stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרפורמה בשירותי הבריאות בארצות הברית
מערכת הבריאות האמריקנית > איכות הטיפול הרפואי

תוחלת החיים בארצות הברית נאמדת ב-78.11 שנים. זהו ערך גבוה ביחס למרבית מדינות העולם, אך נמוך ביחס למדינות המתועשות. ערך זה מציב את ארצות הברית, על פי הערכות ה-CIA בעשירון השלישי (מקום 49 מתוך כ-224) מבחינת תוחלת חיים בין מדינות העולם.
בשנת 2000, ארגון הבריאות העולמי דרג את איכות מערכת הבריאות של 191 המדינות. מערכת הבריאות האמריקאית דורגה במקום ה 37 בתפקוד כללי, בגבול התחתון של העשירון השני - דהיינו, מערכת הבריאות של כמעט אחת מכל חמש מדינות בעולם הוערכה כבעלת מצב כללי טוב מזה של ארצות הברית. מערכת הבריאות האמריקנית דורגה במקום ה 72 ברמת הבריאות, בעשירון השלישי. הדירוג זכה לביקורות מחסידי השוק החופשי, מכיוון ש"חלוקה שווה של התשלומים" היוותה גורם בהערכה, מה שהוריד את הדירוג למדינות שבהן ביטוחי הבריאות נרכשים באופן פרטי או דורשים תשלומי השתתפות. מחקר נוסף מצא קשר מועט בלבד בין הדירוג של ארגון הבריאות העולמי לשביעות הרצון של האזרחים ממערכת הבריאות.
קל להשוות את מערכת הבריאות של ארצות הברית לשכנה מצפון, קנדה (מיקום דומה, מנהל פדרלי דומה, גודל שטח דומה, שפה דומה). בקנדה מערכת הבריאות היא בעיקרה ציבורית. ב 2006 הוציאה ממשלת ארצות הברית[דרושה הבהרה] על שירותי בריאות $6,714 לנפש, 15.3% מהתמ"ג. קנדה הוציאה באותה שנה $3,678 (דולר אמריקני), 10% מהתמ"ג. מהשוואה ע"פ מספר מדדים[דרושה הבהרה] ב 2007 עולה כי איכות הטיפול הרפואי בקנדה לא נופל מזה שבארצות הברית.
על פי הערכות תוחלת החיים של ה-CIA  לקראת שנת 2010, תוחלת החיים של הקנדים גבוהה באופן מובהק מזו של תושבי ארצות הברית. קנדה מוערכת כשייכת לעשירון העליון של מדינות העולם על פי סדר תוחלת החיים וארצות הברית בעשירון השלישי. קל יחסית להשוות את ארצות הברית גם לאוסטרליה (גודל שטח דומה, שפה דומה, מנהל פדרלי דומה) ולאיחוד האירופי (גודל שטח דומה). על פי מדד זה גם תוחלת חיי אזרחיהן גבוהה באופן מובהק מזה של אזרחי ארצות הברית. אוסטרליה מוערכת בעשירון העליון והאיחוד האירופי הוא בעל תוחלת חיים שערכה דומה לזה שבמדינות העשירון השני.
פעילות של ממשל אובמה

