stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
4:20
הערות שוליים

1 2  עוז זהבי ויובל שרף במסע אל הקנאביס: צפו בהצצה ל"4:20", באתר מעריב אונליין, 11 במאי 2023
↑  רועי אבן, ‏"4:20" היא "סדרה על קנאביס" שלא החליטה מה זה אומר, באתר ‏מאקו‏, 1 ביוני 2023
↑  סמדר שילוני, "4:20" רצתה להיות דרמת-אקשן קומית על סטלנים, אבל הוויד נותר מאחור, באתר ynet, 1 ביוני 2023
↑  נדב מנוחין‏, "4:20" הייתה יכולה להיות הלהיט המרענן של הקיץ, אבל נכשלת כמעט בכל החזיתות, באתר וואלה, 4 ביוני 2023
↑  ניר וולף, עברייני צעצוע: "4:20" היא חיקוי שחוק לסדרות פשע ישראליות בנות עשור וחצי, באתר ישראל היום, 7 ביוני 2023
אדי מוכתר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1952 (בן 72 בערך) עיראק עיראק
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיסוק:  שחקן, במאי, תסריטאי
 פרופיל ב-IMDb
אדי מוכתר (נולד ב-1952[דרושה הבהרה]) הוא שחקן, במאי, ותסריטאי ישראלי.
ביוגרפיה וקריירה

מוכתר נולד בעיראק, הוא נולד למשפחת מרובת ילדים מוכתר הוא הצעיר מבין עשרת הילדים. בילדותו הוא היה הארטיסט במשפחתו. לאחר שלמד במגמת אלקטרוניקה בתיכון המקצועי "מכס פיין", שירת בחיל הים ונפצע תוך כדי השירות. מוכתר למד משחק בניסן נתיב. במהלך השנים השתתף מוכתר במספר סרטים וסדרות טלוויזיה.
ב-1972 גילם את דמותו של בנדורה בסרט "שוד הטלפונים הגדול". באותה השנה גם שיחק בסרט "סלומוניקו" בתור קרוב משפחה ב"אזכרה". ב-1977 גילם פועל בסרט "הגן". באותה השנה גם הופיע בסרט "בוא נפוצץ מיליון". ב-1985 הופיע בסרט "קוקו בן 19". ב-1988 גילם את החקלאי מר בביוף בסרט "משחקים בחורף". ב-1989 דיבב את הדוד הנרי בסדרת הטלוויזיה "הקוסם מארץ עוץ". ב-1990 גילם את דנינו, פועל בסרט "המחצבה". ב-1993 התארח בסדרת הטלוויזיה "שכנים" ששודרה בערוץ הראשון גילם את דמותו של הרצל הפורץ. ב-1994 הופיע בסרט "שחור" בתור גנן. ב-1997 שיחק בסרט "נקמה יהודית" גילם את משה. ב-1999 הופיע בסרט "חובו של אהרון כהן" בתפקיד אמנון, ידיד של אהרון כהן. ב-2002 הופיע בסדרת הטלוויזיה "המשאית". ב-2003 שיחק את הרב בן יוסף בסדרת הטלוויזיה של ערוץ 10 "תיק סגור". ב-2005 שיחק בסרט "מלחמת המלבי" שיחק את ויקטור הגדול.
בשנים 2008–2009 התארח בעונה הראשונה והשנייה של הסדרה הקומית "רמזור" גילם את חיים הקוסם.
ב-2011 הופיע בסדרת הטלוויזיה של ערוץ 2 "פולישוק" שיחק את חבאני. ב-2012 שיחק בסדרת הדרמה של yes "טקסי דרייבר" גילם את יו"ר הוועד.
ב-2017 גילם את יניב המייקר בסדרת הטלוויזיה הקומית "נפלת חזק" ששודרה בערוץ עשר. ב-2018 התארח בעונה השנייה של הסדרה הקומית "צומת מילר" ששודרה בקשת 12 גילם את פואד בדאלק. ב-2019 הופיע בסדרת הטלוויזיה "מצולמים" ששודרה ב־HOT.
ב-2021 התארח בסדרה הקומית של קשת 12 "סברי מרנן" גילם שומר.
ביוגרפיה וקריירה > בתיאטרון

תפקידו הראשון בתיאטרון היה במחזמר "שמח בנמל", בבימויו של יוסף מילוא. בהמשך הופיע בהצגת "קול קרא והלכתי", על חנה סנש. מוכתר סיפר שהנושא של הצגה סחף אותו ושהוא קרא חומר עליה ואפילו נסע לבודפשט בעקבותיה.
בעבר שיחק לצידו של מתי סרי בהצגה "המלך" בבית ליסין, גילם את אביהו מדינה וגם שיחק בהצגה "מרשימותיו של מטורף".
ב-2022 כתב ושיחק במחזה "ג'ורג'י" המבוסס על חבר של חבר קרוב של מוכתר, שנפגע במלחמת יום הכיפורים והתאשפז למשך 25 שנה במוסד לפגועי נפש, בהצגה שיחק בתפקיד ראשי גילם את ג'ורג'י שעליו מבוסס המחזה.
ביוגרפיה וקריירה > כבמאי

