stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כלכלת שוודיה
אבטלה

בניגוד לרוב המדינות האירופאיות האחרות שימרה שוודיה שיעור אבטלה נמוך של שניים עד שלושה אחוזים מכוח העבודה לאורך שנות השמונים. שיעור נמוך זה הביא לאינפלציה, שנועדה לממן את עלות השכר, ואחרי משבר חריף בתחילת שנות התשעים זינקה האבטלה לשיעור של יותר מ-8 אחוז. בשנת 1996 קבעה הממשלה יעד להורדת האבטלה לשיעור של 4 אחוז עד שנת 2000. באותה שנה גדלה התעסוקה בשיעור של 90 אלף איש, השיעור הגדול מזה ארבעים שנה, והמטרה הושגה בסתיו אותה שנה. בשנים אחרי כן גדלה האבטלה שוב לשיעור של 7.1 אחוז ביוני 2005 ו-5.6 אחוז נכון לאוקטובר 2005.
באותה שנה הוצבה מטרה של הגעה לשיעור תעסוקה של 80 אחוז מכלל כוח העבודה בגיל עבודה, לעומת 77.9 בשנת 2000, אך מטרה זו לא הושגה ושיעור התעסוקה ירד ל-77.7 בשנת 2004 (נתונים). הפער בין שיעור המועסקים מכלל האוכלוסייה בגיל העבודה ושיעור האבטלה בפועל נובע מקיזוז שעורכת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה השוודית ממספר המובטלים הכולל, בניגוד להמלצות ה-ILO, של מובטלים לומדים או כאלו המצויים בפרויקטים של הכשרה לעבודה.
נכון לאפריל 2018. שיעור האבטלה של צעירים עד גיל 24 הוא 15.6% ובקרב בני 25 ומעלה - 5.1%. בקרב גברים שיעור האבטלה גבוה מעט מזה שבקרב נשים. בצירוף אלו שאינם לומדים בהיקף מלא ואינם מועסקים, מגיע שיעור האבטלה בפועל ל-14 אחוז ולשיא של קרוב ל-20 אחוז בחודשי הקיץ.
הבורסה של שוודיה (נאסד"ק סטוקהולם)

בעשור שבין 2014 ל-2023 נרשמו למסחר בבורסת נאסד"ק סטוקהולם 501 חברות, יותר מכלל ההנפקות שהתקיימו בתקופה המקבילה בצרפת, גרמניה, הולנד וספרד.
תרבות ההשקעות השוודית מתמרצת חברות קטנות להירשם בשוק המניות, ושוק המניות השוודי מעודד זאת. בהתאמה, היקפי ההנפקות בנאסד"ק סטוקהולם נמוכים בהשוואה לארצות הברית. השווי של כ־90% מהחברות הרשומות בנאסד"ק סטוקהולם עומד על פחות ממיליארד דולר.
קרנות הפנסיה השוודיות נוהגות להחזיק במניות מקומיות ולחברות הביטוח השוודיות יש את היקף האחזקות הגבוה ביותר במניות מקרב מדינות האיחוד האירופי.
רפורמות שבוצעו בשוודיה בעשורים שקדמו ל-2024 מעודדות משקיעים קטנים להשקיע בשוק המניות השוודי. בהשוואה למדינות אחרות באירופה, משקי הבית בשוודיה הם בעלי הבנה פיננסית טובה ומחזיקים בנתח הגבוה ביותר של השקעות בחברות הנסחרות בבורסה.
שוודיה מעניקה חינוך פיננסי בבתי הספר לבני 16-18, באמצעות נציגי קרנות צדקה.
הערות שוליים

↑  Employment Representation at the Enterprise - Sweden,
↑  Sweden - Economy(הקישור אינו פעיל, 21.4.2020)
↑  North star, The Economist, June 9, 2011
↑  עמי וטורי, ככה זה נראה בשבדיה, באתר "העוקץ", 16 באוקטובר 2016
↑  Paying off government debt, page 16(הקישור אינו פעיל, 21.4.2020)
↑  Sweden unemployment rate. countryeconomy.com. April 2018
1 2 3 4 5  ניקו אסגארי, פייננשל, הנפקות קטנות וחינוך פיננסי הקפיצו את בורסת שבדיה לצמרת, באתר כלכליסט, 23 באפריל 2024
| כלכלת מדינות העולם |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין • המדינה האסלאמית  • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה   • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה  • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל   • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי  • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס  • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל   • איי שלמה  • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה  • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
גטו עירוני

