stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
20 באוגוסט
נפטרו

14 – אגריפה פוסטומוס, אציל רומאי שהוצא להורג זמן קצר לאחר מותו של אוגוסטוס בעקבות קנוניה פוליטית שהוא עמד בראשה (נולד ב-12 לפנה"ס)
984 – יוחנן הארבעה עשר, אפיפיור
1153 – ברנאר מקלרבו, איש דת קתולי צרפתי, אב מנזר ותאולוג (נולד ב-1090)
1456 – ולדיסלב השני, שליט ולאכיה
1572 – מיגל לופס דה לגאספי, בירוקרט, קונקיסטאדור, ימאי ומושל ספרדי (נולד ב-1503)
1643 – אן הצ'ינסון, מתיישבת פוריטנית במושבת מסצ'וסטס שנודתה על בסיס דתי ונרצחה (נולדה ב-1591)
1835 – הרב בכור יצחק נאבארו, רב, דיין ופרשן מאזמיר
1915 – פאול ארליך, ביולוג גרמני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (נולד ב-1854)
1952 – יצחק שדה, אלוף בצה"ל, מפקד, אסטרטג, מנהיג, מחנך וסופר (נולד ב-1890)
1961 – פרסי ברידגמן, פיזיקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה בשנת 1946 (נולד ב-1882)
1964 – אברהם דרורי, איש אצ"ל וחבר הכנסת מטעם תנועת החרות (נולד ב-1919)
1972 – אברהם משה קליין, משורר יהודי קנדי (נולד ב-1909)
1980 – ז'ו דסאן, זמר שאנסון יהודי אמריקאי (נולד ב-1938)
1992 – אליעזר ברקוביץ, תאולוג ופילוסוף של היהדות (נולד ב-1908)
1996 – בוורלי ויטפילד, שחיינית אוסטרלית, אלופה אולימפית במשחה ל-200 מטר חזה (נולדה ב-1954)
2001 – קים סטנלי, שחקנית קולנוע ותיאטרון אמריקאית זוכת שני פרסי אמי (נולדה ב-1925)
2001 – פרד הויל, אסטרונום וסופר מדע בדיוני (נולד ב-1915)
2006 – ג'ו רוזנטל, צילם את התמונה המפורסמת של הנפת הדגל באיוו ג'ימה (נולד ב-1911)
2007 – ליאונה הלמסלי, אשת עסקים אמריקאית (נולדה ב-1920)
2008 – חואה גוופנג, שליט הרפובליקה העממית של סין בין 1976 ל-1981 (נולד ב-1921)
2009 – דודו טופז, בדרן ישראלי (נולד ב-1946)
2011 – רפאל הלפרין, איש עסקים, פעיל ציבור חרדי ישראלי ועורך האנציקלופדיה לבית ישראל (נולד ב-1924)
2012 – מלס זנאווי, מהפכן ופוליטיקאי אתיופי, נשיא אתיופיה וראש ממשלת אתיופיה (נולד ב-1955)
2013 – אלמור לנארד, סופר ותסריטאי אמריקאי (נולד ב-1925)
2013 – סאתימה בי בנג'מין, זמרת דרום אפריקאית (נולדה ב-1936)
2013 – גבריאל בלחסן, מוזיקאי ישראלי, היה גיטריסט בהרכב אלג'יר (נולד ב-1976)
2014 – ישראל בנקיר, קדר ישראלי (נולד ב-1943)
2017 – ג'רי לואיס, שחקן וקומיקאי יהודי אמריקאי (נולד ב-1926)
2018 – אורי אבנרי, חבר הכנסת, עיתונאי ואיש שמאל ישראלי (נולד ב-1923)
2019 – יגאל וילפנד, סופר, עורך, עיתונאי ומחנך ישראלי (נולד ב-1944)
2020 – זלמן נחמיה גולדברג, ראש ישיבה, דיין בבית הדין הרבני הגדול והעורך הראשי של האנציקלופדיה התלמודית (נולד ב-1931)
2020 – עמנואל מזור, פרופסור לגאולוגיה במכון ויצמן למדע, במחלקה למדעי הסביבה וחקר האנרגיה (נולד ב-1933)
2022 – בארי בם, מהנדס תוכנה, חלוץ בתחום הנדסת תוכנה ומתודולוגיות הפיתוח האיטרטיביות (נולד ב-1935)
2022 – דריה דוגינה, עיתונאית רוסית, מדענית ופעילה פוליטית (נולדה ב-1992)
2023 – אמציה פורת, עורך ומתרגם ישראלי, חתן פרס ראש הממשלה ללשון העברית ע"ש אליעזר בן-יהודה לשנת תשע"א (נולד ב-1932)
2023 – דייוויד ג'ייקובס, תסריטאי ומפיק טלוויזיה יהודי-אמריקאי (נולד ב-1939)
חגים ואירועים החלים ביום זה

