stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
השושלת השתים עשרה של מצרים

| --- | --- |
 תקופת השושלת:  1991 לפני הספירה – 1802 לפני הספירה 
 
השושלת השתים עשרה של מצרים העתיקה (שושלת XII) היא סדרה של שליטים ששלטה בין השנים 1991-1802 לפני הספירה (כ-190 שנה),[דרוש מקור] במה שנחשב לעיתים קרובות לתקופת השיא של הממלכה התיכונה (שושלות XI-XIV). השושלת הרחיבה מעת לעת את שטחה מדלתת הנילוס והעמק דרומה מעבר לאשד השני ומזרחה לכנען.
השושלת השתים עשרה התאפיינה ביציבות והתפתחות יחסית. יש לה היסטוריה מתועדת היטב לתקופה. הפרעה הראשון שלו היה אמנמחת הראשון והפרעה האחרון בה היה סובקנפררע (Sobekneferu).
היסטוריה

הכרונולוגיה של השושלת השתים עשרה היא היציבה ביותר בכל התקופה שלפני הממלכה החדשה. הקאנון המלכותי מטורינו מציין 213 שנים (1991–1778 לפני הספירה). מנתון הצהיר שהיא התבססה בתבאי, אבל מהרישומים העכשוויים ברור שהשליט הראשון בשושלת זו, אמנמחת הראשון, העביר את בירתה לעיר חדשה בשם "אמנמחת-איטיטאווי" ("אמנמחת שליט שתי הארצות), הנקראת בפשטות, איטיטאווי. מיקומה של איג'טאווי עדיין לא התגלה, אך משערים שהיא נמצאה ליד פיום, כנראה ליד בתי הקברות המלכותיים באל-לישט.
סדר שליטי השושלת השתים עשרה ידוע ממספר מקורות: שתי רשימות מתועדות במקדשים באבידוס וסקארה, וכן רשימות שנגזרו מיצירתו של מנתון. ניתן לתאם תאריך מתועד בתקופת שלטונו של סנוסרת השלישי למחזור הסותי (אנ'), וכתוצאה מכך, ניתן לשייך אירועים רבים במהלך שושלת זו לעיתים קרובות לשנה ספציפית. עם זאת, חוקרים מביעים ספקנות בתועלת של התאריך הנזכר, בשל העובדה שהמיקום משפיע על התצפית על המחזור הסותי.
מצרים עברה התפתחויות שונות תחת השושלת השתים עשרה, כולל ארגון מחדש של ממשל הממלכות והתפתחויות חקלאיות בפיום. השושלת השתים עשרה הייתה אחראית גם להרחבה משמעותית של גבולות מצרים, עם מסעות צבאיים שהגיעו לנוביה וללבנט.[דרוש מקור]
השושלת השתים עשרה נחשבת לעיתים קרובות לשיא הממלכה התיכונה של מצרים. הממלכה התיכונה משתרעת על פני השושלות האחת עשרה, השלוש עשרה והארבע עשרה, אך חלק מהחוקרים מחשיבים רק את השושלות האחת עשרה והשתים עשרה כחלק מהממלכה התיכונה.[דרוש מקור]
שליטים

| שם פרטי (נומן) | שם מלוכה (פרנומן) | שם הורוס | תמונה | תאריכים | פירמידה | מלכה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אמנמחת הראשון | Sehetepibre | Wehemmesu |  | 1991 – 1962 לפני הספירה | פירמידת אמנמחת הראשון | Neferitatjenen |
| סנוסרת הראשון (Sesostris I) | Kheperkare | Ankhmesut |  | 1971 – 1926 לפני הספירה | פירמידת סנוסרת הראשון | נפרו השלישית |
| אמנמחת השני | Nubkhaure | Hekenemmaat |  | 1929 – 1895 לפני הספירה | פירמידה לבנה | Kaneferu  Keminub? |
| סנוסרת השני (Sesostris II) | Khakheperre | Seshemutawy |  | 1897 – 1878 לפני הספירה | פירמידת סנוסרת השני באל-לחון | Khenemetneferhedjet I Nofret II Itaweret? Khnemet |
| סנוסרת השלישי (Sesostris III) | Khakaure | Netjerkheperu |  | 1878 – 1839 לפני הספירה | פירמידת סנוסרת השלישי בדחשור | Meretseger Neferthenut Khnemetneferhedjet II (Weret) Sithathoriunet |
| אמנמחת השלישי | Nimaatre | Aabau |  | 1860 – 1814 לפני הספירה | פירמידה שחורה  בח'וורה | Aat  Hetepi Khenemetneferhedjet III |
| אמנמחת הרביעי | Maakherure | Kheperkheperu |  | 1815 – 1806 לפני הספירה | פירמידת Mazghuna הדרומית (סְבָרָתִי) |  |
| סובקנפררע | Sobekkare | Merytre |  | 1806 – 1802 לפני הספירה | פירמידת Mazghuna הצפונית (סְבָרָתִי) |  |
ספרות מצרית עתיקה

