stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משומד לדבר אחד
מעמדו ההלכתי > מקור הדין

הסוגיה במסכת חולין, דנה האם אדם אשר הוחזק (אם על ידי עדים שראו אותו כמה פעמים, או בדרכים שונות) כמשומד על ידי כך שבקביעות הוא עובר על עבירה מסוימת, או אינו מקיים מצווה מסוימת (כדברי רש"י: "מבעט במצווה זו"), נחשב כמשומד לכל התורה, והוא בגדר של משומד לכל דבר (אשר לפי דעות מסוימות אינו תחת ההגדרה של יהודי), או שהוא בגדר של יהודי, רק שהוא משומד לדבר אחד, ומקבלין ממנו קרבן נדבה (על פי דברי הגמרא שם, מפני הסיבה שיחזור בתשובה). מסקנת הסוגיא היא, שמשומד לדבר אחד לא נחשב למשומד לכל התורה כולה.
עוד דנו חכמי התלמוד, רב אחא ורבינא, באדם שעושה עבירה להכעיס את בוראו ולא רק לתיאבון, אם הוא נחשב גם אז למשומד בלבד, או שמא נחשב הוא ל"מין". ההלכה נפסקת כמו הדעה שלהכעיס נחשב למין.
מעמדו ההלכתי > במצוות מסוימות

שונה היא הסברא במצוות מסוימות אשר לכל הדעות, אם הוא משומד להן, הוא נחשב משומד לכל התורה, ויש שאלה על יהדותו. למשל עבודה זרה, אשר אם אדם מוחזק כמשומד לעבודה זרה, הוא נחשב משומד לכל התורה כולה. וכן המומר ליין נסך, והמשומד לחילול שבת בפרהסיה, אשר דינו הוא כמשומד לכל התורה כולה.
ראו גם

רשע (הלכה)
משומד
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף כ"ו, עמוד ב'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר נזקים, הלכות רוצח ושמירת נפש, פרק ד', הלכה י', שולחן ערוך, חושן משפט, סימן תכ"ה, סעיף ה', שולחן ערוך, יורה דעה, סימן קנ"ח, סעיף א'.
נטליה קלי

| --- | --- |

נטליה קלי ב- וינה, 2013
 לידה:  18 בדצמבר 1994 (בת 29) הרטפורד, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  אוסטריה
 תקופת הפעילות:  מ-2005
 עיסוק:  זמרת
 סוגה:  פופ רית'ם אנד בלוז עכשווי
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 פרופיל ב-IMDb
 
נָטָלְיַה קֶלִי (בגרמנית: Natália Kelly; נולדה ב-18 בדצמבר 1994) היא זמרת אמריקאית-אוסטרית. קלי ייצגה את אוסטריה באירוויזיון 2013 אשר נערך במאלמה, שוודיה.
ראשית חייה

קלי נולדה בהרטפורד, קונטיקט, ארצות הברית, היא בתו של איש עסקים אמריקאי עם שורשים אוסטרים ואיריים ואם מברזיל. היא עברה לאוסטריה מארצות הברית בגיל שש, בשנת 2000. קלי התחילה מגיל צעיר להתעסק במוזיקה. בשנת 2004, בגיל עשר, הייתה חברה באופרת הילדים בהפקה של In 80 Tagen um die Welt (ברחבי העולם ב-80 יום) בתיאטרון הממלכתי של באדן. בנוסף, בשנת 2004, קלי הגיעה למקום השני בתוכנית הטלוויזיה Österreichischer Rundfunk (ORF), Kiddy Contest, בדואט עם מנואל גוטלב. בשנים שלאחר מכן, קלי השתתפה במספר תחרויות כולל פרימה לה מוזיקה במוזיקה קלאסית.
קריירה