הונגריה – יום סטפן
19 באוגוסט – 21 באוגוסט
אוגוסט
לוח אירועים שנתי
הערות שוליים

שאול טשרניחובסקי
ה.פ. לאבקרפט
אתגר קרת
ברנאר מקלרבו
יצחק שדה
ז'והאן לפנאן

ז'והאן תיאו טום לפנאן (בצרפתית: Johann Théo Tom Lepenant; נולד ב-22 באוקטובר 2002 בגרנוויל שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת אולימפיק ליון מליגת העל הצרפתית.
קריירת מועדונים

לפנאן החל לשחק במחלקת הנוער של גרנוויל, ובשנת 2017 עבר למחלקת הנוער של קן. ב-12 בספטמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בניצחון 3-0 על רודז במסגרת המחזור השלישי בליגת המשנה הצרפתית לעונת 2020/2021. בסך הכל ערך 54 הופעות ליגה במדי המועדון.
ב-22 ביוני 2022 חתם לפנאן על חוזה לחמש עונות באולימפיק ליון מליגת העל הצרפתית. ב-5 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-1 על אז'אקסיו במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2022/2023.
הערות שוליים

↑  Johann Lepenant s’engage 5 saisons avec l’OL באתר הרשמי של אולימפיק ליון, 22 ביוני 2022 (בצרפתית)
ולריה מקסיוטה

| --- | --- |

 לידה:  27 בספטמבר 1987 (בת 37) קייב, ברה"מ 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 ספורט
 ענף ספורט:  התעמלות מכשירים, התעמלות 
 תקופת הפעילות:  מ-2000 
 
ולריה ולדימירובנה מקסיוטה (באוקראינית: Валерія Володимирівна Максюта; נולדה ב-27 בספטמבר 1987 בקייב) היא מתעמלת מכשירים אולימפית (לונדון 2012) ישראלית. חברה בנבחרת אוקראינה לשעבר, משנת 2007 מקסיוטה ייצגה את ישראל בתחרויות הבינלאומיות. היום מאמנת מוסמכת לפילאטיס מכשירים, פילאטיס מזרן וכושר, ראש וי סטודיו לפילאטיס בחדרה.
ביוגרפיה

מקסיוטה נולדה בקייב שבאוקראינה. החלה להתעמל בגיל חמש. המאמנת הראשונה שלה הייתה לודמילה אלכסנדרובנה פאסיוטה. במהלך כל הקריירה הספורטיבית באוקראינה היא התאמנה בבית ספר לילדים ונוער לחינוך גופני. בגיל 13 הפכה למתעמלת מקצועית עם קבלת התואר "מאסטר ספורטיבי" בהתעמלות. במשך כ-6 שנים ייצגה את אוקראינה בנבחרת הלאומית.
ב-2005, לאחר שזכתה במקום ראשון במכביה ה-17 קיבלה מקסיוטה הצעה לעבור לנבחרת ישראל. כעבור שנתיים קיבלה הצעה נוספת מבעל מועדון "מכבי-צפון", אהרון ליטווין, לעבור למועדון שלו ובמקביל לייצג את ישראל בנבחרת. הפעם מקסיוטה קיבלה את ההצעה ועלתה לישראל.
לאחר עלייתה ארצה השיגה מקסיוטה הישגים גם בזירה הבינלאומית במסגרת נבחרת ישראל. היא ממשיכה להתאמן בכל הגעתה לקייב בהדרכת המאמנת שלה באוקראינה אוקסנה מיכאילובנה סלוסארוצ'קי והכוריאוגראפית אוקסנה אלכסנדרובנה אומלאינצ'יק.
מקסיוטה היא חברת הסגל האולימפי לאולימפיאדת לונדון לאחר שהשיגה את הקריטריון האולימפי הישראלי כשסיימה במקום התשיעי בקרב רב באליפות אירופה בבריסל. במשחקים עצמם היא סיימה במקום 59 בתחרות קרב רב אישי לאחר שקבעה את התוצאות הבאות: קפיצות - 12.800 נק', מקבילים מדורגים - 9.433 נק', קורה - 10.533 נק' ובקרקע - 12.933 נק' ובסה"כ - 45.699 נק'.
בשנת 2018 השתתפה בתוכנית הריאליטי "נינג'ה ישראל".
השגים > אליפות אירופה 2012 (בריסל, בלגיה)