מקורן של מספר יצירות מפורסמות בספרות המצרית בשושלת השתים עשרה. היצירה הידועה ביותר, ככל הנראה,  מתקופה זו היא "סיפורו של שאנהת", שממנו נמצאו עותקי פפירוס המתוארכים לתקופת הממלכה החדשה.
חלק מהספרות הקיימת הנוגעת לשושלת השתים עשרה היא תעמולתית באופייה. נבואת נפרטי מבססת תיאור רוויזיוניסטי של ההיסטוריה המעניק לגיטימציה לשלטונו של אמנמחת הראשון. נכתבה בתקופת שלטונו של אמנמחת הראשון, תיארה נבואת חכם שניתנה למלך השושלת הרביעית סנפרו, שניבאה מלחמת אזרחים הרסנית. הוא כותב שהחכם, נפרטי, ניבא שמלך גדול בשם אמני (אמנמחת הראשון) יוביל מצרים מאוחדת מתוך התקופה הסוערת הזו. הנבואה מזכירה גם את אמו של אמנמחת הראשון מהשם המצרי הפיל טא-סטי (אנ'). חוקרים רבים בשנים האחרונות טענו כי אמו של אמנמחת הראשון הייתה ממוצא נובי.
יצירות ידועות אחרות המיוחסות לשושלת השתים עשרה כוללות:
מחלוקת בין אדם לבה שלו
תלונות ח׳ע־ח׳פר־רע־סנב
הוראותיו של אמנמחת
האיכר צח הלשון
ראו גם

כתבי המארות
איוואן מיטשל

| --- | --- |

 לידה:  8 במרץ 1997 (בן 27) אנגליה דרבי, אנגליה 
 שם לידה:  איוואן רוברט מיטשל
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2015–
 עיסוק:  שחקן
 פרופיל ב-IMDb
 
איוואן רוברט מיטשל (באנגלית: Ewan Robert Mitchell; נולד ב-8 במרץ 1997) הוא שחקן אנגלי, הידוע בשל תפקידיו בדרמות ההיסטוריות "הממלכה האחרונה" (2017–2022) ו"עולם בלהבות" (2019–2023), ובסדרת הפנטזיה האפית של "HBO", "בית הדרקון" (2022–).
ביוגרפיה

מיטשל נולד בדרבי, אנגליה.
קריירה

מיטשל החל את קריירת המשחק שלו בשנת 2015, כשכיכב בסרטים הקצרים "סטריאוטיפ" ו"אש". מאוחר יותר, כיכב מיטשל בסרטים "Just Charlie"‏ (2017) מאת רבקה פורצ'ן ו"החיים למעלה" (2018) מאת קלייר דניס. בשנת 2022, לוהק מיטשל לסרט המקורי של "פריים וידאו מאת אמרלד פנל, "סלטברן".
בטלוויזיה, ערך מיטשל את הופעת בכורתו בדרמה התקופתית "The Halcyon", שעלתה לשידור בשנת 2017, בדמותו של בילי טיילור. במקביל, זכה מיטשל לתפקיד הפריצה שלו בסדרת הדרמה ההיסטורית של BBC Two ונטפליקס, "הממלכה האחרונה", בה גילם את דמותו של אוספרת' בתפקיד ראשי. בשנת 2019, כיכב מיטשל בדמותו של טום בנט בסדרת הדרמה ההיסטורית של BBC One, "עולם בלהבות". בשנת 2022, החל מיטשל לגלם את דמותו של הנסיך אאימונד טארגאריין בסדרת הפנטזיה האפית של "HBO", "בית הדרקון", פריקוול ועיבוד לספרו של ג'ורג' ר. ר. מרטין, "אש ודם". הופעתו בסדרה זכתה לשבחי המבקרים.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Just Charlie | ג'ייסון |  |
| 2018 | החיים למעלה | אטור |  |
| 2023 | סלטברן | מייקל קייבי |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | The Halcyon | בילי טיילור | תפקיד ראשי |
| 2017 | גרנצ'סטר | אייברהם | תפקיד אורח; פרק אחד |
| 2017 | דוקטורים |  | תפקיד אורח; פרק אחד |
| 2017–2022 | הממלכה האחרונה | אוספרת' | תפקיד ראשי (עונות 2–5) |
| 2019–2023 | עולם בלהבות | טום בנט | 8 פרקים |
| 2022 | נקודת פיצוץ (אנ') | בילי וושינגטון | 3 פרקים |
| 2022–הווה | בית הדרקון | הנסיך אאימונד טארגאריין | תפקיד ראשי |
הערות שוליים

