stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יתרון מדינת הבית

יתרון מדינת הבית (באנגלית: Home state advantage) הוא מושג בפוליטיקה של ארצות הברית המתייחס במיוחד לבחירות לנשיאות ארצות הברית. עיקרון זה מניח שמועמד לנשיאות ארצות הברית יזכה בשיעור קולות גבוה יותר במדינת הבית שלו בהשוואה למדינות אחרות עם פרופיל אוכלוסייה דומה.
ההגדרה של "מדינת הבית" עשויה להיות מורכבת לעיתים, למשל כאשר המועמד נולד וגדל במדינה אחת אך השיג הצלחה פוליטית במדינה אחרת או במקרים שבהם מועמד זכה להכרה פוליטית במספר מדינות לפני שהגיש את מועמדותו לנשיאות ארצות הברית.
בעוד שמועמדים רבים ניצחו בבחירות לנשיאות למרות שלא זכו לרוב במדינת הולדתם, ארבעה נשיאים בלבד (ג'יימס פולק, וודרו וילסון, ריצ'רד ניקסון ודונלד טראמפ) ניצחו בבחירות לנשיאות למרות שלא זכו לרוב קולות במדינות מגוריהם. פולק הוא הנשיא הנבחר היחיד שלא זכה לרוב קולות לא במדינת הולדת (קרוליינה הצפונית) ולא במדינת מגוריו בזמן מערכת הבחירות (טנסי). באופן דומה, מועמדים רבים לנשיאות הפסידו בבחירות למרות שזכו לרוב קולות במדינת הבית שלהם, לדוגמה וולטר מונדייל שהתמודד מול רונלד רייגן בבחירות 1984, הפסיד ב־49 מדינות וניצח אך ורק במדינת הבית שלו, מינסוטה. לעומת זאת, המועמד אל גור לא גרף את רוב הקולות בבחירות 2000 במדינת הבית שלו – טנסי (שאותה ייצגו הן גור והן אביו בסנאט של ארצות הברית) – והיה למועמד הבולט הראשון לנשיאות שלא זכה ברוב הקולות במדינת הבית שלו מאז שהפסיד ג'ורג' מקגוורן במדינת הבית שלו, דרום דקוטה, בבחירות 1972.
הערות שוליים

↑  Michael S. Lewis-Beck and Tom W. Rice, "Localism in Presidential Elections: The Home State Advantage", American Journal of Political Science, Vol. 27, No. 3 (Aug., 1983), pp. 548-556.
↑  Lou Cannon. "Ronald Reagan: Campaigns and Elections". Miller Center of Public Affairs. נבדק ב-5 בספטמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Dave Leip's Atlas of U.S. Presidential Elections - Compare Data". uselectionatlas.org. אורכב מ-המקור ב-25 בדצמבר 2014. נבדק ב-6 בנובמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא פוליטיקה ובנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יתרון להיקף

יתרון להיקף מתייחס ליתרונות הגלומים בהיקף השיווק וההפצה; בניגוד ליתרון הגודל, המתייחס ליעילות וליתרונות הנובעים מגידול או צמצום בהיקף התוצרים. כן, בעוד המושג יתרונות לגודל מתייחס לשינויים בתפוקות של מוצר בודד, הרי שהמושג יתרונות להיקף מתייחס לשינוי במספר סוגי המוצרים. ובעוד המושג יתרונות לגודל מתייחס שינויים בצד ההיצע (כגון רמת ייצור), המושג יתרונות להיקף מתייחס לשינויים בצד הביקוש (כגון שיווק והפצה). יתרונות להיקף הם אחת הסיבות לאסטרטגיות שיווקיות כגון חבילת מוצרים, קו מוצרים, ומיתוג של משפחת מוצרים.
לעיתים קרובות, כשמספר המוצרים גדל ומתרחב השימוש באמצעי תקשורת, יותר אנשים יכולים להיות בהישג יד של היצרן על כל דולר המוצא על שיווק. זוהי דוגמה אחת ליתרונות להיקף. אולם, יעילות זאת אינה יכולה להימשך לעד והחל מנקודה מסוימת הוצאות פרסום נוספות על מוצרים חדשים הופכות להיות פחות אפקטיביות (דוגמה לחסרונות להיקף).
אם סוכני מכירות מוכרים כמה מוצרים, הללו יכולים לעשות זאת באופן יעיל יותר מאשר במכירת מוצר בודד. הוצאות זמן הנסיעה יתחלקו אז בין בסיס הכנסות גדול יותר ולכן, היעילות בעלויות תעלה. גם תיתכן בין המוצרים סינרגיה, על ידי כך שטווח של מוצרים משלימים אחד את השני יגביר את רצון הקנייה אצל הצרכן מאשר בהצעה של מוצר בודד. יתרונות להיקף יכולים להתבטא גם ביעילות ההפצה – שליחת קו מוצרים למיקום אחד יוכל להיות יעיל יותר מאשר שליחת סוג של מוצר בודד לאותו מקום.
יתרונות נוספים להיקף יכולים להתרחש כאשר ישנו חיסכון בעלויות כתוצאה מתוצרים נלווים בתהליך הייצור. דוגמה טובה לכך היא יתרונות ההסקה ממוצר אנרגיה, מה שמשפיע באופן חיובי על יבולים חקלאיים. לא כל הכלכלנים מסכימים עם חשיבות היתרונות לטווח. יש הטוענים כי מושג זה חל רק על תעשיות מסוימות ורק לעיתים נדירות.
יכולתו של ארגון להשיג יתרון תחרותי באמצעות התרחבות לענף חדש נבחנת ביכולתו להגדיל את רווחיו בשני תחומי הפעילות, הישן והחדש. אחת הדרכים להשיג יתרון תחרותי הוא באמצעות יתרון להיקף. יתרון להיקף מושג על ידי חיסכון בעלויות עקב ניצול משאבים משותפים בעבור שתי הפעילויות. השימוש יכול להיות בנכסים מוחשיים כגון מחסן משותף או בנכסים לא מוחשיים כגון מותג או שם מסחרי.
יתרון להיקף מבוסס אם כן על יכולת לייצר סינרגיה בין תחומים שונים.
ראו גם