סוגים של גטו עירוני. משמאל לימין: (1) גטו ללא מוצא: המקביל ל"גטו סגור" מתקופת השואה. מקום מגודר מבחוץ, ותנאי המחיה בו צפופים וקשים. (2) גטו סגור מבפנים: קהילה אשר מרצון מפרידה בין עצמה לבין המרחב החיצוני לה. דוגמת מאה שערים. (3) גטו סגור מבחוץ: קבוצות אוכלוסייה אשר "נח" לחברה שכתוצאה חברתית נידונו לחיות באזור מוגדר. דוגמה לכך הם גטאות האפרו-אמריקאים בארצות הברית, וכן דרום תל אביב עם אוכלוסיית מהגרי העבודה והפליטים. (4) גטו פתוח למחצה: מאפשר לאנשים מקהילה מסוימת לדור עם בני קהילתם ולחיות לפי אורחות חייהם, אך ללא הגבלה מהאפשרויות המרחביות העוטפות אותם.
גטו עירוני (מאיטלקית: Ghetto) הוא חלק מוגדר בעיר בו מתגוררות קבוצות מיעוטים, בעיקר כתוצאה מלחצים חברתיים, חוקתיים וכלכליים. גטו עירוני מוגדר כרחוב, או רובע של עיר, הנפרד פיזית מהפונקציות השונות של העיר. לרוב גטאות נתפסים כאזורים עניים יותר מחלקים אחרים של העיר. תצורות שונות של גטו מופיעות בעולם, כאשר כל גטו בעל שם, מאפיינים, ומרקם אנושי הייחודיים לו. המונח נושא לרוב משמעות שלילית המדגישה את הממד הגאוגרפי של עוני ובידולו מאזורים אחרים.
אטימולוגיה

מקור המילה "גטו" אינו ידוע, מכיוון שלא ברור אם המונח הגיע במקור מעברית, יידיש, איטלקית או לטינית. יש הגורסים כי מקורה מהפועל "לצקת" (באיטלקית gettare), שניתן לייחס לנוכחות של בית יציקה לנחושת בתחילת המאה ה-16, באזור שהיה עתיד להיות הרובע היהודי בוונציה. אחרים טוענים כי המקור הוא מהמילה גאַס ביידיש שפירושה "רחוב" (Gasse בגרמנית, בדומה לשפות אירופיות רבות). מקורות אפשריים נוספים למילה:
המונח "גט" בעברית (שטר גירושין, שטר פירוד)
המונח "gehektes" ביידיש (מגודר)
המונח "Giudaicetum" בלטינית (מובלעת יהודית)
המונח "borghetto" באיטלקית (עיירה קטנה או חלק קטן מעיירה)
השערה נוספת אם כי קלושה למקור המונח היא המילה "Egitto" באיטלקית (השם לארץ מצרים, ייתכן לזכר יציאת בני ישראל ממצרים).
התפתחות היסטורית

המושג גטו עבר הבנייה במרוצת השנים, באמצעות שימושים שונים במיקומים שונים בעולם.
הגטאות הראשונים נראו בימי הביניים, ונוצרו כתוצאה מהחלטתם של היהודים עצמם להיבדל מן החברה הכללית, מטעמים של שמירת אורחות החיים שלהם ומניעת התבוללות, וכן מפאת ביטחון אישי אל מול פרעות שבוצעו בהם. במקרה זה, ההבדלות המרחבית נבעה מבחירה, או מכורח המציאות באותם הזמנים. בתקופה זו עדיין לא נכפה נושא המגורים העירוניים והפרדתם המרחבית, אך נעשו החלטות להגביל את עיסוקיהם של היהודים או להפעיל עליהם סנקציות שונות על מנת להבדלם או להשפילם.
התפתחות היסטורית > מרוקו

מלאח (בערבית: אל-מלאח, الملاح) הוא שמו של הרובע היהודי בערי מרוקו, ומהווה מילה מקבילה למושג "גטו" בעדות יהדות אשכנז. מלאח הוא הייצוג הראשון של גטו של אוכלוסיית יהודים אשר הוגבלו מטעם הרשויות למרחב עירוני מסוים. ב-1438 הוקם המלאח הראשון בעיר פאס והיה נפוץ מתחילת המאה ה-15 ועד תחילת המאה ה-19‏. בערים, המלאח היה מוקף חומה ומוקם בדרך כלל ליד חצר המלוכה או מוסדות השלטון האחרים על מנת להגן על תושבי המלאח בפני פרעות. עם עלייתם של כמעט כל יהודי מרוקו לישראל והגירתם לארצות אירופה, המלאחים התרוקנו מיהודים ויושבו על ידי אוכלוסייה מוסלמית ענייה.
התפתחות היסטורית > איטליה