מוכתר היה הבמאי של להקת הנוער העירונית "עבר הווה עתיד", כשהמנהל המוזיקלי שם לצידו עד מותו היה עוזי חיטמן, בין בוגרי הלהקה היו אסנת וישינסקי, מיכל צפיר ורובי דואניאס. הלהקה לא החזיקה מעמד לאחר לכתו של חיטמן ומוכתר הקים בעירו תיאטרון קהילתי של חובבים, שם העלו את הצגות "כנר על הגג" ו'איש חסיד היה".
חיים אישיים

מוכתר לא נישא מעודו, הוא חי בזוגיות עם אם לילדה, וכתחביב הוא מפסל להנאתו.
נשקה גולדפרב

| --- | --- |

 לידה:  9 בינואר 1921 בוגדאן, צ'כוסלובקיה 
 פטירה:  1 בפברואר 2000 (בגיל 79) פרוד, ישראל 
 שם לידה:  Szandel Ágnes 
 מדינה:  הונגריה, ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1936 
 פרסים והוקרה:  אות המציל היהודי (2014) 
 
נשקה אגנס גולדפרב (בהונגרית: Neshka Goldfarb‏; 9 בינואר 1921–1 בפברואר 2000) הייתה פעילה מרכזית במחתרת תנועות הנוער החלוציות במסגרת התנועה הציונית דרור (תנועה) בבודפשט במלחמת העולם השנייה. קיבלה את "אות הגבורה" מממשלת הונגריה ונושאת אות המציל היהודי בארץ. השתתפה כציר בקונגרס הציוני בבזל ב-1946, לאחר מלחמת העולם השנייה. הייתה ממקימות קיבוץ פרוד בגליל העליון.
קורות חיים

נשקה גולדפרב לבית סנדל נולדה בשנת 1921 בטיסבוגדאן (הו'), קרפטורוס, צ'כוסלובקיה. נשקה הייתה בתם של פייגה לבית רוזנטל ושמואל סנדל, והיו לה חמישה אחים.
בגיל 15 הצטרפה לתנועת הנוער "החלוץ הצעיר"שהקימו בכפר הולדתה מרדכי כספי ושלמה ליפסקי שהגיעו מישראל. התנועה הפכה בהמשך לתנועת "דרור הבונים". בעת שהשתתפה בפלוגות הכשרה כהכנה לעלייתה לארץ ישראל בשנת 1939, הופתעו היא וחבריה על ידי שוטרים הונגריים שהובילו אותה לכלא בבודפשט למספר ימים ולאחר מכן גורשה חזרה לכפרה בקרפטורוסיה, שהיה בשליטת ההונגרים.
ב־1940 עזבה את ביתה פעם נוספת, והגיעה לבודפשט שבה תנועות הנוער הציוניות כבר לא היו חוקיות. הוריה של נשקה נפטרו בצעירותה. אחיה ואחיותיה נלקחו לגטו ולמחנה ההשמדה אושוויץ. שתיים מאחיותיה נספו בשואה.
נשקה נישאה לאחר המלחמה לצבי גולדפרב שהיה פליט מפולין שהגיע לבודפשט לאחר שהות בסלובקיה. יחד פעלו בהנהגת פעילויות ההצלה של המחתרת החלוצית בהונגריה בתקופת השואה ונולד בנם הבכור אורי. הזוג עלה ארצה במסגרת עליה ד' ב-1947. הם היו ממקימי קיבוץ פרוד על שם יוסף גרדוש, חברם במחתרת. בנם אורי היה הילד הראשון בקיבוץנהרג במלחמת יום הכיפורים ברמת הגולן.
עיטורים

"אות הגבורה" ממשלת הונגריה
"אות המציל היהודי"
לקריאה נוספת

רפאל בנשלום, נאבקנו למען החיים, הוצאת ספרית פועלים, 2001
קראו גם

צבי גולדפרב
יהודים שהצילו יהודים בשואה- המרכז העולמי של בני ברית-ירושלים, 2020
saving one's own-Mordechai Paldiel
הערות שוליים