↑  How To Pronounce Ewan Mitchell. How To Say – Via YouTube.
↑  Thompson, Avery (9 October 2022). "Ewan Mitchell: 5 Things To Know About The 'House Of The Dragon' Breakout Playing Adult Aemond". Hollywood Life. Retrieved 23 October 2022.
↑  Hunt, El (8 October 2022). "You May Well Recognise House Of The Dragon's Ewan Mitchell". Bustle. Retrieved 23 October 2022.
↑  Palmer, Katie (28 May 2020). "The Last Kingdom: Who is Ewan Mitchell? Meet the Osferth actor". Daily Express. Archived from the original on 16 October 2022. Retrieved 23 October 2022.
1 2  Williams, Jordan (14 October 2022). "Aemond Targaryen Is The Ultimate Payoff To HOTD's Recasting Tricks". Screen Rant. Retrieved 23 October 2022.
↑  "An interview with Ewan Mitchell". BBC. 29 September 2019. Retrieved 23 October 2022.
↑  Egner, Jeremy (9 October 2022). "'House of the Dragon' Season 1, Episode 8 Recap: Calamitous Ambition". The New York Times. Retrieved 23 October 2022.
↑  Sáenz, Lissete Lanuza (9 October 2022). "REVIEW: House of the Dragon Episode 8 Says Goodbye to a King". CBR. Retrieved 23 October 2022.
↑  Taylor, Cade (10 October 2022). "House of the Dragon Season 1 Episode 8 Review: The Lord of the Tides". Tell-Tale TV. Retrieved 23 October 2022.
↑  Murray, Tom (12 October 2022). "'Instant star': House of the Dragon fans praise 'perfect casting' of Ewan Mitchell as Aemond". The Independent. Archived from the original on 16 October 2022. Retrieved 23 October 2022.
↑  "House of the Dragon – Character Descriptions". WarnerMedia. Archived from the original on 31 March 2022. Retrieved 23 October 2022.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2019114851  VIAF: 101156563656923242879   WorldCat (עם VIAF): 101156563656923242879
עמיעד לפידות

| --- | --- |

לפידות מרצה בטירת כרמל ב-2019
 לידה:  2 במאי 1968 (בן 56) מגדל העמק, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  כרם מהר״ל 
 השכלה:  אוניברסיטת חיפה, הטכניון
 תקופת הפעילות:  מ-2000
 בת זוג:  רינת לפידות
 מספר צאצאים:  3
 פרסים והוקרה:  הגלובוס הירוק, פרס השר להגנת הסביבה למצוינות סביבתית, Gifted Citizen
 
הכנת לבנים לאיטום פנים הבית ובניית המחיצות
עמיעד לפידות (נולד ב-2 במאי 1968) הוא יזם ופעיל חברתי סביבתי ישראלי, מוביל את הפרדת האשפה במקור בישראל. כמו כן, מקדם בנייה ירוקה, חקלאות וגינון בני קיימא ועוסק בתחומי קיימות נוספים, לטובת הפחתת המעורבות האנושית בניצול משאבי כדור הארץ.
בשנת 2011 זכה בפרס השר להגנת הסביבה למצוינות סביבתית, על קידום נושא הפרדת האשפה במקור בישראל.
ביוגרפיה

לפידות נולד ב-1968 במגדל העמק. בילדותו עבר עם הוריו למושב כרם מהר"ל ומאז הוא מתגורר במושב, שבו הקים בית ירוק. לפידות שירת בחיל הים במשך 13 שנים (רובן בשייטת הצוללות) והשתחרר בדרגת רב-סרן.
ללפידות תואר ראשון (1995) בגאוגרפיה, מאוניברסיטת חיפה, בהדגשת מקצועות האקולוגיה והסביבה ותואר שני (2004) בתכנון ערים ואזורים מהפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים בטכניון.
בשנים 2000–2001 השתתף בתוכנית עמיתֵי סביבה של מרכז השל לקיימות, במכון הישראלי לפיתוח חשיבה ומנהיגות סביבתית, תוך התמקדות בתחום הפסולת. בנוסף, השלים קורס חקלאות אורגנית בדגש על תחום הקומפוסט. זאת, במסגרת חברותו בארגון לחקלאות אורגנית.
בנובמבר 2021 החל לנהל את חוות גוונים בכרם מהר"ל המשמשת כמודל לחקלאות בת קיימא.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית

לפידות הוא חקלאי אורגני, מגדל זיתים ומגוון עצי פרי וירק. הוא פיתח מודל של חקלאות משקמת סביבה, ליישום עקרונות הקיימות. במסגרת פעילות זו בנה לפידות מודל של ניקוז אוגר מים - ניקוז מים לתעלות המאפשרות להם לחלחל למי התהום. כמו כן, יצר אלמנטים לשיפור אחיזת המים בקרקע ולשילוב של שלוליות חורף בתוך שטחים חקלאיים.
בשנים 2000–2003 היה חבר בארגון "שתיל" (שירות תמיכה וייעוץ לארגונים לשינוי חברתי). במסגרת זאת, עסק בליווי פעילות של מגוון ארגוני סביבה בקידום סדר יום סביבתי. במקביל היה שותף לייסוד הפעילות של הקואליציה לבריאות הציבור - קואליציה של ארגוני סביבה הפועלים להורדת תחלואה בעקבות זיהומים סביבתיים. בהמשך שימש כרכז פרויקט קיימות במרכז השל, המרכז הישראלי לפיתוח חשיבה ומנהיגות סביבתית. הוא ריכז את פרויקט סי"מ 21 (סדר יום מקומי למאה ה-21), ופורום החקלאות של מרכז השל לקידום חקלאות בת קיימא.
ב-2006 הקים לפידות את עמותת "ארץ כרמל", לקידום רעיון הקיימות. העמותה שימשה כפלטפורמה ביצועית למיזם הפרדת פסולת במקור, שכללה מיחזור אשפה אורגנית בשילוב הקהילה, ויצרה תשתיות מתאימות. כמו כן עסקה העמותה בגיוס והפעלת כוח אדם, במתן פתרונות הנדסיים, בתכנון אסטרטגי ובניהול כלכלי. פעילות העמותה החלה בכרם מהר"ל ומשם התפשטה לכ-60 קהילות ברחבי הארץ. במסגרת המיזם הוקם והופעל אתר הקומפוסט הראשון בישראל לטיפול בפסולת אורגנית מופרדת במקור. האתר פעל עד לשנת 2015.
בשנת 2012 ייסד לפידות את חברת ארץ שפ"ע, שמטרתה לקדם את רעיון הקיימות, באמצעות מתן פתרונות לטיפול חכם בפסולת. חלק מפעילות החברה התמקד במתן ייעוץ למגוון חברות, לארגונים ולרשויות מקומיות בנושאי טיפול בפסולת ומיחזור, הפרדת אשפה וצמצום עלויות. החברה פיתחה מתקן ייחודי להפיכת פסולת לאנרגיה.
בשנת 2018 החל לפידות לכהן כראש תחום פסולת וקיימות בארגון אדם טבע ודין. בתפקיד זה פעל מול מקבלי החלטות בשלטון המקומי ובמשרדי הממשלה, בעיקר במשרד להגנת הסביבה והוביל תהליכים לקידום הנושא הסביבתי בתחום הטיפול בפסולת. לפידות חבר בוועד המנהל של קרן הניקיון בשליטת המשרד להגנת הסביבה.
בשנת 2021 הוציא לאור את ספרו "התפוח נפל רחוק מהעץ".
פרסים ואותות

2011 – אות הגלובוס הירוק
2011 – פרס השר להגנת הסביבה למצוינות סביבתית
2012 – זכייה בתואר "בית המגורים הירוק בישראל"
2013 – אחד ממאה האנשים מעוררי ההשראה בישראל
2017 – זכייה בתואר Gifted Citizen הבין לאומי
2021 – עם העיר טירת כרמל - "אות העירוניות לשנת 2021" – על המיזם "הבניין הירוק"
הערות שוליים

↑  עמיעד לפידות, באתר עמותת תומר בן חורין לאמנות
↑  כך נבנה הבית הירוק של עמיעד לפידות, נבדק ב-2022-06-22
↑  קיימות - אדם, טבע וסביבה: משבר כהזדמנות, באתר מרכז השל, ‏2020-07-31
↑  עמיעד לפידות - הגלובוס הירוק 2011, נבדק ב-2022-05-04
↑  ארץ שפ"ע, באתר checkid
↑  נציגים בקרן הנקיון, באתר infospot.co.il
↑  צל"ש ירוק למקבלי אותות "הגלובוס הירוק" 2011, באתר www.scooper.co.il
↑  פרס השר למצוינות סביבתית בתחום החינוך ניתן לעמותת ארץ כרמל, באתר www.energianews.com
↑  עופר פטרסבורג, יום כדה"א: 10 הפרויקטים הכי ירוקים בישראל, באתר ynet, 22 באפריל 2012
↑  פאדי עיאדאת, קחו קליפות ביצים ופירות, שימו בשמש - ייצא דשן, באתר הארץ, 24 בינואר 2007
↑  Socialab, Estos emprendedores sociales son increíbles, mi experiencia en Gifted Citizen, Blog Socialab, ‏2017-12-07 (בספרדית)
↑  עדי לסקר-עורך ראשי, מקום שלישי "לבניין הירוק" שייצג את העיר טירת הכרמל » מוניציפלי » חדשות NWS, באתר NWS - חדשות הבמה הפתוחה, ‏2021-10-19
קלינטק

