stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תנאי שימוש
הערות שוליים

↑  AOL dumps new member policy - CNET News, archive.ph, ‏2013-01-19
↑  terms of service Definition from PC Magazine Encyclopedia, www.pcmag.com
↑  5 Ways to Secure Your Intellectual Property During Corporate Transitions
↑  A. M. Phillips, Genomic Privacy and Direct-to-Consumer Genetics: Big Consumer Genetic Data – What's in that Contract?, 2015 IEEE Security and Privacy Workshops, 2015-5, עמ' 60–64 doi: 10.1109/SPW.2015.19
↑  New York University Law and Economics Working Papers
↑  Rochester, NY: Queen Mary University of London - Cloud Legal Project
↑  Uri Benoliel, Shmuel I. Becher, The Duty to Read the Unreadable, 2019-01-11
↑  Terms and Conditions May Apply (2013) - IMDb, נבדק ב-2019-10-31
↑  Terms and Conditions May Apply - IMDb, נבדק ב-2019-10-31
↑  עו"ד אמציה שינפלד, על חשיבות "תנאי שימוש" באתרי אינטרנט, ‏20.6.24
תראו מי מדברת

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  איימי הקרלינג
 הופק בידי:  ג'ונתן ד. קריין
 תסריט:  איימי הקרלינג ניל ישראל
 עריכה:  דברה צ'יאטה
 שחקנים ראשיים:  ג'ון טרבולטה קירסטי אלי ברוס ויליס רוזאן בר
 מדבבים:  רוזאן בר ברוס ויליס דיימון ויינס 
 מוזיקה:  דייוויד קיטאי
 צילום:  תומאס דל רות'
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Big Mouth Production
 חברה מפיצה:  Tri-Star Pictures
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 14 בדצמבר 1990
 משך הקרנה:  81 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט קומדיה, קומדיה רומנטית 
 הכנסות:  $47,789,074
 הכנסות באתר מוג'ו:   lookwhostalkingtoo
 פרסים:  שתי מועמדויות לפרס פטל הזהב
 סרט קודם:  תראו מי מדבר
 סרט הבא:  תראו מי מדבר עכשיו
 דף הסרט ב־IMDb
 
תראו מי מדברת (במקור: Look Who's Talking Too) הוא סרט המשך משנת 1990 לסרטה של איימי הקרלינג משנת 1989 "תראו מי מדבר". בסרט מככבים ג'ון טרבולטה וקירסטי אלי כהוריו של הילד מייקי (קולו של ברוס ויליס). עלילת הסרט מתארת כיצד הפעוט מתמודד עם תוספת חדשה למשפחה - אחותו התינוקת ג'ולי (קולה של רוזאן בר).
תקציר העלילה

בסרט ההמשך, ג'יימס (ג'ון טרבולטה) ומולי (קירסטי אלי) נשואים ונולדת להם בת בשם ג'ולי. עם זאת, מייקי איננו שמח על כך משום שהוא מקנא בתשומת הלב הרבה שאחותו הקטנה מקבלת, ובעקבות כך הקנאה הופכת להיות המקור לסכסוך עם אחותו. מייקי צריך ללמוד גם כיצד להשתמש בשירותים בפעם הראשונה.
ביקורות ותגובות

הסרט קיבל ביקורות שליליות ולציון 17% באתר ריכוז הביקורות Rotten Tomatoes, מתוך 12 ביקורות.
הסרט גרף $47,789,074 בקופות
, מה שהופך אותו להצלחה מתונה, אך לא להצלחה כלכלית מוחלטת.
מועמדויות וזכיות בפרסים

| שנה | פרס | קטגוריה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1991 | פרס פטל הזהב | גילברט גוטפריד - שחקן המשנה הגרוע ביותר | מועמדות |
| 1991 | פרס פטל הזהב | רוזאן בר - שחקנית המשנה הגרועה ביותר | מועמדות |
הערות שוליים

↑  "Look Who's Talking, Too‎", באתר ביקורות הסרטים Rotten Tomatoes (באנגלית)
↑   "Look Who's Talking Too", במסד הנתונים Box Office Mojo (באנגלית)
שפות קווקזיות צפון-מערביות