↑  נשקה גולדפרב, לימים - חברת המחתרת החלוצית בהונגריה, נבדק ב-2022-12-23
1 2  רשימת המצילים שקיבלו את אות המציל היהודי בין השנים 2011–2019 - יהודי מציל יהודי בשואה, באתר www.jrj.co.il
1 2  אתר הגבורה, נשקה גולדפרב
1 2  הלוחם היהודי במלחמת עולם השנייה, באתר מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם ה-2
↑  Portrait of Agnes Szandel (later Neshka Goldfarb), USHUM
מוזיאון השואה של ארצות הברית
1 2 3 4  גולדפרב נשקה אגנס, באתר www.gal-ed.co.il
↑  Neshka Goldfarb, Geni
↑  יהודה ארז, אנציקלופדיה של גלויות, כרך שביעי - קארפאטורוס. "החלוץ הצעיר" מנחם אורן 341 - 344, ירושלים - תל אביב: הוצאת חברת "אנציקלופדיה של גלויות בע"מ", אוגוסט 1959
↑  נשקה גולדפרב, חברת המחתרת החלוצית בהונגריה., נבדק ב-2022-12-23
↑  אלן שניידר, ד"ר צילה הרשקו, חנה ארנון, יובל אלפן, נעה גדרון, יהודים שהצילו יהודים בשואה, באתר המרכז העולמי של בני ברית – ירושלים, הוועדה להוקרת גבורתם של המצילים היהודיים בשואה, ‏2020
↑  אורי גולדפרב, באתר OLAMI
↑  ש.י. גרוס/י.יוסף כהן, ספר מרמארוש, תל אביב: בית מארמארוש, תשמ"ג, עמ' 372
↑  ההרג האחרון / דוד גלעדי - פרויקט בן־יהודה, באתר benyehuda.org
↑  יהודית רותם, איש אשר רוח בו, העמותה לחקר תנועות הנער הציוניות בהונגריה, 2002
↑  שר החקלאות -י. צור, 50 שנה לשואת יהדות הונגריה, באתר הכנסת, ‏1994
↑  הלוחם היהודי במלחמת עולם השנייה, באתר מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם ה-2
↑  Jewish Rescuers Citation - B'nai B'rith International, B’nai B’rith International (באנגלית אמריקאית)
↑  יהודים מצילים יהודים – מחתרת התנועות הציוניות בהונגריה 1944 – 1945, באתר עין שמר
↑  משה גרומב, יהודים שהצילו יהודים בשואה
↑  דר' י. חולי, יהודים שהצילו יהודים בתקופת השואה, באתר יהודים שהצילו יהודים בשואה
↑  לזכרו של אורי גולדפרב - הנוער העובד והלומד - ספר הזיכרון, באתר הנוער העובד והלומד
↑  דוד גור, מקורות הזכרון שלנו, באתר העמותה לחקר תנועות הנוער הציוניות בהונגריה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 2622 1574  LCCN: n84042956  VIAF: 13706149   WorldCat (עם VIAF): 13706149
לאסלו רובין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 בספטמבר 1888 סגד, הונגריה 
 פטירה:  3 באפריל 1942 (בגיל 53) בודפשט, ממלכת הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 צאצאים:  Péter Rubin 
 
לאסלו רוּבִּין (בהונגרית: Rubin László, סגד, 5 בספטמבר 1888 – בודפשט, 3 באפריל 1942) היה סופר, עורך דין יהודי-הונגרי, אחד מנשיאי חוג גלילאו.
ביוגרפיה

לאסלו רובין היה בנם של אלברט רובין רפד מהודמזוושרהיי ושל הרמינה הופמן. הוא סיים את לימודיו באוניברסיטאות בודפשט וברלין וקיבל הסמכה כעורך דין. הוא היה חבר מייסד ובהמשך גם יו"ר של חוג גלילאו. רובין פרסם מאמרים ומחקרים רבים בכתבי העת של "המאה העשרים" (Huszadik Század), "המאה שלנו" ( Századunk) ו"מחשבה החופשית" (Szabadgondolat).
"המאה העשרים" היה כתב עת שהופיע משנת 1900 עד 1919, פורסם על ידי האגודה למדעי החברה משנת 1901 ואילך. עורכיו היו גוסטב גרץ (1900-1903), יאנוש קגל ובודוג שומלו (1903-1906), וכן אוסקר יאסי משנת 1906 עד לפירוקו.
בדצמבר 1914 בבודפשט נשא רובין לאישה את שולמית פרבר, בתם של יאקאב פרבר ומלווינה וייס.
בשנת 1927 הוא היה העורך של המגזין "קו הרקיע" (Láthatár).
כתביו העיקריים