ב-15 בפברואר 2013, קלי התחרתה בתחרות הבוחרת את נציג המדינה לתחרות האירוויזיון, Österreich rockt den Song Contest, ניא התמודדה עם השיר שלה "Shine". בסיום ההצבעה, קלי קיבלה 32 נקודות מההצבעת חבר המושבעים, ו-38 נקודות מההצבעה טלפונית מהקהל בבית, סך הכל זכתה ב-70 נקודות ובכן נבחרה לייצג אוסטריה באירוויזיון במאלמה, שוודיה.
קלי התמודדה בחצי הגמר הראשון של התחרות שנערך ב-14 במאי 2013, עם זאת, קלי לא העפילה לגמר כשהיא מדורגת במקום ה-14 מתוך 16 מדינות עם 27 נקודות סך הכל.
אלבום הבכורה שלה יצא לאור ב-12 באפריל 2013.
הערות שוליים

↑  Stories, eurovision.tv (באנגלית)
↑  Eurovision Song Contest 2013 Semi-Final (1) | Year page | Eurovision Song Contest - Malmö 2013, web.archive.org, ‏2 במאי 2013
↑  https://twitter.com/esckaz/status/322614052406837248, Twitter
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0001 2993 6396  MusicBrainz: c15d7345-2093-48db-be3f-f49e647288bb  VIAF: 684163706768329421249   WorldCat (עם VIAF): 684163706768329421249
ניבן

| ניבן |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: צלופחאים
משפחה:: מורניים
סוג:: ניבן
שם מדעי
 Gymnothorax ‏בלוך, 1795

ניבן (שם מדעי: Gymnothorax) הוא סוג של צלופח ממשפחת המורניים המאגד 126 מינים. הם חיים בימים טרופיים, בייחוד בשוניות אלמוגים ונפוצים באוקיינוס האטלנטי, השקט וההודי וגם בים סוף.
לצלופחים אלה סנפיר גב ארוך מראשם ועד זנבם. למינים מסוג זה אין סנפיר חזה ובטן. צורתם המוארכת מזכירה במידת מה נחש. חלק מהמינים מגיעים לאורך של עד שלושה מטר, אך מרביתם אינם מגיעים אלא למחצית מכך. הגדולה במיני הסוג היא המורנה ניבן ענקי שמגיעה למשקל 30 ק"ג ולאורך 3 מ'.
המורנות מצוידות בפה אימתני ובלסתות חזקות, לכל מורנה יש שתי מערכות לסתות. אחת גלויה והשנייה נמצאת בתוך גרון הצלופח. הלסת הראשונה נועדה לאחוז בטרף ואילו הלסת השנייה חותכת ואוכלת את הטרף. המורנות עלולות לגרום לפציעות חמורות לאויביהן. הן נוהגות לתקוף אף בני האדם המתקרבים לאזור מחייתן.
נורדיקה

נורדיקה (באסטונית: Nordica) היא חברת התעופה הלאומית של אסטוניה, בבעלות המדינה שבסיסה בנמל התעופה טאלין לנארט מרי. החל מאוקטובר 2017 שירתה נורדיקה מספר ערים, בעיקר ברחבי מרכז, צפון ומערב אירופה.
היסטוריה

החברה נוסדה ב-25 בספטמבר 2015 על פי החלטת ממשלת אסטוניה, בעקבות פשיטת רגל ופירוק של חברת התעופה הלאומית הקודמת, אסטוניאן אייר (שפסקה מעבודתה בתחילת 2008). הטיסה הראשונה שלה יצאה מטאלין לאמסטרדם ב-8 בנובמבר 2015. ב-30 במרץ 2016, הוכרז שם המותג החדש – "נורדיקה". במרץ 2018 נורדיקה פתחה בסיס בנמל התעופה חרונינגן שבצפון הולנד. הבסיס שירת ארבעה מסלולים: לקופנהגן, למינכן, איביזה וניס. בסיס זה נסגר בדצמבר של אותה השנה.
בפברואר 2020, חברת הבת של נורדיקה הודיעה על מיתוגה מחדש כ-Xfly. החברה גם שקלה להשכיר שבעה מטוסים נוספים. אולם תוכניות אלו מעולם לא התממשו.
לחברה צי של 17 מטוסים, מתוכם איירבוס A320, תשעה מטוסי בומברדייה CRJ700 ושבעה מטוסי ATR 72.
הערות שוליים