קפיצות - מקום רביעי
קורה - מקום שמיני
השגים > גראנד פרי 2012 (קוטבוס, גרמניה)

קורה - מקום שני
השגים > תחרות המבחן האולימפי 2012

קפיצות - מקום שני
קורה - מקום שלישי
השגים > 2011 גראנד פרי (אוסטרבה, צ'כיה)

קפיצות - מקום ראשון
קורה - מקום ראשון
קרקע – מקום שלישי
השגים > גראנד פרי 2011 (אוסייק, קרואטיה)

קפיצות - מקום ראשון
קורה - מקום שלישי
קרקע – מקום רביעי
השגים > גראנד פרי 2011 (מריבור, סלובניה)

קפיצות - מקום ראשון
מקבילים מדורגים - מקום שני
קורה - מקום שני
השגים > גראנד פרי 2011 (גנט, בלגיה)

קפיצות - מקום שני
השגים > גביע ע"ש ורונין 2011

קרב רב - מקום שלישי
קפיצות - מקום ראשון
קורה - מקום שני
קרקע – מקום שלישי
השגים > גביע ע"ש ויטאלי שרבו 2011

קרב רב - מקום ראשון
קורה - מקום ראשון
קפיצות - מקום ראשון
קרקע - מקום ראשון
השגים > אליפות ישראל 2011

קרב רב - מקום שני
קורה - מקום ראשון
קפיצות - מקום שני
מקבילים מדורגים - מקום שני
קרקע - מקום שני
השגים > אליפות חופשית גביע בלארוס 2011

קרב רב - מקום ראשון
קורה - מקום ראשון
קפיצות - מקום ראשון
קרקע - מקום שלישי
השגים > גביע ע"ש ורונין 2010

קרב רב - מקום שלישי
קורה - מקום שני
השגים > גביע ע"ש ויטאלי שרבו 2010

קורה - מקום שני
השגים > גביע עולם 2009 (אוסיאק, קרואטיה)

מקבילים מדורגים - מקום שלישי
השגים > גביע ע"ש ויטאלי שרבו 2009

קפיצות - מקום שלישי
השגים > גביע ע"ש סטלה זאחרובה 2009

מקבילים מדורגים - מקום שלישי
קורה - מקום ראשון
קרקע -מקום שני
השגים > אליפות ישראל 2009

קרב רב - מקום שני
השגים > המכביה ה-18, 2009

קרב רב - מקום שני
מקבילים מדורגים - מקום שני
קפיצות - מקום ראשון
השגים > גביע ע"ש ורונין 2007

קורה - מקום שני
השגים > גביע ע"ש סטלה זאחרובה 2007

קפיצות - מקום שני
השגים > גביע ע"ש סטלה זאחרובה 2006

קפיצות - מקום ראשון
השגים > גביע ע"ש סטלה זאחרובה 2005

קרב רב - מקום ראשון
קורה - מקום שלישי
קפיצות - מקום ראשון
השגים > אליפות אוקראינה 2005

קורה - מקום ראשון
השגים > המכביה ה-17, 2005

קרב רב - מקום ראשון
מקבילים מדורגים - מקום שלישי
קרקע - מקום ראשון
קורה - מקום ראשון
השגים > אליפות אוקראינה 2001

