stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ידיד נפש
הערות שוליים

↑  קיימים הבדלי נוסח בפיוט זה. נוסחאות שונות מובאות בערך עצמו.
↑  שורות אלה "משוך עבדך...ירוץ עבדך" מבוססות על לשון הפסוק במגילת'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'שיר השירים,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'א','"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'ד': "מָשְׁכֵנִי אַחֲרֶיךָ נָּרוּצָה".
↑  ראו על כך במאמרו של פרופסור יעקב א' אפרתי כאן ובהערה 7 במאמרו.
↑  המזכירות המדעית,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'אלה חמדה לבי, לשוננו לעם טז, תשכ"ה, עמ' 47–48
| סדר השבת |
| --- | --- | --- |
| ערב שבת | מנחה לערב שבת • תוספת שבת • הדלקת נרות |  |
| ליל שבת | קבלת שבת • תפילת ערבית של שבת • קידוש • סעודת ליל שבת |  |
| יום השבת | תפילת שחרית של שבת • תפילת מוסף של שבת • סעודת יום שבת • דרשת השבת • תפילת מנחה של שבת • סעודה שלישית |  |
| מוצאי שבת | תפילת ערבית למוצאי שבת • הבדלה • מלווה מלכה |  |
פורטל שבת ומועדי ישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: d5129ba1-c6b5-42d4-99d1-6e420c8f51e2  VIAF: 101146462589227770695   WorldCat (עם VIAF): 101146462589227770695
Sci-Hub

| --- | --- |

 סוג:  scientific website 
 סלוגן:  הסרת כל מכשול בדרכו של המדע
 תקופת הפעילות:  5 בספטמבר 2011 – הווה (13 שנים)
 מייסדים:  אלכסנדרה אלבקיאן
 שירותים עיקריים:  איתור מאמרים מדעיים
 שווי:  לא מסחרי
 שפות תכנות:  PHP 
 sci-hub.ru
 
אלכסנדרה אלבקיאן בעת שהשתתפה בכנס באוניברסיטת הרווארד, 2010
Sci-Hub היא ספריית צללים של עשרות מיליוני מאמרים מדעיים ומאמרים אחרים, הנגישים לקורא דרך אתר האינטרנט של הספרייה. למאגר הספרייה נוספים מדי יום מאמרים חדשים באמצעות שרתי פרוקסי בשם תחום edu. את הספרייה ייסדה אלכסנדרה אלבקיאן מקזחסטן בשנת 2011, זאת בתגובה לעלות הגבוהה של הזמנת מאמרים מדעיים ברשת, שעומדת על כ-30 דולר למאמר. בפברואר 2018, 64 מיליון מאמרים אקדמאיים היו נגישים באתר ללא עלות. על פי הדף הראשי של האתר, נכון לדצמבר 2024, נגישים באתר ללא עלות מעל 88 מיליון מאמרים אקדמיים.
דניאל הימלשטיין מאוניברסיטת פנסילבניה טוען במאמרו משנת 2018, כי Sci-Hub מאפשר גישה כמעט לכל המחקר האקדמי.
היסטוריה

האתר Sci-Hub החל לפעול ב-5 בספטמבר 2011 לאחר שנוצר על ידי אלכסנדרה אלבקיאן, מפתחת תוכנה וחוקרת בתחום נוירו-טכנולוגיה מקזחסטן. היא שמה לה למטרה להפיץ ידע על ידי יצירת גישה ליותר בני אדם למאמרים מדעיים אשר הוצאות לאור גובות כסף כתנאי לקריאתם. האתר הראשון נפתח בכתובת Sci-Hub.org, אולם בנובמבר 2015 הופסקה פעילות האתר בצו בית משפט מחוזי בניו יורק. האתר יצא לאור מחדש, בשם זהה, תחת שם התחום io.
עד לסוף 2014 החברה הסתמכה על ספריית ג'נסיס כמקום לאיכסון מאמרים.
האתר זכה לאהדה רבה במדינות פחות מפותחות, כגון הודו, אינדונזיה, פקיסטן, איראן, סין, רוסיה וברזיל, ואיפשר לחוקרים במדינות בהן מוסדות אקדמיים אינם משופעים באמצעים לקרוא מאמרים מדעיים בשעה שאמצעיהם הכספיים לא מאפשרים לרכוש מאמרים אלה בתשלום. עד לקום האתר נאלצו חוקרים במדינות עניות יותר לפנות באופן אישי לעמיתים מאונברסיטאות בעלות אמצעים ולבקש עיון במאמרים הנרכשים בכסף, או לפרסם בקשה למאמר בפורום מקצועי ברשת. Sci-Hub היה לאתר האינטרנט הראשון בעולם המאפשר גישה פתוחה למאמרים אקדמיים בקנה מידה נרחב.
אתר Sci-Hub