מספר גרסאות לרפורמה בביטוח הבריאות הוצעו במהלך נשיאותו של ברק אובמה. בסופו של דבר הוצעה על ידי ממשל אובמה חבילת רפורמות, ובמקביל הוצעו מספר הצעות חוק על ידי הקונגרס.
יוני 2009 - בנאומו התווה הנשיא אובמה את האסטרטגיה לרפורמת הבריאות. הוא הזכיר שמירת מידע דיגיטלית, קיצוץ בשומנים, שינוי במיקוד הרופאים מכמות לאיכות, שינוי בשיטת התשלום למכוון מצב רפואי ולא ע"פ שירות רפואי, זיהוי והפצה מדויקים יותר של שיטות רפואיות אפקטיביות יותר, והקטנת ממדי הרפואה ההגנתית (כינוי שניתן לבדיקות ופרוצדורות לא נחוצות שנעשות רק למען הצורך להגנה מפני תביעות).
ספטמבר 2009 - אובמה המשיך ותיאר את תוכניתו בנאום בפני שני בתי הקונגרס. בתוכנית נזכרו: איסור על חברות הביטוח להפלות מבוטחים על בסיס מצבם הרפואי, הגבלת התשלומים הנוספים למבוטחים, יצירת חלופת ביטוח ליחידים ועסקים קטנים, הטבות מס ליחידים ועסקים קטנים, מערכת לזיהוי רמאויות, בזבוז ושימוש לרעה בביטוח הממשלתי, ושינוי באפשרויות התביעה על רשלנות רפואית.
ב-22 בפברואר 2010 פרסם אובמה את רפורמת הבריאות שלו. בתוכנית הוא הציג את הנושאים שבהם הוא רוצה להתמקד, בין השאר: מדיניות לשיפור יכולת המימון של המבוטחים והאחריות של חברות הביטוח, מדיניות לצמצום בזבוז, רמאות ושימוש לרעה, ומדיניות להבטחת היציבות הפיננסית ויכולת המימון של התוכנית.
ב-25 בפברואר 2010 קיים הנשיא מפגש "בלייר האוס" לשיחה פתוחה עם נציגי הרפובליקנים. בין הנושאים שנידונו היו העלויות התופחות והתנהלותן הלא הגונה של חברות הביטוח. היו מספר נושאים שבהם הייתה הסכמה בין הדמוקרטים והרפובליקנים: מניעת בזבוז ורמאות בתוכניות הביטוח הממשלתיות, הצורך ברפורמה בתביעות רשלנות רפואית, הצורך ברפורמה בשוק הביטוח הרפואי, הרחבת אפשרויות הביטוח, ומתן האפשרות לעסקים קטנים להתארגן לצורך קבלת תנאי ביטוח מועדפים.
ב-2 במרץ 2010 - שלח הנשיא מכתב למספר נציגים דמוקרטים ובהם לדוברת בית הנבחרים ננסי פלוסי. במכתב הוא מציג מספר נושאים שהועלו על ידי נציגים רפובליקנים ולדעתו ראויים לבחינה. הראשון הוא הצעה לבחינה אקראית וחשאית של נותני שירות במסגרת הביטוחים הממשלתיים במטרה לזהות רמאויות. השני הציע הגדלת מענקים למדינות שימצאו דרך ליישב תביעות רשלנות רפואית. השלישי – הגדלת התשלום לרופאים העובדים במסגרת הביטוח הרפואי הממשלתי, והרביעית – הגדלת תקרת הפטור ממס על הוצאות רפואיות דרך הפרשה לקופות חיסכון למטרות בריאות, ובכך להצהיר במפורש על תמיכה בתוכניות ביטוח עם השתתפות עצמית גבוהה (High deductible plans).
ב-8 במרץ 2010 - נאם אובמה בפנסילבניה. בנאום שכותרתו "נלחמים למען רפורמה בביטוח הבריאות" חזר אובמה והצהיר כי האומה זקוקה למערכת בריאות יציבה. הוא הסביר מדוע לדעתו רפורמת הבריאות היא חיונית וקרא לקונגרס לשים בצד יריבויות פוליטיות ולקיים הצבעה על הרפורמה המוצעת.
ב-21 במרץ 2010 - חוק הגנת החולה וביטוח בריאות בר השגה שהחל את דרכו בסנאט עבר בהצבעה בבית הנבחרים ברוב של 219 לעומת 212. חבילת התיקונים עברה בסנאט שלושה ימים לאחר מכן, בתהליך בהסכמה (Reconciliation), שמאפשר העברה של חוק ברוב ללא אפשרות פיליבסטר, ואושר בבית הנבחרים מאוחר יותר באותו היום.
לוח הזמנים של הפעלת חוק הגנת החולה וטיפול בר השגה