השפות הקווקזיות הצפון-מערביות (באדיגית: Абазэ-Адыгэбзэхэр, באנגלית: Northwest Caucasian languages) הן קבוצה של שפות המדוברות באזור הקווקז, ובעיקר בשלוש רפובליקות אוטונומיות בפדרציה הרוסית (אדיגיה, קברדינו-בלקריה, קאראצ'אי-צ'רקסיה), בשטח המריבה אבחזיה, ובטורקיה, עם קהילות קטנות יותר פזורות ברחבי המזרח התיכון.
תכונות עיקריות > פונטיקה

המשפחה מאופיינת במיעוט תנועות פונמיות (שתיים או שלוש, תלוי בניתוח) בשילוב עם מערכות עיצורים עשירות הכוללות צורות רבות של הגיית עיצורים משופתתים ו-עיצורים מסודקים חריגים. למשל, השפה אוביחית הנה השפה בעלת מספר העיצורים הגדול בעולם – 84 עיצורים פונמיים ורק 2 תנועות פונמיות. שחזורים לשוניים מראים כי העושר בעיצורים פונמיים והעוני בתנועות פונמיות עשויים שניהם להיות תוצאה של תהליך היסטורי, שבו מאפיינים כגון שִׂפְתּוּת וחִנְכּוּךְ עברו מהתנועות לעיצורים הסמוכים להן. לדוגמה, /ki/* של השפה הקדומה היה יכול להפוך ל/kʲə/, ובאופן דומה /ku/* היה יכול להפוך ל-/kʷə/ – תהליך שבו השפה מאבדת תנועות ישנות (/i/ ו-/u/) אך זוכה בעיצורים חדשים (/kʲ/ ו-/kʷ/).
תכונות עיקריות > דקדוק

מערכת שם העצם של השפות הקווקזיות הצפון-מערביות פשוטה. בדרך כלל יש מעט מצבים שונים לשם העצם, אך מערכת הפעלים של המשפחה ממש מורכבת. הפועל יכול להביע את הנושא של אדם ושל האובייקט, המקום, הזמן, אופן הפעולה, רצון האדם (שלילי או חיובי), וסוגים אחרים של קטגוריות דקדוקיות. כמעט כל המבנה התחבירי של המשפט כלול בתוך הפועל. משמעותו של פועל אחד בשפה קווקזית צפון-מערבית יכולה להיות משמעות משפט שלם בשפה אחרת, לדוגמה הפועלים בצ'רקסית qəpfasħəɕtap/ Къыпфэсхьыщтэп/ שמשמעותו "אני לא אביא לך" ו-səqaʃʷaʁaɡʷəbʒəʃʷraːʁʷami/ Сыкъэшъогъэгубжышъурагъоми/ שפירושו "אפילו אם אתם רוצים להיות מסוגלים לעצבן אותי".
מיון

ישנן חמש שפות מוכרות במשפחת השפות הקווקזיות הצפון-מערביות: אדיגית, קברדנית, אוביחית, אבחזית ואבזית.
ניבים אבזגים
אבזית (45,000 דוברים)
אבחזית (110,000)
ניבים צ'רקסים
אדיגית (500,000)
קברדינית (1,000,000)
אוביחית (שפה נכחדת)
מיון > צ'רקסית > אדיגית

אדיגית (מכונה גם צ'רקסית מערבית) מדוברת בפי 500,000 אנשים בעולם. כ-280,000 תושבים בטורקיה, 125,000 ברוסיה, 45,000 בירדן, 25,000 בסוריה, 20,000 בעיראק ו-4,000 בישראל. השפה האדיגית היא השפה הרשמית ברפובליקת אדיגיה שרוסיה. ישנם ארבעה ניבים עיקריים: שפסוג, אבזאך, בז'אדוג וצ'מגוי. לשפה האדיגית ולניביה השונים יש עיצורים פונמיים רבים מאוד – כ-50 עד 60 כאלו. היא עשירה במסודקים ומשופתתים חריגים רבים, אך בעלת רק 3–4 תנועות פונמיות (/a ə e i/). היא איבדה את הווילוני המשופתת חוכך אטום [xʷ] שהתקיים בשפה הפרוטו-צ'רקסית ונשתמר בקברדינית. באדיגית הוגים אותה כשפתי-שיני חוכך אטום [f]. הצ'רקסים בישראל בגליל התחתון בכפר כמא דוברים בניב שפסוג הנקראת שפסוגית של כפר כמא, ובגליל העליון בריחאניה דוברים בניב אבזאחית.
מיון > צ'רקסית > קברדינית