הגטו היהודי בוונציה, ברובע קאנארג'ו הצפוני בעיר, היה הגטו היהודי הראשון באירופה. הגטו הוקם ב-1516 על ידי הרפובליקה של ונציה עקב גזירות ואיסורים על היהודים. זו הייתה הפעם הראשונה שנאסר על יהודים לפי חוק לגור בחלקים מסוימים של עיר אירופית, וכן נאסר על תושבים אחרים להתגורר עמם. לא רק יהודים הוגבלו בשטח המחיה באותן השנים, אלא שזו הייתה מדיניות השלטונות כלפי מיעוטים לאומיים שחיו בעיר ונציה. עם זאת, היהודים חויבו, בשונה מיתר המיעוטים, לענוד סימני זיהוי. מהמאה ה-16 ועד המאה ה-18, המובלעת היהודית המחייבת והסגורה פיזית התפשטה לרומא, פירנצה, מנטובה, ולערים ועיירות נוספות באיטליה.
התפתחות היסטורית > מלחמת העולם השנייה

במהלך מלחמת העולם השנייה, נוסף נדבך חדש לאופי הגטאות. מתחמי הגטאות הוקמו על ידי שלטונות גרמניה הנאצית, במקרים רבים בשכונות או ברבעים יהודיים או בסמוך עליהם. יהודי העיר הוראו להעתיק את מקום מגוריהם אל מתחמים אלו, במקביל לפינוי האוכלוסייה שאינה יהודית מן המתחמים. השימוש במילה גטו נבחר על ידי שלטונות גרמניה הנאצית מפאת הבידוד של היהודים מן החברה הכללית, אך השימוש בה נבדל מהגטאות שהיו ידועים עד אז בכך שהגטאות שימשו כמקום ריכוז נוח של היהודים עבור ניצולם או שילוחם למחנות ההשמדה, ובכך שהיוו אמצעי חיסול עקב הצפיפות, התנאים הירודים והתברואה הלקויה. בשנת 1942 החל מבצע ריינהארד שעיקרו היה שילוח אוכלוסיית היהודים מן הגטאות אל מחנות ההשמדה.
התפתחות היסטורית > השימוש במונח גטו בארצות הברית

בשנים שלאחר מלחמת העולם השנייה וכחלק משיקום הכלכלה האמריקאית שלאחר המשבר הכלכלי העולמי, חלו שינויים רבים במדיניות הדיור. לגיבורי המלחמה האמריקניים הוקצו שטחי מגורים מרווחים בפרברים במקביל למעבר של קבוצות מיעוטים אל העיר, שהתאפשר עקב שינויים גלובליים ואחרים. האפליה בתחום הדיור הואצה והולידה את הגטו האמריקאי. המונח מתייחס לשכונה עירונית בה מצויים פשע מאורגן, אלימות, ועוני מחפיר. שכונות אלו בעלות רוב של מיעוטים המתגורר בהם, בעיקר אפרו-אמריקאים. השינויים העירוניים הולידו להתפתחות גטאות אלו דרך הדרתם של האוכלוסייה האפרו-אמריקאית אל שכונות בהם יש מחסור בתעסוקה, וכתוצאה התמלאות הרחובות בפשיעה. לדעת דורין מאסי קיום תופעה זו מהווה אתגר ליסודות של הדמוקרטיה אמריקאית
שבירת המיתוס השלילי של הגטו העירוני

יש המערערים על המשמעות השלילית שדבקה במילה גטו, וקובלים על ראיית הגטו העירוני כמובלעת סגורה. מחקרים מצאו כי ישנם אנשים שבוחרים מרצון לעבור לאזורים אלה, וזאת כדי לגור בקרבת בני משפחה וחברים. יש הטוענים כי השימוש השלילי במונח מתעלם מהמשאבים הרבים שהקשרים המקומיים עשויים לספק לתושבים המתגוררים באזורים אלה.
גטו כיום