בתוך שנה מהחוק (2010–2011)
יאסר על חברות הביטוח לבטל את ההתקשרות החוזית עם מבוטחים שחלו. כמו כן, יבוטלו תקרות הביטוח הנקובות לתקופת חיים שלמה, ויוגדרו תקרות לשנה.
צעירים יוכלו להישאר בביטוח של ההורים עד גיל 26. חברות ביטוח רבות כיום מבטחות צעירים בחבילה משפחתית עם הוריהם עד גיל 19 בלבד או עד סיום הקולג'.
מבוגרים לא מבוטחים בעלי מחלות רקע יבוטחו במסגרת תוכנית ממשלתית זמנית מיוחדת, עד 2014 שאז יחויבו חברות הביטוח לקבל גם מבוטחים כאלו.
תוכנית ממשלתית זמנית נוספת תאפשר רכישת ביטוח מוזל ליוצאים לגמלאות מוקדם, בגילאי 55–64. גם תוכנית זו תפוג ב 2014.
שינוי בזכאות לתרופות למבוטחי התוכניות הממשלתיות לביטול פער ההשתתפות (שכונה "חור הסופגנייה" – ונתן מימון ללא השתתפות להוצאות קטנות מאוד או גדולות מאוד על תרופות).
הטבת מס לעסקים קטנים על ביטוח עובדים.
10% מס על מכוני שיזוף המשתמשים באור אולטרה סגול.
במהלך 2011
תוכניות הביטוח הממשלתיות יעניקו בונוס של 10% לרופאים ומנתחים כלליים.
מבוטחי התוכניות הממשלתיות יהיו זכאים לביקורת כללית פעם בשנה ותוכנית אישית לרפואה מונעת. תוכניות ביטוח חדשות יחויבו להציע שירותי רפואה מונעת ללא עלות או בעלות סמלית.
תוכנית ביטוח ממשלתית חדשה מציעה למדינות לארגן מסגרות קהילתיות לטיפול בנכים שאחרת זקוקים לאשפוז קבוע במוסד טיפולי.
התשלומים למבטחים המציעים את שירותיהם לתוכניות הביטוח הממשלתיות יוקפאו לרמתם ב 2010. התשלומים צפויים אף לרדת בהדרגה.
הפרשות המעסיק לצורכי ביטוח בריאות צריכים להשתקף בדו"ח המס של העובד.
היטל על חברות התרופות לפי נתח השוק שלהן. ההיטל תקף רק לחברות עם מכירות של 5 מיליון $ או יותר.
עד 2012
רפורמה במבנה התשלומים לרופאים לקידום שירותי רפואה בסיסית ולעידוד רופאים להתאגד בארגוני בריאות להגדלת היעילות והאיכות של השירות הרפואי.
תוכנית תמריצים כחלק מתוכניות הביטוח הממשלתיות לשיפור האיכות והתוצאות של מחלקות הטיפול הנמרץ.
תוכניות הביטוח הממשלתיות יתחילו לעקוב אחר עלויות קבלה חוזרת לבתי החולים, ולתמרץ כלכלית בתי חולים להקטין את מספר האשפוזים החוזרים.
עד 2013
תוכנית ניסיונית לתשלום באמצעות חבילות תשלום לרופאים שיתמרצו רופאים ומוסדות רפואיים לתאם טוב יותר ביניהם את הטיפול בחולה.
הסף לבקשת זיכוי מס על הוצאות רפואיות עולה מ-7.5% ל-10%. הסף נשאר 7.5% לקשישים עד 2016.
גביית מס מדיקר עולה מ-1.45% ל-2.35% ליחידים המרוויחים מעל 200,000$ או למשקי בית המרוויחים במשותף מעל 250,000$.
מס של 2.9% על מכירת מכשור רפואי. רכישה של יחידים פטורה ממס זה.
עד 2014
חלופת ביטוח רפואי מדינתי פתוחה לעסקים קטנים וליחידים.
יחידים בעלי הכנסה של עד 133% מקו העוני זכאים לביטוח ממשלתי.
הכרה במס להוצאות רפואיות עד 400% מעלות החלופה של המדינה.
תקרת הוצאה למבוטח מעבר לכיסוי הביטוחי.
רוב האזרחים יחויבו ברכישת ביטוח כלשהו או יחויבו במס אחרת.
תוכניות ביטוח לא יוכלו יותר לסרב לצרף לשורותיהן מבוטחים עם מחלות רקע.
מעסיק עם מעל 50 עובדים שלא מעניק ביטוח בריאות לעובדים ישלם קנס של 2,000$ על כל עובד שמקבל סיבסוד ממשלתי לביטוח רפואי (30 העובדים הראשונים לא נספרים לצורך המס).
חברות הביטוח הרפואי ישלמו היטל על פי נתח השוק שלהן.
עד 2015
התוכניות הממשלתיות ינהיגו מבנה תשלומים חדש, שיציב למטרה את איכות השירות ולא את נפח הפעילות.
עד 2018
מס על תוכניות ביטוח יקרות מאוד הממומנות על ידי המעסיק. תוכניות אלה מיועדות בדרך כלל למנהלים בכירים.
הדיון הציבורי בנושא הרפורמה