יתרון לגודל
חיסרון לגודל
אפקט הרשת
ישעיהו טרונק

.
| --- | --- |

ד"ר ישעיהו טרונק
 לידה:  21 ביולי 1905 קוטנו, רפובליקת פולין 
 פטירה:  28 במרץ 1981 (בגיל 75) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  גרמניה 
 ידוע בשל:  היותו הארכיונאי הראשי של המכון המדעי היהודי YIVO (ייווא – ייִדישער װיסנשאַפֿטלעכער אינסטיטוט, כיום המכון למחקר יהודי) בניו יורק
 השכלה:  אוניברסיטת ורשה 
 מקצוע:  ארכיונאי, חוקר, סופר
 בת זוג:  צליה
 
כריכת הספר יודנראט
ד"ר ישעיהו טרוּנק (21 ביולי 1905 – 28 במרץ 1981) היה הארכיונאי הראשי של המכון המדעי היהודי YIVO (ייווא – ייִדישער װיסנשאַפֿטלעכער אינסטיטוט, כיום המכון למחקר יהודי) בניו יורק. טרונק היה מומחה לתולדות היהודים בתקופת הכיבוש הנאצי של פולין. חוקר וסופר יליד פולין, שזכה ב-1975 בפרס הלאומי לספרים יהודיים, על המונוגרפיה שלו שכותרתה ה"יודנראט: המועצות היהודיות במזרח אירופה תחת הכיבוש הנאצי" שהתפרסמה בניו יורק על ידי הוצאת מקמילן בשנת 1972.
קורות חיים

טרונק נולד בקוטנו (Kutno) שבפולין, לרב יצחק יהודה טרונק בנו של רב העיר, הרב משה פנחס טרונק, וחתנו של רבי שמואל בורנשטיין, בעל ה'שם משמואל'. סיים את לימודיו בגימנסיה ההומניסטית היהודית בלודז' ב-1923. ארבע שנים לאחר מכן הוא קיבל תואר שני בהיסטוריה מאוניברסיטת ורשה. לאחר סיום לימודיו, לימד טרונק היסטוריה בבתי ספר עירוניים שונים, והיה קשור לעבודתם של היסטוריונים מ-YIVO בוורשה.
לאחר פלישת הגרמנים לפולין, ברח טרונק לביאליסטוק (Białystok) שבמזרח פולין ומאוחר יותר מזרחה לאחר הנסיגה הסובייטית במהלך מבצע ברברוסה (Barbarossa). ב-1946 חזר לפולין והצטרף למערכת המכון ההיסטורי YIVO בוורשה. בשנת 1950, עלה לישראל והיה בין חוקרי השואה הראשונים בארץ שהתרכזו בבית לוחמי הגטאות. הוא עבר לקנדה, שם קיבל את תפקיד המנהל בבית הספר פרץ בקלגרי. ב-1953 עבר לעיר ניו יורק כדי לעבוד ב-YIVO, שם הוא הפך לארכיונאי הראשי בשנת 1971. עבודת הדוקטורט שלו עסקה בתולדות יהודי פולין. טרונק נפטר בניו יורק בגיל 75, והשאיר אחריו אישה, צליה, ובן, גבריאל, שסייע לו בתרגום ספריו ומאמריו לאנגלית.
טרונק היה מחברם של מאמרים ומחקרים רבים על השואה באנגלית וביידיש, כולל מחקרו פורץ הדרך על היודנראטים במזרח אירופה שהתפרסם באנגלית בשנת 1972 ובעברית בשנת 1979.
ספריו ומחקריו

ישעיה טרונק, יודנראט – המועצות היהודיות במזרח אירופה בתקופת הכבוש הנאצי, הוצאת יד ושם, 1979 (Judenrat: The Jewish Councils in Eastern Europe Under Nazi Occupation, Macmillan 1972)
ישעיה טרונק, גטו לודז' (יידיש, 1962)
הערות שוליים