המונח "גטו" משמש גם לתיאורים תרבותיים וחברתיים, עבור אוכלוסייה מובחנת, שנבדלת מהמרחב לאו דווקא בשל מעמדה הכלכלי. המילה משמשת לרוב בסלנג לתיאור מקום בו מתקיימת תרבות מסוימת ולרוב בהקשר אפרו-אמריקאי. באופן רחב יותר, המונח עלול לייצג משהו ירוד, או שלילי. המילה עצמה נפוצה כיום גם באור חיובי, כמאפיין קהילתי, וכמקור לתרבות, או למוזיקה. דוגמה לכך היא התפתחות סצנת ההיפ-הופ והראפ בגטאות האפרו-אמריקאיים בארצות הברית.
המונח מאומץ גם על ידי קהילות המעוניינות בהיבדלות מרחבית, בדומה לשימוש הראשון של גטו מימי הביניים, מפאת רצון לביטחון אישי וליכולת לקיים בנוחות אורחות חיים. דוגמה לכך היא הגיי וילג' של הקהילה הלהט"בית. קהילה זו לעיתים תוחמת עצמה בגבול גאוגרפי עירוני מוכר, ומרבית אוכלוסייתה שגרה במקום היא גאה. בשונה מגטאות אחרים, גטאות גאים יכולים להיווצר על ידי הקהילה עצמה, ולספק מוסדות בילוי ופנאי המותאמים לה. נראה כי סוג גטו זה ביכולתו לעודד ג'נטרפיקציה.
בישראל

למדינת ישראל יש גבולות פנימיים המתקיימים במרחב תרבותי-חברתי. ההבדל בין גבול זה לגבול מדיני הוא ברמת הנוכחות המרחבית שלו. גבול פנימי גלוי בזכות הכללים והמוסכמות המקובלים בקרב קבוצות מסוימות, שמובנים לחברי הקהילה ומבדילים אותם מהמרחב הפיזי הסובב.
יש החוקרים את הגבולות החברתיים ואת אופן הבנייתם, כמו גם את תוצריהן החברתיות והכלכליות. ישנה טענה כי בישראל גבולות אלו נוצרו כמנגנון שליטה שמשרת את חברי האליטות (לרוב גברים, אשכנזים, יהודים) על מנת להדיר את השונים מהם. במרוצת השנים התפתחו בישראל הבדלות מרחביות מובחנות, סביב תרבות, עדה ודת.
בישראל > דרום תל אביב

בימינו, המושג "דרום תל אביב" הוא מושג סוציו-אקונומי נוסף על היותו מרחב גאוגרפי. אזור זה נחשב לאזור חלש מבחינה כלכלית וביחס לאזורים האחרים בעיר תל אביב. מתוקף היותר אזור כזה, הגיעו אליו בעיקר אוכלוסיית יוצאי יוון, ומאוחר יותר תימן. במרוצת השנים הגיעו אליו אוכלוסיות שוליים כגון מסתננים מאפריקה ועובדים זרים וכן אוכלוסיות עניות שאין ביכולתם לשכור דירה באזור מרכז העיר או צפון העיר.
בישראל > שכונת מאה שערים

שכונת מאה שערים היא שכונה חרדית ותיקה במרכז ירושלים, שנבנתה בשנת 1880. במקור נבנו הבתים כחומה רציפה, ממניעי ביטחון, בדומה לגטו הראשון מימי הביניים. השכונה כיום מורכבת מרוב מוחלט של חרדים מזרמים שונים, בעיקר חסידים וליטאים. אופייה הייחודי של השכונה מבדל אותה מן המרחב, מגדר אותה מבחינה רעיונית אך היא אינה מגודרת בעצמה. בשבתות וחגים השכונה סגורה לכלי רכב.
בישראל > שומרונים בחולון

נווה פנחס בחולון נבנתה בתחילת שנות ה-50 בדרום מרכז העיר. בשכונה קיים ועד שמטפל בענייניה השוטפים של הקהילה. קיימים מוסדות מוכרים והמזוהים עם הקהילה מתוך תקציב שוטף שהמדינה מקציבה. השכונה היא שומרונית ונבדלת מתוקף רצון הקהילה לקיים את אורחות חייה, ולקיים קשר מרחבי עם אחיהם שמתגוררים בהר גריזים. יחד עם ההפרדה השכונתית, השומרונים מחולון עושים שימוש בכלל מוסדות העיר והמדינה.
ראו גם

