stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מזל סרטן
מזל סרטן באסטרולוגיה > שיוך אסטרולוגי

מזל סרטן הוא אחד משלושת מזלות יסוד המים, יחד עם מזל עקרב ומזל דגים. הוא משתייך לקבוצת המזלות הקרדינליים, יחד עם מזל טלה, מזל מאזניים ומזל גדי. הכוכב השליט של מזל סרטן הוא הירח.
ראו גם

גלגל המזלות
מיתולוגיה
אסטרולוגיה
ארבעת היסודות
הערות שוליים

↑  ספר יצירה פרק ה' משנה י'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007549053705171  BNE: XX539190  BnF: cb119590858 (data)  LCCN: sh89003099  NKC: ph118042
מחוז דבלין

מחוז דבלין (באנגלית: County Dublin; באירית: Contae Átha Cliath) הוא אחד ממחוזותיה ההיסטוריים של אירלנד. המחוז שוכן בפרובינציית לנסטר, על קשת סביב מפרץ דבלין, לחופי הים האירי שממזרח לו. בצפון-מערב גובל המחוז במחוז מית', במערב במחוז קילדייר ובדרום במחוז ויקלו.
למרות שבשטחו הוא אחד הקטנים באי (921 קמ"ר), מחוז דבלין המאוכלס ביותר באירלנד, עם אוכלוסייה של כ-1.27 מיליון תושבים (2011). בירת המחוז היא העיר דבלין.
נהר הליפי (Liffey) זורם דרך המחוז ומפריד אותו לצפון ולדרום. הצפון הוא החלק העני והדרום הוא החלק העשיר.
ב-1994 פוצל המחוז ל-4 מחוזות משנה, לצרכים אדמיניסטרטיביים (אוכלוסייה על פי מפקד 2006)
:
העיר דבלין, שאינה מחוז אך נהנית ממעמד של מחוז אדמיניסטרטיבי (כ-506,000 תושבים).
מחוז דן לירי-ראת'דאון (שטח 127 קמ"ר, כ-194,000 תושבים).
מחוז פינגל (שטח 448 קמ"ר, כ-240,000 תושבים).
מחוז דרום דבלין (שטח 223 קמ"ר, כ-247,000 תושבים).
הערות שוליים

↑  [https://www.discoveringireland.com/dublin-county/ discoveringIreland
vacations], Dublin County
↑  מקור: דו"ח מפקד 2006
| מחוזות אירלנד |
| --- | --- | --- |
| לנסטר | דבלין (העיר דבלין • מחוז דן לירי-ראת'דאון • פינגל • דרום דבלין) • קילדייר • קרלו • קילקני • ליש • לונגפורד • לאות' • מית' • וסטמית' • אופאלי • וקספורד • ויקלו |  |
| מנסטר | קלייר • קורק • קרי • לימריק • טיפררי (צפון טיפררי • דרום טיפררי) • ווטרפורד |  |
| קונכט | גולוויי • ליטרים • מאיו • רוסקומון • סלייגו |  |
| אלסטר | באירלנד: קאוואן • דניגול • מונאהן; בצפון אירלנד: אנטרים • ארמה • דאון • פרמנה • לונדונדרי • טיירון |  |
| ראו גם | פרובינציות אירלנד • מחוזות צפון אירלנד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564682805171  BnF: cb119518381 (data)  GND: 4091279-6  LCCN: n83210208  MusicBrainz: a4382217-8e68-4101-8ac0-2f14a31dd44d  VIAF: 173788371   WorldCat (עם VIAF): 173788371 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של אירלנד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מדרג זיכרון

מדרג זיכרון מתאר את הסדר ההיררכי שבו מאורגן זיכרון המחשב בארכיטקטורת מחשב מודרנית. השיטה נועדה לנצל את תכונת מקומיות הזיכרון שאותה מפגינות רוב תוכניות המחשב, ולהאיץ את ביצועי המחשב.
רוב המעבדים המודרניים פועלים בקצב הגבוה באופן משמעותי מקצב העבודה של הזיכרון הראשי, וכתוצאה מכך, המעבד נאלץ להמתין ללא הרף לפעולות האחזור והאחסון (I/O) של הזיכרון. בשיטת הניהול המדרגי, נתונים המשמשים את התוכנה מובאים להתקני זיכרון מהירים יותר בקרבת המעבד, ובשל תכונת מקומיות הזיכרון, מואצת מהירות הביצוע של התוכנית.
הניהול המדרגי של הזיכרון הוא קריטי לביצועי המחשב. מהירות העיבוד המעשית של רוב סוגי התוכניות תלויה פחות במהירות המעבד ויותר במקומיות הייחוס בגישה לזיכרון, יעילות זיכרון המטמון, וכן בקצב העברת הנתונים בין הרמות השונות במדרג.
מדרג הזיכרון ברוב המחשבים הוא כדלקמן:
| רכיב | זמן גישה אקראית | קיבולת | טווח אחסון הנתונים | מחיר |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אוגרי מעבד | מיידי או תוך מחזור שעון אחד | מאות בתים | מיידי | יקר מאוד |
| זיכרון מטמון L1 | 3 מחזורי שעון | עשרות KB | מיידי | יקר מאוד |
| זיכרון מטמון L2 | 10 מחזורי שעון | לרוב יותר מ-512KB | מיידי | יקר |
| זיכרון מטמון L3‏ | עשרות מחזורי שעון | מספר MB | קצר מאוד | יקר |
| זיכרון ראשי | 120 מחזורי שעון | עד מאות GB | קצר, זמן ריצת התוכנה | בינוני עד יקר למדי |
אמצעי אחסון (בלתי נדיף)
| זיכרון הבזק | מהיר | עד מאות GB | בינוני, חודשים | זול |
| Solid state drive | מהיר מאוד | עד עשרות TB | ארוך, שנים | זול |
| דיסק קשיח | מאות אלפי מחזורי שעון | עד עשרות TB | ארוך, שנים | זול מאוד |
| סרט מגנטי | איטי מאוד | עד עשרות PB | ארוך, עשרות שנים | בינוני |
מדרג הזיכרון בארכיטקטורת מחשב מודרנית. לכל רמה בהיררכיה התכונות הבאות: היא מהירה יותר, קטנה יותר פיזית ובעלת זמן המתנה  קצר יותר מהרמה הקודמת לה.
ניהול מדרגי של הזיכרון