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: מנוסח רע וחסר ביסוס.
לטענת כמה חוקרים, הרפורמה עשויה להועיל לאזרחים שאין ידם משגת לרכוש ביטוח, לכאלו הנאלצים להשלים עם ביטוח שאינו מלא, ולכאלו הזכאים היום לביטוח על חשבון המדינה. למי שאינו יכול להיות מבוטח, למי שנאלץ להשלים עם תת-ביטוח ולמי שזכאי לביטוח על חשבון המדינה. עבור המבוטחים במסגרת מקומות עבודה מסדר גודל בינוני או גדול לא יחול שינוי של ממש. לטענת קאטר ואחרים, התוכנית אף תביא לקיטון בהוצאות הבריאות בארצות-הברית. חוקרים אחרים הזהירו מפני אופטימיות יתר, ואילו אחרים, ובמיוחד כלכלנים, עמדו על כך שלחוק תהיינה עלויות גבוהות בהרבה מהחזוי.
האמריקאים עצמם נחלקים (לרוב על פי השתייכותם המפלגתית) בשאלת תפקיד הממשלה בשוק הבריאות ובעיקר תפקידו של השלטון הפדרלי (לעומת מחוקקי המדינות). התומכים בביטוח בריאות כלל-אמריקני טוענים כי המספר העצום של אזרחים לא מבוטחים יוצר עלויות ישירות ונסתרות רבות, שרק הרחבת הביטוח על ידי הממשלה הפדרלית תוכל להקטין את העלויות. המתנגדים טוענים כי החיוב לרכוש ביטוח בריאות פוגע בחופש הפרט, ויש למצוא דרכים אחרות להקטין העלויות. שני צידי הספקטרום הפוליטי דנו גם בטיעונים פילוסופיים יותר, כמו האם הזכות לטיפול רפואי היא זכות יסוד שצריכה להיות ממומנת ומוגנת על ידי המדינה.
ראו גם

מערכת הבריאות בארצות הברית
השבתת הממשל בארצות הברית
מדיקר
אובמהקר (חוק הגנת החולה וטיפול בר השגה)
הזכות לבריאות במשפט הבינלאומי
שירותי בריאות – סקירה כלל-עולמית
ביטוח בריאות
איסמאל בן-נאסר

אִיסְמָאֵל בִּן-נַאסֶר (בערבית: إسماعيل بن ناصر; תעתיק מדויק: אסמאעיל בן-נאצר; נולד ב-1 בדצמבר 1997) הוא כדורגלן צרפתי-אלג'יראי המשחק בעמדת הקשר באולימפיק מארסיי בהשאלה ממילאן מהסרייה א' ובנבחרת אלג'יריה.
קריירת מועדונים

בן-נאסר נולד בצרפת לאב ממוצא מרוקאי ואם ממוצא אלג'יראי. הוא התחיל את הקריירה שלו בארל ואף רשם 6 הופעות בקבוצה הבוגרת, עוד בטרם מלאו לו 18 שנים. ביולי 2015 בן-נאצר חתם בארסנל מהפרמייר ליג. ב-27 באוקטובר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 0–3 לשפילד וונסדיי.
ב-31 בינואר 2017, הושאל לטור מהליגה הצרפתית השנייה בכדורגל. ב-14 באפריל הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה במשחק הליגה נגד סושו.
ב-21 באוגוסט 2017, בן-נאסר חתם באמפולי מהסרייה ב', עמה עלה בסיום העונה לסרייה א'.
ב-4 באוגוסט 2019, בן-נאסר חתם לחמש שנים במילאן מהסרייה א' תמורת כ-16 מיליון אירו. ב-25 באוגוסט, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 0–1 לאודינזה. ב-18 ביולי 2020 בן-נאצר הבקיע את שער הבכורה שלו בניצחון 1–5 נגד בולוניה 1909.
ב-12 בינואר 2023 האריך את חוזהו במילאן עד 2027 . ב-12 באפריל 2023 כבש את שערו הראשון בליגת האלופות בניצחון 0–1 ברבע הגמר נגד נאפולי. במאי 2023 נפצע בברכו, נאלץ לעשות ניתוח שהשבית אותו לחצי שנה. באוגוסט 2024 נפצע ברגלו ונעדר מהמגרשים 4 חודשים.
ב-3 בפברואר 2025 הושאל אל אולימפיק מארסיי.
קריירה בינלאומית

בצעירותו, בן-נאסר שיחק בנבחרות הנוער של צרפת, עד שב-31 ביולי 2016 הכריזה ההתאחדות לכדורגל באלג'יריה כי בן-נאסר ייצג את נבחרת המקומית.
ב-4 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0–6 נגד לסוטו במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2017. רגע השיא שלו בנבחרת היה גביע אפריקה לאומות 2019 בו בישל 3 שערים וסייע לנבחרת לזכות בגביע אחרי 29 שנים. בן-נאסר אף נבחר לשחקן המצטיין של הטורניר. ב-13 באוקטובר 2020 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 2-2 נגד מקסיקו.
נכלל בסגל נבחרת אלג'יריה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.
תארים