אתר Sci-Hub מאפשר לקוראיו גישה למאמרים ללא צורך בהרשמה או בתשלום. על פי הנתונים שפרסם בחודש פברואר 2016, יותר מ-69,000 פונים קיבלו למעלה מ-200 אלף מאמרים ביום בודד. לטענת אלבקיאן בטרם נחסם האתר המקורי בכתובת Sci-Hub.org ביקרו בו כ-80 אלף איש מדי יום.
המאמרים במאגר המידע של האתר נלקחים מתוך אתרים בתשלום, אותם מפעילים המוציאים לאור. האתר Sci-Hub מצליח באיסוף מאמרים אלה בעזרת סיסמאות כניסה לאתרים בתשלום, אותן העבירו אליו אנשי אקדמיה ברחבי העולם. באופן זה יכולים מפעילי Sci-Hub להיכנס לכל אתריהם של המוציאים לאור האקדמיים הבולטים. החל משנת 2013 החל אתר Sci-Hub לשתף פעולה עם האתר Library Genesis, מאגר ספרים ומאמרים המופעל ברוסיה.
בתחילת שנת 2016, אלבקיאן פרסמה נתונים שהראו שהשימוש במדינות מפותחות היה גבוה, כאשר חלק גדול מההורדות הגיעו מארצות הברית ומארצות האיחוד האירופי.
הליכים משפטיים

בשנת 2015 הגישה ההוצאה לאור אלסוויר תביעה כנגד Sci-Hub. אלסוויר טענה כי Sci-Hub נכנסת באופן לא חוקי לחשבונות אינטרנט של תלמידים ומוסדות אקדמיים באתר שאותו היא מפעילה, ScienceDirect (אנ'), זאת כדי לספק מאמרים הנמצאים שם בחינם. אחד הקשיים המתעוררים בניהול תביעה זו נעוץ בעובדה ששרת Sci-Hub מופעל מתחום רוסיה, סמוך לסנקט פטרבורג, בעוד התביעה מתנהלת בארצות הברית. אף שכתובת האתר המקורי, Sci-Hub.org, הוחרמה בצו בית המשפט המחוזי בניו יורק, ב-28 באוקטובר 2015, האתר חזר להיות נגיש לקוראיו בכתובות חליפיות החל מדצמבר 2015. האתר אף נגיש ברשת Tor.
בחודש יוני 2017 הגישה האגודה האמריקנית לכימיה תביעה נגד Sci-Hub בבית המשפט המחוזי של ארצות הברית במחוז המזרחי של וירג'יניה, בטענה להפרת זכויות יוצרים; היא ביקשה פיצוי בסך 4.8 מיליון דולר מ-Sci-Hub וכן דרשה מספקי שירותי האינטרנט לחסום את האתר. ב-6 בנובמבר 2017 הוענק לאגודה האמריקנית לכימיה פסק דין חד צדדי, וצו מניעה נגד כל שמסייע ל-Sci-Hub, כולל מנועי החיפוש באינטרנט, אירוח אתרים, ספקים ועוד כדי לחדול מקלות הגישה לשירות. Sci-Hub פועל תחת שמות דומיין שונים ונחסם לפרקים על ידי הרשויות הלאומיות. בנובמבר 2018, בית המשפט במוסקבה הורה לחסום את האתר ברחבי רוסיה על בסיס הפרת זכויות יוצרים לכאורה. רוסקומנדזור חסם את הגישה לאתר.
אתיקה

Sci-Hub מעלה דילמות אתיות בין יכולתם של אנשים לגשת בקלות לידע שנוצר על ידי הקהילה המדעית והערכים של תנועת חופש המידע, לבין זכויות היוצרים של הבעלים או בעלי הרישיון של המאמרים, וכן על הכדאיות הכלכלית של מוסדות אקדמיים לרכוש מינויים כאשר ניתן למצוא את המאמרים ב-Sci-Hub בעקבות דליפה של היתר כניסה לאתרים ושימוש לא מורשה בהם. הגישה המוגבלת לידע העכשווי לחוקרים ממדינות מתפתחות, פוגעת בחדשנות הטכנולוגית המסייעת לגידול בצמיחה הכלכלית במדינות אלו.
הערות שוליים