שימוש מיטבי במדרג הזיכרון מחייב שיתוף פעולה בין המתכנת, המהדר, מערכת ההפעלה והחומרה. במודל התכנותי של ארכיטקטורות UMA ו-CC-NUMA, ניהול זיכרון המטמון מתבצע תמיד בחומרה והוא חבוי ברמת התוכנה. ואכן, שפות תכנות ומערכות הפעלה מודרניות מסתירות את מדרג הזיכרון מהמתכנת, ומציגות מודל מפושט יותר הכולל לרוב רק שתי רמות: זיכרון ראשי וזיכרון משני, כאשר גם מידע הנכתב לזיכרון הראשי, עקב תכונת הזיכרון הווירטואלי, עשוי להיכתב בפועל לזיכרון המשני. עם זאת, בשפת סף ובשפות המאפשרות שימוש ישיר בשפת סף (כגון C), ניתן לגשת לאוגרים באופן ישיר.
ראו גם

ארכיטקטורת פון נוימן
זיכרון וירטואלי
הערות שוליים

↑  מהירות הריצה של תוכניות המבצעות חישובים רבים על מעט מידע תלויה לחלוטין במהירות המעבד (CPU-Bound). תוכניות אלה נפוצות בפתרון בעיות חישוביות כגון חוזק מבנים וכדומה.
↑  זמני הגישה והגדלים המוצגים הם טיפוסיים למערכות מחשב בשנת 2007.
↑  רכיב אופציונלי, אינו מותקן בהכרח בכל המחשבים.
↑  זמני הגישה עלולים להיות לא אחידים בארכיטקטורת NUMA.
מזל תאומים

ערך זה עוסק במזל האסטרולוגי. אם התכוונתם לקבוצת הכוכבים, ראו .
סמל מזל תאומים
בול ישראלי המוקדש למזל תאומים
מזל תאומים הוא אחד משנים עשר המזלות שבגלגל המזלות. באסטרולוגיה המערבית, "בן מזל תאומים" הוא מי שנולד בין 21 במאי ל־21 ביוני (לערך). במסורת היהודית מתייחס מזל תאומים לחודש סיוון. בלוח השנה במגילות קומראן משויך מזל תאומים לחודש אייר. מושג זה מתייחס לרעיון שבתקופה הנתונה השמש ממוקמת באזור כוכבי השמיים, המוקצה למזל תאומים האסטרולוגי. כיום, אין חפיפה בין קונסטלציית התאומים לבין אזור השמיים של מזל תאומים בגלל נקיפת ציר כדור הארץ.
במיתולוגיה היוונית

במיתולוגיה היוונית נגלל סיפורם של שני אחים, קסטור ופולוקס, בניה של לדה המכונים "דיוסקורים", קרי "בני זאוס". אביו של קסטור היה טינדאוס, מלך ספרטה ואילו אביו של פולוקס הוא לא אחר מאשר זאוס (יופיטר במיתולוגיה הרומית), אשר אנס את לדה בליל כלולותיה, בשעה שהתחפש לברבור. לפולוקס הייתה אחות מאותם הורים, הלנה, שעתידה להיות מלכת ספרטה.
התאומים בילו את זמנם ברכיבה על בקר ובלימוד נשים צעירות. יום אחד בזמן רכיבה על בקר, הגיע בן דודם אידס, והרג את קסטור. זאוס בתגובה הרג את אידס בו-במקום. פולוקס, שהיה בן אלמוות, התאבל על אחיו כל כך, עד לנקודה שבה ביקש להצטרף אליו בשאול של האדס.
הבקשה ריגשה את זאוס והוא החליט למקם את שני האחים קרובים זה לזה ואליו, בשמיים.
שיוך אסטרולוגי

מזל תאומים הוא אחד משלושת מזלות יסוד האוויר, יחד עם מזל מאזניים ומזל דלי. הוא משתייך לקבוצת המזלות המשתנים, יחד עם מזל בתולה, מזל קשת ומזל דגים. הכוכב השליט של מזל תאומים הוא כוכב חמה (מרקורי).
ראו גם

גלגל המזלות
מיתולוגיה
אסטרולוגיה
ארבעת היסודות
הערות שוליים

↑  ספר יצירה פרק ה' משנה ט'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007549053505171  NKC: ph116948
מודים דרבנן

מודים דרבנן (='מודים של חכמים') הוא קטע תפילה הנאמר על ידי הקהל בעת חזרת הש"ץ בשעה ששליח הציבור מגיע לברכת ההודאה ("מודים"). הוא כולל קטע של בקשה להמשך ההגנה והגאולה עליהם מודים בברכה ובחלק הראשון של מודים דרבנן.
כיום המנהג ברוב הקהילות שלא לחתום בשם ומלכות בסיום הברכה ("ברוך אתה ה'...").
אטימולוגיה