סרייה ב': 2017/2018
מילאן
אליפות איטליה: 2021/2022
הסופר קאפ האיטלקי: 2025
גביע אפריקה לאומות: 2019
השחקן המצטיין של גביע אפריקה לאומות: 2019
נבחרת הטורניר בגביע אפריקה לאומות: 2019
גיא ניצן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1988 (בן 37 בערך) תל אביב-יפו, ישראל 
 
גיא ניצן (נולד ב-1988) הוא יזם הייטק ומנהל ישראלי. מייסד חברות הסייבר "סייבר סקול"' ו־IntSights שנמכרה במאות מיליוני דולרים בשנת 2021. כיום גיא הוא היזם והמנכ"ל של חברת ה-B2C "הדלייטס", מנהל הפעילות הישראלית של קרן ההון סיכון ClearSky ומשקיע אנג'ל בעשרות חברות הייטק ישראליות.
ביוגרפיה

גיא ניצן נולד בשנת 1988 והוא הבן האמצעי של ציון ואתי ניצן. התגורר בילדותו בפתח תקווה ולאחר מכן עבר להתגורר בגבעתיים שם למד בתיכון שמעון בן צבי. לאחר הצבא למד באוניברסיטת תל אביב תואר משולב במשפטים וראיית חשבון ממנו פרש באמצע התואר כדי להתמקד בבניית הסטאראפ שלו.
קריירה

ניצן שירת בצה"ל במשך חמש שנים, במהלכן מילא תפקידי קצין קשר גדודי, סגן קצין קשר חטיבתי וקצין ביחידה טכנולוגית. לאחר שחרורו עבד כשנתיים כיועץ אבטחת מידע.
בשנת 2012, ייסד ומנכ"ל את חברת "סייבר סקול", שעסקה בלימודי סייבר לתלמידי תיכון. החברה הייתה הראשונה בשוק הישראלי לפתוח לימודי סייבר ותוכניות המשך לבני נוער בישראל. החברה העסיקה כ-40 עובדים, פעלה ביותר מ-60 בתי ספר בארץ ועם יותר מ-1,000 תלמידים שעברו את ההכשרה, ובנוסף ונכנסה גם לשוק האמריקאי בעיר ניו יורק. "סייבר סקול" נמכרה כעבור שנתיים למשקיע פרטי.
בשנת 2015, ייסד יחד עם אלון ארבץ וגל בן דוד את חברת IntSights בה הוא היה המנכ"ל.החברה פיתחה מערכת לניטור, ניתוח והגנה אקטיבית מפני איומי סייבר וגייסה 71 מיליון דולר שונים בארץ ובעולם. תחת ניהולו, צמחה החברה למעל 200 עובדים עם יותר מ-500 לקוחות. ביולי 2021, נמכרה IntSights לחברת Rapid7 האמריקאית תמורת כ-400 מיליון דולר.
לאחר המכירה, שימש כשנתיים כמנהל קבוצה עסקית בחברת Rapid7. במקביל החל להשקיע ולייעץ לחברות סטארטאפ בתעשייה.
נכון לאוקטובר 2024, משמש כמנכ"ל ומייסד חברת "הדלייטס", המפתחת אפליקציה לשיפור חוויית הצפייה והמעקב אחר קבוצות ספורט. במקביל, מנהל את הפעילות הישראלית של קרן ההון סיכון ClearSky ופועל כמשקיע פרטי בסטארטאפים שונים.
במרוצת השנים, ניצן פיתח 5 פטנטים רשומים.
הוקרה

נבחר לאחד מ"שלושים הצעירים המבטיחים מתחת לגיל 30" לשנת 2019 במגזין פורבס.
IntSights נבחרה לאחת הסטאראטפים הכי טובים בישראל בשנת 2020
חיים אישיים