1 2  Quirin Schiermeier, Pirate research-paper sites play hide-and-seek with publishers. Nature, December 4, 2015
↑  Ewa Rakosz, At Chaos Communication Camp 2015, a researcher explained how to jump paywalls, obtain academic research and freely share that research without getting arrested. Computerworld, August 19, 2015
↑  Mary-Ann Russon, Sci-Hub: Russian neuroscientist running 'Pirate Bay for scientists' with 48 million free academic papers. International Business Times, February 15, 2016
↑  Ian Graber-Stiehl,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'Meet the pirate queen making academic papers free online, The Verge, ‏2018-02-08
↑  Daniel S Himmelstein, Ariel Rodriguez Romero, Jacob G Levernier, Thomas Anthony Munro, Sci-Hub provides access to nearly all scholarly literature, eLife 7, 2018-02-09, עמ' e32822 doi: 10.7554/eLife.32822
↑  Ernesto, COURT ORDERS SHUTDOWN OF LIBGEN, BOOKFI AND SCI-HUB. TF, November 2, 2015
↑  Ernesto, Sci-Hub, Bookfi and Libgen Resurface After Being Shut Down. TF, November 21, 2015
↑  last 24 hour: 217276 different papers downloaded by 69532 users. The top five countries are India, China, Iran, Russia and United States. Twitter, February 17, 2016
↑  Fiona MacDonald, Researcher illegally shares millions of science papers free online to spread knowledge Science Alert, February 12, 2016
↑  Marcia McNutt,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'My love-hate of Sci-Hub, Science'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'352, 2016-04-29, עמ' 497–497'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'doi: '"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'
↑  Elsevier Inc. et al v. Sci-Hub et al, No. 1:2015cv04282 - Document 53 (S.D.N.Y. 2015). Justia US Law
↑  Elsevier acts against research article pirate sites and claims irreparable harm. The Conversation, June 16, 2015
↑  American Chemical Society Moves to Block Access to Sci-Hub | Inside Higher Ed, www.insidehighered.com'"`UNIQ--nowiki-00000012-QINU`"'(באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000013-QINU`"'
↑  Mitch Stoltz,'"`UNIQ--nowiki-00000015-QINU`"'Another Court Overreaches With Site-Blocking Order Targeting Sci-Hub, Electronic Frontier Foundation, ‏2017-11-10'"`UNIQ--nowiki-00000015-QINU`"'(באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000016-QINU`"'
↑  Daniel S Himmelstein, Ariel Rodriguez Romero, Jacob G Levernier, Thomas Anthony Munro,'"`UNIQ--nowiki-00000018-QINU`"'Sci-Hub provides access to nearly all scholarly literature, eLife'"`UNIQ--nowiki-00000018-QINU`"'7'"`UNIQ--nowiki-00000018-QINU`"'doi: '"`UNIQ--nowiki-00000019-QINU`"'
↑  Dalmeet Singh Chawla,'"`UNIQ--nowiki-0000001B-QINU`"'Sci-Hub blocked in Russia following ruling by Moscow court, Chemistry World, ‏3 December 2018'"`UNIQ--nowiki-0000001B-QINU`"'(באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-0000001C-QINU`"'
↑  Mark Buchanan,'"`UNIQ--nowiki-0000001E-QINU`"'Making Knowledge Free Can Cost You Your Freedom, BloombergQuint, ‏February 08 2018
↑  Iván Farías Pelcastre, Flor González Correa,'"`UNIQ--nowiki-00000020-QINU`"'The current system of knowledge dissemination isn’t working and Sci-Hub is merely a symptom of the problem, blogs.lse.ac.uk, ‏26 בספטמבר 2016
דנה דבורין

| --- | --- |

דנה דבורין, 2000
 לידה:  21 באוקטובר 1974 (בת 50) תל אביב-יפו, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1988 
 עיסוק:  שחקנית, במאית ומחזאית
 מקום לימודים:  תלמה ילין 
 מספר צאצאים:  2
 פרופיל ב-IMDb
 
דנה דבורין, 2021
דנה דבורין (נולדה ב-21 באוקטובר 1974) היא שחקנית, כוכבת ילדים, במאית תיאטרון, מחזאית ומנחת טלוויזיה ישראלית.
ביוגרפיה

דבורין היא בתם של המשפטנית פנינה דבורין ושל זוהר דבורין, ולה אח אחד גדול ממנה בשם גיא.
דבורין השתתפה בתוכנית "תופסים ראש".
בין השנים 1991–1993 הייתה חברה בלהקת "צעירי תל אביב". במסגרת לימודיה והחברות בלהקה, השתתפה דבורין בסדרה "לא כולל שירות".
דבורין למדה בבית הספר לאומנויות בתל אביב במגמת תיאטרון, ובתיכון תלמה ילין.
את שירותה בצה"ל עשתה כמפיקה ובמאית ביחידת ההסרטה של חיל האוויר.
השתלמה בתיאטרון החזותי בירושלים ובתיאטרון הגוף בתל אביב. למדה בתיאטרון החדר במסלול הנחיה ובימוי.
קריירה