רחוב היהודים
לקריאה נוספת

אלינה קורן, מחשבות ישראליות על מושג הגטו, סוציולוגיה ישראלית, תשס"ד-2004, עמ' 163–169.
(Massey, Douglas S., and Nancy Denton. American Apartheid: Segregation and the Making of the Underclass (1993
Norman A. Stillman, The Jews of Arab Lands: A History and Source Book, Jewish Publication Society, pp. 281-286
הערות שוליים

↑  Definition of GHETTO, www.merriam-webster.com (באנגלית)
1 2 3  Anatoly Liberman, Why Don't We Know the Origin of the Word Ghetto?, OUPblog, ‏2009-03-04 (באנגלית)
↑  ghetto | Origin and meaning of ghetto by Online Etymology Dictionary, www.etymonline.com (באנגלית)
↑  Susan Gilson Miller, Attilio Petruccioli, Mauro Bertagnin, Inscribing Minority Space in the Islamic City: The Jewish Quarter of Fez (1438-1912), Journal of the Society of Architectural Historians 60, 2001-09-01, עמ' 310–327 doi: 10.2307/991758
↑  Michal Shmulovich, Glimpsing Jewish memories amid the mellahs of Morocco, www.timesofisrael.com (באנגלית)
↑  Cristiana Facchini, The City, the Ghetto and Two Books. Venice and Jewish Early Modernity :: Quest CDEC journal, המכון המרכזי לדוקומנטציה יהודית בת זמננו (באנגלית)
↑  Simon Worrall, The Centuries-Old History of Venice's Jewish Ghetto, Smithsonian Magazine (באנגלית)
↑  Jurca, C. (2001). White diaspora: The suburb and the twentieth-century American novel. Princeton University Press. (4):214
1 2  Teaford, J. C. (2016). The twentieth-century American city: problem, promise, and reality. Baltimore, MD: Johns Hopkins University Press
↑  David M Cutler, Edward L Glaeser, Jacob L Vigdor, The Rise and Decline of the American Ghetto, Journal of Political Economy 107(3), 1997-01, עמ' 455–506
↑  Claude S. Fischer, Gretchen Stockmayer, Jon Stiles, Michael Hout, Distinguishing the geographic levels and social dimensions of U.S. metropolitan segregation, 1960–2000, Demography 41, 2004-02-01, עמ' 37–59 doi: 10.1353/dem.2004.0002
↑  Bozon, Michel. 1984. Vie quotidienne et rapports sociaux dans une petite ville de province. La mise en scène des différences. Lyon: Presse universitaires de Lyon, p. 39-71
↑  Retière Jean-Noël. (1994). Identités ouvrières: histoire sociale dun fief ouvrier en Bretagne, 1909-1990. Paris: LHarmattan, p. 1-13
↑  Varady, D. P. (Ed.). (2005). Desegregating the city: ghettos, enclaves, and inequality. SUNY Press
↑  Charles E. Connerly, From Racial Zoning to Community Empowerment, Journal of Planning Education and Research 22, 2002-12, עמ' 99–114 doi: 10.1177/0739456x02238441
↑  ישי בלנק, אין מולדת להומואים: גלובוליזציה, פירוק מרחבי והגטו ההומו־לסבי, באתר תיאוריה וביקורת, ‏2003
↑  אמנון דירקטור, לתכנן מרחב להט״בי, לא רק ללהט״בים, באתר שפת רחוב, ‏2019-06-13
↑  עצור - אין גבול! על גבולות והיעדרם ישראל 2017. עורכים: הני זובידה ורענן ליפשיץ. ראשון לציון: משכל.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010743927705171  GND: 4157319-5  NKC: ph120057
מוניטין (חשבונאות)