מקבילים מדורגים - מקום שלישי
הערות שוליים

↑  ניר שועלי, ולריה מקסיוטה העפילה לאולימפיאדה, באתר nrg‏, 10 במאי 2012
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת לונדון (2012)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | זוהר זימרו • דונלד סנפורד • ג'יליאן שוורץ |  |
|  בדמינטון | מישה זילברמן |  |
|  ג'ודו | טומי ארשנסקי • אריק זאבי • גולן פולק • סוסו פללשווילי • אליס שלזינגר |  |
|  התעמלות אמנותית | נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית (מורן בוזובסקי, אליאורה זולקובסקי, פולינה זקלוז'ני, נועה פלצ'י, ויקטוריה קושל, מרינה שולץ) • נטע ריבקין |  |
|  התעמלות מכשירים | פליקס אהרונוביץ' • ולריה מקסיוטה • אלכס שטילוב |  |
|  טניס | יוני ארליך • שחר פאר • אנדי רם |  |
|  קליעה | סרגיי ריכטר |  |
|  שחייה | אמרי גניאל • יעקב טומרקין • גל נבו • עמית עברי • נמרוד שפירא בר אור |  |
|  שחייה אמנותית | אנסטסיה גלושקוב • אינה יופה |  |
|  שיט | נופר אדלמן • ורד בוסקילה • גיל כהן • ערן סלע • שחר צוברי • לי קורזיץ • גידי קליגר |  |
Such a Shame

"Such a Shame" (בעברית: "בּוּשָׁה וְחֶרְפָּה") הוא שיר שכתב המוזיקאי האנגלי מארק הוליס (אנ') עבור אלבום האולפן השני של הלהקה האנגלית Talk Talk, It's My Life (1984). הוא פורסם בתור הסינגל השני מתוך האלבום וזכה להצלחה בין-לאומית, כאשר דורג במקום הראשון במצעד השווייצרי.
בשנת 2002 הקליטה אותו הזמרת הגרמנייה סנדרה, כחלק מ-The Wheel of Time.
רקע

"Such a Shame" נוצר בהשראת "איש הקובייה" מאת לוק ריינהרט, אחד מספריו האהובים על המלחין מארק הוליס. כשנשאל מה הניע אותו להתבסס על ספרו של ריינהארט, השיב הוליס: ”ספר טוב, לא אורח חיים שהייתי ממליץ עליו”. השיר פורסם בתור הסינגל השני מתוך האלבום בתחילת 1984, עם עטיפה שעוצבה על ידי ג'יימס מארש. מספר מהדורות של הסינגל כללו גרסה נוספת עם שלושה שירים שהוקלטו ביוני 1981: "Candy", "Talk Talk" ו-"Mirror Man" – שלושתם נכללו בתקליט 7 אינץ'.
ריצ'רד קוק מ-NME סקר את השיר בחיוב. "Such a Shame" הפך ללהיט ביבשת אירופה בשנים 1984 ו-1985, ודורג בעשיריות הפותחות במספר מדינות, ביניהן דורג במקום הראשון בשווייץ. הוא היה לסינגל השלישי של הלהקה שדורג במקום הראשון במצעד. בארצות הברית, "Such a Shame" נכנס למצעד הבילבורד הוט 100, ואף הצליח להיכנס למצעד שירי הדאנס קלאב, שם דורג במקום השנים-עשר. הוא דורג בעשירייה הפותחת במצעד האיירפליי האירופאי. בממלכה המאוחדת דורג במקום הארבעים-ותשעה.
השיר הושמע בפרסומת עבור המכונית הצרפתית פיג'ו 205 בשנות ה-80. בנובמבר 1990, הופץ מחדש כדי לקדם את אלבום האוסף, Natural History: The Very Best of Talk Talk. לאחר מותו של הוליס בתחילת 2019, "Such a Shame" דורג במקום החמישי במצעד השירים הדיגיטליים בצרפת.
רשימת השמעה