↑  Izajasz Trunk באתר השטעטל הווירטואלי (בפולנית)
↑  Isaiah Trunk Dead at 75, באתר סוכנות הידיעות היהודית, 2 באפריל 1981
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296452705171  PLWABN: 9810592713905606  BnF: cb12811046k (data)  GND: 124730043  ISNI: 0000 0001 0928 8838  LCCN: n86062015  NKC: jx20070731016  NTA: 110505468  SUDOC: 119727129  VIAF: 100301012   WorldCat (עם VIAF): 100301012
יתר לחץ דם שניוני

יתר לחץ דם שניוני (באנגלית: Secondary Hypertension) הוא מונח הבא לציין יתר לחץ דם הנגרם בשל סיבה הניתנת לזיהוי, שהביאה, באופן משני, להתהוות יתר לחץ דם. יתר לחץ דם שניוני שכיח הרבה פחות מיתר לחץ דם ראשוני, המהווה כ-90% מכלל מקרי יתר לחץ הדם. קיימות סיבות רבות להתהוות של יתר לחץ דם שניוני, כגון הפרעות בתפקוד הכליה, מחלות אנדוקריניות וכן גידולים שונים. כמו כן, יתר לחץ דם שניוני יכול להיות תופעת לוואי של תרופות שונות.
יחסי גרמניה – כורדיסטן העיראקית

| יחסי גרמניה–כורדיסטן |
| --- | --- |
גרמניה: כורדיסטן


גרמניה: כורדיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
357,022: 191,660
אוכלוסייה
84,431,715: 28,000,000‏‏‏
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,456,081: 
תמ"ג לנפש (בדולרים)
52,777: 
משטר
רפובליקה פדרלית חוקתית: דמוקרטיה פרלמנטרית
שגרירים
Marc Eichhorn (קונסול): 
יחסי גרמניה–כורדיסטן העיראקית הם היחסים הדו-צדדיים בין הרפובליקה הפדרלית של גרמניה לבין כורדיסטן העיראקית. לגרמניה קונסוליה כללית בארביל, ולכורדיסטן העיראקית נציגות בברלין. נציגים מן האומות ביקרו זה אצל זה כמה פעמים. ב-2014 נשיא כורדיסטן העיראקית, מסעוד בארזאני, כינה את גרמניה "אחת מבעלות הברית הנאמנות ביותר לנו במלחמתנו עם המדינה האסלאמית".
היסטוריה

בשנת 1992, הכורדים בעיראק הקימו נציגות בברלין, מה שהביא לכינון קשרים עם הממשלה הגרמנית.
היסטוריה > התחזקות הקשרים בין גרמניה לכורדיסטן העיראקית

כדי לעזור להם להילחם במדינה האסלאמית, ממשלת גרמניה סיפקה לפשמרגה ציוד צבאי. פרנק-ואלטר שטיינמאייר אמר ש"אנחנו לא יכולים מצד אחד לשבח את הכורדים, לטפוח להם על השכם על הלחימה במדינה האסלאמית בשם כולנו, ואז, כאשר הם מבקשים עזרה בחזרה, נענה 'נראה איך תסתדרו'".
הסיוע הראשון שנשלח מגרמניה היה באוגוסט 2014. בספטמבר, גרמניה החלה לשלוח לכורדיסטן העיראקית כלי נשק כגון מכונות ירייה, אקדחים, נשק נ"ט ועוד. ב-28 בספטמבר 2014 נסעה שרת ההגנה הגרמנית אורסולה פון דר ליין לארביל והצהירה כי גרמניה תמשיך לתמוך בחיילים הכורדים. גרמניה המשיכה לספק ציוד צבאי לכורדיסטן העיראקית מאז ספטמבר 2014.
ביקורים רמי-דרג > ביקורים רמי-דרג מגרמניה בכורדיסטן העיראקית

בינואר 2015, שרת ההגנה הגרמנית אורסולה פון דר ליין ביקרה בכורדיסטן העיראקית.
ביקורים רמי-דרג > ביקורים רמי-דרג מכורדיסטן העיראקית בגרמניה

ב-2009, נשיא כורדיסטן העיראקית, מסעוד בארזאני, ביקר בברלין ונפגש עם הקנצלרית אנגלה מרקל ועם שר החוץ פרנק-ואלטר שטיינמאייר.
נציגויות

לגרמניה קונסוליה כללית בארביל.
לכורדיסטן העיראקית נציגות בברלין.
ראו גם

יחסי החוץ של גרמניה
יחסי גרמניה–עיראק
יחסי דרום אוסטיה – ישראל

| יחסי דרום אוסטיה – ישראל |
| --- | --- |
דרום אוסטיה: ישראל


דרום אוסטיה: ישראל
שטח (בקילומטר רבוע)
3,900: 22,072
אוכלוסייה
72,000: 9,961,867
תמ"ג (במיליוני דולרים)
: 509,901
תמ"ג לנפש (בדולרים)
: 51,185
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה

יחסי דרום אוסטיה–ישראל הם היחסים הבייטרליים שבין רפובליקת דרום אוסטיה לבין מדינת ישראל. כיום לא מתקיימים יחסים באופן רשמי וזאת מכיוון שבדומה לרוב מדינות העולם - ישראל לא מכירה בדרום אוסטיה ורואה בה חלק מגאורגיה.
היסטוריה > מלחמת גאורגיה–רוסיה

