העלייה הראשונה
הערות שוליים

↑  טווח השנים הלועזיות (1882–1903) נכתב כאן לפי ספרו של ההיסטוריון בני מוריס. ראה בני מוריס, 1948 תולדות המלחמה הערבית-הישראלית הראשונה, הוצאת עם עובד, תש"ע 2010, עמ' 16.
↑  חזקי שוהם,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'"מהעלייה השלישית לעלייה השניה ובחזרה: היווצרות החלוקה לתקופות לפי העליות הממוספרות", ציון עז, תשע"ב, עמ' 189-222
↑  יהודה פישמן, ספר שמואל, ירושלים: הסתדרות המזרחי, תרפ"ג, עמ' כ-כא
↑  מרדכי אליאב, מבוא, ספר העלייה הראשונה, עמ' ט-יח.
↑  על אומדני הנכנסים והיוצאים, ראו: יהושע קניאל,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'‏ממדי הירידה מן הארץ בתקופת העלייה הראשונה והשנייה, קתדרה 73, תשרי תשנ"ה ספטמבר 1994.
↑  חדשות בישראל, המגיד, 14 ביוני 1882. מובא גם אצל: שלמה שבא, דן בן אמוץ, "ארץ ציון ירושלים", הוצאת זמורה, ביתן, מודן, תל אביב, 1973, שער שני "שחקי שחקי על החלומות (1883-1904)", הפרק : "עליה", עמ' 65.
↑  מרדכי נאור, ספר העליות, מסדה, ההוצאה לאור-משרד הביטחון, 1991, עמ' 23.
↑  יוסף טובי, בתוך: יפה ברלוביץ, יוסף לנג, לשוחח תרבות עם העלייה הראשונה, עמ' 29-28.
↑  יוסף טובי, "חזרת השבט התימני אל מעגל התרבות היהודית - עם העלייה הראשונה ובעקבותיה", בתוך: לשוחח תרבות עם העלייה הראשונה, עמ' 46-25
↑  ניצה דרויאן, עלייתם והתערותם של יהודי תימן בעלייה הראשונה, בתוך: ספר העלייה הראשונה, עמ' 224-207.
↑  שמואל אביצור, החקלאות המלאכה והתעשייה, בתוך: מרדכי אליאב (עורך), ספר העלייה הראשונה, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1981, עמ' 225
↑  עדו ישראלי, חובבי ציון בעזה, סגולה גיליון 167, תשפ"ד, עמ' 44-55
↑  יפה ברלוביץ, "המושבה העברית: ראשיתה של תרבות ארץ ישראלית", בתוך: לשוחח תרבות עם העלייה הראשונה, עמ' 109-70
↑  ראו: יוסף לנג, המאבק על הזיכרון ההיסטורי - ספר היובל הגנוז: למלאת חמישים שנה ל'אם המושבות', בתוך: לשוחח תרבות עם העלייה הראשונה, עמ' 134-110
↑  על פי בן-אריה, עיר בראי תקופה, ב, עמ' 631
↑  ראשית הציונות - המזרחים הנשכחים | טוביה בסקינד, באתר העוקץ, ‏2014-10-27
↑  דן גלעדי, הבארון רוטשילד ומשטר החסות של הפקידות, בתוך: ספר העלייה הראשונה, עמ' 179
↑  ראו: משה רינות, החינוך בארץ-ישראל, 1882-1918, בתוך: משה ליסק (עורך), תולדות היישוב היהודי בארץ-ישראל מאז העלייה הראשונה, התקופה העות'מאנית, חלק ראשון, ירושלים: הוצאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים ומוסד ביאליק, תש"ן-1990, עמ' 621
↑  משה רינות, החינוך בארץ-ישראל, 1882-1918, תולדות היישוב היהודי בארץ-ישראל מאז העלייה הראשונה, התקופה העות'מאנית, חלק ראשון, עמ' 664
↑  שלמה הרמתי, תחיית הדיבור העברי במושבות, ספר העלייה הראשונה, עמ' 446-427
↑  ראו: אליהו הכהן, 'על הררי ציון': בחיפוש אחר המנון לאומי, בתוך: לשוחח תרבות עם העלייה הראשונה, עמ' 247-223
↑  יוסף שלמון וקרן דובנוב, תרומתו של יחיאל מיכל פינס לתחיית הלשון העברית: חידושי מילים, בתוך: לשוחח תרבות עם העלייה הראשונה, עמ' 69-47.
↑  יעקב רואי, יחסי יהודים-ערבים במושבות העלייה הראשונה, ספר העלייה הראשונה, א, עמ' 269-246
↑  מרדכי אליאב, ספר העלייה הראשונה, עמ' יא
↑  אריה מורגנשטרן,'"`UNIQ--nowiki-00000021-QINU`"'‏יהדות הגולה והכמיהה לציון, 1240-1840, תכלת 12, אביב תשס"ב 2002
↑  ביקורת: אבנר הולצמן,'"`UNIQ--nowiki-00000028-QINU`"'‏הספרות, המציאות ומשאלות הלב, קתדרה 87, אפריל 1998, עמ' 183-175
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554973105171 
אנשי היישוב רחובות 1893
ילדי גן ילדים במחלצות פורים והגננת אסתר שפירא, במושבה ראשון לציון 1898
תלמידי בית הספר העברי בראשון לציון, תרס"ה 1905
תזמורת המושבה ראשון לציון, ראשית המאה ה־20
בית הפקידות של הנדיב הידוע במושבה זכרון יעקב, כיום מוזיאון העלייה הראשונה