| --- | --- |
 הוצאה מקורית תקליט 7 אינץ' (EMI 5433) A. "Such a Shame" –‏ 3:59 B. "Again, a Game... Again" –‏ 4:06 תקליט 12 אינץ' מקסי-סינגל (12EMI 5433) A. "Such a Shame" (12" מיקס) – 6:54 B1. "Such a Shame" –‏ 5:43 B2. "Again, a Game... Again" –‏ 4:06:  הוצאת 1990 תקליט 7 אינץ' (R 6276) A. "Such a Shame" (גרסה מקורית) – 4:28 B. "Dum Dum Girl" (הופעה חיה בפסטיבל הג'אז במונטרה 1986) – 3:39 תקליט 12 אינץ' מקסי-סינגל (12R 6276) A. "Such a Shame" (רמיקס מאת גארי מילר) – 5:40 B1. "Such a Shame" (גרסה מקורית) – 4:28 B2. "Dum Dum Girl" (הופעה חיה בפסטיבל הג'אז במונטרה 1986) – 3:39 תקליטור מקסי-סינגל (CDR 6276) "Such a Shame" (גרסה מקורית) – 4:28  "Such a Shame" (רמיקס מאת גארי מילר) – 5:40  "Talk Talk" (הופעה חיה בפסטיבל הג'אז במונטרה 1986) – 3:30  "Dum Dum Girl" (הופעה חיה בפסטיבל הג'אז במונטרה 1986) – 3:39
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1984–1985)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1984–1985)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1984–1985)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1984–1985)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 2 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 18 |  |
|  איטליה | מוזיקה אי דיסקי | 1 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 89 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 12 |  |
|  גרמניה המערבית | GfK – טופ 100 | 2 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 11 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 9 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 49 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 39 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 13 |  |
|  צרפת | SNEP | 7 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1990)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1990)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1990)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1990)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 78 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 30 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1984)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1984)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1984)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1984)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 17 |  |
|  גרמניה המערבית | GfK – טופ 100 | 4 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 95 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 59 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 3 |  |
גרסתה של סנדרה

הזמרת הגרמנייה סנדרה הקליטה מחדש את "Such a Shame" עבור אלבום האולפן השביעי שלה The Wheel of Time (2002). הגרסה שלה הופקה על ידי המפיק המוזיקלי הרומני-גרמני מיכאל קרצו והמוזיקאי ינס גאד. גרסתה פורסמה ב-25 במרץ 2002 ודורגה במקום ה-76 במצעד הסינגלים הגרמני הרשמי.
עבור "Such a Shame" לא צולם וידאו קליפ נלווה, אך סרטון הכולל מספר סצנות בקריירה של סנדרה הצליח לצבור למעלה משלושה מיליון צפיות.
גרסתה של סנדרה > רשימת השמעה

תקליטור מקסי-סינגל
"Such a Shame" (עריכת רדיו) – 4:18
"Such a Shame" (סטארלייט דאנס מיקס) – 7:54
"Such a Shame" (קול קלאב מיקס) – 5:22
"Such a Shame" (גרסת קריוקי) – 4:18
גרסתה של סנדרה > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2002)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2002)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2002)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2002)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 76 |  |
גרסתה של סנדרה > היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 25 במרץ 2002 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | וירג'ין |  |
הערות שוליים