בשנת 2008, במהלך המלחמה בדרום אוסטיה, תמכה ישראל בגאורגיה בפן הצבאי והמדיני, והכירה בזכות השליטה שלה על המחוזות דרום אוסטיה ואבחזיה. בעת המלחמה גאורגיה נלחמה באמצעות מלט"ים תוצרת ישראל, שנמכרו לה טרם המלחמה. רוסיה פנתה לישראל, באמצעות הנספח הצבאי בשגרירות ישראל במוסקבה, בבקשה לקבל הבהרות לגבי אספקת מל"טים ישראליים לגאורגיה.. רוסיה ביקשה לדעת אם ישראל אכן מספקת מזל"טים לגאורגיה כדי שזו תשתמש בהם במסגרת פעולות צבאיות נגד הבדלנים האבחזים. מקור ביטחוני ישראלי אישר כי המל"טים שברשות גאורגיה הם מתוצרת חברת אלביט הישראלית. כמו כן, אמר מקור מדיני בירושלים כי לרוסיה לא היו עדויות חותכות לכך שמדובר במל"ט מתוצרת ישראל והיא העבירה את הבקשה להבהרה על בסיס חשדות. לדברי נשיא גאורגיה, מיכאיל סאקשווילי, לגאורגיה היה כ-40 מל"טים שאותם רכשה מישראל וחילקה בין פיקודים שונים בצבא ובמשטרה. "זהו כלי שימושי מאוד באזורים הרריים", הוסיף. לדבריו, המל"ט שהופל היה שייך למשרד הפנים הגאורגי.
פוליטיקה ויחסי חוץ

בעוד ישראל וגאורגיה הן מדינות השואפות להתחבר עם מדינות המערב, דרום אוסטיה לעומתן, שואפת להתחבר למדינות שהיו בגוש הפרו-קומוניסטי לשעבר. לדוגמה: דרום אוסטיה מוכרת על ידי רוסיה וסוריה ומקיימת עמן יחסים דיפלומטיים רשמיים. ב-2008 תמכה ישראל בגאורגיה במהלך מלחמת גאורגיה–רוסיה. ובנוסף, משרד החוץ הישראלי פרסם אזהרת מסע לאבחזיה ולדרום אוסטיה דרך רוסיה והמליץ לאזרחי ישראל להגיע לשטחים אלו דרך גאורגיה, מכיוון שהחוק הגאורגי אוסר על מעבר לשטחים אלו דרך רוסיה, ואילו גאורגיה מצידה תמכה בישראל במסגרת הסכסוך הישראלי-פלסטיני. לדוגמה, ב-20 בנובמבר 2012, בעת מבצע עמוד ענן, התקיים מפגן תמיכה גדול למען ישראל בעיר טביליסי בגאורגיה. בנוסף שידרה הטלוויזיה הגאורגית תעמולה אוהדת כלפי ישראל וחולקו חוברות הסברה לטובתה בבתי הספר. ובחודש מאי 2021, במהלך העימות בין ישראל לבין החמאס (מבצע שומר החומות), התקיימו בערים טביליסי ובתומי מפגני תמיכה בישראל, וזאת על ידי אזרחים גאורגים לצד ארגון "בית ישראל". לעומת גאורגיה, דרום אוסטיה מקיימת יחסים דיפלומטיים רשמיים עם סוריה, מדינה עמה ניתקה גאורגיה את היחסים הדיפלומטיים (בשל הכרת סוריה באבחזיה ודרום אוסטיה), ומוגדרת כמדינת אויב על ידי ישראל.
יחסי דנמרק–תימן

| יחסי דנמרק–תימן |
| --- | --- |
דנמרק: תימן


דנמרק: תימן
שטח (בקילומטר רבוע)
43,094: 527,968
אוכלוסייה
5,983,727: 40,880,051
תמ"ג (במיליוני דולרים)
404,199: 21,606
תמ"ג לנפש (בדולרים)
67,550: 529
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה

יחסי דנמרק–תימן הם היחסים הדו-צדדיים שבין ממלכת דנמרק לבין הרפובליקה התימנית. דנמרק מיוצגת בתימן על ידי השגרירות שלה בריאד, ערב הסעודית, ואילו תימן מיוצגת בדנמרק באמצעות השגרירות שלה בברלין, גרמניה.
היסטוריה

במהלך מלחמת האזרחים בתימן ומבצע סופה נחרצת, וכן לאחר רצח העיתונאי ג'מאל ח'אשוקג'י, דנמרק השעתה את כל ייצוא הנשק שלה לערב הסעודית, בין היתר לאחר שהביעה חששות מהנעשה בתימן.
כמו כן, בינואר 2019 מונה הגנרל הדני מייקל לולסגארד לעמוד בראש כוח המשקיפים הבינלאומי בתימן.
סחר