קברדינית (מכונה גם צ'רקסית מזרחית) מדוברת בפי מיליון אנשים בעולם. כ-550,000  תושבים בטורקיה ו-450,000 ברוסיה. השפה הקברדינית היא השפה הרשמית בקברדינו-בלקריה שברוסיה. לשפה כ-48 עיצורים פונמיים, דבר ההופך אותה לשפה בעלת מספר העיצורים הקטן ביותר בקבוצת השפות הקווקזיות הצפון-מערביות. השפה הקברדינית איבדה המוני עיצורים שהיו קיימים בפרוטו-צ'רקסית לעומת השפה האדיגית ששימרה את רובם. העיצורים /ʃʷʼ ʂ ʐ ʃʷ ʒʷ/ שהיו בפרוטו-צ'רקסית ונשמרו באדיגית הפכו בקברדינית ל-/fʼ ɕ ʑ f v/. בדומה לאדיגית, גם לקברדינית יש מעט מאוד תנועות פונמיות.
מיון > אבזגית > אבחזית

אבחזית היא השפה המדוברת במחוז אבחזיה שבגאורגיה. היא מדוברת בפי 100,000 אנשים בעולם. כשאר השפות הקווקזיות הצפון-מערביות, היא עשירה בעיצורים פונמיים – כ-58 ללא ניבים שונים, ועם ניבים המספר עובר את ה-60. בניגוד לעושר בעיצורים פונמיים, היא בעלת שתי תנועות פונמיות בלבד /a ə/. השפה האבחזית קשורה ישירות לשפה האבזית, ואף ניתן להגיד ששתיהן ניבים שונים של אותה שפה, אך לכל אחת מהן יש עיצורים שונים שאבדו בשפה השנייה.
מיון > אבזגית > אבזית

השפה האבזית היא שפה המדוברת על ידי האבזים בקאראצ'אי-צ'רקסיה. היא מדוברת בפי 45,000 אנשים, 35,000 ברוסיה ו-10,000 בטורקיה. כמו באבחזית, יש בה שתי תנועות פונמיות בלבד /a ə/. מערכת העיצורים שלה נחשבת למסובכת וחריגה יותר משל אבחזית – כ-63 עיצורים פונמיים, שכמה מהם אבדו בשפה האבחזית, לדוגמה לועי חוכך קולי [ʕ].
מיון > אוביחית

השפה האוביחית נכחדה לאחר מותו של טוופיק אסינץ, דוברה האחרון ב-1992. לשפה כ-84 עיצורים פונמיים, והיא השפה בעלת מספר העיצורים הפונמיים הרב ביותר ללא מצוצים בעולם, אך בעלת שתי תנועות פונמיות בלבד. היא קשורה יותר לשפות הצ'רקסיות מאשר האבזגיות.
קשר עם משפחות אחרות > הקשר לשפות ההודו-אירופיות

יש המשערים שעשוי להיות קשר מבחינה גנטית [דרושה הבהרה] בין משפחת השפות הקווקזיות הצפון-מערביות לבין משפחת השפות ההודו-אירופיות, בעומק זמן של אולי 12,000 שנים לפני ההווה.
קשר עם משפחות אחרות > הקשר לשפות קווקזיות צפון-מזרחיות

יש בלשנים שמשייכים את השפות הקווקזיות הצפון-מערביות ואת השפות הקווקזיות הצפון-מזרחיות למשפחה אחת: השפות הקווקזיות הצפוניות. אך אין הסכמה רחבה בין הבלשנים שיש קשר ישיר בין השפות הקווקזיות הצפון-מערביות והצפון-מזרחיות.
קשר עם משפחות אחרות > הקשר לחאתית

יש חוקרים שראו זיקה בין משפחת השפות הקווקזיות הצפון-מערביות ולשפה של עם החאתים העתיק שנכחדה.
התפתחות השפות הצ'רקסיות
תראונין

תראונין (Threonine) היא אחת מ-20 חומצות האמינו הנפוצות בטבע. מבוגרים זקוקים לכעשרים מ"ג תראונין ביום לכל ק"ג ממשקל גופם, אולם תאי גוף האדם אינם מסוגלים לסנתז תראונין ולכן היא מהווה חומצת אמינו חיונית, אותה יש לקבל דרך המזון.
כימיה