↑  Frenken, Thomas (3 באפריל 2021). "35 essential Synth Pop songs of the history". Electrozombies. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Talk Talk – Such A Shame
1 2  "Talk Talk – Such a Shame"
1 2  Release group “The Wheel of Time” by Sandra - MusicBrainz, musicbrainz.org
↑  Neiss, James (December 1991). "Talk Talk". Record Collector. No. 148. pp. 18–23.
↑  Aakjaer, Henrik H. "Such a Shame". Within Without. Archived from the original on 27 September 2011..
↑  Cook, Richard (31 March 1984). "Singles". NME. p. 18.
↑  "Talk Talk – Awards". AllMusic. Archived from the original on 6 May 2016.
↑  "European Airplay Top 50" (PDF). Eurotipsheet. No. 23. Amsterdam. 3 September 1984. p. 6.
↑  "Official Singles Chart Top 100". Official Charts Company.
↑  Smith, Robin (24 November 1990). "This Week - The Next Seven Days in View: Releases". Record Mirror. p. 33. ISSN 0144-5804.
↑  "Talk Talk > French Digital Song Sales". Billboard.
↑  Such A Shame, 2016-05-27, נבדק ב-2024-04-13
1 2 3  Offizielle Deutsche Charts - Offizielle Deutsche Charts, www.offiziellecharts.de
↑  SANDRA-SUCH A SHAME, נבדק ב-2024-04-13
| סנדרה |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | The Long Play • Mirrors • Into a Secret Land • Paintings in Yellow • Close to Seven • Fading Shades • The Wheel of Time • The Art of Love • Back to Life • Stay in Touch |  |
| אלבומים שונים | Reflections • The Platinum Collection • The Very Best of Sandra |  |
| אלבומי אוסף | Everlasting Love • My Favourites • So80s Presents Sandra |  |
| אלבומי להיטים | Ten on One (The Singles) • 18 Greatest Hits • The Essential Sandra |  |
| ערכים קשורים | ערבסקה • אניגמה • מיכאל קרצו |  |
| סנדרה – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| The Long Play | "(I'll Never Be) Maria Magdalena" • "In the Heat of the Night" • "Little Girl" |  |
| Mirrors | "Innocent Love" • "Hi! Hi! Hi!" • "Loreen" • "Midnight Man" |  |
| Ten on One (The Singles) | "Everlasting Love" • "Stop for a Minute" |  |
| Into a Secret Land | "Heaven Can Wait" • "Secret Land" • "We'll Be Together" • "Around My Heart" |  |
| Paintings in Yellow | "Hiroshima" • "(Life May Be) A Big Insanity" • "One More Night" |  |
| Close to Seven | "Don't Be Aggressive" • "I Need Love" |  |
| 18 Greatest Hits | "Johnny Wanna Live" |  |
| Fading Shades | "Nights in White Satin" • "Won't Run Away" |  |
| My Favourites | "Secret Land '99" • "In the Heat of the Night '99" • "(I'll Never Be) Maria Magdalena '99" |  |
| The Wheel of Time | "Forever" • "Such a Shame" • "I Close My Eyes" |  |
| The Art of Love | "The Way I Am" • "What Is It About Me" |  |
| Back to Life | "In a Heartbeat" • "The Night Is Still Young" |  |
| Stay in Touch | "Maybe Tonight" • "Infinite Kiss" |  |
| סינגלים אחרים | "Andy mein Freund" • "Japan Ist Weit" • "Everlasting Love (PWL Remix)" • "Secrets of Love" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: dc2c9de8-b92d-3bd3-b633-011d137ba841
המנון בוגנוויל

| --- | --- |
 מדינה:  בוגנוויל האזור האוטונומי של בוגנוויל
 שפה:  אנגלית
 תאריך מעמד רשמי:  14 ביוני 2018
 ‏האזנהקובץ:My Bougainville, or The Song of Australia.ogg‏Ⓘ‏
 
בוגנוויל שלי (באנגלית: My Bougainville) הוא המנון האזור האוטונומי של בוגנוויל בפפואה גינאה החדשה. ההמנון אומץ רשמית בשנת 2018. הוא מושר ללחן של "השיר של אוסטרליה" (אנ'), אותו הלחין קרל לינגר (אנ').
הוא קיבל מעמד רשמי במסגרת חוק הדגל, הסמל וההמנון של בוגנוויל משנת 2018.
מילים

| המקור באנגלית | תרגום לעברית |
| --- | --- |
 God bless our lovely homeland From mountain peaks to golden sands Land of the brave and land of the free The brave and the free Enfold her children in your hands Beneath the Southern Cross we stand One mighty Christian family CHORUS: Oh Bougainville, My Bougainville, Bless Bougainville. The smile of God upon her face The pride and joy of all the race She wears beneath her purple sheen Her mantle of green Today we pledge our love and life We'll stand by you in every strife Our own dear home, our motherland CHORUS: אלוהים יברך את מולדתנו היפה מפסגות הרים ועד חולות זהובים ארץ האמיצים וארץ החופשיים האמיצים והחופשיים העוטפת את בניה בידיכם תחת הצלב הדרומי אנו עומדים משפחה נוצרית אדירה אחת  מקהלה: הו בוגנוויל, בוגנוויל שלי, ברך את בוגנוויל. חיוך אלוהים על פניה הגאווה והשמחה של כל הגזע היא לובשת תחת זוהרה הסגול את מעטה הירוק שלה היום אנו מתחייבים על אהבתנו ועל חיינו אנחנו נעמוד לצידך בכל מחלוקת ביתנו היקר, מולדתנו מקהלה
ראו גם

דגל בוגנוויל
סמל בוגנוויל
המנון פפואה גינאה החדשה
הערות שוליים

1 2  "BOUGAINVILLE FLAG, EMBLEM AND ANTHEM (PROTECTION) ACT 2018" (PDF). Autonomous Bougainville Government. נבדק ב-8 בדצמבר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Ahern declares Bougainville vote for independence". 11 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
חאמד טראורה