מתגורר בישראל. נשוי לרעות ואב לשלושה ילדים.
הערות שוליים

↑  מהבית הלבן ועד לוקהיד מרטין, מה זו בכלל התקפת סייבר?, באתר Geektime.co.il
↑  מעין מנלה, "גיליתי שאפשר לפרוץ לשוק האמריקאי גם מהבית", באתר כלכליסט, 27 בדצמבר 2020
↑  Meir Orbach and Hagar Ravet, Top Israeli Startups 2020: Most Promising Cyber and Security Companies, CTECH - www.calcalistech.com, ‏2020-04-28
↑  הכירו את intsigths, באתר ynet, 9 במרץ 2018
↑  How to Engage Your Cyber Enemies, www.darkreading.com (באנגלית)
↑   עמרי זרחוביץ', עכשיו זה רשמי: IntSights נמכרת לראפיד-7 תמורת קרוב ל-400 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 19 ביולי 2021
↑  Hagar Ravet, Rapid7 acquires IntSights for close to $400 million, CTECH - www.calcalistech.com, ‏2021-07-19
↑  Hagar Ravet, “Fake Information is One of the Worst Side Effects of Covid-19”, CTECH - www.calcalistech.com, ‏2020-04-30
↑  מאיר אורבך, חברת הסייבר נומה גייסה 25 מיליון דולר לאבטחת AI, באתר כלכליסט, 31 באוקטובר 2024
↑  System and method for detecting leaked documents on a computer network, נבדק ב-2024-11-06
↑  System and method for mitigating phishing attacks against a secured computing device, נבדק ב-2024-11-06
↑  Techniques for mitigating leakage of user credentials (באנגלית), נבדק ב-2024-11-06
↑  Automated social media-related brand protection, נבדק ב-2024-11-06
↑  System and method for blocking phishing attempts in computer networks, נבדק ב-2024-11-06
↑  פורבס ישראל, גיא ניצן, באתר Forbes 30 Under 30, ‏2019-01-17
↑  הגר רבט, סייבר ואבטחה - "כשאחרים מסתכלים מה קורה בארגון, אנחנו יוצאים החוצה", באתר כלכליסט, 28 באפריל 2020
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "גיא ניצן".
התאחדות הקבלנים בוני הארץ

| --- | --- |

 תחום:  ישראל
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  מגדל שלום, תל אביב
 מנכ"ל:  יגאל סלוביק
 תקופת הפעילות:  1948, כ"המרכז הארצי של ארגוני הקבלנים והבונים בישראל" – הווה (כ־77 שנים)
 www.acb.org.il
 
הסמליל הקודם של ההתאחדות, עם שמה הקודם
התאחדות הקבלנים בוני הארץ (בעבר התאחדות בוני הארץ והתאחדות הקבלנים והבונים בישראל) היא הארגון היציג היחיד של העוסקים בבנייה, בתשתיות, בפיתוח ובמכלול עבודות ההנדסה הבנאיות האחרות. ההתאחדות פועלת לקידום ענף הבנייה והתשתיות בישראל, לשמירת האינטרסים והזכויות של כלל הקבלנים והבונים בישראל ולפתרון בעיות במגוון תחומים מקצועיים של הענף. בהתאחדות הקבלנים בוני הארץ כ-2,000 חברים.
היסטוריה

ארגון הקבלנים הראשון בארץ ישראל המנדטורית, "ארגון הקבלנים והבונים בתל אביב-יפו", הוקם ב-1932, בהמשך הוקמו ארגונים נוספים בירושלים ובחיפה. ההתאחדות נוסדה ב-1948, במטרה לאגד תחת גג אחד את כל הארגונים, התאגידים והגופים העוסקים בענף הבנייה, בשם "המרכז הארצי של ארגוני הקבלנים והבונים בישראל" (או בקיצור "מרכז הקבלנים").
בשנת 1955, נבנה "בית הקבלן" ברחוב מקוה ישראל 18 בתל אביב בסמוך לגן החשמל, ורכזו בו משרדי "מרכז הקבלנים" וחברות הבת: בנק "אוצר הקבלנים בע"מ" (שב-1978 שונה שמו ל"בנק הבניה לישראל בע״מ"), "החברה הכלכלית של הקבלנים והבונים בישראל בע"מ" ומערכת העיתון "הקבלן והבונה". בשנת 2005 החליטה התאחדות הקבלנים לעזוב את הבניין ולשכור משרדים במגדל שלום. הבניין ושלושה מגרשים מסביבו נמכרו בשנת 2007 והוא נהרס בשנת 2012.
בשנת 1989, התאחד "המוסד המאוחד לענף הבנייה" עם "מרכז הקבלנים" ל"התאחדות הקבלנים והבונים בישראל".
במהלך שנת 2008 חתמה התאחדות הקבלנים בוני הארץ על הסכם לצירוף התאחדות קבלני השיפוצים להתאחדות. הארגונים פועלים ביחד למיגור פעילות ה"חאפרים" בענף הבנייה, העלאת הרמה המקצועית בענף, מלחמה בתאונות העבודה והכשרה משותפת של עובדים מקצועיים.
בעשור השני של המאה ה-21 החלה התאחדות במסע שתדלנות לאישור יבוא עובדים זרים לענף הבנייה, בעיקר מסין, לאחר שב–2011 החליטה הממשלה על מדיניות להפחתת מספר העובדים הזרים בישראל. בשנת 2017, ממשלות ישראל וסין חתמו על הסכם, שלפיו יגיעו 20 אלף פועלים סיניים לעבודה בענף הבנייה בישראל.
היסטוריה > בנק הבניה לישראל