לאחר שירותה הצבאי, הנחתה בתוכנית "זאפ לראשון" בערוץ הראשון. בין השנים 1995–2001 הייתה מנחה בערוץ הילדים.
ב-1993 שיחקה בסרט הקולנוע הישראלי "גרופי" שכתב וביים נדב לויתן.
ב-1995 וב-1996 שיחקה בשתי קלטות של "הקסם של ימבה" (עם עודד מנשה ואבי יפה) שביימו אהרון קפלן (בקלטת הראשונה) ואיתן אבוט (בקלטת השנייה), וב-1996 ו-1997 שיחקה בשתי קלטות של "מקרנה לילדים" (עם חנוך רעים והבובות "ימי", "שוש", "מיסטר שוקו" ו"שוגי" ששיחקו בקלטת הראשונה והאחים בועז וינון בן דוד ששיחקו בקלטת השנייה) שביים זיו כנרי.
ב-1998 יצרה, כתבה, הפיקה ושיחקה בתפקיד הראשי בסדרת הטלוויזיה "בנדנה ג'ונס" בערוץ הילדים. באותה השנה שיחקה בסדרה "עולמו המופלא של אוגוסטוס אגדתי" שכתבה שרון קנטור וביים נתן גור לוי.
ב-1998 הוציאה את האלבום "נסיכה אמיתית" שהפיקו בן זוגה אמיר פרי ויוסי עזר. דבורין כתבה בעצמה את רוב שירי האלבום, חלקם יחד עם דן תורן ועם פרי ועזר, שהלחינו את כל שירי האלבום. באלבום זכה להצלחה שיר הנושא "נסיכה אמיתית" (שבהמשך נוצרה לו גרסת טראנס) ופרט לו בלטו גם השירים "רק קצת חום" ו"תמיד אותו דבר".
ב-1999 שיחקה בתוכנית הטלוויזיה "הכבש השישה עשר" על פי שיריו של יהונתן גפן לצד כוכבי ערוץ הילדים.
ב-2000 שיחקה לצד כוכבי ערוץ הילדים שוב בסרט הילדים "כובע קסמים" על פי שירי משוררים קלאסיים.
ב-2001 הנחתה את התוכנית "אהבה בכבלים", תוכנית ריאלטי בערוץ 3, ושיחקה בסרט הילדים "ורק אני לא" על פי שיריו של יהודה אטלס לצד כוכבי ערוץ הילדים, בשנת 2002 שיחקה בסרט הילדים של שירותי בריאות כללית "הגן של דנה".
בשנת 2004 גילמה לראשונה את כוכבת הילדים "טולי בלבולי" בקלטת הילדים "טולי בלבולי בארץ פטפטת". בשל הצלחתה של המבולבלת, הקלטת עובדה ב-2006 למחזמר בכיכובה.
בשנת 2007 השתתפה בעונה השלישית של תוכנית המציאות "רוקדים עם כוכבים" בערוץ 2, ובאותה שנה גילמה שוב את טולי בלבולי בקלטת ההמשך ובהצגה "טולי בלבולי בממלכת המוזיקה".
ב-2011 הנחתה את התוכנית "מהפך במטבח" בערוץ הבריאות.
בשנת 2021 שיחקה בסדרה "מותק בול באמצע" בתפקיד מילי שמש בזלת.
קריירה > משחק  ושירה בתיאטרון

ב-1995 שיחקה במחזמר "מסיבת הפתעה" שכתבה וביימה חני נחמיאס והפיקה ציפי מייזלר.
בשנים 1996 ו-1997 השתתפה בפסטיגל.
בתיאטרון יובל: ב-1998 גילמה את סיסי הנסיכה במחזמר "סיסי הנסיכה" לצד עודד מנשה שכתבה סמדר שיר וביים גדי ענבר.
בשנת 2001 גילמה את תמי במחזמר "עמי ותמי", לצד טל מוסרי, אמיר פרישר גוטמן ומיקי קם, שכתבה מיכל קליין וביים עופר שפריר.
בשנת 2002 שיחקה את זהבה במחזמר "זהבה ושלושת הדובים" שנכתב על ידי סמדר שיר וביים עידן עמית.
בתיאטרון חיפה: ב-2004 שיחקה במחזמר "רובין הוד" שכתבה חמוטל בן זאב וביים נורמן עיסא.
ב-1999, 2005 ו-2006 גילמה את בילבי במחזמר "בילבי" שכתבה סמדר שיר וביים עופר שפריר.
ב-2008 גילמה את עליסה במחזמר "עליסה בארץ הפלאות" שכתבו מאור מיימון ובר קדמי וביים עופר שפריר.
ב-2002 שיחקה בהצגה "כשאת אומרת לא" מאת רבקה גילמן שביים אהד אשכנזי בתיאטרון באר שבע.
ב-2004 גילמה את פפגנה בהצגה "חליל הקסם" ואת קלרה ב"מפצח האגוזים" בסדרת ההצגות "אגדות ילדים" - סדרה משותפת לתזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון ולאופרה הישראלית.
ב-2012 שיחקה בהצגת היחיד "בת יפתח" שכתבה וביימה קרן כהן ישראלי בפסטיבל מרכז הבמה ובתיאטרון הערבי-עברי ביפו.
ב-2013 יצרה (לצד לי נחת שלום) וביימה את המופע "באבלינה" - קומדיית בועות ושפת גוף. המופע הועלה גם בפסטיבל ישראל.
ב-2014 כתבה (לצד אוהד בן אבי) וביימה את ההצגה "האחים מרחוב התווים" בתיאטרון השעה הישראלי.
כתיבה ובימוי