בשנת 2015 הסתכם היקף הסחר בין שתי המדינות בכ-50 מיליון דולר. עיקר המוצרים שייצאה דנמרק לתימן כללו מוצרי חלב, דבש, ביצים ומוצרי מזון נוספים, ועיקר הייצוא של תימן לדנמרק כלל פלסטיק ומוצרי מזון.
סחר > סיוע דני לתימן

כחלק ממעורבותה במלחמת האזרחים בתימן, בשנת 2018 דנמרק העבירה לתימן סיוע בסך 70 מיליון כתר דני, זאת נוסף ל-219 מיליון כתר דני שהעבירה במהלך 2017 במטרה לסייע הומניטרית לתושבי תימן.
יחסי גרמניה–הודו

| יחסי גרמניה–הודו |
| --- | --- |
גרמניה: הודו


גרמניה: הודו
שטח (בקילומטר רבוע)
357,022: 3,287,263
אוכלוסייה
84,431,715: 1,454,183,987
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,456,081: 3,549,919
תמ"ג לנפש (בדולרים)
52,777: 2,441
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה סוציאליסטית פדרלית

יחסי גרמניה-הודו הם היחסים הבילטרליים שבין הרפובליקה הפדרלית של גרמניה לבין הרפובליקה של הודו.
בין שתי המדינות מתקיימים יחסים דו-צדדיים חזקים באופן מסורתי בשל שיתוף פעולה מסחרי, תרבותי וטכנולוגי.
היסטוריה

במלחמת העולם הראשונה, הייתה הודו תחת שלטון בריטי. כתוצאה מכך, הצבא הבריטי-ההודי הצטרך לתרום חיילים למאמץ המלחמתי של בעלות הברית, כולל בחזית המערבית. למעלה מ-9000 הודים נהרגו במלחמה. פעילים פרו-עצמאות, ביקשו מגרמניה סיוע למען חירותה של הודו. דבר שהביא למזימה הגרמנית-הודית במהלך מלחמת העולם הראשונה.
במהלך מלחמת העולם השנייה, סובהאז צ'נדרה בוסה, פעיל בולט לעצמאות הודו,  הקים את הלגיון ההודי, כוח צבאי פרו-נאצי שהורכב בעיקר משבויי מלחמה הודים הגולים באירופה.
לאחר מלחמת העולם השנייה, הודו לא דרשה פיצוי מגרמניה, אף על פי שכ-24,000 חיילים הודים נהרגו בקרבות נגד גרמניה הנאצית.
הודו קיימה יחסים דיפלומטים עם גרמניה המערבית וגרמניה המזרחית ותמכה באיחודם בשנת 1990.
קשרים אסטרטגיים

היחסים בין גרמניה להודו מוגבלים עקב חוסר ההשפעה הגאו-פוליטית של גרמניה ביבשת אסיה.
הייבוא הגרמני מהודו על בשנת 2013 על כ-21.6 מיליארד דולר. הייבוא ההודי מגרמניה עמד בשנת 2014 על כ-14.33 מיליארד דולר.
קשרים אסטרטגיים > גלובליזציה גאו-פוליטית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הודו וגרמניה מבקשות להיות חברות קבועות במועצת הביטחון של האו"ם, והן הצטרפו עם יפן וברזיל כדי לתאם את מאמציהן באמצעות ה-G4. בפסגת העצרת הכללית של האו"ם בניו יורק בספטמבר 2015, דחו בעלות הוטו במועצת הביטחון את האפשרות להצטרפות הודו וגרמניה למועצת הביטחון מחשש לדילול כוחן.
שיתוף פעולה תרבותי וחינוכי

גרמניה תומכת בתוכניות חינוך ותרבות בהודו.
שתי המדינות הקימו את מרכז המדע והטכנולוגיה ההודי-גרמני בניו דלהי במטרה לקדם מחקר ופיתוח משותף בתחומי האנרגיה, הסביבה וטכנולוגיות הפחם והמים.
יחסים דיפלומטים

גרמניה מחזיקה בשגרירות בניו דלהי והודו מחזיקה בשגרירות בברלין.
ירקו ניימינן

| --- | --- |

 לידה:  23 ביולי 1981 (בן 43) מאסקו, פינלנד
 מדינה:  פינלנד פינלנד
 מקום מגורים:  מאסקו, פינלנד
 גובה:  1.85 מטר
 יד חובטת:  שמאל
 פעילות כמקצוען:  2000 – 9 בנובמבר 2015 (כ־15 שנים) 
 סה"כ פרסים שצבר:  7,743,345 דולר אמריקאי 
 יחידים
 מאזן קריירה:  408–348 
 דירוג שיא:  13
 זכיות בטורנירים:  1
 זוגות
 מאזן קריירה:  151–193 
 דירוג שיא:  49
 זכיות בטורנירים:  0
 שיאי גראנד סלאם
 זכיות 0
 אליפות אוסטרליה הפתוחה:  השלב השלישי
 אליפות צרפת הפתוחה:  השלב הרביעי
 וימבלדון:  רבע גמר
 אליפות ארצות הברית הפתוחה:  רבע גמר
 