↑  "Contacts". Nordica. נבדק ב-2019-06-24. Company details Name: Nordic Aviation Group AS Adress: Lennujaama tee 13, 11101 Tallinn, Estonia
↑  "Where we fly". nordica.ee. נבדק ב-14 במרץ 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Nordic Aviation Group takes over Estonian Air routes". Eesti Rahvusringhääling. 7 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ettevõttest". Nordic Aviation Group. אורכב מ-המקור ב-7 באפריל 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Dron, Alan (11 במרץ 2016). "Estonia's Nordic Aviation rebrands as Nordica". Air Transport World. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Tubalkain, Marge (28 במרץ 2016). "Nordica: oleme kriitikast üllatunud". Postimees. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  luchtvaartnieuws.nl - Vertrek Nordica flinke domper voor Groningen Airport Eelde 3 December 2018
↑  news.err.ee - Regional Jet changes name to Xfly, to lease seven new aircraft
דגם ATR 72 של נורדדיקה
מרי קינגסלי

| --- | --- |

 לידה:  13 באוקטובר 1862 איזלינגטון, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  3 ביוני 1900 (בגיל 37) קייפטאון, מושבת הכף 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 פרסים והוקרה:  Fellow of the Royal Anthropological Institute of Great Britain and Ireland 
 
מרי קינגסלי
מרי קינגסלי בפיסול איביביו (ניגריה); אוסף מוזיאון העולם (אנ') בליברפול
מרי הנרייטה קינגסלי (באנגלית: Mary Henrietta Kingsley;‏ 13 באוקטובר 1862 – 3 ביוני 1900) הייתה סופרת וחוקרת בריטית נודעת. השקפותיה ודעותיה אודות האוכלוסייה המקומית באפריקה השפיעו רבות על דעת הקהל האירופאית בנושא זה.
תחילת דרכה

קינגסלי הייתה בתו הבכורה של החוקר והכותב ג'ורג' קינגסלי ואחייניתם של הסופרים צ'ארלס קינגסלי והנרי קינגסלי. משפחתה עברה להייגייט, פרוור של לונדון פחות משנה לאחר שמרי נולדה. שם נולד אחיה צ'רלי ב-1866.
לקינגסלי לא הוענקה השכלה רבה מעבר לשיעורי גרמנית שקיבלה בגיל צעיר. מקור הידע העיקרי שלה היה ספרייתו הגדולה של אביה שהייתה בהישג ידה וסיפוריו הרבים אודות מסעותיו שהעשירו רבות את השכלתה.
כחומר קריאה היא העדיפה קריאת ספרי מדע או סיפורי מסעות של חוקרים על פני רומנים שנחשבו באותה תקופה לנשיים יותר, כמו ספריהן של ג'יין אוסטן או שרלוט ברונטה. אחיה צ'רלי, לעומת זאת, נשלח לבית ספר ומשם המשיך לקולג' מתוך מטרה להמשיך ללימודי משפטים, דבר שאיפשר למרי גישה לחברה האקדמית.
חלומות הילדות של מרי להמשיך את מורשת המסעות של אביה הוגבלו במידה ניכרת בעקבות אימה החולה אותה סעדה. מאוחר יותר הפך גם אביה להיות מרותק למיטה עקב שיגרון שקיבל באחד מטיוליו. עם מותם של אביה ואימה ב-1892 יחד עם ירושה של 8600 לירות שטרלינג אותה חלקה יחד עם אחיה יכלה מרי לטייל כמו שחלמה תמיד. היעד הראשון אותו בחרה לטיולה היה אפריקה, מתוך מטרה למצוא חומר להשלמת ספר שכתב אביה על תרבויות באפריקה.
מסעותיה באפריקה