"המסע אל העיר שמעבר ענן" - ביימה ויזמה, הפקת המקור על פי לאה גולדברג, הצגה בפורמט ייחודי של "הצגה זזה" המשלבת את אומנויות הקרקס (2011)
אדוני החלום'" - בימוי תיאטרון סיפור מוזיקלי באקפלה (2011)
"סיפורים מתגלגלים" - בימוי מופע הפתיחה של פסטיבל חיפה להצגות ילדים ב-2012
"האחים מרחוב התווים" - מופע תיאטרון מוזיקלי, תיאטרון השעה הישראלי (2013)
"באבלינה" - קומדיית בועות פרועה בינלאומית, השתתף בפסטיבל ישראל - מופיע בהבימה (2013).
ניהול אומנותי של אירועי בחוצות בפסטיבל חיפה הבינלאומי להצגות ילדים בשנים 2011 ו-2012.
ניהול אומנותי, הפקה ובימוי של תיאטרון רחוב ב"פסטיבל העת העתיקה" בעתיקות קיסריה – פסטיבל מקורי מבית היוצר של תיאטרונלה (2013–2017).
כתיבה ובימוי חגיגות 25 שנה לתיאטרון גושן תיאטרון רפרטוארי לילדים ונוער (2013).
בימוי המופע "shine", מופע מחול – אלופי ישראל בריקודים סלוניים ב-2015.
כתיבה בימוי והנחיה של "ג'אז חם" – סדרה שנתית של קונצרט ג'אז בינלאומי לכל המשפחה באירוח אומני ג'אז מכל העולם (מוזיאון תל אביב, 2014–2015).
בימוי וכתיבה טקס פרס הבמה לילדים ולנוער 2011–2014.
ניהול פסטיבל חלום של תיאטרון בהבימה 2012–2017
יוצרת ובמאית של הצגת הפעוטות אה-או לתיאטרון אלמינא - תיאטרון חזותי בינלאומי.
פעילות ציבורית ועשייה חברתית

בשנת 2014 ייסדה את עמותת פלטפורמא ביחד עם קרן כהן ישראלי - עמותה הנותנת במה לנשים נפגעות אלימות במודל ראשון מסוגו בישראל.
במהלך מלחמת חרבות ברזל, דבורין יצרה את מיזם ההנצחה "אורות באפלה" שעוסק בסיפורי גבורה של נשים במהלך טבח שבעה באוקטובר.
חיים אישיים

דבורין נשואה לאמיר פרי, מתופף וחצוצרן להקת "פורטרט" ובנו של יעקב פרי, ולהם שתי בנות.
מתגוררת בהוד השרון.
הערות שוליים

↑  תחיה ברק, פרויקט הנצחה שיזמה דנה דבורין מספר את סיפורי גבורת הנשים ב-7 באוקטובר בלי הזוועות, באתר ynet, 17 בינואר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305986705171  ISNI: 0000 0000 6926 6203  VIAF: 97469608   WorldCat (עם VIAF): 97469608
יום העצמאות