החל מימות הראשונים מכונה הנוסח בשם 'מודים דרבנן'. בביאור מקור הכינוי ("מודים דרבנן" - מודים של חכמים), יש שכתבו שזהו מפני שהנוסח מקבץ את שיטות חכמים ("רבנן") השונות בעניין נוסח ברכת הקהל בשעה ששליח הציבור אומר את ברכת ההודאה.
מקורו

בתלמוד הבבלי מובאות דעות שונות מהו הנוסח שיש לקהל לומר בשעה שאומר השליח ציבור 'ברכת ההודאה':
אמר רב: "מוֹדִים אֲנַחְנוּ לָךְ ה' אֱלֹהֵינוּ עַל שֶׁאָנוּ מוֹדִים לְךָ"

ושמואל אמר: "אֱלֹהֵי כָּל בָּשָׂר עַל שֶׁאָנוּ מוֹדִים לְךָ"

ר' סימאי אומר: "יוֹצְרֵנוּ יוֹצֵר בְּרֵאשִׁית עַל שֶׁאָנוּ מוֹדִים לְךָ"

נהרדעי אמריה משמיה דר' סימאי [=בני נהרדעא אמרו משמו של רבי סימאי]: "בְּרָכוֹת וְהוֹדָאוֹת לְשִׁמְךָ הַגָּדוֹל עַל שֶׁהֶחֱיִיתָנוּ וְקִיַּמְתָּנוּ עַל שֶׁאָנוּ מוֹדִים לְךָ"

רב אחא בר יעקב מסיים בה הכי [=כך]: "כֵּן תְּחַיֵּינִו וּתְחָנֵנוּ וּתְקַבְּצוּ וְתֶאֱסֹף גָּלֻיּוֹתֵינוּ לַחֲצֵרוֹת קָדְשֶׁךָ לִשְׁמֹר חֻקֶּיךָ וְלַעֲשׂוֹת רְצוֹנְךָ בְּלֵבָב שָׁלֵם עַל שֶׁאָנוּ מוֹדִים לְךָ"
לאחר כל הדעות הובאה דעתו של רב פפא שאמר "הילכך נימרינו לכולהו", כלומר לפי שיש דעות שונות בנוסח נאמר את כולן יחד.
טעם אמירתו על ידי הציבור

בשונה מכל חזרת הש"ץ שהציבור שומע מהחזן, ויוצא ידי חובה בכך על ידי שומע כעונה, את "מודים דרבנן" על כל יחיד לומר בפני עצמו. האבודרהם נתן לכך טעם, והסביר שאי אפשר להודות על ידי שליח:
וכשיגיע שליח צבור למודים וכורע כל העם שוחין ואומרין הודאה קטנה המתחלת כמו כן במודים שאין דרך העבד להודות לרבו ולומר לו אדוני אתה על ידי שליח אלא כל אדם צריך לקבל בפיו עול מלכות שמים ואם יקבל על ידי שליח אינה קבלה גמורה שיוכל להכחיש ולומר לא שלחתיו
נוסחאות שונות

קטע תפילה זה, נשתבש הרבה ונמצאו לה בתלמוד ובסידורי התפילה נוסחאות שונות:
לפי נוסח התימנים:
מוֹדִים אֲנַחְנוּ לָךְ שַׁאַתָּה הוּא יי אֱלֹהֵינוּ אֱלֹהֵי כָל בָּשָׂר יוֹצְרֵנוּ יוֹצֵר בְּרֵאשִׁית

בְּרָכוֹת וְהוֹדָאוֹת לְשִׁמְךָ הַגָּדוֹל וְהַקָּדוֹשׁ

כֵּן תְּחָיֵינוּ וּתְחָנֵּינוּ וְתַאְסוֹף גָּלִיּוֹתֵינוּ לְחַצְרוֹת קָדְשַׁךְ.

לִשְׁמוֹר חוּקַיךָ וְלַעֲשׂוֹת רְצוֹנַיךָ בְּלֵיבָב שָׁלֵם עַל שַׁאָנוּ מוֹדִים לָךְ.

בָּרוּךְ אֵל רוֹב הַהוֹדָאוֹת:
נוסח אשכנז
מוֹדִים אֲנַחְנוּ לָךְ שָׁאַתָּה הוּא יְיָ אֱלֹהֵינוּ וֵאלֹהֵי אֲבוֹתֵינוּ אֱלֹהֵי כָּל בָּשָׂר יוֹצְרֵנוּ יוֹצֵר בְּרֵאשִׁית

בְּרָכוֹת וְהוֹדָאוֹת לְשִׁמְךָ הַגָּדוֹל וְהַקָדוֹשׁ עַל שֶׁהֶחֱיִיתָנוּ וְקִיַּמְתָּנוּ

כֵּן תְחַיֵנוּ וּתְקַיְּמֵנוּ וְתֶאֱסוֹף גָּלֻיּוֹתֵינוּ לְחַצְרֹת קָדְשֶׁךָ

לִשְׁמֹר חֻקֶּיךָ וְלַעֲשׂוֹת רְצֹנֶךָ וּלְעָבְדְּךָ בְּלֵבָב שָׁלֵם עַל שֶׁאֲנַחְנוּ מוֹדִים לָךְ.

(נוסח אשכנז וספרד מסיימים: בָּרוּךְ אֵל הַהוֹדָאוֹת, ולדעת הגר"א חותמים בשם: בָּרוּךְ אַתָּה יְהֹוָה אֵל הַהוֹדָאוֹת).
נוסח הספרדים ונוסח פרובאנס
מוֹדִים אֲנַחְנוּ לָךְ שֶׁאַתָּה הוּא יְיָ אֱלֹהֵינוּ וֵאלֹהֵי אֲבוֹתֵינוּ, אֱלֹהֵי כָּל בָּשָׂר. יוֹצְרֵנוּ, יוֹצֵר בְּרֵאשִׁית.