לאחר טיול ראשון באיים הקנריים החלה קינגסלי בהכנות לקראת הנסיעה לחוף המערבי של אפריקה. עד אז, הנשים היחידות ששהו באפריקה היו נשותיהם של מיסיונרים, פקידי ממשלה או חוקרים, ולא נשים לבדן. הרפתקאות לא נחשבו בתקופה הוויקטוריאנית לאורח חיים הולם לאישה, על אף ההערכה לנוסעות כמו איזבלה בירד, מריאן נורת' או מיי פרנץ'-שלדון. גם הנשים האפריקניות נדהמו לראות אישה בגילה של מרי נוסעת לבדה ולעיתים קרובות שאלו אותה מדוע בעלה אינו מלווה אותה.
מרי הגיעה לסיירה לאון ב-17 באוגוסט 1893, משם המשיכה לאונדה שבאנגולה. היא חייתה יחד עם המקומיים שלימדו אותה את הכישורים הנדרשים כדי לשרוד בג'ונגלים באפריקה, ולעיתים קרובות היא הלכה לבדה למקומות מסוכנים. כך למשל, היא כתבה ש"פעם אחת תנין החליט לשלוח את כפותיו הקדמיות מעבר לדופן הקנו שלי. חבטתי על אפו במשוט וגירשתי אותו". ההכשרה שלה כאחות באנגליה הכינה אותה למחלות או פציעות קלות בהם נתקלה. מרי חזרה לאנגליה בדצמבר 1893.
היא חזרה שוב לאפריקה בדצמבר 1894 עם ביטחון עצמי רב יותר מהפעם הקודמת. היא השתוקקה לחקור את תרבותם של הקניבלים ומנהגי הדת המסורתיים שלהם. באפריל באותה שנה היא הכירה לראשונה מיסיונרית סקוטית בשם מרי סלסור, אנגליה רווקה שכמוה חיה לבדה באפריקה. סלסור סיפרה לה על המנהג המקומי של הריגת תאומים אותו ביקשה לעצור. המקומיים האמינו כי אחד התאומים הוא צאצא של השטן שהזדווג בחשאי עם אימם. כיוון שלא ניתן להבדיל בין ילדו של השטן לילד האחר היו הורגים את שני התאומים ולעיתים קרובות גם את אימם.
מאוחר יותר, בזמן שהותה בגבון שטה מרי על קנו במעלה הנהר אוקואה, בו היא אספה דגימות של דגים שלא היו מוכרים למדע עד אז ונקראו מאוחר יותר על שמה. לאחר שנפגשה עם אוכלוסיית פאנג וטיילה באזור בלתי מוכר זה היא טיפסה במעלה ההר קמרון, כ-4.2 קילומטר.
חזרתה לאנגליה