ירקו קלרבו ניימינן (בפינית: Jarkko Kalervo Nieminen; נולד ב-23 ביולי 1981 בפינלנד) הוא טניסאי פיני.
ב-6 בפברואר 2006 דורג ניימינן בדירוג השיא שלו - מקום 26 בעולם. ב-14 בינואר 2006, זכה ניימינן בטורניר הראשון שלו מסבב ה-ATP בו גבר על מריו אנצ'יץ' הקרואטי בטורניר בניו זילנד. ההישג הגדול ביותר שלו בגראנד סלאם הוא הגעה לשלב רבע הגמר באליפות ארצות הברית הפתוחה בשנת 2005.
ניימינן הוא הפיני היחיד אשר זכה בטורניר מסבב ה-ATP או הגיע לשלב רבע הגמר בגראנד סלאם.
הישגיו בגראנד סלאמים

| טורניר | 2006 | 2005 | 2004 | 2003 | 2002 | זכיות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אליפות אוסטרליה הפתוחה | שלב שלישי | שלב שלישי | שלב שני | שלב שלישי | שלב ראשון | 0 |
| אליפות צרפת הפתוחה | סיבוב ראשון | שלב שני | - | שלב רביעי | שלב שלישי | 0 |
| אליפות וימבלדון | רבע הגמר | שלב ראשון | - | שלב שלישי | שלב שני | 0 |
| אליפות ארצות הברית הפתוחה | סיבוב ראשון | רבע הגמר | שלב ראשון | - | שלב ראשון | 0 |
יחסי גרמניה–מונגוליה

| יחסי גרמניה–מונגוליה |
| --- | --- |
גרמניה: מונגוליה


גרמניה: מונגוליה
שטח (בקילומטר רבוע)
357,022: 1,564,116
אוכלוסייה
84,431,715: 3,485,969
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,456,081: 19,872
תמ"ג לנפש (בדולרים)
52,777: 5,701
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה

יחסי גרמניה–מונגוליה הם היחסים הדו-צדדיים בין גרמניה למונגוליה. מבחינה היסטורית, לרפובליקה העממית המונגולית היו קשרים הדוקים עם הרפובליקה הדמוקרטית הגרמנית, אשר נמשכים עד עצם היום הזה. מונגוליה כוננה יחסים דיפלומטיים עם הרפובליקה הפדרלית של גרמניה ב-1974.
היסטוריה > ראשית היחסים

הקשר המוקדם בין גרמניה והמונגוליים ההתרחש בשנת 1241, במהלך קרב ליגניץ, כאשר המונגולים תחת ביידאר ניצחו את איחוד הכוחות של הפולנים, המורבים, והגרמנים, אף על פי שהמונגולים נסוגו חזרה להונגריה זמן קצר לאחר מכן.
היסטוריה > המאה ה-20

לאחר הכרזה על עצמאות ב-1911, מונגוליה, ניסתה ליצור קשר עם גרמניה באמצעות השגריר בסנקט פטרבורג, אולם הניסיון כשל. לאחר המהפכה המונגולית של 1921, המפלגה המהפכנית העממית של מונגוליה ביססה קשרים כלכליים עם גרמניה בעדיפות גבוהה, ובשנת 1957 משלחת ראשונה של 50 תלמידים מונגולים, כולל Dashdorjiin Natsagdorj, האב המייסד של הספרות המונגולית המונגולית, נשלחו לגרמניה וצרפת לחינוך.
ומונגוליה כוננה יחסים דיפלומטיים עם גרמניה המזרחית ב-13 באפריל 1950, ועם גרמניה המערבית ב-31 בינואר 1974.
היסטוריה > העידן הפוסט-קומוניסטי

מאז איחוד גרמניה, מספר רב של ביקורים נערכו על ידי פוליטיקאים בכירים גרמנים ומונגולים ומשלחות משתי המדינות.
אנשים

בשנת 2010 נרשמו במרשם האוכלוסין המונגולי הלאומי, 3,852 אזרחים מונגולים שחיים בגרמניה.
יחסי סחר

גרמניה היא שותפת הסחר הראשית של מונגוליה מבין מדינות האיחוד האירופי, יחד עם הממלכה המאוחדת.
יעקב ארנן

אין תמונה חופשית
יעקב ארנן (נולד ב-7 ביולי 1958 בקיבוץ חצור) הוא חבר קיבוץ הרדוף והיה בין מקימיו. הקים את תיאטרון המלה כאחת מהמסגרות התרבותיות והערכיות במקום. במאי, מחזאי, שחקן ישראלי, העובד בתיאטרון המבוסס על תורת האנתרופוסופיה של רודולף שטיינר. שירת בצה"ל בסיירת מטכ"ל.
הקמת תיאטרון המלה