בְּרָכוֹת, וְהוֹדָאֹת, לְשִׁמְךָ הַגָּדוֹל וְהַקָּדוֹשׁ. עַל שֶׁהֶחֱיִיתָנוּ, וְקִיַּמְתָּנוּ.

כֵּן תְּחַיֵּינוּ וּתְחָנֵּנוּ וְתֶאֱסוֹף גָּלִיּוֹתֵינוּ (בנוסח פרובאנס: גָּלוּיוֹתֵינוּ). לְחַצְרוֹת קָּדְשֶׁךָ.

לִשְׁמוֹר חֻקֶּיךָ וְלַעֲשׂוֹת רְצוֹנֶךָ, וּלְעָבְדְּךָ בְּלֵבָב שָׁלֵם. עַל שֶׁאָנוּ מוֹדִים לָךְ.

בָּרוּךְ אֵל הָהוֹדָאוֹת.
נוסח איטליה
מוֹדִים כּוֹרְעִים וּמִשְׁתַּחֲוִים אֲנַחְנוּ לְפָנֶיךָ אֱלֹדֵינוּ אֱלֹדֵי כָּל בָּשָׂר יוֹצְרֵנוּ יוֹצֵר בְּרֵאשִית

בְּרָכוֹת וְהוֹדָאוֹת לְשִׁמְךָ הַגָּדוֹל וְהַקָּדוֹשׁ עַל שֶׁהֶחֱיִיתָנוּ וְקִיַּימְתָּנוּ

כֵּן תְּחַיֵּינוּ וּתְחָנֵּנוּ וְתֶאֱסוֹף גָּלֻיּוֹתֵינוּ מֵאַרְבַּע כַּנְפוֹת הָאָרֶץ

וְנָשׁוּב לִשְׁמוֹר חֻקֶּיךָ וְלַעֲשׂוֹת רְצוֹנֶךָ בְּאֱמֶת וּבְלֵבָב שָׁלֵם עַל שֶׁאָנוּ מוֹדִים לָךְ.

בנוסח המאוחר יש מוסיפים:בָּרוּךְ אֵל הַהוֹדָאוֹת.
נוסח רומניא
מוֹדִים אֲנַחְנוּ לָךְ, שֶׁאַתָּה הוּא יי אֱלֹהֵינוּ וֵאלֹהֵי אֲבוֹתֵינוּ, אֱלֹהֵי כָל בָּשָׂר, יוֹצְרֵנוּ יוֹצֵר בְּרֵאשִׁית.

בְּרָכוֹת וְהוֹדָאוֹת לְשִׁמְךָ הַגָּדוֹל וְהַקָּדוֹשׁ, עַל שֶׁהֶחֱיִיתָנוּ וְקִיַּימְתָּנוּ.

כֵּן תְּחַיֵּינוּ וּתְחָנֵּנוּ וְתֶאֱסוֹף גָּלִיּוֹתֵינוּ לְחַצְרוֹת קָדְשֶׁךָ

לִשְׁמוֹר חוּקֶּיךָ וְלַעֲשׂוֹת רְצוֹנְךָ וּלְעָבְדָךְ בְלֵבָב שָׁלֵם, עַל שֶׁאָנוּ מוֹדִים לָךְ.

בָּרוּךְ אַתָּה יי אֵל הַהוֹדָאוֹת.
נוסח קטלוניה
מוֹדִים אֲנַחְנוּ לָךְ שֶׁאַתָּה הוּא ה' אֱלהֵינוּ וֵאלהֵי אֲבותֵינוּ, יוֹצֵר בְּרֵאשִׁית.

בְּרָכוֹת וְהוֹדָאוֹת לְשִׁמְךָ הַגָּדוֹל עַל שֶׁהֶחֱיִתָנוּ וְקִיַּמְתָנוּ.

כֵּן תְּחַיֵּנוּ וּתְחַיֵּינוּ, וְתֶאֱסוף גָּלִיּוֹתֵינוּ מֵאַרְבַּע כַּנְפוֹת הָאָרֶץ לְחַצְרוֹת קָדְשָׁךְ,

לִשְׁמוֹר חוּקֶּיךָ לַעֲשׂות רְצונָךְ בְּלֵבָב שָׁלֵם, עַל שֶׁאָנוּ מוֹדִים לָךְ.
נוסחאות שונות > הנוסח במקורות

בתלמוד הירושלמי מובאים נוסחים נוספים של אמוראי ארץ ישראל:
בשם ר' סימאי: "מוֹדִים אֲנַחְנוּ לְךָ אָדוֹן כָּל הַבְּרִיּוֹת, אֱלֹהַּ הַתִּשְׁבָּחוֹת, צוּר עוֹלָמִים, חַי הָעוֹלָם, יוֹצֵר בְּרֵאשִׁית מְחַיֵה מֵתִים, שֶׁהֶחֱיִיתָנוּ וְקִיַּמְתָּנוּ וְזִכִּיתָנוּ וְסִיּעתָּנוּ וְקֵרַבְתָּנוּ לְהוֹדוֹת לְשִׁמְךָ. בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֵל הַהוֹדָאוֹת"