ערך זה עוסק ביום העצמאות הישראלי. אם התכוונתם ליום עצמאות של מדינות אחרות, ראו .
| --- | --- |
מטס חיל האוויר לכבוד יום העצמאות ה-61 למדינת ישראל
מטס חיל האוויר לכבוד יום העצמאות ה-61 למדינת ישראל
 שמות נוספים:  יום הקוממיות, יום המדינה
 מדינה:  ישראל ישראל
 סוג:  חג לאומי
 סיבה:  הקמת מדינת ישראל
 סמלים:  דגל ישראל, מגן דוד, כחול ולבן
 חוגגים:  עם ישראל; ישראלים ורוב היהודים בתפוצות
 חגיגות:  טקס הדלקת המשואות בהר הרצל, חלוקת פרס ישראל, גמר חידון התנ"ך העולמי
 מתקשר עם:  יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל
 מועד
 תאריך:  ה' באייר או סמוך ליום זה.
יוֹם הַעָצְמַאוּתּ הוא חג לאומי ומועד ממלכתי במדינת ישראל, המציין את ההכרזה על הקמת מדינת ישראל בתום תקופת המנדט הבריטי. יום העצמאות חל בתאריך העברי ה' באייר (או בסמוך לתאריך זה; ראו פירוט), מייד בצאת יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל.
ביום שישי, ה' באייר תש"ח (14 במאי 1948), בשעה 16:00, כ-8 שעות לפני סיום המנדט הבריטי ובהתאם להחלטת החלוקה של עצרת האו"ם בכ"ט בנובמבר 1947, הכריז יושב ראש מנהלת העם, דוד בן-גוריון, בטקס חגיגי על הקמת מדינת ישראל, ונחתמה מגילת העצמאות. ההכרזה הוקדמה לצהרי יום ו', מספר שעות קודם לפקיעתו הרשמית של המנדט (15 במאי בשעה 00:00) בשל כניסת השבת והרצון להימנע מחילולה. התאריך העברי שבו נערכה ההכרזה נקבע ליום העצמאות.
יום העצמאות מתבטא בשורת טקסים ואירועים רשמיים ובהם: טקס הדלקת המשואות, לצד מנהגים דתיים ואירועים עממיים שהתפתחו במהלך השנים. יום העצמאות הוא יום שבתון, ואנשים רבים מנצלים אותו לנופש, לפיקניקים ומנגלים, לטיולים וביקור בתערוכות צה"ל ובאתרים שונים.
ביום העצמאות נהוג להניף את דגלי ישראל ברחבי המדינה, ברחובות ובמרפסות הבתים.
חקיקת יום העצמאות

יום העצמאות נקבע כיום חג ב"חוק יום העצמאות", ה'תש"ט-1949, שנחקק על ידי הכנסת הראשונה לקראת מלאת שנה להקמת המדינה ופורסם בספר החוקים ב-13 באפריל 1949. במסגרת הדיונים לחקיקת החוק נקבע שמו של יום זה כיום העצמאות (ולא בשמות 'יום הקוממיות' או 'יום המדינה', ביוזמתו של חבר הכנסת אברהם אלמליח ונוספים), תאריך יום העצמאות נקבע לתאריך העברי של הכרזת המדינה (ולא לתאריך הלועזי), ונקבע שבתון ממלאכה ביום החג.
חקיקת יום העצמאות > עיגון החג בחוק יסוד

בשנת ה'תשע"ח-2018 חוקקה הכנסת את חוק יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי, ובמסגרתו נקבע כי "יום העצמאות הוא יום החג הלאומי הרשמי של המדינה". בכך עוגן יום העצמאות בחוק יסוד וניתן לו מעמד חוקתי.
אירועים רשמיים בחג > בעבר

ב-25 השנים הראשונות לקיום המדינה התקיים ביום העצמאות מצעד יום העצמאות, שבו הוצגו כלי הנשק של צה"ל. מנהג זה הופסק, אך עדיין נערך משט ימי ומטס אווירי לאורך המדינה.
בשנים הראשונות של המדינה התקיים מרוץ העצמאות מתל אביב לירושלים דרך רחובות, כדי להדגיש את חיבורה של ירושלים לשאר הארץ.
ביום העצמאות בשנת ה'תשט"ו (1955) חוּלק נס הקוממיות ליישובים שהשתתפו בלחימה במלחמת העצמאות.
בין השנים 1960–1974 התקיים במוצאי יום העצמאות פסטיבל הזמר והפזמון, שנעל את אירועי יום העצמאות.
אירועים רשמיים בחג > כיום