מרים ויעקב ארנן, ממקימי קיבוץ הרדוף, ממשיכים לחיות ולעבוד בו גם לאחר שהפך ליישוב קהילתי. שניהם למדו במשך 7 שנים באנגליה וכשחזרו לארץ בשנת 1989, עבדו כשחקנים במסגרת "בימת הקיבוץ" ועסקו בחינוך ובתרפיה בקיבוץ הרדוף. ב-1998, פתחו קורסים לציבור האנתרופוסופי, בתחום עיצוב דיבור ודרמה מתוך האנתרופוסופיה. ב-2004 ייסדו את "תיאטרון המלה" עם כמה מבוגרי הקורסים. בתיאטרון 14 שחקנים, תפאורן ומעצבת תלבושות. השחקנים הם מורי ובוגרי "בית הספר לעיצוב דיבור ודרמה בהרדוף", וכן שחקנים מקצועיים אשר עוברים הכשרה חלקית במסגרת בית הספר. בין שחקני התיאטרון: יעקב ארנן, מרים ארנן, רועי בירן, איתן קלמנוביץ', קרן מרון, ענבל פנקובסקי ועוד.
תיאטרון רפרטוארי המחדש את אמנויות הבמה ועבודת השחקן מתוך תפיסה אנתרופוסופית. התיאטרון כמרכז להתהוות חברתית-רוחנית, בכוחו ליצור שינוי וריפוי, במצב שבו האמן עובד בתוך הקהילה. רבים משחקני התיאטרון עוסקים בתחום החברתי, החינוכי והטיפולי. תיאטרון המלה במרכזו השחקן. התהליך האמנותי של ההצגה נוצר בשיחה ובה מתגלה הסגנון הייחודי של המחזה. ההכרה האנתרופוסופית מחדשת את הקשר למקורות הרוחיים של האמנות, ההופכים לכלים ביצירה האמנותית. הם מתגלים בדיבור. הדיבור אינו משמש להעברת רעיונות בלבד, אלא הופך לכלי מוזיקלי מתוכו מעצב האמן את הדמות, התנועה, המחוות ועד לעיצוב התפאורה התלבושות והתאורה.
הפעילות התיאטרונית היא חלק מיצירת שינוי תרבותי שלם, ויחד עם יוזמות בתחום החברתי-תרבותי הוקמה חברת "סופיה", התומכת ביוזמות שונות ויכולה להיתמך על ידן במקרה הצורך. כמו כן יכולות היוזמות השונות ליצור ביניהן שיתופי פעולה ותמיכה מקצועיים. שחקני התיאטרון הם גם מנהליו, כדי לשמור על התיאטרון כגוף אמנותי בד בבד עם היותו גוף כלכלי-מסחרי. כרגע מנהלים את התיאטרון 4 שחקנים, כל אחד בעל מנדט בתחום אחר, בשאלות עקרוניות מביאה ההנהלה את ההחלטה הסופית למעגל שאר השחקנים. התיאטרון מנוהל על ידי מרים ארנן, יעקב ארנן, רועי בירן ואיתן קלמנוביץ .
בית הספר לדיבור ודרמה

שני מסלולי הכשרה: א) הכשרה חלקית, לבוגרי בתי-ספר למשחק אחרים. יום בשבוע למשך 4 שנים. ב) הכשרה מלאה, 4 שנים כשבסופם ניתן לעסוק באמנות הדרמה והדיבור כאמן וכמורה לדרמה. התוכנית כוללת 3 בקרים ואחרי צהריים. בשנה א' לומדים סגנון אפי. אמנות הסיפור. במהלך השנה משתתפים בהפקה דרמטית, בהופעת אוריתמיה ובסוף השנה מעלים ערב סיפורים. בשנה ב', לומדים את אמנות השירה הלירית (דיבור שירי), מתאמנים בדיבור שירי מתקופות שונות. משתתפים בהפקה דרמטית, הופעת אוריתמיה ולסוף השנה מכינים ערב לירי של התפתחות השירה הישראלית והמערבית. בשנה ג', לומדים דרמה. במהלך השנה שותפים להפקה הדרמטית הבית ספרית ובהופעת האוריתמיה. ולסיום השנה ערב המציג את האבולוציה של הדרמה. שנה ד', פרויקט סיום. כל אחד בוחר נושא מחקר ובונה הופעת יחיד של כשעה בשלושת הסגנונות (אפי, לירי ודרמטי) מראה את פרי מחקרו. הפקה דרמטית של כל המסיימים.
המקצועות הנלמדים:
דיבור, בוטמר, ג'ימנסטיקה, אוריתמיה, שירה, ציור, אנתרופוסופיה, הדרך הפנימית, אלפא ואומגה, תולדות האומנות והדרמה.
ההפקות של בית הספר

אמא קוראז', מאת ב. ברכט. תחת חורש חלב, מאת ד. תומאס. רומיאו ויוליה מאת ו. שקספיר. ליזיסטרטה מאת אריסטופאנס. נשות טרויה, אוריפידס. פונדק הרוחות מאת נתן אלתרמן. חלום ליל קיץ מאת ו. שקספיר. חתונת הדמים, מאת פ.ג. לורקה. אדיפוס בקולונוס מאת סופוקלס. "כפר" מאת יהושע סובול.
הצגות ילדים שהעלה בית הספר

רסמוס והנודד, על פי אסטריד לינדגרן. סוסון גבנונן, על פי פיוטר ירשוב. ג'ים ונהג הקטר, על פי מיכאל אנדה. צרור נפלאות הקרקס, על פי נתן אלתרמן.
תפיסת העולם הפוליטית