בנק הבניה לישראל בע"מ הוקם על ידי מרכז הקבלנים בשנת 1953 בשם "אוצר הקבלנים", במטרה לספק מימון לענף הבנייה. בשנת 1978 שינה את שמו ל"בנק הבניה לישראל". בשנת 1980 הציע שר השיכון, דוד לוי, שהמדינה תלווה לבנק חצי מיליארד לירות למימון הפעילות שלו וב-1984 ביקש לגייס הון בבורסה, אך הדבר לא יצא לפועל. בנק הבנייה סיים את שנת 1989 ברווח נקי. אך בתחילת שנות ה-90 נמכר לאיש העסקים ז'ק בר, ובהמשך נסגר.
היסטוריה > החברה לפיתוח

בשנת 1982, הוקמה "החברה לפיתוח מיסודם של הקבלנים והבונים בישראל בע"מ" במטרה לפתח את הפעילות העסקית של הארגון, ולרכז את כל חברות הבת במסגרת אחת. מניות החברה נרשמו למסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב באותה שנה. החברה הייתה מעורבת במיזמי בנייה בישראל ומחוץ לה, אך בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 החל סכסוך בין בעלי המניות. בשנת 2006 רכש איש העסקים אריה פרידמן את החברה, והיא נסגרה בשנת 2009 לאחר שלא יכלה לעמוד בתשלומי האג"ח שגייסה.
המבנה הארגוני

נשיאות ההתאחדות - הנשיאות מורכבת מקבוצת קבלנים, מתנדבים, הנבחרים בכל שלוש שנים על ידי כלל חברי ההתאחדות. הנשיאות דנה ומחליטה בנושאי מדיניות שוטפת וממנה את הנציגים לתפקידיהם בהתאחדות ובמוסדותיה ולתפקידי ייצוג במוסדות חוץ.
הסגל המקצועי - הסגל מורכב מאנשי מקצוע שתפקידם לתפעל את אגפי ההתאחדות: אגף כספים וכלכלה, אגף בנייה חוזית ואגף תשתיות, אגף יזמות בנייה, אגף טכני, אגף הקשר עם הקבלן, מערך דוברות ויחסי ציבור ואגף פרסום ושיווק. בראש הסגל המקצועי עומד מנכ"ל ההתאחדות.
ועידה כללית - בעקבות השינוי הארגוני, (שנכנס לתוקף בוועידה הכללית של ההתאחדות בשנת 2007), מתקיימת הוועידה הכללית של ההתאחדות אחת לשלוש שנים, ובה נבחרים ראשי מוסדות ההתאחדות, כאשר כל קול (כל חבר התאחדות) בוחר. במסגרת הוועידה אף נקבעת מדיניות פעולותיה של ההתאחדות.
ועדות בהתאחדות

עיקר הפעילות מבוצעת בוועדות ההתאחדות שבהן גם מתקבלות ההחלטות בתחומים השונים. בראש כל ועדה עומד קבלן נבחר והיא כוללת נציגים מתוך חברי ההתאחדות, יועצים חיצוניים ונציגים של הנהלת ההתאחדות. בין הוועדות שפועלות כיום בהתאחדות ניתן למנות את: ועדת תקינה, איכות בבנייה ורישום קבלנים, ועדת מיסוי, ועדת משאבים, ועדת כספים וכלכלה, ועדת עבודה, המשאב האנושי ובטיחות, ועדת קרקע, ועדה מוניציפלית, ועדת תכנון ובנייה, ועדת תמ"א 38 ועוד.
פעילויות בהתאחדות