בערב החג נערך בהר הרצל בירושלים, במעמד יושב ראש הכנסת, טקס הדלקת המשואות המסיים את אירועי יום הזיכרון ופותח את אירועי יום העצמאות. במהלך הטקס מורם דגל ישראל לראש התורן ובכך מתחיל רשמית יום העצמאות. את 12 המשואות בטקס מדליקים ישראלים שנבחרו כאות הוקרה על תרומתם לחברה ולמדינה. הטקס כולל גם חלק אמנותי ומופע דגלנים בו דגלני צה"ל יוצרים תבניות מורכבות על הרחבה.
נשיא המדינה מעניק את אות מצטיין הנשיא ל-120 חיילים במשכן הנשיא.
צה"ל מציג את אמצעי הלחימה שלו בחניוני צה"ל ובבסיסים שנפתחים במיוחד ביום זה, ועורך משט ימי ומטס אווירי לאורך המדינה. מטס חיל האוויר כולל טיסה של מטוסי קרב מתקדמים לצד מטס אווירובטי של מטוסי ההכשרה של החיל.
חידון התנ"ך העולמי לנוער יהודי נערך בצהרי החג בתיאטרון ירושלים.
אירועי החג ננעלים בטקס הענקת פרס ישראל. הפרס מוענק לישראלים שהגיעו להישגים יוצאי דופן בתחומם, בעיקר במדעים וברוח, והביאו גאווה מיוחדת למדינת ישראל.
אירועים רשמיים בחג > חגיגות מיוחדות

כל עשור נערכות חגיגות מיוחדות ששיאן ביום העצמאות, החל בחגיגות העשור למדינת ישראל ועד חגיגות שנת ה-70 למדינת ישראל.
ה' באייר ה'תש"ט בתל אביב, יום העצמאות הראשון שנחגג
תזמורת ילדים צועדת בחגיגות יום העצמאות בקריית גת, שנות השישים.
מטס חיל האוויר לכבוד יום העצמאות ה-61
חמישה מטוסי F-16I סופה של טייסת העטלף במטס חיל האוויר לכבוד יום העצמאות ה-67, חופי תל אביב
טקס חיילים מצטיינים בבית נשיא מדינת ישראל, הנערך בבוקר יום העצמאות.
הענקת פרס ישראל לפיקוד הנח"ל. טקס הענקת הפרס חותם את יום העצמאות.
מנהגי החג

כחג חדש יחסית, מנהגי החג עודם בתהליך גיבוש. בשנת 1952, בניסיון לייחד את היום ולכונן עבורו מנהגים, יזם שר החינוך בן ציון דינור את הגדת העצמאות. ההגדה חוברה על ידי הסופר אהרן מגד ויצאה לאור על ידי ענף ההסברה בצה"ל. מנהיגי הציבור הדתי הביעו מחאה על פרסום ההגדה, שנכתבה במתכונת ההגדה של פסח, והוחלט לגנוז אותה. חלק ניכר ממנהגי החג מקורם בחגיגות העשור למדינת ישראל בשנת תשי"ח-1958. בין המנהגים שנוצרו בחגיגות העשור: הצבת במות בידור במרכזי הערים והפרחת זיקוקין די-נור. יעקב אגמון ויהודה אילן היו אחראים על ארגון חגיגות העשור, והם הגו חלק מהאירועים שהפכו למסורת.
מנהגי החג העיקריים הם:
בהתאם לסמכות שניתנה לו בחוק יום העצמאות, תש"ט-1949, קבע ראש הממשלה, דוד בן-גוריון כי "ביום העצמאות יונף דגל המדינה על כל בנין ממשלתי או ציבורי ועל כל בית פרטי". אף שהוראה זו אינה נאכפת נתלים דגלי ישראל ברחבי המדינה כבר ימים אחדים לפני החג. הן מוסדות ציבוריים ופרטיים, והן אזרחים, תולים את דגלי ישראל על בתיהם ומכוניותיהם והעיריות מקשטות את הרחובות בדגלים, דגלוני כחול-לבן ובנורות צבעוניות. כמו כן מחולקים דגלים בעיתונים, בצמתים, במוסדות ציבור וחינוך.
לאחר הכרזת החג נפתחות במות למופעי מוזיקה ובידור בכל רחבי הארץ, וזיקוקין די-נור משוגרים לשמיים. המונים גודשים את הרחובות באזורי הבידור. יש הנוהגים להביע את שמחתם במתן חבטות בפטיש פלסטיק, התזת תרסיס שלג והתזת תרסיס חוטים דביקים, קניית צעצועים ואלמנטים זוהרים וצבעוניים.
רבים מתושבי המדינה יוצאים לפיקניקים, מצוידים במנגלים, בכל רחבי המדינה. מכירה נרחבת של ציוד וכלים לפיקניק מתחילה מייד עם תום חג הפסח.
חלק ממחנות צה"ל נפתחים לביקורים של הציבור הרחב, ונותנים לציבור הזדמנות, פעם בשנה, לפגוש מקרוב את כלי הנשק וכלי הרכב של צה"ל: נשק קל של צה"ל, מטוסים ומסוקים (כולל מטוסי קרב), ספינות הטילים וספינות סיור, טנקים, רכב קרבי משוריין, כלים הנדסיים, אמצעי תצפית ועוד. לצד הבסיסים פותח צה"ל גם חניונים ברחבי הארץ ובהם מוצגים כלי נשק, אמצעי לחימה וכלי רכב לצד הפעלות לילדים. מאז שנת ה-58 למדינת ישראל מקיימת זרוע היבשה של צה"ל תערוכה רב-חילית ביד לשריון בלטרון. בשמי הארץ נערך מטס של מטוסי חיל האוויר ומשט.
אתרים, מוזיאונים (בהם המוזיאונים של משרד הביטחון) ופארקים נפתחים בחינם לציבור הרחב.
ערוצי הטלוויזיה משדרים תוכניות חגיגיות ומרבים להקרין סרטים עבריים. הסרטים "גבעת חלפון אינה עונה" ו"הלהקה" נכנסו לקלאסיקה של החג.
בניו יורק מתקיים מפגן תמיכה בישראל בסוף השבוע האחרון של חודש מאי.
קישוטים מותקנים ברחבי הערים.
מנהגים דתיים בחג > סוגיות הלכתיות

