stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסף שור
ספריו > ספרים שערך

עומר ברקמן, אמנות הלחימה: שיחות עם מאסטר ניר מלחי, הוצאת אסיה, 2016.
מישקה בן-דוד, הכריש, הוצאת תכלת, 2017.
הגר ינאי, המסע אל לב התהום, הוצאת מודן, 2017.
רפי טופז, החברים של סוזי, הוצאת תכלת, 2018.
איגי דיין, חווה, הוצאת עם עובד, 2019.
הגר ינאי, מילה וחוטפי החלומות, הוצאת עם עובד, 2019.
יעקב מישורי, סוף, הוצאת תכלת, 2019.
יהודה גזבר־פניגשטיין, ופלים לימון, הוצאת ידיעות ספרים, 2020.
רוני בורנשטיין, טעם נרכש, הוצאת כרמל, 2021.
עמית ורשיצקי, פני יאנוס, הוצאת כרמל, 2021.
שמרית לוסטיג, בית לוריא, הוצאת לוקוס, 2022.
אלעד נץ, חסידה שחורה, הוצאת אבן חושן, 2022.
יונתן יבין, נאמן לעצמו, מלל ספרים, 2022.
יהודה שנהב-שהרבני, כפל ראייה, פרדס הוצאה לאור, 2022.
מוטי פוגל, לא ממואר, אפרסמון ספרים, 2023.
יורם רוזנר, ולטמייסטר, כנרת זמורה דביר, 2023.
עדו סתר, תיאטרליה, קרן הוצאה לאור, 2023.
אסף פינקוס, הציור הגדול, אפיק הוצאה לאור, 2024.
הערות שוליים

↑  מיה סלע, אסף שור ושני בוינג’ו מועמדים לפרס רוהר לספרות יהודית, באתר הארץ, 17 במרץ 2013
↑  אריק גלסנר, ביקורת על "מוטי", ביקורות ספרות - מעריב, 17 באוקטובר 2008
↑  תמר מרין, הקרקס האנושי, סיגל, באתר הארץ, 14 באוקטובר 2009
↑  אריק גלסנר, על "סיגל", של אסף שור, הוצאת "בבל", ביקורות ספרות - מעריב, 4 באוקטובר 2009
↑  יונתן אמיר על הספר "סיגל"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304147305171  BnF: cb161693759 (data)  GND: 135798264  ISNI: 0000 0001 0778 0781  LCCN: no2005095720  RERO: 02-A017420750  SUDOC: 144436698  VIAF: 19417881   WorldCat (עם VIAF): 19417881
פורמולה 1 עונת 1988

| --- | --- |

איירטון סנה זכה באליפות הראשונה מתוך שלוש
 סוג תחרות:  מרוץ מכוניות
 תאריך התחלה:  3 באפריל 1988
 תאריך סיום:  13 בנובמבר 1988
 מספר עונה:  39
 מספר מרוצים בעונה:  16
 זוכה באליפות הנהגים:  איירטון סנה
 נקודות הנהג הזוכה:  90 (94)
 זוכה באליפות היצרנים:  מקלארן
 נקודות היצרן הזוכה:  199
 → פורמולה 1 עונת 1987 פורמולה 1 עונת 1989 ← 
במסגרת פורמולה 1 של שנת 1988 נערכו 16 מרוצים. באליפות העולם זכה הברזילאי איירטון סנה ובאליפות היצרנים זכתה קבוצת מקלארן-הונדה.
לפי התקנות של עונה זו, החל מהעונה שאחר כך (עונת 1989), אסור יהיה להשתמש במנועים בעלי מגדש טורבו. בעקבות זאת, החליטו רוב הקבוצות, למעט קבוצת מקלארן-הונדה להשתמש במעונים בלחץ אטמוספירי כבר בעונה זו. התוצאה הייתה שליטה מוחלטת של קבוצת מקלארן-הונדה לאורך כל העונה כאשר נהגיה (סנה ואלן פרוסט) זוכים בכל המרוצים למעט אחד בו פרשו שניהם. יתר על כן, ברוב המרוצים, סיימו שני נהגי הקבוצה בשני המקומות הראשונים.
עם זאת, העונה הייתה מתוחה מאוד בשל התחרות הגדולה על האליפות בין שני נהגים אלו. שיטת הניקוד שהייתה עדיין תקפה אז (קרי, נלקחות בחשבון רק 11 התוצאות הטובות ביותר של כל נהג) גרמה לכך שסנה זכה באליפות למרות שאם היו לוקחים בחשבון את כל הניקוד שנצבר, פרוסט היה מנצח ב-11 נקודות הפרש.
בעקבות עונה זו, הפך פרוסט לאחד המצדדים הגדולים בהחלפת שיטת הניקוד (שאכן הוחלפה בתחילת שנות ה-90).
בעונה זו נלקחו בחשבון רק 11 התוצאות הטובות ביותר של כל נהג.
מרוצי עונת 1988