השייר של תראונין מורכב מאטום פחמן הקשור לאטום מימן, לקבוצת מתיל (CH3) ולקבוצת הידרוקסיל (OH). שייר זה זהה כמעט לשייר של חומצת אמינו אחרת: ולין, כשהשניים נבדלים זה מזה בכך שקבוצת ההידרוקסיל מוחלפת בוולין בקבוצת מתיל נוספת. קבוצת ההידרוקסיל היא קוטבית ומסוגלת ליצור קשרי מימן עם מולקולות מים. תראונין היא לפיכך הידרופילית, זאת לעומת ולין ההידרופובית.
מקורות תזונה

תראונין, כמו כל חומצת אמינו חיונית, קיימת כמעט בכל מזון, וכמו כל חומצת אמינו חיונית, המקורות המשמעותיים ביותר שלה הם מזונות עשירים בחלבון, כגון בשר בקר, דגים ועוף, חלב, ביצים, קטניות (כגון פולי תורמוס, פולי סויה, עדשה תרבותית, שעועית, חומוס, פול ואפונה) וגרעינים מסוימים.
ביולוגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
פגמים במנגנונים לעיבוד תראונין קושרו למחלות עצבים כמחלת האלצהיימרופרקינסון.
הערות שוליים

↑  Panel on Macronutrients, Panel on the Definition of Dietary Fiber, Subcommittee on Upper Reference Levels of Nutrients, Subcommittee on Interpretation and Uses of Dietary Reference Intakes, Dietary Reference Intakes for Energy, Carbohydrate, Fiber, Fat, Fatty Acids, Cholesterol, Protein, and Amino Acids, Washington, D.C.: National Academies Press, 2005-10-28
↑  תכולת התראונין במזונות על פי משרד החקלאות האמריקאי
↑  Erez Podoly, Geula Hanin, Hermona Soreq, Alanine-to-threonine substitutions and amyloid diseases: butyrylcholinesterase as a case study, Chemico-Biological Interactions 187, 2010-09-06, עמ' 64–71 doi: 10.1016/j.cbi.2010.01.003
↑  Qing Tian, Jianzhi Wang, Role of serine/threonine protein phosphatase in Alzheimer's disease, Neuro-Signals 11, 2002-09, עמ' 262–269 doi: 10.1159/000067425
↑  Mahaboobi Jaleel, R. Jeremy Nichols, Maria Deak, David G. Campbell, Frank Gillardon, Axel Knebel, Dario R. Alessi, LRRK2 phosphorylates moesin at threonine-558: characterization of how Parkinson's disease mutants affect kinase activity, The Biochemical Journal 405, 2007-07-15, עמ' 307–317 doi: 10.1042/BJ20070209
ערך זה הוא קצרמרבנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תנאי שרשרת (מתמטיקה)

במתמטיקה ובתורת הקבוצות בפרט, תנאי שרשרת (מאנגלית - Chain Conditions) הם תנאים בדבר סופיות של שרשראות בקבוצות סדורות חלקית. שימושם הנפוץ הוא באלגברה מופשטת, למשל בחוגים ומודולים.
הגדרה

תהי  (S,\leq ) קבוצה סדורה חלקית.
נאמר ש- S מקיימת את תנאי השרשרת העולה, אם כל שרשרת  {x}_{1}\leq {x}_{2}\leq ... של איברי  S היא קבועה לבסוף, כלומר קיים מספר טבעי  n, כך ש: {x}_{n}={x}_{n+1}={x}_{n+2}=....
נאמר ש- S מקיימת את תנאי השרשרת היורדת, אם כל שרשרת  {x}_{1}\geq {x}_{2}\geq ... של איברי  S היא קבועה לבסוף.
תנאי שרשרת במבנים אלגבריים

אלגברה מופשטת היא מהתחומים הנפוצים בהם יש שימוש נרחב בתנאי שרשרת.
בהינתן מבנה אלגברי ותתי מבנים מסוימים שלו (למשל - חוג והאידיאלים שלו), נתייחס אל קבוצת תתי המבנים כאל קבוצה סדורה חלקית, עם יחס ההכלה.
תנאי שרשרת במבנים אלגבריים > תורת החוגים