חאמד טראורה (בצרפתית: Hamed Traorè; נולד ב-16 בפברואר 2000) הוא כדורגלן איבוארי המשחק בעמדת הקשר באוסר בהשאלה מבורנמות' ובנבחרת חוף השנהב.
קריירת מועדונים

טראורה התחיל את הקריירה שלו בקבוצות כדורגל מקומיות ובגיל 15 הצטרף לזו של אמפולי. ב-8 באוקטובר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במשחק הליגה נגד פוג'ה.
ב-15 בינואר 2019 חתם בפיורנטינה והיה עתיד להצטרף אליה בסיום העונה. אולם בסיום העונה, הודיע מנכ"ל אמפולי כי העסקה נפלה.
ב-12 ביולי 2019 הושאל לססואולו לשנתיים עם אופציה לרכישה. בסיום התקופה, ססואולו רכשה את כרטיס השחקן שלו.
ביולי 2020 פתחה פרקליטות פארמה בחקירה כנגד סוכן שחקנים מקומי בשם חאמד ממאדו טראורה, שהציג עצמו כאביו של חאמד טראורה ושל אחיו לכאורה אחמד דיאלו, על מנת שיוכלו להקל על הגירתם לאיטליה. ב-10 בפברואר 2021 הורשע בזיוף מסמכים כאשר הצטרף ל"בוקה בארקו" כחלק מעסקת טיעון והוטל עליו קנס של 48 אלף אירו.
ב-31 בינואר 2023 הושאל לבורנמות' מהפרמייר ליג עד לסיום העונה עם אופציה לרכישה. בסיום העונה רכשה בורנמות' את כרטיס השחקן שלו תמורת 25.6 מיליון אירו.
ב-17 בינואר 2024 הושאל אל נאפולי. ב-28 באוגוסט 2024 הושאל אל אוסר.
קריירה בינלאומית

בצעירותו, טראורה שיחק בנבחרת הצעירה של חוף השנהב.
ב-6 בספטמבר 2021 טראורה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת חוף השנהב בניצחון 1–2 נגד קמרון.
גרהרד שמידט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 באוגוסט 1919 ברלין, רפובליקת ויימאר 
 פטירה:  12 ביולי 1971 (בגיל 51) ציריך, שווייץ 
 ענף מדעי:  קריסטלוגרפיה באמצעות קרני רנטגן, כימיה אורגנית, כימיה של חומר מעובה
 מקום מגורים:  גרמניה, שווייץ, ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אוקספורד 
 מוסדות:  מכון ויצמן למדע 
 תלמידי דוקטורט:  מאיר להב 
 תרומות עיקריות
 השילוב בין קריסטלוגרפיה, כימיה ופוטוכימיה
 
גרהרד מרטין יוליוס שמידט (בגרמנית: Gerhard Martin Julius Schmidt;‏ 21 באוגוסט 1919 - 12 ביולי 1971) היה כימאי אורגני וקריסטלוגרף כימי ישראלי, מנהל מכון ויצמן למדע בסוף שנות ה-50 ובקדנציה נוספת בסוף שנות ה-60, מייסד המחקר בקריסטלוגרפיה באמצעות קרני רנטגן במכון ויצמן למדע ובישראל.
קורות חיים > ראשית דרכו