A vallás keletkezése (Bp., 1912);
A Galilei-kör szózata a diákokhoz (Bp., 1914):
Orbán Pál lázadása (regény, Bp., 1925);
Egy ember, aki tőke és kamat (regény, Bp., 1927);
A tizenkét Júdás (elbeszélés, Bp., 1929);
A halhatatlan vándor (regény, Bp., 1934);
Arany az utcán (regény, Bp., év nélkül).
A szocializmus átalakulása.
היווצרות הדת (עמ' 1912);
דבר חוג גלילאו לסטודנטים (עמ'1914 ):
המרד של פאל אורבן (רומן, ב. 1925);
אדם שהוא הון ורבית (רומן, ב. 1927);
שנים עשר יהודה (סיפור קצר, עמ '1929);
הנודד האלמותי (רומן, עמ'1934 );
זהב ברחוב (רומן, ב.פ. אין שנה).
הטרנספורמציה (ההשתנות) של הסוציאליזם.
מידע נוסף

בלה רווס: על ספר מוזר. המאה שלנו, 1934.
לקסיקון ביוגרפי הונגרי חדש . Főszerk. László Markó. Bp., מועדון הספרים ההונגרי.
לקסיקון ספרותי הונגרי חדש . Főszerk. פטר לאסלו. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a szegedi izraelita hitközség születési akv. 117/1888. folyószáma alatt".
↑  "Szülei házasságkötési bejegyzése a kecskeméti izraelita hitközség házassági akv. 1/1883. folyószáma alatt".
↑  A házasságkötés bejegyezve Budapest VII. ker. polgári akv. 2016/1914. folyószám alatt.
רינה פירסטנברג

אין תמונה חופשית
רינה פִירְסְטֶנברג (20 במרץ 1931 - 21 בנובמבר 2001) הייתה חברת קבוצת גבע, אשר שימשה כמנהלת להקת הגבעטרון של הקבוצה. זכתה לכינוי "אם הגבעטרון".
ביוגרפיה

פירסטנברג נולדה לאביה סלומון חסין יליד סמולנסק, שקבל את שמו של יהודי אחר בזמן שהותו בשבי האנגלי במצרים, ונקרא בשמו מרדכי בן יהודה, ולאמה אלה קלינסקי, ממייסדי קבוץ גבע. אחיה הם עמוס בן יהודה וורד אבן צור, ואחיינה אבשי, שגם הם מחברי להקת הגבעתרון.
ביוגרפיה > ב"גבעתרון"

פירסטנברג, שבלטה בגבע מצעירותה בכושרה לארגן אירועי תרבות, הייתה בין מקימי הלהקה לאחר מלחמת העצמאות. היא שרה בה ושימשה גם כסולנית. מראשיתה הייתה פירסטנברג מנהלת הלהקה, בצידם של המנהלים האמנותיים שלה, וניצחה במשך למעלה מארבעים שנה על מלאכת הארגון של הופעות הלהקה והקלטותיה ועל קבלת חברים ללהקה.
כמו יתר חברי הלהקה הייתה השירה בה עיסוק נוסף לפירסטנברג, ובמהלך שעות היום היא עסקה בעבודתה היומיומית בקבוצה, בחדר האוכל.
בשנת 1990, על רקע ירידה בהצלחת הגבעטרון וחילוקי דעות בקבוצה על עתידו, נאלצה פירסטנברג לפרוש מתפקידה, ומנהל אחר מונה במקומה. אז בחרה לפרוש גם מן הלהקה.
לאחר שעזבה את הגבעטרון עסקה פירסטנברג בפעילות התנדבותית למען שוטרי משמר הגבול והדריכה חבורת זמר של חברי יישובים מעמק יזרעאל.
חיים אישיים

רינה פירסטנברג נפטרה בשנת 2001, ובהלווייתה בבית העלמין של קבוצת גבע השתתפו אלפים . היה זה במהלך צילומי הסרט התיעודי "האמא של הגבעטרון" בהפקתם של שחר מגן ואיילת גיל. הסרט שודר לאחר פטירתה.
הוקרה

בנובמבר 2010 כתב חיים קינן את השיר "ירוק בעיניים", שהוקדש לרינה (לחן שרה'לה שרון). ותיקי הגבעטרון ו"החברים של רינה" הקליטו אותו, בעיבודו של צביקה כספי והשיר נכלל באלבום "הגבעטרון לדורותיו".
באוקטובר 2011 נערך בגבע ערב רב משתתפים לזכרה במלאת עשור למותה.
הערות שוליים