רבי בא בר זבדא בשם רב: "מוֹדִים אֲנַחְנוּ לְךָ שֶׁאָנוּ חַיָּיבִין לְהוֹדוֹת לְשִׁמְךָ. תְּרַנֵּנָּה שְׂפָתַי כִּי אֲזַמְּרָה לְךָ וְנַפְשִׁי אֲשֶׁר פָּדִיתָ. בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֵל הַהוֹדָאוֹת"

רבי שמואל בר מנא בשם רבי אחא: "הוֹדָיָה וְשֶׁבַח לְשִׁמְךָ. לְךָ גְּדֻלָּה, לְךָ גְּבוּרָה, לְךָ תִּפְאֶרֶת. יְהִי רָצוֹן מִלְּפָנֶיךָ ה' אֶלֹהֵינוּ וֶאֱלֹהֵי אֲבוֹתֵינוּ שְתִסְמְכֵנוּ מִנְפִילָתֵנוּ וְתִזְקְפֵנוּ מִכְפִיפָתֵנוּ, כִּי אַתָּה סוֹמֵךְ נוֹפְלִים וְזוֹקֵף כְּפוּפִים וּמָלֵא רַחֲמִים וְאֵין עוֹד מִלְּבַדֶּךָ. בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֵל הַהוֹדָאוֹת"

בר קפרא אמר: "לְךָ כְּרִיעָה, לְךָ כפיפה, לְךָ הִשְתְחוָיָה, לְךָ בְּרַכָה, כִּי לְךָ תִּכְרַע כָּל בֶּרֶךְ, תִּשָּׁבַע כָּל לָשׁוֹן. לְךָ ה' הַגְּדוֹלָה וְהַגְּבוּרָה וְהַתִּפְאֶרֶת וְהַנֶּצַח וְהַהוֹד, כִּי כָּל בְּשָׁמַיִם וּבָאָרֶץ לְךָ ה' הַמַּמְלָכָה וְהַמִּתְנַשֵּׂא לְכָל לְרֹאשׁ. וְהָעֹשֶׁר וְהַכָּבוֹד מִלְּפָנֶיךָ וְאַתָּה מוֹשֵׁל בְּכָל, וּבְיָדְךָ כֹּחַ וּגְבוּרָה וּבְיָדְךָ לְגַדֵּל וְלֶחָזָק לְכָל. וְעַתָּה אֶלֹהֵינוּ מוֹדִים אֲנַחְנוּ לָךְ וּמְהַלְּלִים לְשֵׁם תִּפְאַרְתְּךָ. בְּכָל לֵב וּבְכָל נֶפֶשׁ מִשְׁתַּחֲוִים. כָּל עַצְמוֹתָי תֹּאמַרְנָה 'ה' מִי כָּמוֹךָ מַצִּיל עָנִי מְחַזָּק מִמֶּנּוֹ וְעָנִי וְאֶבְיוֹן מִגּוֹזְלוֹ'. בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֵל הַהוֹדָאוֹת"

אמר ר' יודן נהגין רבנן אמרין כולהון ואית דאמרי או הדא או הדא (=נוהגים חכמים לומר את כולם ויש נוהגים לומר או זה או זה).
חתימת הברכה

ההבדל המהותי בין התלמוד הבבלי לזה הירושלמי הוא שלפי התלמוד הירושלמי הברכה חותמת "ברוך אתה ה' אל ההודאות", ואילו לפי התלמוד הבבלי אין חתימה כלל אלא אומרים "על שאנו מודים לך" ותו לא. אכן הרמב"ם לא מזכיר חתימה כלל וכן הוא הנוסח בסידורי תימן.
מנגד, דעת הרא"ש כשיטת הירושלמי לחתום עם הזכרת ה', וכן הביא הרמ"א שכך המנהג, וכן דעת הגר"א.
ברם, ר' יוסף קארו בבית יוסף הביא את דעת תלמידי רבנו יונה בשם רבם בנוגע לברכת בורא נפשות. שם קיימת מחלוקת דומה, ודעת ר' יונה שיש לחתום "ברוך חי העולמים", ללא הזכרת השם. ר' יוסף קארו סבר שהוא הדין לסוגיה זו, ויש לחתום ללא הזכרת השם, "ברוך אל ההודאות", וכך פסק בשולחן ערוך, וכן המנהג הנפוץ כיום.
הערות שוליים