"שער לאדם" הוא פרויקט תמיכה בקיבוץ, המנוהל על ידי ארנן, בשיתוף מלא עם אמין סוואעד, בן המוכתר של היישוב הבדואי היושב ממערב לקיבוץ, סוואעד חמירה. לפני שנים החלו השניים בפרויקט שבסיסו חיבור בין התושבים היהודים לתושבים הערבים באזור. סוואעד: "חשוב בעיני לזהות את הדבר המשותף בינינו". אמין משמש גם מורה לחינוך גופני בבית הספר בהרדוף. לדבריו, "קל לשבת על הגדר ולקטר על האדמה ועל השכנים שלך. אני יכול להסתכל על בני קיבוץ הרדוף ולדבר על מה שיש להם לעומת מה שלי, כתושב ערבי, אין. על העובדה שהם בקרקע כבר 25 שנה, ושהיישוב שלי הוכר רק לפני כעשור ועדיין אין בו תשתיות. אבל אני לא מקטר מקצועי. אני מעדיף לשאול את השאלה, מה אני יכול לעשות כדי לשנות את המצב שלי". הדרך שלו לשנות את המצב היא שיתוף פעולה עם אנשי הרדוף ליצירת פעילויות שונות: ממפגשים בין בני נוער מבתי הספר שבאזור ומגמה משותפת ללימוד תיאטרון, ועד פסטיבל יהודי-ערבי, "מלים מרפאות", שהצליח מאוד. בפסטיבל היו פעילויות משותפות רבות - הרצאות, סדנאות אמנותיות, הצגה, סיפורים ועוד.
לדבריו "הקמנו בקיבוץ חברה שבבסיסה אינדווידואליות רוחנית, שחוצה דתות, ויכולה להתקיים יחד עם כל דת אחרת, שזה בדיוק ההפך מפונדמנטליזם. מבחינתי, המשימה הבאה של הציונות היא חיבור לערבים ויצירת תרבות משותפת. אי אפשר להתחבר לאדמה, לטפל ולדאוג לה, אחרי שגנבת אותה ממישהו אחר".
הפקות תיאטרון, ביטוי לתפיסת עולם

שער ההתקדשות, מחזה המסתורין הראשון - מאת רודולף שטיינר, מחזה רוזנקרויצרי, תרגום יפתח בן אהרון, בימוי: יעקב ביחד עם מרים ארנן, תיאטרון המלה, הרדוף.
מגמת התיאטרון בכפרים מסביב להרדוף

יעקב ארנן יוזם הקמת מגמת התיאטרון בכעביה בשנת 2010 התלמידים מציגים במסגרת שער לאדם את המחזה "אנטיגונה". מגמת התיאטרון בבית הספר התיכון בכעביה נפתחה בשיתוף פעולה בין מנהל בית הספר בכעביה, וצוות שער לאדם. בשנת 2005 שער לאדם יזם פתיחת מגמת תיאטרון בשפרעם, בבית הספר "מקיף ג'". במגמה זו שלוש כיתות י', י"א, י"ב. התלמידים נבחנים בחמש יחידות בגרות ועוברים חוויה בתחום החברתי, הודות למפגש ולעבודה המשותפת עם בית הספר בהרדוף.
הערות שוליים

↑   אתר התיאטרון
↑  מתוך אתר שער לאדם, הרדוף
יחסי דרום אוסטיה – רוסיה

| יחסי דרום אוסטיה – רוסיה |
| --- | --- |
דרום אוסטיה: רוסיה


דרום אוסטיה: רוסיה
שטח (בקילומטר רבוע)
3,900: 17,098,242
אוכלוסייה
72,000: 144,612,532
תמ"ג (במיליוני דולרים)
: 2,021,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
: 13,978
משטר
רפובליקה: רפובליקה פדרלית נשיאותית

יחסי דרום אוסטיה–רוסיה הם היחסים הדיפלומטיים והדו-צדדיים בין רפובליקת דרום אוסטיה, המוכרת בחלקה, לבין הפדרציה הרוסית. דרום אוסטיה, שהכריזה על עצמאות מגאורגיה בשנת 1991, ביקשה במשך זמן רב הכרה מרוסיה, אך בקשות אלה לא קיבלו תגובה. רוסיה הכירה בעצמאות דרום אוסטיה ואבחזיה רק ב-26 באוגוסט 2008, לאחר מלחמת גאורגיה–רוסיה, בו תמכו הכוחות הרוסים ברפובליקות הלא-מוכרות. כרגע רוסיה היא השותפה החשובה ביותר של דרום אוסטיה בתחום המדיני, הכלכלי והצבאי, מכיוון שתפקוד כלכלתה נשען במידה רבה על סיוע מרוסיה. במרץ 2015 נחתמו הסכמים על אינטגרציה עמוקה, המספקים במיוחד יצירת ברית צבאית של שתי המדינות. גאורגיה אינה מכירה בקיומה של דרום אוסטיה כמדינה ריבונית ורואה בה את שטחה כבוש על ידי כוחות רוסיים.