↑  אליעזר היון, השבוי שנמלט בזכות שיר ביידיש: הכירו את "הסבא של הגבעטרון", באתר ynet, 23 ביוני 2022
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טריניטי קולג' (קיימברידג')

| --- | --- |

טריניטי קולג'
טריניטי קולג'
 קולג' אוניברסיטת קיימברידג'
 על שם:  השילוש הקדוש 
 מוטו:  Virtus Vera Nobilitas - יושר הוא אצילות אמיתית
 תקופת הפעילות:  1564–הווה (כ־460 שנה)
 מייסדים:  הנרי השמיני, מלך אנגליה 
 בעלי תפקידים
 דקאן:  סאלי דייוויס
 סגל:  519 (נכון ל־2016) 
 סטודנטים
 כלל הסטודנטים:  1,080 
 סטודנטים לתואר ראשון:  730
 סטודנטים לתארים מתקדמים:  350
 שונות
 כינוי קבוצת הספורט:  טריניטי
 מיקום
 מיקום:  קיימברידג', אנגליה
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 קואורדינטות:  52°12′25″N 0°7′1″E﻿ / ﻿52.20694°N 0.11694°E﻿ / 52.20694; 0.11694
 http://www.trin.cam.ac.uk
  (למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים טריניטי קולג'(למפת הממלכה המאוחדת רגילה) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים טריניטי קולג'
 
טריניטי קולג' (Trinity College, שם מלא: המאסטר, עמיתים ומלומדים של הקולג' של השילוש הקדוש והבלתי-מחולק בעיר ואוניברסיטת קיימברידג') הוא קולג' של אוניברסיטת קיימברידג' הנמצא בעיר קיימברידג' באנגליה. טריניטי הוא אחד משלושת הקולג'ים המלכותיים באוניברסיטת קיימברידג' ביחד עם קינגס קולג' וקולג' סנט ג'ון. נכון לשנת 2023, בטריניטי יש כ-730 סטודנטים לתואר ראשון, 350 סטודנטים לתארים מתקדמים וכ-180 עמיתים, והוא הקולג' הגדול ביותר באוניברסיטאות קיימברידג' ואוקספורד. במספר הסטודנטים הוא שני להומרטון קולג' בקיימברידג'. בטריניטי קולג' קיימות 28 תוכניות לימוד לתואר ראשון בתחומי המדעים, המתמטיקה, האמנויות, מדעי הרוח והחברה.
במהלך המאה ה-20 והמאה ה-21 זכו חברי טריניטי ב-45 פרסי נובל מתוך 121 פרסי נובל בהם זכו חברי אוניברסיטת קיימברידג', המספר הגבוה ביותר של פרסי נובל בהם זכה קולג' בודד באוניברסיטת קיימברידג'. חברי הקולג' זכו ב-5 מדליות פילדס מתוך 6 שהוענקו למתמטיקאים בריטים, ב-4 פרסי וולף, ב-3 פרסי בלצן, ב-2 פרסי גאת'רי, זוכה 1 בפרס אבל, זוכה 1 בפרס קראפורד, ב-12 מדליות קופלי, זוכה 1 בפרס טיורינג מתוך 7 בריטים וב-4 בפרסי האוסקר.
בין בוגרי טריניטי ניתן למנות שישה ראשי ממשלה בריטים, הפיזיקאים אייזק ניוטון ונילס בוהר, הפילוסופים לודוויג ויטגנשטיין וברטרנד ראסל והמרגלים קים פילבי, גאי ברג'ס ואנתוני בלאנט שנודעו כרשת קיימברידג'.
שניים מן המשפחה המלכותית בבריטניה הם בוגרי טריניטי: הנסיך ויליאם, דוכס גלוסטר ואדינבורו והמלך צ'ארלס השלישי. חברי המשפחה המלכותית נוספים שלמדו בטריניטי ולא סיימו בו תואר אקדמי הם אדוארד השביעי, ג'ורג' השישי והנסיך הנרי, דוכס גלוסטר.
לטריניטי יש אגודות רבות ובכללן האגודה המתמטית של טריניטי (TMS) שהיא האגודה המתמטית הוותיקה ביותר בממלכה המאוחדת, מועדון הסירות הראשון והשלישי שהעניק לנשף מאי את שמו.
טריניטי קולג' נוסד על ידי הנרי השמיני.
היסטוריה > השער הגדול

השער הגדול הוא הכניסה הראשית אל הקולג', ומוביל אל החצר הגדולה. פסלו של מייסד הקולג' - הנרי השמיני ניצב מעל הכניסה. הפסל אוחז בידו רגל של שולחן במקום חרב. וישנן אגדות כיצד בוצעה ההחלפה ובידי מי. ב-1704, המצפה האסטרונומי הראשון נבנה על גבי בית האורחים. מתחת לפסלו של המייסד נמצא שלט האצולה של אדוארד השלישי שייסד את אולם המלך ושלטי האצולה של חמשת בניו שהגיעו לבגרות ובנוסף מגן ריק השייך לוויליאם מהרטפילד שנפטר כתינוק לפני שקיבל את שלט אצולתו.
היסטוריה > החצר הגדולה