ערך זה עוסק במונח בטכנולוגיה. אם התכוונתם לתערוכה הבינלאומית השנתית שלצידה ועידה, ראו .
קלינטק או קלין טק (Cleantech - קיצור של "טכנולוגיה נקייה") הוא מונח כללי המציין מוצרים או שירותים שמשפרים את הביצועים התפעוליים, היעילות או היצרנות בעודם מפחיתים עלויות, תשומות, צריכת אנרגיה, ייצור פסולת או זיהום הסביבה.
החל משנות ה-90 של המאה ה-20 גבר העניין בקלינטק בקרב צרכנים, בתעשייה, בקרב משקיעים ומחוקקים. בפרט נעשתה התקדמות בפיתוח אנרגיות חלופיות ואנרגיה מתחדשת. זאת עקב עליית מחירי הנפט והמודעות הגוברת לחשיבות איכות הסביבה ולנזקי ההתחממות העולמית.
קלינטק כולל מגוון רחב של מוצרים, שירותים ותהליכים שנועדו:
לספק ביצועים מעולים בעלויות נמוכות.
להפחית במידה רבה או לבטל לחלוטין, השפעות אקולוגיות שליליות.
לשפר את השימוש במשאבים טבעיים ולהופכו ליעיל יותר, בזבזני פחות, ושומר על הסביבה ככל הניתן.
קלינטק נבדל מהמושג "טכנולוגיה ירוקה" בכך שהוא מתייחס לרוב למערך ההשקעות בטכנולוגיות נקיות ולא לטכנולוגיות עצמן. מוקד העניין הוא בהתפלת מים, טכנולוגיות ייצור יעילות אקולוגית (eco-efficient), אנרגיה מתחדשת, אנרגיה ירוקה, טכנולוגיות חוסכות אנרגיה, הפחתת וסינון זיהומים ועסקים ברי קיימא.
בין החברות העוסקות בתחום, ניתן למנות את סימנס, ג'נרל אלקטריק ושארפ, כמו גם את קלינטק גרופ. מבחינת ריכוז החברות בתחום הקלינטק ביחס לגודל האוכלוסייה, נחשבת ישראל למדינה בולטת בתחום הקלינטק, עם חברות בולטות כגון אורמת (בתחום האנרגיה הגאותרמית). ממשלת ישראל מעודדת ותומכת בחברות בתחום, ולשם כך הקים משרד התמ"ת את "התוכנית הלאומית לקידום תעשיות המים והאנרגיה המתחדשת".
ראו גם

תערוכת קלינטק - תערוכה בינלאומית שנתית המציגה טכנולוגיות חדשות בתחום
אנרגיה מתחדשת
לקריאה נוספת

סופי שולמן, ישראל - ארץ קטנה, סיפור גדול, ידיעות ספרים, 2023, הפרק "קלינטק", עמ' 170–179.
הערות שוליים

↑  החברות הישראליות בצמרת דירוג הקלינטק העולמי, באתר nrg‏, 23 באוקטובר 2012
↑  תקציר שיווקי אודות התוכנית באתר ישראל ניוטק שבמשרד התמ"ת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000345478 
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ג'ון גאווין

| --- | --- |
ג'ון גאווין (1964)
ג'ון גאווין (1964)
 לידה:  8 באפריל 1931 לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית 
 פטירה:  9 בפברואר 2018 (בגיל 86) בוורלי הילס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1956–1981 (כ־25 שנים)
 מקום לימודים:  אוניברסיטת סטנפורד  Villanova Preparatory School 
 בן או בת זוג:  קונסטנס טווורס 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ון גאווין (באנגלית: John Gavin;‏ 8 באפריל 1931 – 9 בפברואר 2018) היה שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי. לאחר פרישתו ממשחק מילא מספר תפקידים ציבוריים בהם שגריר ארצות הברית במקסיקו.
ביוגרפיה