עם חזרתה לאנגליה הוצפה מרי בבקשות לראיונות על ידי עיתונאים. תאוריה בעיתונים נטו לתאר אותה כ'אשה חדשה', תיאור שקינגסלי נמנעה ממנו.
קינגסלי נמנעה מלשייך את עצמה לתנועה הפמיניסטית והכחישה שמועות שהיא לבשה מכנסיים במהלך המסע שלה. היא התלבשה בצורה שמרנית ונהגה ללבוש שמלות ארוכות בעלות שרוולים ארוכים ותחתוניות עבות. באחד מספריה היא ספרה שאת יתרונותיה של 'שמלה עבה במיוחד' היא גילתה כשנפלה לתוך מלכודת פילים. הבד העבה של השמלה הגן עליה והיא רק נחבלה. במהלך שלוש השנים הבאות היא הסתובבה רבות באנגליה כשהיא מרצה על החיים באפריקה למגוון של קהלים.
קינגסלי עוררה את רוגזה של הכנסייה האנגליקנית כשהעבירה ביקורת על ניסיונם של המיסיונרים באפריקה לשנות את תרבותם של תושביה. היא דיברה על אספקטים שונים ורבים של תרבות האפריקאים באפריקה שזעזעה אנגלים רבים, כמו פוליגמיה. כך לדוגמה היא אמרה שהיא, "רתחה מרוב השפלה וקלון כשראתה את ההרס שמתרחש בקרב תושבי החוף המקומיים... כשהתוצאה הטבעית של שבירת המסורת המסודרת של פוליגמיה מובילה למונוגמיה שנעשית בצורה לא מסודרת ולא תקינה."
העובדה שהיא חייתה זמן רב בקרב האוכלוסייה האפריקאית גרמה לכך שהיא הייתה מודעת לנסיבות שהובילו לאורח חייהם. כך למשל, העובדה שפוליגמיה הייתה נפוצה באפריקה הייתה פועל יוצא מאורח החיים האפריקני שדרש עשיית מטלות רבות שאישה לבדה לא יכלה לעמוד בהם, ולא פועל יוצא של השקפת עולם אכזרית או לא הוגנת. מיסיונרים רבים באפריקה דרשו מגברים לנטוש את נשותיהם, דבר שהוביל לכך שנשים רבות נשארו עם ילדיהם ללא תמיכה של הבעל. למרות השקפות אלו שהיו תקדימיות באותה תקופה, קינגסלי הייתה שמרנית למדי בדעותיה. כך, למשל, היא התנגדה לתנועה למען זכות ההצבעה לנשים.
פרסומים

קינגסלי כתבה שני ספרים על חוויותיה: "מסעות במערב אפריקה" (1897), שהפך מיד עם יציאתו לרב-מכר, ו"מערב אפריקה" (1899) שהעניק לה כבוד רב ויוקרה בקרב הקהילה המדעית. כמה עיתונים סירבו לפרסם סקירות על עבודותיה בנימוק כי דעותיה המפריכות את הדעה המקובלת על מעמדם הנחות של המקומיים באפריקה יערערו את התשתית עליה מבוסס הרעיון האימפריאליסטי.
מותה

במהלך מלחמת הבורים השנייה נסעה קינגסלי לקייפטאון מתוך מטרה להתנדב כאחות. היא הוצבה בבית החולים שם טיפלה בשבויי מלחמה בורים. לאחר כחודשיים בהם פעלה כאחות הופיעו אצלה תסמינים של טיפוס הבטן. היא מתה ב-3 ביוני 1900. בהתאם לרצונה, הושלכה גופתה לים.
השפעתה

סיפוריה של קינגסלי ודעותיה אודות אורח החיים באפריקה העלו לקונצנזוס את שאלת האימפריאליזם והיחס לעמים המקומיים. מפלגת יריד הסחר שנוסדה זמן קצר לאחר מותה לחצה לשיפור התנאים עבור האפריקאים תושבי המושבות הבריטיות. עמותות שפעלו למען רפורמות שונות הוקמו לזכרה והובילו שינויים בנושא זה. בית הספר לרפואה טרופית בליברפול נוסד לזכרה. ההבנה והאמפתיה שהייתה לה לתרבות האפריקאית והעמדות שגיבשה לגבי אורח החיים ה'פראי' של האפריקאים העניקו לה את התדמית של 'האישה החדשה', התדמית הפמיניסטית שהיא כל כך התנגדה לה.
לקריאה נוספת

Katherine Frank, A Voyager Out: The Life of Mary Kingsley, New York: Ballantine Books, 1987
Alison Blunt, Travel, Gender, and Imperialism: Mary Kingsley and West Africa, New York and London: The Guilford Publications, 1994
הערות שוליים