חוג נקרא נותרי אם הוא חילופי ומקיים ACC (תנאי שרשרת עולה - Ascending Chain Condition) על אידיאלים. במקרה זה, ניתן להוכיח כי היותו של חוג נותרי שקולה לתנאי המקסימום על אידיאלים, האומר כי בכל קבוצה לא ריקה של אידיאלים ישנו אידיאל מקסימלי, וגם לכך שכל אידיאל בו נוצר סופית.
חוג נקרא ארטיני אם הוא חילופי ומקיים DCC (תנאי שרשרת יורדת - Descending Chain Condition)  על אידיאלים. בדומה לסעיף הקודם, ישנה שקילות בין חוג ארטיני לעקרון המינימום על אידיאלים.
ארטיניות היא דווקא תכונה חזקה יותר מנותריות, על סמך משפט הופקינס-לויצקי, הקובע כי כל חוג ארטיני הוא נותרי.
תנאי שרשרת במבנים אלגבריים > תורת המודולים

מודול נקרא נותרי, אם הוא מקיים ACC של תתי מודולים. כמו במקרה של חוגים, תכונה זו שקולה לעקרון המקסימום לתת מודולים ולכך שכל תת-מודול נוצר סופית. למעשה, המסקנות על תורת החוגים הן מקרה פרטי של מקרה זה, שכן כל חוג הוא מודול מעל עצמו, ותתי המודולים הם בדיוק האידיאלים.
תנאי שרשרת במבנים אלגבריים > טופולוגיה

מרחב טופולוגי ייקרא נתרי אם כל סדרה יורדת בהכלה של קבוצות סגורות מתייצבת לבסוף. הגדרה זו שימושית בגאומטריה אלגברית כיוון שכל יריעה אפינית תחת טופולוגיית זריצקי היא נתרית.
תנאי שרשרת במבנים אלגבריים > תנאים נוספים

בחוגים ניתן לדבר על תנאי שרשרת גם לסוגים מסוימים של אידיאלים. למשל, נאמר שחוג מקיים ACC Principal, אם הוא מקיים ACC על אידיאלים ראשיים - כלומר כל שרשרת של אידיאלים ראשיים היא קבועה לבסוף.
תראבין א-צאנע

| --- | --- |
בתים בתראבין
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: אל קסום
גובה ממוצע: ‎229 מטר
סוג יישוב: יישוב כפרי אחר
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 1,294 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎4.4% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת מערב הנגב מוגדלת) תראבין א-צאנע (תראבין)(למפת מערב הנגב רגילה) תראבין א-צאנע (תראבין)(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תראבין א-צאנע (תראבין)(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תראבין א-צאנע (תראבין)31°20′39″N 34°44′24″E﻿ / ﻿31.3442189194989°N 34.7400723313849°E﻿ / 31.3442189194989; 34.7400723313849  heמפת היישובים של מועצה אזורית אל קסום (in English: Al-Kasom Regional Council) באדום - תרבין א-צאנע (יישוב) בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 1 מתוך 10

המסגד שנבנה ביישוב ב-2012. הכיפה שייכת למסגד הישן אשר התמקם בממקום המגורים הקודם של השבט ליד עומר
קופת חולים ביישוב
בית הספר בתראבין א-צאנע
תראבין א-צאנע או תראבין (בערבית: ترابين) הוא יישוב בדואי באזור הנגב בקרבת קיבוץ משמר הנגב.
היישוב הוקם על אדמת מדינה למען בני שבט תראבין אשר חיו שנים רבות בנגב וחצי האי סיני, ולאחר הקמת מדינת ישראל, בסביבות היישוב עומר. הוא שוכן דרומית לרהט ולמשמר הנגב, מערבית לגבעות בר וצפונית-מערבית לבאר שבע.
היסטוריה