נולד בשם ג'ון אנתונר גולנור בלוס אנג'לס. אמו ממקסיקו ואביו ממוצא אירי. הוא למד באוניברסיטת סטנפורד וקיבל תואר בוגר בכלכלה ויחסים באמריקה הלטינית.
במלחמת קוריאה שירת כקצין מודיעין על נושאת המטוסים "פרינסטון". לאחר שחרורו ב-1955 עבר בהצלחה מבחן בד והחל להופיע בסרטים.
ב-1958 שיחק בסרט "עת לאהוב ועת למות" וזכה בפרס גלובוס הזהב לשחקן חדש ומבטיח ביותר.
ב-1959 שיחק בתפקיד ראשי בסרט חיקוי לחיים לצידן של לנה טרנר וסנדרה די.
ב-1960 שיחק בסרט פסיכו של אלפרד היצ'קוק בתור סם לומיס, בן זוגה של מריון (ג'נט לי). באותה שנה שיחק במותחן "קולות בערפל" לצידה של דוריס דיי וב"ניחוח של סקנדל" לצידה של סופיה לורן.
ב-1961 שיחק שוב עם סנדרה די בקומדיה של פיטר יוסטינוב "רומנוף וג'ולייט" בתור רומנוף, בנו של שגריר ברית המועצות ב"קונקורדיה" שמתאהב בג'ולייט, בתו של שגריר ארצות הברית באותה מדינה. באותה שנה שיחק שוב אתה בסרט "נשיקתה הראשונה של תמי".
באותה שנה שיחק בסרט "ספרטקוס" בתור יוליוס קיסר והסרט "רחוב אחורי" לצדן של סוזן הייוורד וורה מיילס.
ב-1967 שיחק בקומדיה המוזיקלית מילי המודרנית והמתוקה לצידה של ג'ולי אנדרוז.
הוא שיחק גם בטלוויזיה בסדרות כמו ספינת האהבה, "דסטרי", "המופע של דוריס דיי", "מרכז רפואי" ו"אי החלומות".
הנשיא רונלד רייגן מינה אותו לשגריר ארצות הברית במקסיקו בשנים 1981–1986.
שימש כיועץ של המזכיר הכללי של ארגון מדינות אמריקה בשנים 1960–1965.
הוא היה חבר בוועד גילדת שחקני המסך ושימש נשיא הוועד בשנים 1971–1973.
פילמוגרפיה חלקית

עת לאהוב ועת למות (1958)
חיקוי לחיים (1959)
פסיכו (1960)
קולות בערפל (1960)
ספרטקוס (1960)
רומנוף וג'ולייט (1961)
נשיקתה הראשונה של תמי (1961)
רחוב אחורי (1961)
מילי המודרנית והמתוקה (1967)
המשוגעת משאיו (1969)
ג'ניפר (1978)
אגתה ברברה

אגתה ברברה (במלטית: Agatha Barbara, נולדה ב-11 במרץ 1923 ונפטרה ב-4 בפברואר 2002) הייתה פוליטיקאית מלטזית, אשר שימשה כנשיאת מלטה בשנים 1982–1987, שרה וחברת הפרלמנט של מלטה. ברברה היא האישה הראשונה אשר החזיקה בתפקיד זה, והאישה שכיהנה הכי הרבה זמן בפרלמנט הלאומי (35 שנה).
ביוגרפיה

אגתה ברברה נולדה בדרום מלטה. אביה עבד עבור הצי המלכותי הבריטי ושכרו היה נמוך מאוד. כתוצאה מכך, גדלו ברברה ושמונת אחיה בעוני רב. אגתה הייתה הילדה השנייה, והבת הבכורה. למרות העוני, למדה בחינוך ציבורי, אך מלחמת העולם השנייה מנעה ממנה את לימודי הקולג'. בזמן המלחמה, עבדה במטבחי חיל האוויר המלכותי. לאחר המלחמה היא עבדה כמורה בבית ספר, והצטרפה למפלגת העבודה. בתקופת פעילותה הפוליטית, הקימה ברברה את תא הנשים המפלגתי.
עם הענקת זכות הבחירה לנשים במלטה בשנת 1947, נבחרה להיות האישה המלטית הראשונה שכיהנה בפרלמנט מבין 40 חברים. היא ניצחה בכעשר מערכות בחירות רצופות, ובכך כיהנה בפרלמנט במשך כ-35 שנה, עד היבחרה לנשיאת מלטה בשנת 1982. היא נודעה כרפורמטורית כלכלית וחברתית. היא כיהנה כשרת החינוך בשנים 1955–1958 ובשנים 1971–1974. בשנים 1974–1976 כיהנה כשרת העבודה, התרבות והרווחה. כל תפקידים אלו היו בממשלותיו של ראש ממשלת מלטה דום מינטוף. עד שנות ה-90 הייתה ברברה האישה היחידה בתולדות מלטה אשר כיהנה כשרה. כשרת חינוך, ברברה פעלה למען חינוך חובה חינם לכל ילדי מלטה (כולל בית ספר תיכון), הכשרה ויצירת מערכות חינוך נגישות יותר עבור נכים, הגדלת החינוך המקצועי והנגשת לימודי המדעים לתלמידים ותלמידות כאחד. כשרת העבודה, היא פעלה לצמצום האבטלה ושיפור שכר העובדים ותנאי עבודתם. היא חוקקה חוק על שכר שווה בין נשים וגברים, תשלום חופשת לידה ויצירת מערכת של 40 שעות עבודה בשבוע. היא גם הקימה מספר מוזיאונים לאומיים ופעלה לשימור אתרי מורשת. במהלך שנים אלו שימשה לתקופות קצרות כסגניתו של ראש הממשלה מינטוף.
בשנת 1981 נבחרה ברברה לתפקיד נשיאת מלטה. היא נכנסה בגיל 59 לתפקיד, והייתה האישה הראשונה בתפקיד זה. אמנם תפקידו של נשיא מלטה הוא בעיקר סמלי, אך ברברה פעלה רבות לפתירת משברים חוקתיים במדינה. בשנת 1987 סיימה את תפקידה כנשיאה, ועזבה את הפוליטיקה. בתקופה זו החל דיוקנה להתנוסס על שטרות כסף במלטה.
בשנת 2002 ברברה נפטרה. היא מעולם לא נישאה.
מדרש הגדול