↑  קתרין פרנק, חייה של מרי קינגסלי. (A Voyager Out: The Life Of Mary Kingsley), 1987, עמ' 28
↑  פרנק, עמ' 57
1 2  מי הייתה מרי קינגסלי? הספרייה הלימודית השלמה לילדים
↑  "מרי הנרייטה קינגסלי", מילון אוקספורד של הביוגרפיה הלאומית 
(Oxford Dictionary of National Biography), 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007274688705171  PLWABN: 9810543459805606  BIBSYS: 90901793  BNE: XX973982  BnF: cb12173673n (data)  CiNii: DA05408198  GND: 118777173  ICCU: SBLV033124  ISNI: 0000 0001 2276 275X  KulturNav: c57d3cc0-796f-4f44-be9a-12f5a41e2e37  LCCN: n83055838  NDL: 00963928  NKC: jn20000700892  NLA: 35272494  NTA: 072037814  RERO: 02-A003455044  SELIBR: 193566  SNAC: w68738jb  SUDOC: 028937384  Trove: 892004  VIAF: 9889559   WorldCat (עם VIAF): 9889559
נחלת שבעה (ספר)

| --- | --- |

שער הספר "נחלת שבעה", מהדורה ראשונה, אמסטרדם תכ"ז, 1667
 מידע כללי
 מאת:  רבי שמואל הלוי
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  ספרות הלכתית 
 הוצאה
 מקום הוצאה:  אמסטרדם 
 תאריך הוצאה:  1667 
 
נחלת שבעה הוא ספרו של רבי שמואל בן דוד הלוי בן המאה ה-17, הכולל את מרבית נוסחי השטרות הנהוגים בעם ישראל בצירוף הלכות העוסקות בכתיבת שטרות ובדיניהם.
המחבר

נולד במזריטש בפולין, למד בבית מדרשו של רבי דוד הלוי סגל, בעל ה"טורי זהב" (הט"ז) ושימש כרב בכמה ערים באשכנז. נפטר בשנת תמ"א (1681) בקליינשטיינאך. בספר "קיצור שני לוחות הברית" מאת הרב יחיאל מיכל אפשטיין הובא נוסח לבית נוסף לפיוט "מעוז צור" המיוחס לרבי שמואל הלוי.
תוכן הספר

ב-69 פרקי הספר נכללו נוסחי השטרות כפי שבירר אותם המחבר "מפי סופרים וספריהם", בהם שטרי תנאים, כתובות, גיטין, חליצה, שטרי חוב ומכירה ועוד. מלבד הנוסחאות המדויקות, דן המחבר בכל פרק בשאלות הנוגעות לשטר המסוים, לנוסחו, לכתיבתו ולמסירתו. בנוסף צורפו כמה פרקים העוסקים בסדר כתיבת השטר, דינים הנוגעים לסופר, לעדים וכו'.
שם הספר

בפתיחת הספר מונה המחבר שבעה טעמים לשם "נחלת שבעה". בין הטעמים ציין כי ספרו זה הוא הנחלה אותה הוא מוריש לבניו ולאחרים וכי "שבעה" בגימטריה עולה כשמו הפרטי - שמואל. מקור הביטוי "נחלת שבעה" בספרי דברים (יח, ב).
מהדורות הספר