החצר הגדולה (נבנתה בעיקר בשנים 1599–1608) נהגתה על ידי תומאס נוויל שהרס כמה בניינים קיימים בשטח כולל רוב קולג' מייקלהאוס.
היסטוריה > החצר של נוויל

החצר של נוויל (נבנתה ב-1614) ממוקמת בין החצר הגדולה והנהר. החצר הזו נבנתה על גבי עזבון על ידי המאסטר תומאס נוויל. במקור הייתה החצר קטנה בשליש וללא ספריית של רן.
ספריית רן (נבנתה בין השנים 1676–1695 על ידי כריסטופר רן) ממוקמת בקצה המערבי של חצר נוויל והיא אחת הספריות הנודעות ביותר של קיימברידג'.
היסטוריה > החצר החדשה

החצר החדשה (או חצר המלך, נבנתה ב-1825 על ידי ויליאם וילקינס) ממוקמת מדרום לחצר של נוי ונבנתה בסגנון טיודור-גותי. החצר הזו ידועה בשל העץ הגדול שנמצא במרכזה. ישנו מיתוס הגורס כי זהו העץ ממנו נפל התפוח על ראשו של אייזק ניוטון בעת שהגה את תאוריית הכבידה. למעשה ניוטון היה בוולפשור באותו הזמן, והעץ הנמצא במרכז החצר החדשה הוא עץ ערמונים.
היסטוריה > הקפלה

הקפלה של טריניטי נבנתה במאה ה-16 והיא בניין רשום. 
ישנן בקפלה מספר מצבות, גל-עדים ולוחות זיכרון לעמיתים ובוגרים של טריניטי קולג' שמתו במהלך מלחמות העולם.
הקפלה משמשת להופעות של מקהלת טריניטי, המורכבת מכ-30 מלגאי שירה וכ-2 מלגאי אורגן לתוארי ראשון.
היסטוריה > גלריית תמונות

השער הגדול
מגדל השעון
החצר החדשה
נהר קאם
מסורות > ברכת המזון

בכל ערב, לפני ארוחת הערב, מברכים על המזון חברי הסגל והעמיתים הבכירים. נוסח הברכה הוא להלן:
,Benedic, Domine, nos et dona tua (ברך אותנו אלוהנו ואת המתנות הללו)
,quae de largitate tua sumus sumpturi (אשר דרך נדיבותך אנחנו עומדים לקבל)
et concede, ut illis salubriter nutriti (אשר מזינות את גופנו)
,tibi debitum obsequium praestare valeamus (ומאפשרות לנו לשרת אותך)
per Christum Dominum nostrum. (דרך ישו אדוננו.)
אם שני השולחנות הגבוהים של הסגל בשימוש, מתווסף נוסח האנטיפוני לתחילת הברכה:
A. Oculi omnium in te sperant Domine (כל העיניים מביטות בך אדוננו)
B. Et tu das escam illis in tempore (ואתה מעניק את המזון בזמן הנכון)
A. Aperis tu manum tuam (פותח את ידיך)
B. Et imples omne animal benedictione (ומעניק לכל היצורים החיים את ברכתך)
לאחר הארוחה, נאמר נוסח Benedicto benedicatur.
תלמידים ועמיתים בולטים של טריניטי

אייזק ניוטון, ג'יימס קלארק מקסוול, סריניוואסה רמנוג'אן, ג. ה. הארדי, צ'ארלס בבג', פרנסיס בייקון,
ארתור בלפור, לורד ביירון, ג'ון דריידן, ארתור אדינגטון, פרנסיס גלטון, ג'ווהרלל נהרו, ויליאם הנרי פוקס טלבוט, אלפרד טניסון, ברטראנד ראסל, לודוויג ויטגנשטיין, מוחמד אקבאל.
הערות שוליים