| --- | --- |

כתב יד של מדרש הגדול
 מידע כללי
 מאת:  דוד עדני 
 סוגה:  מדרש 
 
מדרש הגדול (מדה"ג) הוא חיבור מדרשי מקיף על כל התורה, המכיל מדרשי הלכה ואגדה שנערך על ידי הרב דוד בן עמרם עדני מהעיר עדן שבתימן, שחי כנראה במחצית הראשונה של המאה ה-14. החיבור נחשב כגולת הכותרת של יצירת יהדות תימן ויהדות עדן.
מבנה ותוכן המדרש

החיבור הוא ליקוט של מדרשים המופיעים בתלמודים, בספרי המדרשים הקדומים ובתרגומי התנ"ך. בחיבור מובאים גם פירושים משל הגאונים והראשונים (בעיקר הרמב"ם) וכן משל המחבר עצמו, כשכולם ערוכים ומשולבים עם מדרשי חז"ל כמקשה אחת. חלק מהחיבורים שמהם נלקטו המדרשים הם חיבורים שאבדו בינתיים או ששרדו בצורה מקוטעת כגון: מכילתא דרשב"י, ספרי זוטא, מדרש תנאים, ועוד מדרשים קדומים שאין להם זכר בספרות המדרשים הנפוצה. ייחודו של מדרש הגדול הוא בכך שאין הוא ליקוט גרידא, אלא במקומות רבים בנה המחבר סוגיות שלמות המורכבות ממובאות ומציטוטים ממקומות שונים.
המדרש כתוב בלשון עברית בלבד והיא צחה מאוד, זאת בניגוד למקובל בתקופתו בתימן ובמזרח לשלב את השפה הערבית. אין בו מדעים ופילוסופיה, גם זאת בניגוד למקובל. לפני כל פרשה, מופיעות פתיחות פיוטיות מתחרזות, המושפעות מן הפיוט הארץ ישראלי הקדום.
מדרש הגדול זכה לתפוצה רחבה בתימן ועשרות ואולי מאות כתבי יד של המדרש נמצאים כיום. ידועים שלושה פירושים שנתחברו בתימן על המדרש: ספר "המרגלית" שנתחבר בשנת 1580 והוא עוסק בפרשנות מילולית למדרש, ספר "סגולת ישראל" לרב ישראל הכהן מהמאה ה-17, פירושו מעמיק והוא מפרש את המדרש בכמה רבדים הכוללים קבלה ופילוסופיה, והפירוש השלישי הוא הגהות והערות של הרב יחיא בשירי בשולי מדרש הגדול שהעתיק, גם הוא מהמאה ה-17.
מהדורה מדעית של הספר הודפסה בהוצאת מוסד הרב קוק בעשרה כרכים ובההדרתם ועריכתם של אישים שונים: ספרים בראשית ושמות יצאו לאור על ידי הרב מרדכי מרגליות (תש"ז 1947 - תשי"ז 1957), ספר ויקרא יצא לאור על ידי הרב עדין שטיינזלץ (תשל"ו 1975), ספר במדבר יצא לאור על ידי צבי מאיר רבינוביץ (תשכ"ז 1967) וספר דברים יצא לאור על ידי הרב שלמה פיש (תשל"ג 1972).
מדרש הגדול כמקור למדרשים אבודים

בשל אופיו של מדרש הגדול כחיבור מלקט, הוא מכיל בתוכו קטעים שלמים ממדרשים שהיו לפניו, ולאורך הזמן אבדו. בראשית תקופת חכמת ישראל זוהתה תכונה זו של המדרש, והוחל בניסיון לשחזר מתוכו את המדרשים האבודים.

הרב דוד צבי הופמן ליקט מתוך מדרש הגדול קטעים אותם הוא זיהה כחלקים מתוך המכילתא דרשב"י, והוציא אותם לאור בשנת 1905. בשנת 1995, לאחר גילוי קטעי גניזה מרובים של המכילתא דרשב"י, הוציאו יעקב נחום אפשטיין ועזרא ציון מלמד מהדורה חדשה של המכילתא, המתבססת בחלקה על קטעי הגניזה, ובחלקה על ציטוטים ממדרש הגדול.