מוניטין בחשבונאות הוא סך הנכסים הלא מזוהים (ששולם תמורתו). נכס לא מזוהה הוא נכס שאינו נובע מזכות חוזית או חוקית ואינו ניתן להפרדה. שווי המוניטין החשבונאי הוא ההפרש שבין השווי הנומינלי לבין הסכום ששולם בעדו. בניגוד למוניטין בכלכלה המוניטין בחשבונאות לא קיים כל עוד לא שולם בעדו סכום כלשהו.
כך, לדוגמה, ייתכן מצב בו חברת תוכנה מחזיקה בבעלותה נכסים מוחשיים (כמו מחשבים שולחניים, שרתים, ציוד משרדי וכדומה), בערך כולל של מיליון ש"ח, בעוד שסך ערך השוק שלה (הכולל, בין היתר, סמלים, שמות מסחריים, הון אינטלקטואלי וכיוצא בזה, מעבר לנכסים המוחשיים) נאמד בעשרה מיליון ש"ח. אדם הרוכש את החברה ישלם, לפיכך, עשרה מיליון ש"ח עבור סך נכסי החברה, שמתוכם ניתן מיליון בלבד עבור נכסים מוחשיים והיתר עבור נכסים רוחניים, דהיינו - המוניטין.
למוניטין ניתן ערך פיננסי כאשר חברה נמכרת במחיר הגבוה מסך ערך נכסיה המוחשיים. ההפרש שבין מחיר המכירה לערך סך הנכסים הוא בהגדרה המוניטין של החברה שנמכרה. על החברה הרוכשת להכיר במוניטין כנכס בדוחות הכספיים שלה ולהציג אותה בשורה נפרדת במאזן, בהתאם לשיטה החשבונאית הנוהגת עבור הפעולה של רכישת חברה.
בעבר, עמדה בפני הפירמות בחירה בין שתי שיטות חשבונאיות אפשריות לרישום פעולת צירוף עסקים: השיטה החשבונאית עבור רכישה, כפי שהוסבר לעיל, ואיחוד עניין. שיטת איחוד עניין משלבת את ערך הספרים של הנכסים וההתחייבויות של שתי הפירמות, במטרה ליצור מאזן חדש. בצורה זו, לא ניתן היה להבחין בין החברה הרוכשת לבין החברה הנרכשת. שיטה זו גם לא רשמה את מחיר הרכישה ששילמה החברה בעסקה זו. פרסומה של 141 FAS אסר את השימוש בשיטה זו. מאז ה-1 בינואר 2005 הוחל, בנוסף, איסור להשתמש בשיטה זו תחת כללי הוועדה לתקנים בינלאומיים בחשבונאות (IASC).
בעבר, שוערך ערך המוניטין של חברה על סמך קביעת ערך התחלתי והפחתת סכום בכל שנה על פני תקופה בת 40 שנה לכל היותר (כמובן, בהנחה שלא התרחשו אירועים מיוחדים המחייבים בחינה מחודשת של ערך הבסיס). כיום, לעומת זאת, נדרשות החברות לאמוד את הערך ההוגן של המוניטין על-פי שימוש בערך הנוכחי של תזרים מזומנים עתידי, ולהשוותו לערך הספרים (לרבות ערך הנכסים והמוניטין, פחות ההתחייבויות). אם הערך ההוגן המתקבל קטן מהערך הרשום בספרים, יש להפחית את ערך המוניטין כך שהערך ההוגן יהיה שווה לערך הספרים. ההפסד בהפחתה מדווח בשורה נפרדת בהצהרת ההכנסה, וערך המוניטין המותאם החדש מדווח בדוח המאזן.
יצוין כי "פרמיית שליטה" (סכום הגבוה מהשווי ההוגן המשולם לשם השגת השליטה) היא גם מוניטין.
פחת

הקניין הרוחני, באופן כללי, מהווה חלק מהמוניטין. פועל יוצא מכך הוא, שאחד הנכסים החשובים ביותר בחברות מבוססות-ידע אינו מופיע בדוחות המאזנים הרשמיים שלהן. בחברות מסוג זה, הקניין הרוחני הוא הגורם העיקרי המניב רווח, ולא המבנים או המזומנים המצויים ברשותן. כתוצאה מכך, עלולים דוחותיהן המאזניים שלהן ליצור אומדנים מטעים, המרתיעים משקיעים שאינם מודעים לערכן האמיתי. אולם, למטבע זו יש שני צדדים - קשה לאמוד נכס בלתי מוחשי מלכתחילה, והערכת יתר של הידע, המהווה חלק מהמוניטין, עלולה להוביל לקריסה טוטלית של ענפים שלמים, כפי שאירע, למשל, בבועת הדוט קום.
כאשר חברה מצויה במצוקה, תחת איום של חדלות פירעון, נוהגים המשקיעים לנכות את המוניטין מכל החישובים לגבי השקעה אפשרית, מכיוון שסביר להניח ששווי המוניטין לא יבוא לידי ביטוי במכירה חוזרת.
ראו גם