בשנת 1998 יזם ראש מועצת עומר, פיני בדש, תוכנית להרחבת תחום היישוב עומר צפונה, לשטח בו גרו תושבים בדואים משבט התראבין. התושבים הבדואים יושבו בשטח זה בשנת 1961, לאחר שפונו ממקומות אחרים בנגב. לצורך מימוש ההרחבה יזם תוכנית לפינוי השבט מהאדמות עליהן הוא יושב. בספטמבר 2003 התקבלה החלטת ממשלת ישראל ליעד שטח מדרום לעיר רהט, כדי שישמש להקמת יישוב חדש לשבט (החלטה מס' 881 מיום 29 בספטמבר 2003). באותה עת הוחלט להקים שמונה יישובים לבדואים בנגב. שבעה מתוכם (כולל תראבין א-צאנע) נכללו בתחומי מועצה אזורית אבו בסמה.
הקמת היישוב החדש החלה בשנת 2005 ומקביל החל בפינוי התושבים הבדואים, חלקם עזב מרצון לאחר שקיבלו פיצוי כספי ומגרש ביישוב החדש, אך חלק סירב להתפנות ופתח במאבק. ב-2009 החל פעולות פינוי בכוח של היישוב. במרץ 2009 הוצת מטוסו הפרטי של בדש במנחת שדה תימן על ידי בדואי מהשבט, על רקע המאבק נגד הפינוי. ב-2012 התפנו המשפחות האחרונות אל היישוב החדש ועל השטח הוקמה שכונה חדשה.
בשנת 2006 הוגדר כיישוב באזור עדיפות לאומית א'[דרוש מקור].
בשנת 2009 הושלמו הקמתם של כביש גישה, תשתיות מים וביוב והוקמו בית ספר, גן ילדים, מגרשי ספורט, מרפאה ומתנ"ס. לעומת זאת אין חיבור לרשת החשמל הארצית והתושבים נאלצים לרכוש גנרטורים או להקים מערכות סולאריות. כמו כן אין תשתיות תקשורת.
החל מנובמבר 2012 היישוב נכלל במועצה אזורית חדשה שהוקמה: מועצה אזורית אל קסום.
בכפר הוקמה חוות "חלב בראשית" ומכרז מבקרים, בה מגדלים נאקות למטרת ייצור חלב נאקות ותכשירים למריחה המכילים את החלב הזה שמייחסים לו תכונות ריפוי.
ראו גם

מועצה אזורית אבו בסמה
בדואים בישראל
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  גדי גולן, ‏עומר: עלייה חדה במחירי השכירות והנכסים בעקבות מעבר שבט הטראבין, באתר גלובס, 30 באוקטובר 2005
↑  דנה אלכסנדר, אגדה קצרה על צדק חלוקתי בדרום הפרוע, באתר "העוקץ", 20 בספטמבר 2003
↑  זאב קליין, ‏אושר פיתוח המועצה האיזורית אבו-בסמה ב-470 מיליון שקל, באתר גלובס, 19 ביולי 2005
↑  אילנה קוריאל, לא פה ולא שם: שבט הטראבין בין עומר לסדן, באתר ynet, 5 ביוני 2009
יעלה רענן, פינוי תושבי עמרה הבדואים לטובת התרחבות עומר, באתר "התחברות", 20 במאי 2009
↑  אילנה קוריאל, חשד בדרום: הוצת מטוסו של ראש מועצת עומר, באתר ynet, 20 במרץ 2009
↑  רמי שני‏, מאסר לבדואי שהיה מעורב בהצתת מטוסו של בדש, באתר וואלה, 22 במרץ 2010
↑  יניר יגנה, אחרי 20 שנות מאבק: אחרוני בני שבט התראבין עזבו את שטח עומר, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2012
↑  אילנה קוריאל, לא פה ולא שם: שבט הטראבין בין עומר לסדן, באתר ynet, 5 ביוני 2009
↑  מדוע אין פיתוח? חסמים בפני פיתוח בכפרים הבואים המוכרים בנגב והדרכים להסרתם, באתר עמותת במקום, אוגוסט 2014
↑  יניר יגנה, תושבי המועצה האזורית אבו בסמה נגד ההחלטה לפצלה לשתיים, באתר הארץ, 15 באוקטובר 2012
↑  מערכת ערוץ החופש, ‏הפתעה נעימה: מה כדאי לעשות בבאר שבע?, באתר ‏מאקו‏, 5 ביולי 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 31146462662327771675   WorldCat (עם VIAF): 31146462662327771675
תראבוט

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל
 תקופת הפעילות:  2008–הווה (כ־16 שנים) 
 www.tarabut.info
 
תראבוט-התחברות (בערבית: تـرابـط - هتحبروت) היא תנועה ישראלית הרואה עצמה כ"תנועה ערבית-יהודית לשינוי חברתי ופוליטי".
היסטוריה