מדרש נוסף שליקט הופמן מתוך מדרש הגדול היה מדרש תנאים לספר דברים, המכונה גם "מכילתא דברים". הופמן הוציא לאור את מהדורתו למדרש תנאים בשנת 1908. בשנת 2021 פרסמו החוקרים פרופסור מיכל בר-אשר סיגל ודוקטור אבי שמידמן כי אלגוריתם ממוחשב שפיתחו מסוגל לסנן מתוך מדרש הגדול קטעים שמאוחרים למכילתא דברים, וכן קטעים המופיעים במקורות אחרים, ולהשאיר בידיהם רק קטעים שמקורם במכילתא דברים.

חוקר אחר, חיים שאול הורוביץ ליקט מתוך מדרש הגדול קטעי מדרש על ספר במדבר, אותו הוא זיהה כמדרש בשם "ספרי זוטא במדבר". המדרש יצא לאור יחד עם מהדורתו של הורוביץ לספרי במדבר בשנת 1917.
ראו גם

מדרש הביאור
מדרש רבה
לקריאה נוספת

ענת רייזל, מבוא למדרשים, הוצאת תבונות, מכללת הרצוג – גוש עציון, תשע"א, "מדרש הגדול", עמ' 393–402.
הערות שוליים

↑  Michal Bar-Asher Siegal, Avi Shmidman, Reconstruction of the Mekhilta Deuteronomy UsingPhilological and Computational Tools, Journal of Ancient Judaism 1, 2018
↑   גדעון לב, חוקרים הצליחו לאתר מדרש שאבד לפני מאות שנים בעזרת אלגוריתמים, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2021
| ספרות המדרשים |
| --- | --- | --- |
| מדרשי הלכה תנאיים (בערך 200–400 לספירה) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
|  מדרשי אגדה קלאסיים: תקופת האמוראים והסבוראים (בערך 400–600 לספירה) | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה •  אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • פסיקתא דרב כהנא • מדרש פנים אחרות • ברייתא דישועה • אגדות התלמוד |  |
|  תקופת הביניים: ראשית תקופת הגאונים (בערך 600–750 לספירה) | מדרשי התנחומא • שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה  • רות רבה • קהלת רבה • קהלת זוטא • אבות דרבי נתן • אותיות דרבי עקיבא • מדרש תהילים (מזמורים א-קיח) • מדרש ויסעו • תרגום שני למגילת אסתר • פסיקתא רבתי • מדרש שיר השירים |  |
| המדרש המאוחר: תקופת הגאונים (בערך 750–1050 לספירה) | תנא דבי אליהו • פרקי דרבי אליעזר • שבעת פרקי רבי אליעזר • הגדה של פסח • שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) • אגדת בראשית • בראשית רבתי • פסיקתא רבתי • דברים זוטא • רות זוטא • שיר השירים זוטא • מדרש שמואל • מדרש משלי • מדרש תהילים (מזמורים קיט-קנ) • מדרש אבא גוריון • מדרש תדשא • מדרש ויושע • מדרש עשרת הדיברות • מדרש תשובת יונה הנביא • מדרש אבכיר • מדרש אספה • מדרש תמורה • פסיקתא זוטרתא (לקח טוב) |  |
| הילקוטים: תקופת הראשונים (בערך 1050–1500 לספירה) | פתרון תורה • פסיקתא זוטרתא • מדרש שכל טוב • מדרש אגדה (בובר) • ילקוט שמעוני • ילקוט המכירי • מדרש הגדול • מדרש הביאור • הגדות התלמוד (ילקוט) • עין יעקב • מדרשי רבי שמואל מסנות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286643205171  BnF: cb165756125 (data)  GND: 7713382-1  LCCN: nr94026233  SUDOC: 166692506  VIAF: 178139503   WorldCat (עם VIAF): 178139503
בית הרמן שטרוק

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון היסטורי ומוזיאון לאמנות
 כתובת:  רח' ארלוזורוב 23, חיפה
 מיקום:  חיפה 
 מדינה:  ישראל 
 בעלים:  עיריית חיפה
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2013
 תאריך פתיחה רשמי:  2013
 אדריכל:  אלכסנדר ברוולד
 קואורדינטות:  32°48′17″N 35°00′02″E﻿ / ﻿32.804694444444°N 35.000555555556°E﻿ / 32.804694444444; 35.000555555556
 המוזיאון באתר מוזאוני חיפה
  (למפת חיפה מוגדלת) בית הרמן שטרוק(למפת חיפה רגילה) בית הרמן שטרוק(למפת הגליל המערבי רגילה) בית הרמן שטרוק(למפת הגליל המערבי מוגדלת) בית הרמן שטרוק
 
בית הרמן שטרוק הוא מוזיאון בשכונת הדר הכרמל בחיפה, ברח' ארלוזורוב 23. הבית נבנה כבית מגורים וסטודיו של הצייר ואמן ההדפס הרמן שטרוק. המבנה משמש כמוזיאון המנציח את פועלו של שטרוק ומציג תערוכות מתחלפות בתחום ההדפס.