| מספר המרוץ | מרוץ | מקום המסלול | תאריך המרוץ | נהג מנצח | קבוצה מנצחת |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | גרנד פרי ברזיל | ברזיל ז'אקארפאגה, ברזיל | 3 באפריל | צרפת אלן פרוסט | בריטניה מקלארן-הונדה |
| 2 | גרנד פרי סן מרינו | איטליה אימולה, סן מרינו | 1 במאי | ברזיל איירטון סנה | בריטניה מקלארן-הונדה |
| 3 | גרנד פרי מונקו | מונקו מונטה קרלו, מונקו | 15 במאי | צרפת אלן פרוסט | בריטניה מקלארן-הונדה |
| 4 | גרנד פרי מקסיקו | מקסיקו מקסיקו סיטי, מקסיקו | 29 במאי | צרפת אלן פרוסט | בריטניה מקלארן-הונדה |
| 5 | גרנד פרי קנדה | קנדה מונטריאול, קנדה | 12 ביוני | ברזיל איירטון סנה | בריטניה מקלארן-הונדה |
| 6 | גרנד פרי דטרויט | ארצות הברית דטרויט, ארצות הברית | 19 ביוני | ברזיל איירטון סנה | בריטניה מקלארן-הונדה |
| 7 | גרנד פרי צרפת | צרפת פול-ריקאר, צרפת | 3 ביולי | צרפת אלן פרוסט | בריטניה מקלארן-הונדה |
| 8 | גרנד פרי בריטניה | בריטניה סילברסטון, בריטניה | 10 ביולי | ברזיל איירטון סנה | בריטניה מקלארן-הונדה |
| 9 | גרנד פרי גרמניה | גרמניה הוקנהיים, גרמניה | 24 ביולי | ברזיל איירטון סנה | בריטניה מקלארן-הונדה |
| 10 | גרנד פרי הונגריה | הונגריה בודפשט, הונגריה | 7 באוגוסט | ברזיל איירטון סנה | בריטניה מקלארן-הונדה |
| 11 | גרנד פרי בלגיה | בלגיה ספא-פרנקורשם, בלגיה | 28 באוגוסט | ברזיל איירטון סנה | בריטניה מקלארן-הונדה |
| 12 | גרנד פרי איטליה | איטליה מונזה, איטליה | 11 בספטמבר | אוסטריה גרהרד  ברגר | איטליה פרארי |
| 13 | גרנד פרי פורטוגל | פורטוגל אסטוריל, פורטוגל | 25 בספטמבר | צרפת אלן פרוסט | בריטניה מקלארן-הונדה |
| 14 | גרנד פרי ספרד | ספרד חרס, ספרד | 2 באוקטובר | צרפת אלן פרוסט | בריטניה מקלארן-הונדה |
| 15 | גרנד פרי יפן | יפן סוזוקה, יפן | 30 באוקטובר | ברזיל איירטון סנה | בריטניה מקלארן-הונדה |
| 16 | גרנד פרי אוסטרליה | אוסטרליה אדלייד, אוסטרליה | 13 בנובמבר | צרפת אלן פרוסט | בריטניה מקלארן-הונדה |
דירוג קבוצות סופי

| מיקום | קבוצה | נקודות |
| --- | --- | --- |
| 1 | בריטניה מקלארן-הונדה | 199 |
| 2 | איטליה פרארי | 65 |
| 3 | איטליה בנטון-פורד | 39 |
| 4 | בריטניה ארוז-מגטרון | 23 |
| 5 | בריטניה לוטוס - הונדה | 23 |
| 6 | בריטניה מארץ' - ג'וד | 22 |
| 7 | בריטניה ויליאמס-ג'וד | 20 |
| 8 | בריטניה טירל-פורד | 5 |
| 9 | גרמניה ריאל - פורד | 3 |
| 10 | איטליה מינרדי - פורד | 1 |
8 קבוצות נוספות השתתפו באליפות אך לא זכו באף נקודת אליפות.
מזון (חלקיק)

מֵזוֹן (מלועזית: Meson) הוא חלקיק תת-אטומי המורכב מקווארק ומאנטי-קווארק עם מטעני צבע נגדיים. כמו באריונים, מזונים הם האדרונים. כל המזונים הם בעלי ספין שהוא מספר שלם (integer spin). לפיכך, כל מזון הוא בוזון.
לרוב, מזון מכיל קווארקים עם טעמים (flavors) שונים. כך, לדוגמה, קווארק למעלה וקווארק אנטי-למטה מרכיבים יחד פאיון טעון חיובית. לעומת זאת, ישנם מזונים המורכבים מקווארקים בעלי טעם ואנטי-טעם תואמים – לדוגמה, קווארק למעלה עם קווארק אנטי-למעלה, המרכיבים יחד פאיון נייטרלי. מזונים כאלו, שהם נטולי-טעם (עקב הביטול ההדדי של הטעמים), נוטים להיות בעלי אורך חיים קצר משמעותית משל מזונים בעלי-טעם. זאת, מכיוון שכאשר קווארק והאנטי-חלקיק שלו נפגשים, הם מאיינים זה את זה. על כן, לדוגמה, אורך החיים של הפאיונים הטעונים גדול בכ-8.5 סדרי גודל מזה של הפאיון הנייטרלי.
רוב המסה של מזונים, כמו זו של שאר ההאדרונים, מגיעה מאנרגיית הקשר הכרומודינמית שמכיל המזון, יותר מאשר מהסכום של מסות המנוחה של קווארקי הערכיות (valence quarks), הקווארקים הקובעים את המספרים הקואנטיים של הטעם (flavor quantum numbers) של החלקיק. קיימים מזונים שונים שיש להם אותו הרכב של קווארקי ערכיות, אך כמות אנרגיית הקשר הכרומודינמית שלהם שונה, כך שהם מהווים חלקיק שונה. מזונים כאלו ניתנים לתיאור כמצב מעורר (excited state) של המזון בעל המסה הנמוכה יותר. לדוגמה, המזון רו הוא מצב מעורר של הפאיון. שני סוגי המזונים מכילים את אותם קווארקי ערכיות, כאשר המסה של הפאיון היא כ-139.6 MeV ואילו זו של מזון רו כ-775 MeV.
כל המזונים אינם יציבים והם דועכים עד מהרה לחלקיקים אחרים. אורך החיים של המזון היציב ביותר הוא כ-51 נאנו-שניות.
היסטוריה