גרהרד שמידט נולד בשנת 1919 בברלין בירת ויימאר. סבו יוליוס שמידט ואביו אריך שמידט היו שניהם פרופסורים לכימיה. שמידט למד בבית ספר תיכון במינכן, שם עבד אביו כפרופסור לכימיה. מכיוון שאמו הייתה יהודייה, נאלץ שמידט לעזוב את גרמניה בגיל 16, לאחר עליית הנאצים לשלטון. אחרי שנה בשווייץ היגר לאנגליה, שם סיים את לימודיו התיכוניים בשנת 1938. לאחר מכן זכה במלגת לימודים לאוריאל קולג' (Oriel College) שבאוניברסיטת אוקספורד. הוא קיבל תואר שני בכימיה אורגנית בשנת 1942 בהדרכת רוברט רוברטסון (אנ'), ותואר דוקטור בקריסטלוגרפיה בשנת 1948 בהדרכת דורותי הודג'קין (לימים זכו שני המנחים שלו בפרסי נובל לכימיה).
במהלך הדוקטורט השתתף שמידט במחקרים על מבנים של מולקולות ביולוגיות, והתמקד בחקר המבנה של גרמיצידין-S‏ (Gramicidin S), פפטיד אנטי-בקטריאלי טבעי, בשיטות של קריסטלוגרפיה בקרני רנטגן. בזמן לימודיו הדריך סטודנטית נוספת של הודג'קין, מרגרט רוברטס, לימים מרגרט תאצ'ר.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נאלץ שמידט להפסיק זמנית את לימודיו. עקב היותו מהגר מגרמניה (כעת מדינת אויב), הוא נשלח ביולי 1940 יחד עם עוד כ-200 "זרים עוינים" למחנה מאסר באוסטרליה. באוגוסט 1941, לאחר שהוכחה נאמנותו, הוחזר לאנגליה. לימים נהג לציין כי מיטב רעיונותיו נולדו בתקופת גלותו זו.
קורות חיים > קריירה אקדמית

שמידט הגיע לישראל בסוף 1948 והצטרף למכון ויצמן למדע, זמן קצר לפני חנוכת המכון. הוא נענה להזמנתו של ארנסט ברגמן, אז מנהלו המדעי של המכון, להקים קבוצת מחקר בקריסטלוגרפיה כימית. מאוחר יותר הרחיב את פעילותה לכימיה של מצב מוצק ולספקטרוסקופיית גבישים.
במכון ויצמן למדע שילב שמידט מחקר מדעי עם ניהול בדרג גבוה. משנת 1959 עד 1961 כיהן כראש הוועדה המדעית של המכון וכמנהלו האדמיניסטרטיבי. בשנת 1967 מונה לראש המחלקה לכימיה, ועם הקמתה של הפקולטה לכימיה בשנת 1970, היה לדקאן הראשון שלה (הוא כיהן כראש המחלקה לכימיה והפקולטה לכימיה עד מותו ביולי 1971). משנת 1969 עד 1971 היה מנהל מכון ויצמן למדע.
בסוף שנות ה-50, כאשר כיהן כמנהל האדמיניסטרטיבי של המכון, היה שמידט מחלוצי שיתוף הפעולה המדעי בין ישראל לגרמניה, שהחל עם הקשרים בין מכון ויצמן למדע לבין חברת מקס פלאנק. יוזמה זו הובילה להקמתה של קרן "מינרבה" בשנת 1964, וסללה את הדרך לכינון יחסים דיפלומטיים בין ישראל לגרמניה בשנת 1965.
שמידט הקדיש זמן רב למדע יישומי. משנת 1954 עד 1960 עמד בראש הוועד המנהל של חברת "ידע", העוסקת בהעברת טכנולוגיות ממכון ויצמן לתעשייה.
שמידט היה פעיל בקידום התפתחותה המדעית וטכנולוגית של מדינת ישראל. משנת 1960 עד 1968 כיהן בחבר המנהלים של מפעלי ים המלח. בשנת 1967 הצטרף לוועד הפועל של מרכז חדש למחקר תעשייתי בחיפה. בנוסף, משנת 1967 עד 1969 עמד בראשן של שתי ועדות שהוקמו על ידי המועצה הלאומית למחקר ופיתוח: אחת ליישומים טכניים של פוטוכימיה, והשנייה בנושא כימיה של תרכובות ברום.
הוא הקים את החברה הישראלית לקריסטלוגרפיה, שימש כנשיאה הראשון (1958–1960) ופעל למען צירופה לאיגוד הבינלאומי לקריסטלוגרפיה.
בשנת 1963 זכה בפרס ויצמן למחקרים במדעים מדויקים (מטעם עיריית תל אביב) על מחקריו בנושא מבנה והתנהגות כימית של גבישים.
גרהרד שמידט נפטר מסרטן במהלך סיור הרצאות בציריך ביולי 1971, בגיל 52. נקבר ברחובות.
שמו מונצח במכון ויצמן למדע באולם הרצאות הנושא את שמו, בהרצאה שנתית המתקיימת לזכרו, ובמרכז מינרבה לחקר ארכיטקטורה בין-מולקולרית הנושא את שמו, אשר תומך בשיתופי פעולה בין מדעני המכון לבין מדענים גרמניים.