הספר הודפס לראשונה באמסטרדם בשנת תכ"ז (1667). בשער הספר תוארה מעלתו וחשיבותו של הספר "יקר הערך" אשר "לא היה לעולמים מימים קדמונים". תוספת לספר הכוללת שטרות נוספים ותשובות להשגות שונות שהתעוררו בעקבות הוצאת המהדורה הראשונה הודפסה על ידי המחבר סמוך לפטירתו בפרנקפורט בשנת תמ"א (1681) בשם "נחלת שבעה - מהדורא בתרא". הספר זכה למהדורות נוספות ונעשה לספר נפוץ ושימושי בארצות אשכנז ופולין עבור סופרים, דיינים וכותבי שטרות. מהדורה מורחבת בת 3 כרכים בצירוף מקורות והערות יצאה ב-2006 על ידי מכון אוצר הפוסקים בעריכת הרב יחזקאל אהרן שוורץ. הרב אשר אנשיל גרינוולד (נפטר ב-1944) שוחט בעיר אונגוואר הוציא ספר בשם "קיצור נחלת שבעה" המבוסס על ספרו של הלוי. גם ספרו זכה למהדורות נוספות.
על תפוצתו הרחבה של הספר כתב הרב אשר אנשיל גרינוולד בהקדמת "קיצור נחלת שבעה" כי ספרו של רבי שמואל הלוי "נתקבל בכל תפוצות ישראל, ובפרט כותבי כתובות ותנאים אי אפשר להן בלעדיו והכל צריכים אליו". פרופ' אשר גולאק כתב כי קובץ זה הוא "קובץ השטרות החשוב ביותר בדורות האחרונים". מלבד המהדורות הרבות של הספר, הודפסו בשנים מאוחרות יותר קובצי שטרות רבים המבוססים על נוסחאותיו של הספר "נחלת שבעה".
תשובות שונות של המחבר הודפסו בשנת תנ"ב (1692) בפיורדא על ידי בנו, רבי אברהם, בשם "נחלת שבעה - חלק שני".
הערות שוליים

↑  קיצור שני לוחות הברית, אמסטרדם תפ"א (1721), דף קד עמוד ב, באתר היברובוקס.
↑  על פי מפעל הביבליוגרפיה העברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007398813605171  GND: 1164474782  LCCN: n2005036952  VIAF: 1413153472509745360002   WorldCat (עם VIAF): 1413153472509745360002
משולש שווה-צלעות

משולש שווה-צלעות
בגאומטריה, משולש שווה-צלעות (מש"צ) הוא משולש שכל צלעותיו שוות זו לזו. במשולש כזה גם הזוויות שוות ועל כן כל אחת מהן היא בת 60 מעלות. משולש שווה-צלעות הוא מצולע משוכלל בן שלוש צלעות, ולכן ניתן לכנותו "משולש משוכלל" (אך כינוי זה אינו מקובל).
תכונות

בכל אחד מקודקודיו של משולש שווה-צלעות, התיכון, הגובה, וחוצה הזווית היוצאים ממנו מתלכדים, וישר זה הוא גם אנך אמצעי לצלע שמול הקודקוד.
במשולש שווה-צלעות רדיוס המעגל החסום שווה לחצי מרדיוס המעגל החוסם. המרכזים שלהם מתלכדים, ומהווים מרכז הכובד של המשולש, בו כל הקווים המיוחדים נפגשים ומתחלקים ביחס 2:1. בנוסף, המעגל החסום מתלכד עם מעגל תשע הנקודות. בשל ההתלכדות לא מוגדר בו ישר אוילר.
מבין חמשת הפאונים המשוכללים, בשלושה כל הפאות הן משולשים שווי צלעות: בארבעון (פירמידה משולשת) יש ארבעה משולשים שווי צלעות, בתמניון (אוקטהדרון) - שמונה ובעשרימון (איקוסהדרון) - 20 משולשים שווי צלעות.
מידות

אם צלע המשולש היא  \ a, אז:
היקף המשולש הוא  \ 3a.
אורך הגבהים, התיכונים וחוצי הזוויות הוא  {\frac {\sqrt {3}}{2}}a.
שטח המשולש הוא  {\frac {\sqrt {3}}{4}}a^{2}.
רדיוס המעגל החוסם הוא  {\frac {\sqrt {3}}{3}}a.
רדיוס המעגל החסום הוא  {\frac {\sqrt {3}}{6}}a.
בנייה