↑  Trinity College, College Overview
↑  Famous Trinity Alumni, MEDALLISTS AND PRIZE-WINNERS
↑  Trinity College, the Buildings Surrounding Great Court, Nevile's Court and New Court, and Including – Cambridge – Cambridgeshire – England. British Listed Buildings. Retrieved on 2013-08-24.
↑  Index of memorials in Trinity College Chapel and Ante-Chapel. Trinity College Chapel. Retrieved on 2013-08-24.
↑  About. Trinity College Choir. Retrieved on 2013-08-24.
↑  Reginald H. Adams, The College Graces of Oxford and Cambridge (Oxford: Perpetua Press, 1992)
| אוניברסיטת קיימברידג' |
| --- | --- | --- |
| קולג'ים |   גונביל אנד קיז   ג'יזס   גירטון   דאונינג   דרווין   הומרטון   וולפסון   טריניטי   טריניטי הול   יוז הול   כרייסט   לוסי קוונדיש   מודלין   מורי אדוארדס   ניונהאם   סידני ססקס   סלוויין   סנט אדמונד   סנט ג'ון   סנט קת'רין   עמנואל   פיטרהאוס   פיצ'וויליאם   פמברוק   צ'רצ'יל   קווינס   קורפוס כריסטי   קינגס   קלייר   קלייר הול   רובינזון   |  |
| מוזיאונים | מוזיאון פיצ'וויליאם • מוזיאון לארכיאולוגיה ואנתרופולוגיה • המוזיאון לארכיאולוגיה קלאסית • מוזיאון לזואולוגיה • מוזיאון סדג'וויק למדעי כדור הארץ • מוזיאון הקוטב • מוזיאון וויפל להיסטוריה של המדע |  |
קטגוריה‏ • ‏‏ויקישיתוף
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269025105171  BnF: cb121547147 (data)  GND: 38057-X  ISNI: 0000 0001 2243 1918  LCCN: n80034161  MusicBrainz: 9195dd38-ffb9-477f-bc6d-77979d30b151  NKC: ko2007396285  SUDOC: 030180988  ULAN: 500307629  VIAF: 137201631   WorldCat (עם VIAF): 137201631 
ספריית רן - מבט מחצר נוויל
הקפלה של טריניטי
החצר הגדולה
השולחנות הגבוהים הקצה המרוחק של חדר האוכל, מתחת לדיוקן של הנרי השמיני
חציבה בלתי חוקית בישראל

מחצבת שיוח' בגוש עציון. מחצבה הפועלת באופן בלתי חוקי.
חציבה בלתי חוקית בישראל או חציבה פיראטית בישראל היא שם כולל לתיאור מפגע סביבתי רחב היקף המתקיים ברחבי מדינת ישראל על ידי חציבה לא מבוקרת, היוצר פגיעה ישירה ועקיפה בסביבה ובתוואי הנוף, באדם, בחי, בצומח ובאתרי ארכאולוגיה.
היקף החציבה החוקית בישראל

נכון לחודש אפריל 2021, בשטחי מדינת ישראל למעט יהודה ושומרון, ישנן 50 מחצבות חוקיות לפי החלוקה הבאה:
גיר ודולומיט: 15 מחצבות
גיר: 17 מחצבות
חול: 5 מחצבות
דולומיט: 4 מחצבות
פוספט: 3 מחצבות
בזלת: 3 מחצבות
גבס: מחצבה אחת
גרניט: מחצבה אחת
חומר ואדי: מחצבה אחת
על פי המידע שפורסם על ידי המנהל האזרחי ביהודה ושומרון, נכון לשנת 2020 בשטחי C שביהודה ושומרון ישנן 15 מחצבות חוקיות הפועלות על פי תקנים ישראלים לשמירה על בריאות הציבור והגנה על הסביבה.
כיום בישראל ישנן כ־500 מחצבות נטושות שהסתיימה החציבה בהן, והן צריכות לעבור שיקום הנמצא באחריות הקרן לשיקום מחצבות.
מחצבות לא חוקיות בישראל

בשנות ה-2000 היו מספר אתרי חציבה וכרייה בלתי חוקית באזורי אשקלון, געש, אשדוד, פתח תקווה, פי גלילות, הר אודם, כחל ועוד, שאופיינו בשטחי ונפחי כרייה גדולים, עומקי כרייה משמעותיים ונמשכו על פני תקופות ארוכות.
כיום הכרייה והחציבה הבלתי חוקית מתפרשת על פני שטחים מצומצמים, נפחי כרייה זניחים ועומקי כרייה רדודים, ומתקיימת באזורי חדרה, ג'וליס, אלי-עד, מישור רותם ועוד.
מחצבות לא חוקיות ביהודה ושומרון

על פי דו"ח שהוציאה עמותת הפורום לישראל ירוקה, תועדו בשטחי יהודה ושומרון (לרבות שטחי A ו-B הנמצאים באחריות הרשות הפלסטינית) כ-80 מחצבות גיר ודולומיט, כשמתוכן 65 מחצבות אינן פועלות על פי אישור ישראלי ותקנים ישראלים.
השפעת ונזקי המחצבות על איכות הסביבה

לפי פרסומי המשרד להגנת הסביבה, לאתרי כרייה וחציבה יש מספר השלכות סביבתיות:
השפעת ונזקי המחצבות על איכות הסביבה > זיהום אוויר