"תראבוט-התחברות" הוקמה בינואר 2008 בערערה. פירוש המילה "תראבוט" בערבית הוא "התחברות". התנועה רואה עצמה כ"תנועה עממית המאגדת אנשים הנאבקים יחד למען צדק ושוויון, נגד נישול ואפליה בחברה הישראלית". על פי התנועה, עוולות החברה הישראלית קשורות אחת לשנייה ועל כן תראבוט פועלת לחיבור בין מאבקים של קבוצות שונות בחברה הישראלית נגד דיכוי, אי-שוויון ואפליה. התנועה מבקשת לפעול ולהיאבק: נגד הכיבוש, למען צדק חברתי, זכויות עובדים, נגד ניצול נשים, למען שוויון זכויות לערבים ונגד דיכוי המזרחים. תראבוט הייתה אחת התנועות החברות בחד"ש עד נובמבר 2017 אז הודיעה על פרישתה מחד"ש עקב אי קיום הסכם הרוטציה ברשימה המשותפת.
פעילות

אחד הרציונלים מאחורי הקמת התנועה, הוא פעילות בשטח, במגוון מאבקים מקומיים עם אוכלוסיות שונות, וחיבורם ברמה הפוליטית. בהתאם לכך הם פועלים ברחבי הארץ. בתל אביב תומכת התנועה בסיעת עיר לכולנו, יעל בן-יפת, מנכ"לית הקשת הדמוקרטית המזרחית ופעילת תראבוט כיהנה במועצת עיריית ת"א מטעם עיר לכולנו. תראבוט תמכה במועמדות אהרון מדואל, מזכיר ועד כפר שלם וחבר סיעת עיר לכולנו במועצת העיר היוצאת, לתפקיד מועמדה של עיר לכולנו לראשות העיר. במשך כ-3 שנים הפעילה תראבוט מרכז למידה ביפו. בתנועה פועלים 3 צוותים:
צוות דיור ציבורי: עוסק בפעילות למען דיור ציבורי ופעולות דחופות כנגד פינויים כפויים
צוות כפרים לא מוכרים: מארגן מדי יום א' תמיכה במשמרת מחאה של תושבי אל-עראקיב ונאבק למען הכרה בכפרים הבלתי מוכרים. במסגרת הפעילות בנגב, יזמה התנועה קמפיין נגד קק"ל ופעילות הייעור שלה על אדמות בדואיות בנגב. הקמפיין התנהל בישראל ומחוצה לה - בגרמניה, שווייץ, ארצות הברית ועוד - לעיתים בשיתוף עם ארגונים מקומיים.
צוות כוח לעובדים: מלווה התארגנויות בכוח לעובדים, בהנהגת הסניף הכללי של הארגון, בצוות הארגון ובהנהגת התארגנויות שונות.
פעילות > שיתוף פעולה עם השמאל הפלסטיני

תראבוט מקיימת פעולות ודיונים עם ארגוני השמאל הפלסטיני בחברון אשר כוללים הצטרפות להפגנות לפתיחת רחוב השוהדא, סיורים לישראלים בעיר והצהרות פוליטיות משותפות.
במאי 2011 קיימה תנועת תראבוט ביחד עם המרכז לאינפורמציה אלטרנטיבית ועם תנועות השמאל הפלסטיניות: החזית הדמוקרטית, החזית העממית ומפלגת העם הפלסטינית כנס משותף בעיר חברון. מדובר באירוע ראשון מאז סיום האינתיפאדה השנייה בו תנועות שמאל פלסטיניות מארחות לכנס בהשתתפות המונית (כ־200 משתתפים מכל צד) תנועה פוליטית ישראלית.
ארגון

"תראבוט-התחברות" הייתה אחת התנועות המרכיבות את חד"ש, וכל אזרח ישראלי יכול להצטרף כחבר תנועה על ידי התפקדות ותשלום דמי החבר. התנועה תומכת בריצה משותפת עם מפלגת בל"ד. תראבוט הריצה את חברת מועצת עיריית תל אביב יפו יעל בן יפת בבחירות הפנימיות לקראת הכנסת ה-19 מול דב חנין, ותמכה במועמדותה של נבילה אספניולי שהגיעה למקום ה-5, אך לא היה לה עד כה נציג בכנסת.
הערות שוליים