ב-1934, הידקי יוקאווה חזה את קיומם של מזונים, בתור חלקיקים הנושאים את הכוח שקושר יחד את הפרוטונים והנייטרונים בגרעין האטום. כאשר התגלה המיואון ב-1936, סברו בטעות שהוא חלק ממשפחה זו, עקב הקרבה בין מסתו למסה המשוערת של הפאיון. המיואון כונה תחילה "מזון מו". אולם, למעשה, המיואון כלל אינו מזון ואף אינו האדרון, אלא לפטון. ב-1947 התגלה המזון הראשון, הפאיון, שהוא גם ההאדרון הקל ביותר. פאיונים, מזוני רו ומזוני אומגה הם החלקיקים הנושאים את הכוח הגרעיני, הקושר יחד את הפרוטונים והנייטרונים ליצירת גרעין האטום. מהמסה-אנרגיה של אותם מזונים נובעת אנרגיית הקשר הגרעינית, האחראית לקיומם של גרעיני כל האטומים ביקום הכבדים ממימן-1.
בשנות ה-50' וה-60' של המאה ה-20, התגלו עשרות סוגי מזונים שונים, לצד מגוון דומה של באריונים. מצב זה כונה "גן החיות של החלקיקים" (particle zoo), מכיוון שהמדענים לא הצליחו לסווג את החלקיקים באופן שיטתי, לפי עקרון מאחד כלשהו. המצב נפתר עם פיתוח מודל הקווארקים על ידי מאריי גל מן ויובל נאמן באמצע שנות ה-60', בעקבותיו התברר שהמזונים והבאריונים אינם חלקיקים יסודיים, אלא מורכבים מחלקיקים אחרים, הקווארקים, מהם קיימים רק שישה סוגים (למעלה, למטה, קסום, מוזר, עליון ותחתון).
כיום, אחד מנושאי המחקר העיקריים בתחום פיזיקת החלקיקים הוא מזונים אקזוטיים, חלקיקים בוזוניים כרומודינמיים שאינם כוללים שני קווארקי ערכיות, אלא מספר חיובי שונה. התגלו מספר סוגים של טטראקווארקים, שהם מזונים אקזוטיים הכוללים ארבעה קווארקי ערכיות – שני קווארקים ושני אנטי-קווארקים.
רשימה של מזונים

נכון ל-2017, התגלו יותר מ-200 סוגי מזונים. הטבלה להלן מפרטת חלק מתכונותיהם של מספר מזונים חשובים.
| חלקיק | סימול | אנטי- חלקיק | הרכב קווארקי ערכיות | ספין | מסה MeV/c2 | S | C | B' | אורך חיים שניות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פאיון | π+ | π- | ud | 0 | 139.57061 | 0 | 0 | 0 | ‎2.6033×10-8‎ | אחד מנושאי הכוח הגרעיני |
| פאיון | π- | π+ | du | 0 | 139.57061 | 0 | 0 | 0 | ‎2.6033×10-8‎ | אחד מנושאי הכוח הגרעיני |
| פאיון | π0 | עצמו | uu - dd2√ | 0 | 134.977 | 0 | 0 | 0 | ‎8.52×10-17‎ | אחד מנושאי הכוח הגרעיני |
| קאון | K+ | K- | us | 0 | 493.677 | 1 | 0 | 0 | ‎1.238×10-8‎ | החלקיק המוזר הראשון שהתגלה |
| קאון | K0 | K0 | ds | 0 | 497.611 | 1 | 0 | 0 |  | החלקיק המוזר הראשון שהתגלה |
| קאון |  \mathrm {K_{S}^{0}}  | עצמו | ds + sd2√ | 0 | 497.611 |  | 0 | 0 | ‎8.954×10-11‎ | החלקיק המוזר הראשון שהתגלה |
| קאון |  \mathrm {K_{L}^{0}}  | עצמו | ds - sd2√ | 0 | 497.611 |  | 0 | 0 | ‎5.116×10-8‎ | החלקיק המוזר הראשון שהתגלה |
| אטא | η0 | עצמו | uu + dd - 2ss6√ | 0 | 547.862 | 0 | 0 | 0 | ‎5×10-19‎ |  |
| רו | ρ+ | ρ- | ud | 1 | 775.11 | 0 | 0 | 0 | ‎4.41×10-24‎ | אחד מנושאי הכוח הגרעיני |
| רו | ρ0 | עצמו | uu - dd2√ | 1 | 775.26 | 0 | 0 | 0 | ‎4.45×10-24‎ | אחד מנושאי הכוח הגרעיני |
| אומגה | ω0 | עצמו | uu + dd2√ | 1 | 782.65 | 0 | 0 | 0 | ‎7.75×10-23‎ | אחד מנושאי הכוח הגרעיני |
| פי | Φ0 | עצמו | ss | 1 | 1019.461 | 0 | 0 | 0 | ‎1.54×10-22‎ |  |
| D | D+ | D- | cd | 0 | 1869.61 | 0 | 1 | 0 | ‎1.04×10-12‎ | ההאדרונים הקסומים הקלים ביותר |
| D0 | D0 | cu | 1864.84 | 0 | 0 | 1 | 0 | ‎4.101×10-13‎ |  | ההאדרונים הקסומים הקלים ביותר |
| D מוזר |  \mathrm {D_{S}^{+}}  |  \mathrm {D_{S}^{-}}  | cs | 0 | 1968.3 | 1 | 1 | 0 | ‎5×10-13‎ |  |
| J/psi | J/ψ | עצמו | cc | 1 | 3096.916 | 0 | 0 | 0 | ‎7.09×10-21‎ | החלקיק הראשון שהתגלה המכיל קווארק קסום; סוג של צ'ארמוניום |
| B | B+ | B- | ub | 0 | 5279.26 | 0 | 0 | 1 | ‎1.638×10-12‎ | ההאדרונים התחתיים הקלים ביותר |
| B0 | B0 | db | 0 | 5279.58 | 0 | 0 | 1 | ‎1.519×10-12‎ |  | ההאדרונים התחתיים הקלים ביותר |
| אופסילון | Υ0 | עצמו | bb | 1 | 9460.3 | 0 | 0 | 0 | ‎1.22×10-20‎ | החלקיק הראשון שהתגלה המכיל קווארק תחתון; סוג של בוטומוניום |
ראו גם