נכסי ידע
הרשות לרישום והסדר זכויות מקרקעין

הרשות לרישום והסדר זכויות מקרקעין שנקראה בעבר אגף רישום והסדר מקרקעין היא רשות במשרד המשפטים המנהלת את מרשם המקרקעין בישראל. הרשות ידועה בשם טאבו.
הרשות פועלת באמצעות תשע לשכות רישום מקרקעין אזוריות אשר במקביל אליהן מתקיימות לשכות מפקחי מקרקעין בעלי סמכויות שיפוטיות בנושאים הנוגעים לרישום מקרקעין ולסכסוכים בבתים משותפים. סמכויות המפקחים מקבילות לסמכויות שופטים בבית משפט השלום. כן מפעילה הרשות חמש לשכות הסדר מחוזיות העוסקות בהסדרת קרקעות שטרם הוסדרו, בהתאם לשיטת טורנס.
בראש הרשות עומד הממונה על המרשם, האחראי, יחד עם צוות העובדים בהנהלת הרשות, להפעלתן התקינה של כל לשכות הרשות בכל תחומי אחריותן המנהלית והמשפטית.
כ-95% מהקרקעות בישראל עברו מדידה, מיפוי והסדר פומבי של זכויות בהתאם לשיטת טורנס ועבורם לשכות המקרקעין מנהלות פנקסי זכויות הקובעים כראייה חותכת את הבעלות בכל חלקה. עבור קרקעות שטרם עברו הסדר, הלשכות מנהלות פנקסי שטרות בהם נרשמים עסקות במקרקעין. רישום כזה מהווה רק ראיה לכאורה של הבעלות. לשכות ההסדר עוסקות במדידה, מיפוי והסדרת זכויות בעלות בקרקעות שטרם הוסדרו, ועם תום תהליך ההסדרה מתבטל פנקס השטרות שלהם ומופעל עבורם פנקס זכויות. עבור בתים משותפים, לשכות המקרקעין מנהלות פנקסי בתים משותפים בהם נרשמת החלוקה של הבניין המשותף בין הדיירים.
תחומי פעילות עיקריים > רישום מקרקעין

תשע לשכות רישום מקרקעין, בירושלים, תל אביב, חיפה, פתח-תקווה, נצרת, נתניה, באר-שבע, חולון ורחובות. שלוש שלוחות בחדרה, אשדוד ועכו.
לשכת רישום מקרקעין אחראית על ניהול פנקסי המקרקעין ותיקי הפעולה המכילים את אוסף התעודות והמסמכים ששימשו יסוד לרישום. בלשכות הרישום מבוצעות עסקאות ופעולות הנרשמות בפנקסי המקרקעין, ביניהן מכר, חכירות, הערות אזהרה, ירושות, משכנתאות, פעולות תכנון, זיקות הנאה, זכות קדימה, צווים של בתי משפט ורשויות אחרות ועוד. פעולות נוספות הנמצאות באחריות הלשכות הן הנפקת נסחי רישום מפנקסי המקרקעין ומתן עיונים באוסף התעודות. חשוב לציין כי פנקסי המקרקעין נגישים כיום באמצעות מחשוב ולכן מתבצעות כל הפעולות בלשכות הרישום באמצעות מערכת ממוחשבת.
תחומי פעילות עיקריים > מפקחים על רישום מקרקעין

תשע לשכות מפקחים על רישום המקרקעין: בירושלים, תל אביב, חיפה, פתח-תקווה, נצרת, נתניה, באר-שבע, חולון ורחובות. שלוש שלוחות בחדרה, אשדוד ועכו. כמו כן, דיונים שיפוטיים הנוגעים לבתים משותפים שבתחום אילת, מתקיימים על פי קביעת לשכת המפקח על רישום המקרקעין באר-שבע, באילת.
חוק המקרקעין, התשכ"ט-1969, מקנה למפקחים על רישום מקרקעין סמכויות שיפוטיות ומנהליות גם יחד. במסגרת סמכויותיהם המנהליות כלולים בין השאר הנושאים הבאים: מתן צווים לרישום בפנקס הבתים המשותפים, תיקון צווים והכרעה בהתנגדויות לתיקונים, ביטול רישומו של בית משותף. מתן החלטות על פי חוק המקרקעין ותקנותיו, כגון: תיקוני טעויות סופר, ביטול זכויות ועוד. בסמכותם השיפוטית של המפקחים על רישום המקרקעין לדון ולפסוק בסכסוכים בין בעלי דירות בבתים משותפים ובדיונים בסכסוך. מוקנות להם על פי החוק, כל הסמכויות שיש לשופט בית משפט השלום הדן בתביעה אזרחית. סמכויות נוספות של המפקח על רישום מקרקעין שניתן לכנותן מעין שיפוטיות, הן להורות על רישום ראשון, תיקון רישום שטח וחידוש רישום מקרקעין שרישומם הושמד או טושטש. ערעורים על פסקי הדין הניתנים על ידי המפקחים מוגשים לבית המשפט המחוזי.
תחומי פעילות עיקריים > הסדר זכויות במקרקעין