בהתאחדות פועלים שלושה אגפים מקצועיים: אגף יזמות ובנייה, אגף תשתיות ואגף בנייה חוזית. כמו כן, פועלים במסגרת ההתאחדות 14 ארגוני קבלנים מקומיים.
התאחדות הקבלנים בוני הארץ שותפה עם הסתדרות עובדי הבניין והעץ בקרן לעידוד ופיתוח ענף הבנייה בישראל, שמטרתה עידוד ופיתוח ענף הבנייה. יעדיה העיקריים הם: הכשרה, קליטה ודאגה לרווחת העובדים הישראליים בענף.
חברי התאחדות הקבלנים בוני הארץ מקבלים סיוע בתחומים רלוונטיים, ובהם דיני עבודה, הסכמי שכר, בעיות מול משרדי ממשלה ורשויות מוניציפליות, נושאי חקיקה ותקינה, סוגיות תכנון ובנייה, בעיות חוזיות, בעיות כח אדם וכדומה.
במסגרת פעילותה למען קידום הענף מספקת התאחדות הקבלנים בוני הארץ מגוון שירותים ומידע גם לרוכשי הדירות. ההתאחדות מפעילה לשכת מידע טלפונית בנושא קבלנים רשומים, המאפשרת לרוכשי הדירות לברר בשיחת טלפון, האם הקבלן שממנו הם עתידים לרכוש דירה הוא קבלן רשום וחבר התאחדות הקבלנים בוני הארץ.
התאחדות הקבלנים בוני הארץ בשיתוף עם המשכן לבוררויות ופתרון סכסוכים, מפעילה ערכאת בוררויות, הכוללת עשרות בוררים מקצועיים בתחומים שונים. המשכן לבוררויות מאפשר פתרון סכסוכים בין דיירים לקבלנים, ובין קבלנים וקבלני משנה.
ביטאון ההתאחדות "בוני הארץ" (לשעבר "הקבלן והבונה") - התאחדות הקבלנים בוני הארץ היא המו"ל של המגזין המקצועי "בוני הארץ" היוצא לאור אחת לרבעון. המגזין כולל מגוון כתבות ומאמרים מקצועיים להעשרת הידע המקצועי של החברים בהתאחדות ושל מגוון רחב של מקבלי החלטות ועוסקים בתחומי הבנייה ותחומים נלווים, לצד סיקור פעילותה של ההתאחדות בתחומים השונים.
קרן מלגות - במסגרת קרן מלגות שהקימה התאחדות הקבלנים בוני הארץ מוענקות מדי שנה מלגות לסטודנטים הלומדים מקצועות הקשורים לענף הבנייה. כמו כן, מעמידה הקרן תרומות למען הקהילה.
פעולות התאחדות הקבלנים בוני הארץ > רוכשי הדירות

קידום הקמת מטה מרכזי ממשלתי לתחום הדיור.
הפחתה משמעותית של מס הרכישה על דירות.
הגדלת הממ"ד בדירות חדשות.
שינוי תקנות בנושא מרפסות מרווחות יותר.
קידום התחדשות עירונית בדגש על הקלות בתכנון הבנייה של תמ"א 38.
פעולות התאחדות הקבלנים בוני הארץ > ענף הבנייה

חתימה על הסכם קיבוצי שזכה לצו הרחבה והפך מחייב את כל המעסיקים בענף - הסכם המבטיח זכויות יתר לעובדי הענף ללא הפליה של ארץ מוצא, מגדר ודת.
הסדר פיצויים ממשרד האוצר לקבלני אזור הדרום בעקבות הפגיעה בענף בעת אירועים ביטחוניים רחבי היקף.
השתלמויות והכשרות מקצועיות לפועלי הבניין (בשת"פ עם הקרן לעידוד ופיתוח ענף הבנייה והסתדרות עובדי הבניין והעץ).
שינוי שיטת הפיצוי לקבלנים על ידי המדינה במקרה של עליית מחירי תשומות הבנייה.
העמדת ערבויות מצד המדינה לבנקים, כפתרון למחנק האשראי בענף כחלק מהמשבר הכלכלי.
ביטול המכס על הברזל.
ביטול היטל כספי בסך 2,000 ש"ח לחודש על העסקת עובדים פלסטינים אשר הוטל במסגרת חוק ההסדרים.
אישור המשך העסקת עובדים זרים בענף הבנייה משנת 2010 והחלטת ממשלה על תוספת של 20 אלף עובדים זרים למכסה הקיימת.
ביטול המע"מ על שירותי בנייה במסגרת פרויקטי תמ"א 38.
ראשי ההתאחדות > מנכ"לי ההתאחדות

מרדכי פלדי (עד 1980)
אלקנה אפרתי (1981–1986)
צבי צילקר (1987–1988)
עמוס ברעם (1989–1997)
שמואל ארד (1997–2001)
יהודה שגב (2001–2005)
שמואל הרשקוביץ (2005)
יהודה שגב (2006)
יוסי גורדון (2007–2010)
מוטי כידור (2011–2013)
אליאב בן שמעון (2013-2019)
אמנון מרחב (2019–2023)
יגאל סלוביק (2023-הווה)
ראשי ההתאחדות > נשיאי ההתאחדות

אהרון גולדשטיין (1952–1972)
דוד שטרן (1972–1979)
אברהם שפרלינג (1979–1981)
דוד שטרן (1981–1988)
מרדכי יונה (1988–1997)
אורי דורי (1997–2000)
שמואל אולפינר (2000–2004)
אהרון כהן (2004–2006)
ניסים בובליל (2007–2016)
רוני בריק (2016–2019)
ראול סרוגו (2019–)