האדרון
הכוח הגרעיני
מזון אקזוטי
הערות שוליים

↑  C. Patrignani et al. (Particle Data Group) (2016) and 2017 update: Meson Summary Table.
1 2  הקאונים KS ו-KL אינם מצב קואנטי (eigenstate) של מוזרות. זאת, עקב עירוב הקאונים הנייטרליים (neutral kaon mixing).
| חלקיקים בפיזיקה |
| --- | --- | --- |
| חלקיקים יסודיים | חלקיקים יסודיים |  |
| בוזונים | בוזוני כיול (פוטון • גלואון • בוזון W+ • בוזון W- • בוזון Z0) • בוזון היגס |  |
| קווארקים | למעלה (קווארק • אנטיקווארק) • למטה (קווארק • אנטיקווארק) • קסום (קווארק • אנטיקווארק) • מוזר (קווארק • אנטיקווארק) • עליון (קווארק • אנטיקווארק) • תחתון (קווארק • אנטיקווארק) |  |
| לפטונים | אלקטרון • פוזיטרון • מואון • אנטימואון • טאו • אנטיטאו • ניוטרינו • אנטיניוטרינו • ניוטרינו אלקטרוני • אנטיניוטרינו אלקטרוני • ניוטרינו מואוני • אנטיניוטרינו מואוני • ניוטרינו טאואוני • אנטיניוטרינו טאואוני |  |
| חלקיקים מורכבים | חלקיקים מורכבים |  |
| באריונים | נוקליאונים (פרוטון • נייטרון) • אנטיפרוטון • אנטינייטרון • היפרונים • באריון אקזוטי (פנטאקווארק) • הפטאקווארק • הקסאקווארק |  |
| מזונים | פאיון • קאון • אטא • פי • מזון D • מזון J/psi • מזון B • אופסילון • מזון אקזוטי (טטראקווארק) • Y(4140) |  |
| לא האדרונים | גרעין האטום • אטום • מולקולה • אטומים אקזוטיים (אנ') (מואוניום) |  |
| חלקיקים היפותטיים | חלקיקים היפותטיים |  |
| בוזונים | גרביטון • מזון אקזוטי • כדור גלואונים |  |
| פרמיונים | באריון אקזוטי |  |
| שותפי על | גרביטינו • לא גאוג'ינואים (ניוטרלינו • צ'רג'ינו) |  |
| אחרים | טכיון • מונופול מגנטי • פראון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565542505171  BnF: cb11980368z (data)  GND: 4169475-2  LCCN: sh85083949  NDL: 00573902  NKC: ph122840
Tommy