חמש לשכות הסדר מקרקעין, בירושלים, תל אביב, חיפה, נצרת ובאר-שבע. שלוחה בעכו.
הסדר זכויות הקניין החל בארץ ישראל בשנת 1928, על פי פקודת הקרקעות (סידור זכות הקניין) ומבוסס על יחידת רישום, המהווה חלקה בגוש רישום שתכלול בתוכה את כל זכויות הקניין ומבוססת על מדידה מדויקת הקשורה לרשת ארצית והניתנת לזיהוי ושיחזור המדידה בכל עת. גוש רישום יכול להוות חלקה אחת או יותר. בפקודת הקרקעות סידור זכות הקניין הוכנסו תיקונים רבים. ובשנת 1969 הפקודה פורסמה בנוסח חדש הנקראת - פקודת הסדר זכויות במקרקעין [נוסח חדש], התשכ"ט - 1969 שנכנסה לתוקף ב-1 ינואר 1970.
פעולות הרשות > ניהול פנקסי המקרקעין

בדרך כלל, המקרקעין שבתחומי המדינה רשומים בשלושה סוגי פנקסים:
פנקס השטרות - בהם רשומים מקרקעין שטרם עברו הליכים של הסדר זכויות הקניין לפי פקודת הסדר זכויות במקרקעין [נוסח חדש], התשכ"ט-1969. הרישום בפנקסי השטרות לגבי מקרקעין לא מוסדרים. מהווה, על פי החוק, ראייה לכאורה לתוכנו. לאחר הסדר הזכויות במקרקעין מתבטל הרישום בפנקס השטרות והזכויות נרשמות בפנקס חדש – פנקס הזכויות.
פנקס הזכויות – בהם רשומים מקרקעין שעברו הליכים של הסדר זכויות הקניין, לאחר מדידה ומיפוי רשמיים ולאחר בירור רשמי ופומבי של תביעות לזכויות במקרקעין. הרישום בפנקסי הזכויות, לגבי מקרקעין מוסדרים, מהווה על פי החוק ראייה חותכת לתוכנו. פנקסי הזכויות כוללים כ-95% מכלל שטחה של המדינה. ככל שמתקדמות פעולות ההסדר כך מתמעטים פנקסי השטרות ובמקביל מתרבים פנקסי הזכויות.
פנקס הבתים המשותפים – בהם רשומים הבתים שלגביהם ניתנו צווי רישום בית משותף בהתאם לתשריטים הכוללים את תיאור הבתים והדירות שבהם. פנקסי המקרקעין מנוהלים בלשכות רישום המקרקעין ומשקפים נאמנה את המצב המשפטי של זכויות המקרקעין שבתחומי המדינה.
פעולות הרשות > אישור עסקאות ופעולות אחרות במקרקעין ורישומן בפנקסי המקרקעין

על פי ההוראות שבחוק, עסקה במקרקעין טעונה רישום בפנקסים. העסקה נגמרת ברישום ורק אז כוחה יפה מבחינה משפטית כלפי הכול. כל עוד לא נרשמה העסקה יש למקבל הזכות, זכות חוזית שתוקפה הוא בין הצדדים בלבד.
פעולות הרשות > רישום בתים בפנקסי הבתים המשותפים

תהליך שבאמצעותו הופכות חלקות הרשומות בפנקסי השטרות או הזכויות, לחלקות הרשומות בפנקסי הבתים המשותפים וכוללות יותר מיחידת משנה אחת.
פעולות הרשות > הכרעה בסכסוכים בין בעלי דירות בבתים משותפים

בסמכותם השיפוטית של המפקחים על רישום המקרקעין לדון ולפסוק בסכסוכים בין בעלי דירות בבתים משותפים, הן בתים שנרשמו בפנקס הבתים המשותפים והן בתים שטרם נרשמו. למפקח הדן בסכסוך הוקנו כל הסמכויות שיש לשופט בית משפט השלום הדן בתביעה אזרחית. החלטת המפקח בסכסוך וצו ביניים שניתן על ידו, דינם לעניין אכיפה והוצאה לפועל ולעניין סעיף 6 לפקודת בזיון בית המשפט, כדין פסק דין או צו ביניים של משפט שלום.