↑  בית יוסף אורח חיים סימן קכז, בשם 'מצאתי כתוב', ואכן כך כתב רבינו מנוח הלכות תפילה פרק ט הלכה ד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף מ', עמוד א'.
↑  זו היא שיטתו של רב פפא במחלוקות נוספות על נוסחי ברכות, למשל לגבי ברכות התורה. להרחבה, ראו הרב יהודה שביב, ברכות התורה – מהות ונוסח, עלון שבות 126, תש"ן.
↑  Abudarham, Weekday Prayers, Amidah Repetition 8, www.sefaria.org
↑  זמין לצפייה חופשית: אליהו כרמי, סדר התמיד,  במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק א', הלכה ה'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות תפילה וברכת כהנים, פרק ט', הלכה ד'
↑  הובאה בארבעה טורים, אורח חיים, סימן קכ"ז
↑  דרכי משה שם
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קכ"ז, סעיף א'
| תפילת העמידה |
| --- | --- | --- |
| שלוש הברכות הראשונות | שלוש הברכות הראשונות |  |
| ברכות שבח | ברכת אבות • ברכת גבורות • ברכת קדושת השם |  |
| הברכות האמצעיות | הברכות האמצעיות |  |
| בקשות תפילת שמונה עשרה | ברכת חונן הדעת • ברכת תשובה • ברכת סליחה • ברכת גאולה • ברכת רפואה • ברכת השנים • ברכת קיבוץ גלויות • ברכת המשפט • ברכת המינים • על הצדיקים • ברכת ירושלים • מצמיח קרן ישועה • שומע תפילה |  |
| בתפילת שבע | ברכת קדושת היום |  |
| בתפילת תשע | מלכויות זכרונות ושופרות |  |
| בתפילת עשרים וארבע | זכרונות • שופרות • אל ה' בצרתה לי • אשא עיני אל ההרים • ממעמקים קראתיך ה' • תפלה לעני כי יעטוף |  |
| שלוש הברכות האחרונות | שלוש הברכות האחרונות |  |
| ברכות הודאה | ברכת עבודה • ברכת הודאה • ברכת שים שלום |  |
| תוספות | תוספות |  |
| הזכרות | משיב הרוח ומוריד הגשם • מוריד הטל • שאלת גשמים |  |
| בחזרת הש"ץ | קדושה • מודים דרבנן • ברכת כהנים |  |
| בזמנים מיוחדים | אתה חוננתנו • יעלה ויבוא • על הנסים • תפילת נחם • תפילת עננו • ועננו בורא עולם • ותערב • הוספות ושינויים לעשרת ימי תשובה • וידוי |  |
| תפילות העמידה השונות | תפילות העמידה השונות |  |
| בכל יום | תפילת שחרית • תפילת מנחה • תפילת ערבית |  |
| בשבתות ובמועדים | תפילת מוסף |  |
| ביום הכיפורים (ובתענית ציבור) | תפילת נעילה |  |
מחוז דניגול

מחוז דניגול (באנגלית: County Donegal, באירית: Contae Dhún na nGall) הוא מחוז באירלנד. המחוז ממוקם בפרובינציית אלסטר, ובירתו היא ליפורד, על אף שהעיר הגדולה במחוז, בפער משמעותי, היא העיר לטרקני. המחוז נקרא בעבר טירקונל על שם ממלכה שהייתה חלק מממלכת אירלנד.
גאוגרפיה

לפי מפקד משנת 2016, מתגוררים במחוז כ-158,755 תושבים, רובם משתייכים לנצרות הקתולית, אולם ישנה קהילה לא קטנה של נוצרים פרוטסטנטים. המחוז הוא הגדול ביותר בפרובינציית אלסטר והרביעי בגודלו באירלנד כולה. המחוז גובל ממזרח במחוזות לונדונדרי, טיירון ופרמנה הנמצאים בצפון אירלנד, מדרום הוא גובל במחוז ליטרים שברפובליקה האירית ובצפון ובמערב הוא גובל באוקיינוס האטלנטי. בעקבות בידודו היחסי של המחוז משאר מחוזות אירלנד, פיתחו אנשיו תרבות מעט נפרדת.
המחוז הוא ברובו הררי, וההר הגבוה ביותר מתנשא לגובה של 749 מטרים מעל פני הים. הר כרואגורם מגיע לגובה של 674 מטר. קו המים חודר עמוק לתוך שטח היבשה במחוז דניגול, מה שיוצר בה את תופעת הלוך.
מחוז דניגול נפגע קשות מרעב תפוחי האדמה הגדול באירלנד. אזורים שלמים נהרסו בעקבות המשבר, ואזורים שלמים אף התרוקנו מיושביהם - חלקם כתוצאה ממוות וחלקם כתוצאה מהגירה. במפקד משנת 1841, נרשמו כ-296,000 תושבים במחוז, וכעשר שנים לאחר מכן נרשמו כ-41,000 תושבים בלבד - כעשר שנים לאחר מכן המצב החמיר אף יותר ונרשמו כ-18,000 תושבים בלבד. ב-1951 אוכלוסיית המחוז הייתה שווה ל-44% מאוכלוסייתו שלפני הרעב, ועד היום האוכלוסייה לא הצליחה לשחזר את מספרה שלפני 1841.
המחוז הושפע מאוד מחלוקתה של אירלנד בתחילת שנות ה-20 של המאה ה-20, בה הפך דרום האי למדינה העצמאית של אירלנד וצפון האי נותר בידי השלטונות הבריטיים - מה שהפך את המחוז לצפוני ביותר ברפובליקה האירית החדשה ולכמעט מנותק משאר המחוזות בה. כמו כן, העיר דרי, שהייתה לנמל העיקרי של תושבי המחוז הפכה לחלק ממחוז לונדונדרי ושטחים שהיו שייכים מבחינה מסורתית למחוז הועברו למחוז טיירון - שניהם כעת בצפון אירלנד.
המחוז גם נפגע קשות בתקופת הצרות - במהלכה, בעקבות קרבתו לצפון אירלנד ושייכותו לרפובליקה האירית, היו במחוז פיגועים ומקרי רצח רבים בין הצדדים הנצים. כלכלת המחוז הצליחה להתאושש רק לאחר חתימת הסכם יום שישי הטוב בשנת 1998.
אזורי הגיילטאכט של מחוז דניגול הם השניים בגודלם באירלנד. הניב של השפה האירית המדובר במחוז הוא של פרובינציית אלסטר. אוכלוסיית הגיילטאכט במחוז מונה כ-16% מתושביו - 24,744, מתוכם כ-17,132 דוברים את השפה האירית. שלושת האזורים העיקריים בהם מדברים את השפה במחוז הם הרוזס, קלוכנילי וגווידור, שהיא העיר בה ישנו ריכוז דוברי האירית הגדול בעולם - מעל ל-5,000.
מוצב שקד

|  מידע על המבנה |
| --- | --- |
 סוג:  בסיס צבאי 
 קואורדינטות:  33°05′50″N 35°29′30″E﻿ / ﻿33.09736°N 35.491634°E﻿ / 33.09736; 35.491634
 he (למפת לבנון מוגדלת) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןמוצב שקד(למפת לבנון רגילה) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןמוצב שקד
 