ערך זה עוסק באופרת הרוק Tommy. אם התכוונתם לסרט משנת 1975, ראו .
Tommy ("טומי") היא אחת משלוש אופרות-הרוק המלאות של להקת The Who, והיצירה הראשונה אשר מתוארת כ"אופרת רוק". בכמה תיעודים מוקדמים היא נקראת "טומי (1914–1984)". האופרה נכתבה על ידי גיטריסט הלהקה פיט טאונסנד, ובנוסף ישנם שני קטעים שהוספו ליצירה אשר נכתבו על ידי בסיסט הלהקה ג'ון אנטוויסל. קטע אחד, שנכתב על ידי פיט טאונסנד, מיוחס בטעות למתופף הלהקה קית' מון. שיר מוקדם יותר של אמן הבלוז סוני בוי ויליאמסון הוכנס אל תוך האופרה. היא יצאה לאור ב-1969 וזמן ההרצה שלה הוא 74 דקות.
בשנת 1975 יצא לאקרנים הסרט "טומי", בבימויו של קן ראסל, אשר התבסס על האלבום. בסרט השתתפו חברי להקת The Who, ובנוסף הופיעו כוכבים כגון: אריק קלפטון, ג'ק ניקולסון, טינה טרנר, אוליבר ריד, אן-מרגרט ואלטון ג'ון.
בשנת 2003 העניק ערוץ הטלוויזיה VH1 לטומי את המקום ה-90 במצעד האלבומים הטובים ביותר.
עלילה

קפטן ווקר, חייל בריטי במלחמת העולם הראשונה, מוכרז כנעדר ומאמינים כי נהרג במלחמה. אלמנתו, גברת ווקר, יולדת את בנם, טומי. שנים לאחר מכן, קפטן ווקר חוזר במפתיע הביתה ומגלה שאשתו מצאה מאהב חדש ושניהם חוגגים את ערב השנה החדשה של שנת 1921. האב, בהתקף זעם, רוצח את המאהב מול עיניו הנחרדות של טומי. כדי להסתיר את שהתרחש, אמו ואביו של טומי כופים עליו להאמין שהוא "לא ראה דבר, לא שמע דבר ולא יאמר דבר על מה שקרה לאף אחד". בעקבות הטראומה שחווה, הופך טומי להיות עיוור, חירש ואילם, באופן פסיכוסומטי. שנות ילדותו והתבגרותו של טומי חולפות, כשהוא בקושי זז ולא מגיב לסביבתו. טומי נתון להתעללויות מצד קרובי משפחה שונים, ללא יכולת לעצור בעדם או להגיב. בשלב מסוים מסתבר שיש לו כישרון למשחק הפינבול, ובמהרה הוא נהיה אשף במשחק. בעקבות זאת הוא מתחיל לצבור עדת מעריצים פנאטיים, בדיוק כמו כוכב רוק (מה שמצביע שהסיפור הוא סאטירה על הקריירה של האמן עצמו).
הוא נרפא בסופו של דבר על ידי כך שרופא מציב אותו מול ראי, ואמו, אשר שמה לב כי הוא מסוגל לראות את בבואתו במראה, מנפצת את המראה מתוך תסכול על שטומי אינו מגיב לקריאותיה. כל מגבלותיו של טומי נעלמות כלא היו, והוא חוזר לתפקוד נורמלי. הבראתו של טומי והפיכתו לאלוף פינבול, גורמות לו להרגיש תחושות נעלות והוא מנסה להנהיג את מאמיניו-מעריציו לגאולה, אך חוסר שביעות הרצון של מעריציו ממצבם העלוב והנחות גורם להם למרוד נגדו.
בגרסת האלבום המקורית האלבום הוא יותר ציורי ומעורפל, ופרטים חשובים נחשפו על ידי טאונסנד בראיונות. כאשר עיבודים נוספים לאופרת הרוק הופיעו, כמה פרטים הוכנסו או שונו. (לדוגמה, בסרט, מסגרת-הזמן שונתה למלחמת העולם השנייה ולשנת 1951, והמאהב הוא זה שהורג את האב ולא להפך).
ניתוח והיסטוריה