מחצבות בכלל ומחצבות אגרגטים בפרט, אחראיות לחלק משמעותי מפליטת חלקיקי אבק מרחף (SMP) ממקורות מעשה ידי אדם. הסכנה היא בעיקר מהחלק הדק, המכיל גרגירים שקוטרן קטן מ-10 מיקרון, והם האבק הנשים. חלקיקים אלו חודרים לדרכי הנשימה של האדם, שוקעים בריאות ובסימפונות עלולים לפגוע בדרכי הנשימה ולגרום עם הזמן למחלות נשימה, החמרה של מצבים רדיופלומונריים, ירידה בתפקודי הריאות, גירוי העיניים ומערכת הנשימה, עלייה בשכיחות סימפטומים רספירוטוריים, תחלואה ותמותה מסרטן. האוכלוסיות הפגיעות ביותר הן ילדים ואנשים רגישים.[6]
השפעת ונזקי המחצבות על איכות הסביבה > רעש

מוקדי הרעש העיקריים במחצבות הם מכונת קידוח, פיצוץ בקיר המחצבה, מתקני גריסה וניפוי ועוד. אלו גורמים לשכיחות תופעות פיזיולוגיות מסוימות כמו כאבי ראש, עצבנות ועוד.
השפעת ונזקי המחצבות על איכות הסביבה > רעידות

חלק מהחציבה נעשית באמצעות פיצוצים של חומרי נפץ הגורמים לזעזועי קרקע, לסדקים ולנזקים במבנים ביישובים הסמוכים למחצבות.
השפעת ונזקי המחצבות על איכות הסביבה > זיהום קרקע ומי תהום

באזורי חציבה ישנה סכנה להמלחה של מי התהום וחדירת מזהמים שמקורם במחצבה.
השפעת ונזקי המחצבות על איכות הסביבה > פגיעה באקוויפר ההר

האזור ההררי של יהודה ושומרון מורכב ברובו מסלעי גיר ודולומיט קשים וקרסטיים, והוא אזור ההזנה העיקרי של אקוויפר ההר (מאגר מי התהום המרכזי של מדינת ישראל). סכנת הזיהום הנגרמת מהרגישות ההידרולוגית, מוגברת על ידי פיתוח מואץ במגזר הישראלי ובמגזר הפלסטיני, ובכלל זה חציבה.
השפעת ונזקי המחצבות על איכות הסביבה > פגיעה נופית ואקולוגית

המחצבות גורמות לשינוי תוואי הקרקע בצורה מהותית ולכיעור נוף, צמצום היקף השטחים הפתוחים וקטיעת רציפותם, ולפגיעה בבתי גידול ובמגוון הביולוגי. כמו כן, חציבה בערוצי נחל גורמת לשינוי במשטר הזרימה של הנחל, לשינויים במופע הטבעי שלו ולפגיעה אקולוגית ישירה ועקיפה בנחל ובסביבתו.
השפעת ונזקי המחצבות על איכות הסביבה > מניעת חציבה לא חוקית בישראל

הסיירת הירוקה או "היחידה הארצית לפיקוח בשטחים הפתוחים", היא יחידת אכיפה ברשות הטבע והגנים, הפועלת עבור מספר משרדי ממשלה. לטובת משרד האנרגיה, פועלת הסיירת לאיתור אתרי כרייה בלתי חוקית בישראל; משלב האיתור והזיהוי, תפיסת והחרמת הכלים על ידי קצין משטרה בסיוע פקח הסיירת, הגשת תלונה וחקירה במשטרה ועד במקרים מסוימים, גם להגשת כתבי אישום כנגד בעלי האתר, רק לאחר שלדעת משטרת ישראל יש הצדקה לכך וגובשו ראיות מספיקות. בפועל, מקרי כרייה בלתי חוקית לרוב אינם מגיעים לכדי גיבוש תביעה על ידי המשטרה או הפרקליטות, וזאת מחוסר עניין לציבור או מחסור בראיות.
בשנים האחרונות בוצעו מספר הליכים למיגור ועצירת התופעה על-ידי משרדי הממשלה:
הקמת פורום אכיפה בין משרדי, בהשתתפות משרד האנרגיה, הסיירת הירוקה, רשות מקרקעי ישראל, המשרד להגנת הסביבה ומשטרת ישראל.
תיקון פקודת המכרות - החמרת ענישה: סעיף 111 בפקודת המכרות עוסק בחציבה ללא רישיון ומפרט את נושאי האחריות השונים, הענישה והאיסורים הנגזרים מכך. בין השאר, נקבע כי המבצע חציבה ללא רישיון עובר עבירה פלילית ודינו מאסר חמש שנים.
תכנון ושיווק אתרי כריית חול ייעודיים במישור רותם ובערד, באחריות רשות מקרקעי ישראל.
שינוי תקינה- שימוש בחול מחצבה (גרוס) כתחליף לחול טבעי – במטרה לנצל את החומרים הדקים בתוך מחצבות האבן ובכך לאפשר את הפסקת הכרייה במישור החוף.