מוצב שקד היה מוצב של צה"ל ברצועת הביטחון בלבנון. המוצב היה ממוקם מצפון מזרח למושב אביבים וממערב לקיבוץ מלכיה, כ-1 ק"מ מצפון לגבול הצפון. המוצב חלש על שטחים מצפון מערב – העיירה בינת ג'בייל והכפרים יארון ומארון א-ראס, מצפון - הכפר עייתרון, וצפון מזרח על גדר המערכת ושטחי קיבוץ מלכיה.
המוצב היה מאויש במחלקת חיל הרגלים, ולעיתים בצוות טנק ובמכ"ם קשת.
עם נסיגת צה"ל מרצועת הביטחון, ננטש המוצב, ובמקום הוקם מוצב של חזבאללה עד למלחמת לבנון השנייה שבה הופצץ על ידי חיל האוויר ומאז לא שוקם.
ב-8 באוקטובר 2024 במסגרת התמרון הקרקעי במלחמת חרבות ברזל כוחות צה״ל הגיעו שוב למוצב.
מבנה המוצב

המוצב הוקם על גבעה ששולטת על המרחב שמסביבה. המבנה שלו היה כמו רוב המוצבים – סוללת עפר גבוהה שהקיפה אותו, עם עמדות שמירה ותצפית. היה בו בניין חמ"ל, מטבח, חדר אוכל, חדר תדריכים, שירותים ומקלחות, מגורי סגל.
דרכי ההגעה למוצב

הדרך למוצב הייתה סלולה ומצדו הדרומי של ההר, ועל כן מוגנת יחסית. הכניסה הייתה מתבצעת באמצעות רכב בט"שית.
ראו גם

רצועת הביטחון
המערכה ברצועת הביטחון
לקריאה נוספת

אהוד ערן, תמצית געגוע: סיפורו של ארז גרשטיין והמלחמה בלבנון, תל אביב: ידיעות ספרים, 2007, ISBN 9655116824
משה (צ'יקו) תמיר, מלחמה ללא אות, תל אביב: מערכות - משרד הביטחון, 2005, ISBN 9650512969
תמונה פנורמית של הכניסה למוצב
מבצע מדינה

תיאור 'מבצע מדינה' באנדרטה בכפר סבא
מבצע מדינה היה מבצע במלחמת העצמאות, שערכה חטיבת אלכסנדרוני, ב-13 במאי 1948, יום לפני הכרזת המדינה. במבצע נכבש הכפר הערבי כפר סאבא. לחטיבה נגרמו עשרות הרוגים, רובם בחסימות שהוצבו לצורך בידוד שדה הקרב העיקרי. במקביל למבצע זה נערך, על ידי כוח חי"ם מישובי השרון, ואחר כך גם כוחות מהחטיבה, קרב לכיבוש טירה, אשר נכשל, תוך אבדות כבדות לתוקפים.
רקע

מאז תחילת מלחמת העצמאות, כפר סאבא, אשר נמצאה כ-2.5 ק"מ מצפון מזרח לכפר סבא (כיום שכונת יוספטל בתחומי העיר), היוותה איום על ביטחון היישובים העבריים בסביבתה. לערביי המקום נוספו בהמשך כוחות של 'צבא ההצלה', וכן סיוע של משוריינים. כוחות 'אלכסנדרוני' הגיבו בהתקפות על הכפרים הערביים באזור, כמו גם על התחבורה הערבית.
ב-9 במאי 1948 הותקפה המושבה באש כבדה ובחסותה קרבו שלושה משוריינים עד לבאר המרכזית של כפר סבא ופוצצוה.
במטה חטיבת אלכסנדרוני הוחלט לכבוש את כפר סאבא. מועד ההתקפה נקבע ל-13 במאי, יום לפני הכרזת המדינה, על כן נקרא המבצע 'מדינה'. ביצועו הוטל על גדוד 33 של חטיבת 'אלכסנדרוני' ולגדוד צורפו שתי פלוגות מגדוד 32. הכוח הערבי בכפר מנה כ-80 לוחמים, כמחציתם מ'צבא ההצלה', ולהם שני מקלעים. הכפר היה מבוצר היקפית בחפירות מדופנות שקי חול.
כדי לבודד את שדה הקרב, הוקצתה פלוגה להצבת חסימות למניעת החשת תגבורות ערביות מכיוון קלקיליה ומכיוון ג'לג'וליה.
לקראת המבצע, ובשל קוצר הזמן להכנות, נערכה ב-12 לחודש תצפית על המקום מקיבוץ רגבים, ששכן אז באזור כפר סבא, כשני ק"מ מערבה ליעד. באותו לילה נערך בנוסף סיור מפקדים במבואות הכפר.
המבצע > כיבוש כפר סבא הערבית

ההתקפה על כפר סאבא נערכה ב-13 במאי. לאחר הרעשת מרגמות, בשעה 13:00 החלה הסתערות בכוח של שתי מחלקות מגדוד 33, ובמהלכה נפצע מ"כ אחד. לאחר כשעה וחצי היה הכפר בידי הגדוד, תוך מנוסת תושבי הכפר ונושאי הנשק. במהלך ההשתלטות על הכפר נפצע אחד המ"מים. לאחר הכיבוש נכנסו לכפר שתי פלוגות, הפלוגה המסייעת של גדוד 33 ופלוגה מגדוד 32, על מנת להתבסס בו לצורך הגנה.
הערבים, אשר נעזרו במשוריינים, ניסו מספר פעמים לחזור ולכבוש את הכפר. הקרבות נמשכו עד רדת החשכה והכפר נשאר בידי החטיבה.
המבצע > החסימות