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא לא ברור ולא מדויק.
מבחינה מוזיקלית, האלבום המקורי הוא תשבץ של סגנונות פופ-רוק, אשר באופן כללי מבוססים על הגיטרה האקוסטית של פיט טאונסנד ונבנים על עוד תוספות של שלושת חברי הלהקה האחרים עם כלי נגינה שונים, כולל גיטרת באס, גיטרות אקוסטיות וחשמליות, פסנתר, אורגן, גונג, קרן-יער, קולות הרמוניים משולשים ומדי פעם כפילויות בשירה. למרות העושר בכלי הנגינה, הצליל נוטה להשמע "שומם", במיוחד בהשוואה לעבודות המאוחרות יותר של הלהקה. חלק מכלי הנגינה מופיעים לזמן קצר מאוד: ה"אנדרטורה" הארוכה (עשר דקות באורכה) כוללת תקיעה יחידה בקרן-היער, וכשהכל מעובד ביחד כלים רבים נשמעים בגבהים ועצמות שונות, ודורשים האזנה זהירה על מנת לזהותם. טאונסנד "משחק" עם הפריטה בגיטרה עם "האקורדים החזקים" (Power Chords) שלו, והריפים הבוטים בגיטרה שלו גורמים לגיטרה להשמע כמעט כמו צ'מבלו. התיפוף של מון נשלט עם כמה רגעים דרמטיים; גיטרת הבאס של אנטוויסל תומכת במנגינות, ומדי פעם גם מתפקדת ככלי ראשי. דאלטרי מתנודד ומתייהר עם התפקיד שלו כסולן ראשי, אבל חולק תפקיד זה עם חברי להקה אחרים במספר מפתיע של שירים. העניין של טאונסנד בסינתיסייזרים לאחר מכן מנובא בשימוש שלו בקולות מוקלטים אשר מורצים מהסוף להתחלה, דבר אשר נותן קולות שורקים ומצייצים בשיר "מסע מופלא"; באותה הרצועה זמרי הרקע מנסים לחקות קולות של שחפים.
"מסע מופלא" יכול להיחשב כנקודת המפתח של "טומי", מכיוון שמילות השיר הכרחיות על-מנת להבין את עלילת אופרת-הרוק (מעבר לקו העלילה השטחי). הרצועה "לך למראה" היא נקודת השיא של אופרת-הרוק, מבחינה מוזיקלית ומבחינה דרמטית: המסורת טוענת כי בסיבוב ההופעות של המופע בזמן ביצוע השיר הקהל היה נעמד באופן ספונטני, ונשאר עומד עד לתום המופע, בעודם מקשיבים בדממה - בניגוד לטבע המעריצים המקובל בהופעות של להקת "המי". "אנו לא נקבל זאת / ראו אותי, חושו אותי / בהאזינינו לך" היא התרת הסבך של עלילת אופרת-הרוק, עם החזרה התמוהה למצב הקודם של הסיפור, אשר מתוחזק על ידי חזרה ל"ריף" מהאוברטורה ומ"לך למראה" בסופה, במקום לעמעם את השיר עד לשקט מוחלט וסיום המופע. חלקים מסוימים באופרת-הרוק חוזרים על עצמם, על מנת לשוות לאופרת-הרוק עקביות.
הרצועות "אוברטורה", "אשף הפינבול", "אני חופשי", ו"ראו אותי, חושו אותי" בחידושים הופצו כתקליטי שדרים וקיבלו כמות ראויה לציון של זמן אוויר. "אשף הפינבול" הגיע להיות אחד מעשרים השירים המושמעים ביותר במצעד הפזמונים האמריקאים, ולאחד מחמשת השירים המושמעים ביותר במצעד הפזמונים הבריטי. "ראו אותי, חושו אותי / בהאזינינו לך" נחת גם הוא באחד מעשרים המקומות הראשונים במצעד הפזמונים האמריקאי, ו"אני חופשי" היה אחד מארבעים השירים המושמעים ביותר במצעד הפזמונים האמריקאי. האוברטורה כוסתה על ידי הרכב בשם "קיבוץ ההמונים" (The Assembled Multitude), וזכה לזמן אוויר רב. "טומי" הוכנס להיכל התהילה של גראמי בשנת 1998.
ההתעללות בצעיר המתוארת בצורה כה קיצונית בסיפור גרמה למהומה רבה כשיצא לאור לראשונה, אף על פי שהיו השערות על "השאלת" עלילת הסיפור מהסרט "הדברים היפים" (1968), ראאל (1967) ו"בזריזות כשהוא לא נמצא" (1966).
כמה שנים לפני שהאלבום יצא, הסביר פיטר טאונסנד את רעיונותיו, וכנראה שחשב על מבנה והרכב אופרת-הרוק בזמן ריאיון מפורסם במגזין "רולינג סטון". ג'ון אנטוויסל טען שנים לאחר ההוצאה לאור של אופרת-הרוק שהוא מעולם לא הקשיב ליצירה, מכיוון שמאס בה לאחר הקלטות חוזרות ונשנות.
טייסת 135

| --- | --- |

 פרטים
 כינוי:  "טייסת מלכי האוויר"
 כינוי עבר:  "טייסת התובלה הקלה"
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   חיל האוויר הישראלי
 סוג:  מטוסי תובלה וסיור
 בסיס האם:  שדה דב
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1974–2018 (כ־44 שנים)
 התמזגה לתוך:  טייסת 100 בדצמבר 2018
 מלחמות:  מלחמת יום הכיפורים 
 נתוני היחידה
 ייעוד:  תובלה קלה, תצפית, ממסר, ל"א ואיסוף מודיעין, צילום וסיור אווירי, הדרכת קא"מ.
 כלי טיס בעבר:  ביצ'קראפט קווין אייר B-80 ("זמיר") ביצ'קראפט RC-12D (אנ') ("קוקיה") סוקאטה TB-20 טרינדד, ססנה 206 סקייווגון (אנ'), בריטן נורמן איילנדר, בוננזה A36 ("חופית"), ביצ'קראפט קינג אייר B-200 ("צופית")
 
מטוס הצופית עם מערכת תצפית בגחונו
הדמיה ממוחשבת של מטוס "חופית" מספר 340 עם סמל הטייסת
טייסת 135, המכונה גם "טייסת מלכי האוויר", הייתה טייסת תובלה קלה בחיל האוויר הישראלי, שפעלה בין השנים 1974-2018. מתפקידי הטייסת: תובלת מפקדים וקצינים, לוחמה אלקטרונית ואיסוף מודיעין.
עד סגירתה הפעילה הטייסת במקביל שלושה סוגי מטוסים:
"חופית" (בוננזה A36), למשימות תובלה קלה, חוזי, צילום וסיור אווירי;
"צופית" (ביצ'קראפט קינג אייר B-200), למשימות תובלה קלה, תצפית, ממסר ומשימות להדרכת חניכי הקא"ם (קורס אימון מבצעי) הקיים בטייסת;
"קוקיה" (ביצ'קראפט קינג אייר RC-12D/F), למשימות מודיעין אוויר, מודעין אלקטרוני, לוחמה אלקטרונית וסיור.
חלק ממטוסי הטייסת היה צבוע בצבעי הסוואה אפורים הדומים למטוסי הבז וחלק בסכימות צבע אזרחיות.
הטייסת הוקמה בבסיס שדה דב הממוקם בצפון העיר תל אביב-יפו בשנת 1974, לאחר פיצולה מתוך טייסת 100 בעקבות לקחי מלחמת יום הכיפורים. הטייסת נסגרה והתאחדה ביחד עם טייסת 100 בינואר 2019, לקראת סגירת בסיס שדה דב והמעבר לבסיס חצור.
היסטוריה