שאלת קביעתו של יום העצמאות כחג, לאחר כאלפיים שנה שבהן לא קבעה ההלכה חגים חדשים, הביאה לדיונים הלכתיים רבים בנושא. הדיונים נסבו אודות עצם האפשרות לקבוע חג חדש, על אמירת ההלל ביום זה ואמירת ברכותיו, על האפשרות לאומרו גם בליל יום העצמאות, על ברכת שהחיינו ביום זה, על אמירת ברכת שעשה ניסים ואמירת תפילת על הניסים ביום זה, על הקריאה בתורה ועל קריאה בהפטרה ביום זה, על דחיית צום ואבלות ביום זה, ועל ההנהגות שצריכות להיות לגבי יום העצמאות שחל בשבת. יום העצמאות חל בזמן ספירת העומר במהלכה נוהגים בימינו מנהגי אבלות שונים, ולפעמים חלה בו אחת מתעניות בה"ב. לפיכך שאלת הצורך לדחות מנהגי אבלות ביום העצמאות משמעותית מאוד בקרב הציבור הדתי-לאומי. בהתאם לכך, בקרב הציבור הדתי לאומי, ביום העצמאות נהוג שלא חלים מנהגי האבלות של ספירת העומר.
כאשר נקבע יום העצמאות ציין הרב יהודה לייב פישמן מימון כי הוא משתלב בין שאר חגי ישראל בסימני המועדים שיצרו חז"ל לפי ימי הפסח.
מנהגים דתיים בחג > מנהגי החג בציונות הדתית

בבתי הכנסת ובבתי המדרש של הציונות הדתית נתלים דגלי ישראל, לובשים בגדי לבן ועורכים תפילות חגיגיות בהן משלבים אמירת הלל, תפילה לשלום המדינה, שירת "לשנה הבאה בירושלים הבנויה", שירת "אני מאמין", שירת פרק התהלים "שיר המעלות בשוב ה' את שיבת ציון" במנגינת המנון התקווה, אמירת פרקי תהלים העוסקים בהודאה לה' על הצלה, בקיבוץ גלויות ובגאולת עם ישראל, ועוד .
במוסדות הלימוד, בישיבות ובמכינות נערכים שיעורי תורה מיוחדים לרגל החג וכן הרקדות חגיגיות.
מנהגים דתיים בחג > מנהגי החג ביהדות החרדית

בראשית ימי המדינה צוין יום העצמאות כמעט בכל חוגי היהדות הדתית והחרדית במדינת ישראל[דרוש מקור], למעט חוגים קיצוניים כדוגמת נטורי קרתא. בעקבות מאבקים על רקע דתי בין הציבור החרדי לממשלות ישראל בשנים הראשונות להקמת המדינה, חל פיחות במעמדו של יום העצמאות, וכיום מרבית החרדים אינם מציינים כלל את יום העצמאות, ואינם אומרים הלל באותו יום, מטעמים הלכתיים ואידאולוגיים. ישנם אף שמציינים את יום העצמאות כיום אבל וצום (בעיקר בקרב העדה החרדית), ובמקרים שונים אומרים תחנון אף כאשר על פי המנהג אין אומרים אותו (כדוגמת יום בו נערכת ברית מילה), על מנת להדגיש את ההתנגדות לחגיגת היום.
עם זאת, בקרב קבוצות חרדיות שונות ישנו ציון מצומצם של היום, כדוגמת הנפת דגל ישראל על גג ישיבת פוניבז' בעקבות הוראת מייסדה הרב יוסף שלמה כהנמן, והוראת האדמו"ר מבוסטון בשנת תש"ע (2010) כי בבית מדרשו לא יאמר תחנון ביום העצמאות.