החסימות התמקמו, האחת, בת שתי מחלקות, ב'פרדס האוצר' (במשק האוצר, כיום ממזרח לשיכון קפלן וממערב לבית העלמין 'מנוחה נכונה', בתחומי כפר סבא) שממזרח לכפר סאבא, והשנייה, מחלקה אחת, בא-נבי ימין (בימינו נווה ימין).
המבצע > החסימות > החסימה ב'פרדס האוצר' וב'גבעה החומה'

המ"פ, אשר נלווה לחסימה ב'פרדס האוצר', החליט לשפר את מיקום החסימה, על ידי השתלטות על גבעה סמוכה, 'הגבעה החומה', ממנו נראה היה לו כי ייטיב לבצע את תפקידו. אחת המחלקות אכן התמקמה על אותה גבעה, אולם בשל מיעוט כלי עבודה, לא הצליחה להתחפר כהלכה, ובנוסף, מכשיר הקשר שנשאה לא פעל. עם תחילת הקרב החלו לזרום תגבורות לכפר סאבא. בנוסף, נושאי נשק, מבין הבורחים מהכפר, תקפו את החסימות מאחור. עד מהרה הותקף הכוח שעל הגבעה, וסבל אבדות קשות. ניסיון לחלץ את הפצועים ל'בנין האוצר', מבנה בתוך 'פרדס האוצר', נכשל. אמנם המבנה היה ריק, ונתפס ללא קרב, והפצועים הורדו מן הגבעה אל הפרדס, אך הדרך בינם לבין הבניין נותקה על ידי הערבים. כמה מן החיילים שאבטחו את הפצועים נחלצו, אולם הפצועים עצמם - לא.
המבצע > החסימות > החסימה בא-נבי ימין

החסימה התמקמה סמוך לכביש כפר סבא-קלקיליה, כדי למנוע מעבר תגבורות מקלקיליה ומג'לג'וליה, אולם התבססה במקום רק לאחר שהסתיים הקרב על הכפר. עם הגיעו, הכוח הניח מטעני נפץ ותבערה על הכביש, לצורך חסימתו במקרה הצורך. זמן קצר אחר כך, הותקפה המחלקה הן על ידי משוריינים מכיוון קלקיליה, הן על ידי רגלים, משני עברי הכביש. שני הפיא"טים שברשות החסימה לא פעלו כהלכה, בין אם בשל חוסר מיומנות, בין אם בשל תחמושת פגומה, וכן החלה להסתמן סכנת ניתוק של הכוח. כיוון שכך, שוגרו מספר חיילים לכפר סאבא בבקשת עזרה. אלה חזרו עם תחמושת נוספת, ועם כיתת תגבורת ולה פיא"ט נוסף. בנוסף, כוח אחר נשלח מן הכפר על מנת לקדם סכנת ניתוק של החסימה. בינתיים חיסלו המשוריינים הערביים את צוות אחד הפיא"טים, הפיא"ט השני התקלקל, והמשוריינים, שגם הצליחו לשתק את המקלע של הכיתה שחסמה את הכביש, התקדמו לעבר כוח החסימה. עם מעברם מעל מטען חומר הנפץ שהונח קודם לכן, נעשה ניסיון להפעילו, אולם המטען לא פעל. כיוון שכך, הופעלו מטעני התבערה. המשוריינים נסוגו, אך אישם המשיכה לגרום אבדות קשות לכוח החסימה. משוריין שנשלח לעזרת החסימה, נפגע על ידי המשוריינים הערביים, ורוב היושבים בו נהרגו. בסופו של דבר, אף כי נתבקשה להחזיק מעמד זמן רב ככל האפשר, נאלצה חסימה זו לסגת.
המבצע > קרב טירה

כמחצית מן הנופלים במבצע 'מדינה' היו בקרב טירה. בבוקר 13 במאי 1948 יצא כוח חי"ם שהורכב ברובו מכיתות פל"ם (פטרול לוחם או פטרול לוחם מקומי, כוח נייד במסגרת החי"ם) מבני המושבים באזור (כפר הס, עין ורד ועוד). מטרת הכוח הייתה ביצוע ירי לכיוון טירה, ובכך לרתק ולמנוע מכוחות ערביים להתערב בקרב בכפר סבא הערבית. בטירה היו לוחמים מקומיים ולוחמים מטייבה וכן לוחמים מ'צבא ההצלה'. הכוח התוקף לא היה מודע לנוכחות האחרונים.
כאשר הגיע הכוח לפאתי טירה, צפו המפקדים על הכפר ונראה היה כאילו הוא נטוש. בשלב זה נתקבלה הפקודה לכבוש את טירה. כבר בתחילת ההתקפה נלכד הכוח בשטח פתוח, באש מכל העברים על ידי ערבים מטייבה הסמוכה, כך שניסיון כיבוש טירה נכשל. רוב הלוחמים נהרגו תוך זמן קצר ורק בודדים הצליחו לסגת. הכוח התוקף ספג אבדות, כולל 24 הרוגים ונעדרים (ארבעה במספר). למחרת תקפה את הכפר פלוגה מגדוד 32, מכיוון רמת הכובש. גם ניסיון זה נכשל, והפלוגה ספגה חמישה הרוגים.