הטייסת הוקמה ב-1 במאי 1974, ונקראה "טייסת התובלה הקלה". מאז היא בצעה משימות רבות, בהן תובלת מפקדים וקצינים בישראל ומחוצה לה, משימות ממסר, לוחמה אלקטרונית ואיסוף מודיעין, כמו גם משימות הדרכה רבות, בהן הטסת נווטים במהלך קורס הטיס בבית הספר לטיסה והכשרת טייסים מכל החיל על 3 סוגי מטוסיה.
הקמתה נעשתה בתהליך זריז, וללא מכשולים ביורוקרטיים רבים, כחלק מהפקת הלקחים לאחר מלחמת יום הכיפורים. מפקד חיל האוויר באותה התקופה, האלוף בני פלד, החליט כי החיל זקוק לטייסת שתוכל לבצע משימות תובלה בכל התנאים. בנוסף, גדל הסד"כ בטייסת הגמל המעופף (טייסת 100), והוחלט לפצלה, ולייעד לטייסת מלכי האוויר את משימות התובלה והסיור. מטוסי העגור והדרור נותרו בטייסת הגמל המעופף, ואילו מטוסי הססנה והאיילנדר עברו לטייסת "התובלה הקלה". כחצי שנה לאחר סיום מלחמת יום הכיפורים נשלחו זוג טייסים לארצות הברית ועברו הסבה על מטוס הזמיר (80-B קווין אייר).
במהלך מבצע ליטני, בשנת 1978, ביצעה הטייסת 88 גיחות סיור ו-35 גיחות תובלה. בימי המשא ומתן לשלום עם מצרים, ביצעה הטייסת טיסות תובלה לחברי צוות המשא ומתן במטוסי זמיר לקהיר ולאלכסנדריה.
ב-30 ביולי 1982 הוגדרו משימותיה של הטייסת מחדש בעקבות הכוונה לרכוש מטוסי ביצ'קראפט RC-12D "גארדרייל" למשימות מודיעין. המטוסים החדשים נקלטו בטייסת בנובמבר 1984 וזכו לכינוי העברי "קוקיה". משנת 1985 מבצעת הטייסת משימות מבצעיות באמצעות הקוקיה. לאורך השנים קלטה הטייסת מטוסים חדשים רבים; בשנת 1995 הוחלפה הצסנה במטוס הפשוש (TB-20 טרינדד), ובשנת 2002 הוחלף הזמיר במטוס הצופית. את הפשוש החליפה החופית בשנת 2004, והיא שימשה את הטייסת עד לסגירתה בשנת 2018.
לאורך שנות פעילותיה, עברה הטייסת סוגי מטוסים רבים ומגוונים, הפגינה הישגים מרשימים, כגון הטייסת שביצעה את מספר שעות הטיסה הגדול ביותר בחיל. בעוד שמרבית הטייסות עוסקות באימונים, טייסת מלכי האוויר ביצעה פעילות מבצעית לטובת ביטחון המדינה השוטף, בכל הגזרות.
בשנת 2004, פנתה הטייסת לקהל הרחב בבקשה להציע לה שם חדש, ובתוך מספר חודשים אמצה לעצמה את שמה הנוכחי "טייסת מלכי האוויר", שאכן ייצג אותה בצורה הולמת, הודות למטוסיה המיוצרים בחברת "קינג אייר" (שתרגומה בעברית הוא "מלך האוויר"), והודות להחזקתה בשיא שעות הטיסה במשך שנים רבות.
הגף הטכני של הטייסת, שהיה אחראי לתחזוקת המטוסים ולהכנתם לגיחות, היה משותף גם לטייסת 100 ("טייסת הגמל המעופף").
הטייסת נסגרה בדצמבר 2018 ואוחדה חזרה לתוך טייסת 100.
הכשרה והדרכה בטייסת

תהליך ההכשרה היה בטייסת ארוך וממושך, שכן הוא כלל הסבה על שלושה מטוסים שונים. כל אנשי צוות האוויר שסיימו את קורס הטיס במערך התובלה הגיעו לטייסת מלכי האוויר לקא"מ של מספר חודשים. במהלכו עברו קורס אנגלית לתעופה, וכן טסו על מטוס הצופית. בסוף הקא"מ, חולקו החניכים: חלקם נשארו בטייסת, וחלקם הוצבה בטייסת הגמל המעופף. עם ההצבה בטייסת, החלו בהסמכה על קוקיה ולאחר מכן על חופית. לאחר סיום תהליך ההסמכה בטייסת, הטייסים הצעירים התפתחו לתפקידי מדריכים, או הוסבו למערך התובלה הכבדה (מטוסי הבואינג 707 ("ראם") ה-C-130 הרקולס ("קרנף") והגאלפסטרים V ("נחשון").
לאחר סגירת הטייסת, והאיחוד עם טייסת 100 בשנת 2019 הקא"מ הועבר גם כן לטייסת 100.
מפקדי הטייסת