↑  חררדו לייבנר, תנועת התחברות-תראבוט יוצאת לדרך, אתר הגדה השמאלית, 15 בינואר 2008
↑  התחברות - תראבוט تـرابـط - هتحبروت, באתר www.facebook.com
↑  פעילות מקומית
↑  כך למשל ארגון הפגנה בת"א נגד נישול הבדואים בנגב
↑  إصابة العشرات بينهم ضابط شرطة بالرأس واعتقال اثنين بمواجهات الخليل מרץ 2013
↑  חגי מטר, שמאל ושמאל בחברון, אתר העוקץ
↑  התפקדות באתר התנועה
↑  שותפות אפשרית בין חד"ש לבין בל"ד בדף הפייסבוק של התנועה
↑  כשאשכנזי ומזרחית התמודדו אתר העוקץ
↑  למה תראבוט לא מתמודדת בבחירות? באתר התנועה
↑  רשימת מועמדים לבחירות לכנסת ה-19 של חד"ש - חזית דמוקרטית לשלום ושוויון (המפלגה הקומוניסטית הישראלית – תראבוט וחוגי ציבור ערבים ויהודים)
Bad Intentions

Bad Intentions (בעברית: "כיוונים רעים") הוא אלבום האולפן השני של הזמרת הישראלית עדי אולמנסקי. הוא יצא לאור בהוצאה עצמאית ב-15 באוקטובר 2018. כל רצועותיו הופקו על ידי אולמנסקי, ובוצעו בשפה האנגלית.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Hate Myself for Hating Myself  | 2:35 |
| 2. | Sex in My Mind  | 2:42 |
| 3. | Carribish  | 3:15 |
| 4. | Loco  | 3:40 |
| 5. | Anxiety  | 1:06 |
| 6. | You  | 4:29 |
| 7. | Bad Intentions  | 3:10 |
| 8. | Who Knew?  | 3:12 |
| 9. | Take Me High  | 3:27 |
| 10. | It's Ok to Be Sad  | 1:40 |
| 11. | Bombs Away  | 3:47 |
| 12. | Snow (Show Version)  | 3:56 |
| משך כולל: | משך כולל: | 36:59 |
הערות שוליים

↑  ADI* – Bad Intentions, דיסקוגס
.td

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1997 
 www.nic.td
 
.td היא סיומת האינטרנט בצ'אד, שהועמדה לשימוש בשנת 1997.
היא מנוהלת על ידי NIC. TD ועל ידי אג'נס דה פיתוח טכנולוגיות לאינפורמציה ותקשורת (Agence de Développement des Technologies de l'Information et de la Communication) .[דרוש מקור]
רישומים

נכון ליום 22 בינואר 2015, רשומים 2,000,000 דומיינים .td.
תחומים מדרגה שנייה

ההרשמות מתבצעות ישירות בין הרמה השלישית מתחת לדומיינים ברמה השנייה:
.presid.td
.gouv.td
.com.td
.org.td
.nat.td
.tourism.td
.info.td
.net.td
.sante.td
.edu.td
.agri.td
.ordr.td
ראו גם

אינטרנט בצ'אד
הערות שוליים

↑  "Domain Name Policy for .td" (PDF). Service Gestion des Noms de Domaine. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2017-08-14. נבדק ב-21 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
תזמורת

התזמורת הפילהרמונית של חליסקו (מקסיקו)
תזמורת היא הרכב מוזיקלי כֵּלי גדול. התזמורת מחולקת לסקציות שונות, לפי סוגי כלי הנגינה המנגנים בה. השמות תזמורת סימפונית ותזמורת פילהרמונית נרדפים ומשמשים שניהם לתיאור תזמורת קלאסית בגודל מלא, בה שישים נגנים ויותר. מספר הנגנים משתנה בהתאם ליצירות המנוגנות, ועשוי להגיע ליותר ממאה. השם תזמורת סינפונייטה משמש לחלופין להתייחסות לתזמורת סימפונית קטנה ולתזמורת המורכבת רק מכלי קשת. תזמורת קאמרית היא תזמורת קטנה בה מנגן בדרך כלל נגן אחד בכל כלי. סוג נוסף של תזמורת קאמרית משתמש בכלים אותנטיים לביצועים תקופתיים של יצירות מתקופת הרנסאנס או הבארוק. מחוץ למסורת הקלאסית ניתן למצוא סוגים אחרים של תזמורות: תזמורת מארש, המנגנת בצעידה, ובה כלי נשיפה והקשה; תזמורת ביג בנד, המנגנת ג'אז, ובה כלי נשיפה וחטיבת קצב; ותזמורות עממיות שונות, כמו תזמורת כלי מיתר ערבית או תזמורת כלי נשיפה מזרח אירופאית.