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| שאול כהן | 1974-1977 | מפקד הטייסת הראשון |
| אבישי קציר | 1977-1980 |  |
| דרור כפיר | 1980-1982 |  |
| אבנר שנר | 1982-1984 |  |
| יובל לוטן | 1984-1986 |  |
| רמי איסקוב | 1986-1988 |  |
| אייל שביט | 1988-1990 |  |
| יעקב יניב | 1990-1992 |  |
| עמוס קובץ' | 1992-1994 |  |
| שמואל גוטשל | 1994-1996 |  |
| דניאל שלייפר | 1996-1998 |  |
| רועי נאור | 1998-2000 |  |
| גדי קופרמן | 2000-2002 |  |
| ארז בראון | 2002-2005 |  |
| גלי | 2005-2007 |  |
| אסף | 2007-2009 |  |
| טל חלוץ | 2009-2011 |  |
| רון | 2011-2013 |  |
| טימי | 2013-2015 |  |
| יובל | 2015-2017 |  |
| עופר ק' | 2017-2018 | מפקד הטייסת עד לסגירתה בשנת 2018. סגירת מערך פלטפורמת הקוקיות, והאיחוד עם טייסת 100 לקראת המעבר לבסיס חצור. לאחר מכן, נהיה מפקד טייסת 100 המאוחדת. |
גלריה

ביצ'קראפט RC-12 (קוקיה) של טייסת 135 ממריא. אפשר לראות את אנטנות לאיסוף מודעין אלקטוני
צמד מטוסי ביצ'קראפט קווין אייר B-80 (זמיר) של הטייסת בטיסה
סוקאטה TB-20 טרינדד של הטייסת, במוזיאון חיל האוויר בחצרים
בריטן נורמן איילנדר של הטייסת, במוזיאון חיל האוויר בחצרים
ביצ'קראפט RC-12 (קוקיה) בחניה בשדה דב
ביצ'קראפט קווין אייר B-80 (זמיר) בנחיתה
פעילות מבצעית

מבצע ליטני
האינתיפאדה השנייה
מבצע ימי תשובה
מבצע גשמי קיץ
מלחמת לבנון השנייה
מבצע עופרת יצוקה
מבצע צוק איתן
ראו גם

חיל האוויר הישראלי
טייסות חיל האוויר הישראלי
כלי טיס של צה"ל
הערות שוליים

1 2  אתר חיל-האוויר: מאי: קוקיה פועלת כמו שעון: תולדות מטוסי ה״קוקיה״, באתר www.iaf.org.il
↑  מטוסי הזמיר ישמשו מעתה להדרכה בלבד, באתר חיל האוויר הישראלי
↑  שירת הזמיר, באתר חיל האוויר הישראלי
↑  הטייסת הראשונה בחיל-האוויר מתרחבת, באתר חיל האוויר הישראלי
| טייסות חיל האוויר הישראלי |
| --- | --- | --- |
| מטוסי קרב |  הפטישים (69) •  הקרב הראשונה (101) •  הנמר המעופף (102) •  העקרב (105) •  חוד החנית (106) •  אבירי הזנב הכתום (107) •  העמק (109) •  אבירי הצפון (110) •  הדרקון המעופף/ הטייסת האדומה (115) •  אריות הדרום (116) •  הסילון הראשונה (117) •  העטלף (119) •  אבירי הזנב הכפול (133) •  נשר הזהב (140) •  התוכי המנפץ (149) •  האחת (201) •  הנגב (253) •  מרכז המדינה (254) |  |
| מסוקים |  הצרעה (113) •  מובילי הלילה (114) •  דורסי הלילה (118) •  ציפורי המדבר (123) •  החרב המתהפכת (124) •  המסוקים הקלים (125) •  מגע הקסם (190) •  מגיני המערב (193) |  |
| תובלה, כיבוי, בקרה ומודיעין |  הגמל המעופף/ הטייסת הראשונה (100) •  הפילים (103) •  ענקי המדבר (120) •  הנחשון (122) •  אבירי הציפור הצהובה (131) •  מלכי האוויר (135) •  ההוקאיי (192) •  טייסת הכיבוי (249) |  |
| כלי טיס מאוישים מרחוק |  עוף החול (144) •  האיל הנוגח (147) •   ציידי הצללים (160) •  הנחש השחור (161) •  ציפורי האש (166) •  המל"טים הראשונה (200) •  הנשר הלבן (210) •  הברון האדום |  |
| טייסות מדמי טיסה |  טייסת מאמני כטב"ם ומסוקים (320) •  טייסת מאמני קרב (420) |  |
| ניסוי |  טייסת מרכז ניסויי טיסה (5601) |  |
| כנף 2 | טייסת 150 • טייסת 199 • טייסת 248 |  |
| הטייסות הראשונות | טייסת תל אביב (1) • טייסת הנגב (2) • טייסת הגליל (3) |  |