כדי לבנות עם סרגל ומחוגה משולש שווה-צלעות, יש לפעול על פי השיטה הבאה:
שרטט קטע שאורכו כאורך צלע המשולש הנדרש.
פתח את המחוגה בגודל הקטע.
שים את קצה המחוגה בקצה הקטע הנתון ושרטט קשת
שים את קצה המחוגה בקצה האחר של הקטע הנתון ושרטט קשת.
חבר את נקודת החיתוך של שתי הקשתות עם קצות הקטע הנתון.
בנייה זו היא הנפוצה ביותר, כי ניתן בעזרתה לבנות משולש עם צלע נתונה. במקרים אחרים, למשל כשיש לשרטט משולש החסום במעגל נתון, יש לפעול לפי השיטה הבאה:
שרטט ישר.
מקם עליו נקודה ובנה מעגל שהיא במרכזו.
שרטט מעגל נוסף, בעל אותו רדיוס, שמרכזו באחת מנקודות החיתוך של המעגל עם הישר.
שרטט קטע המחבר את נקודות החיתוך של שני המעגלים.
חבר את קצותיו של הקטע עם נקודת החיתוך השנייה של המעגל (הראשון) עם הישר.
שלושת הקטעים ששורטטו מהווים משולש שווה-צלעות.
(התהליך מודגם משמאל).
בשתי הדרכים מתקבלת צורת וסיקה פיסקיס.
ראו גם

משפט נפוליאון
פלקסגון
משפט ויויאני
משולש שווה-צלעות
בנייה של משולש שווה-צלעות
בנייה של משולש שווה-צלעות
נותר

בהלכות קרבנות, נותר הוא קרבן שלא נאכל בזמן שנקבע בתורה לאכילתו, או לא הוקרב על המזבח בזמן שקבעה התורה להקרבתו. יש מצווה להקריב את הקורבן ולאוכלו בזמנו עד תומו, כך שלא יוותר ממנו לאחר הזמן שנקבע לאכילתו. אם עבר הזמן וטרם הספיקו לבצע בקורבן את המצווה הדרושה בו - אסור לאכול אותו או להקריב ממנו, ומצווה לשרוף אותו. האוכל נותר במזיד נענש בכרת, ואם עשה בפני עדים והתראה, בית דין גוזר עליו מלקות. אם היה זה בשוגג, חייב חטאת.
האיסור להותיר מן הקורבן

בתורה מוזכר כמה פעמים איסור להשאיר את בשר הקורבן מעבר לזמנו:
לגבי קורבן הפסח: "ולא תותירו ממנו" (שמות י"ב, י').
לגבי קורבן חגיגת ארבעה עשר: "ולא ילין מן הבשר אשר תזבח בערב" (דברים ט"ז, ד').
לגבי קורבן פסח שני: "לא ישאירו ממנו עד בקר" (במדבר ט', י"ב).
לגבי קורבן תודה: "בַּיּוֹם הַהוּא יֵאָכֵל, לֹא-תוֹתִירוּ מִמֶּנּוּ עַד בֹּקֶר:  אֲנִי, ה'." (ויקרא כ"ב, ל').
לגבי קורבן שלמים: "וּבְשַׂר זֶבַח תּוֹדַת שְׁלָמָיו בְּיוֹם קָרְבָּנוֹ יֵאָכֵל, לֹא יַנִּיחַ מִמֶּנּוּ עַד בֹּקֶר." (ויקרא ז', ט"ו).
פסוקים אלה עוסקים בחלקי הקורבן הראויים לאכילה. איסור דומה נאמר גם על החלקים הטעונים הקרבה: "וְלֹא יָלִין חֵלֶב חַגִּי עַד בֹּקֶר" (שמות כג, יח).
מן הפסוקים על קורבן תודה נלמד האיסור גם ביחס לקורבנות שעליהם לא נאמר הדבר במפורש.
על איסור הותרת הקרבן אין לוקים, מפני שהשארת הקורבן איננה מעשה אקטיבי, ואין מלקות על לאו שאין בו מעשה. נימוק נוסף: מכיוון שלאחר השארת הקורבן חלה מצוות עשה לשרוף את השאריות ובכך לתקן את התקלה שנוצרה - ההשארה היא לאו הניתק לעשה (תלמוד בבלי, פסחים פג, א).
הזמן הקצוב להקרבת הקורבנות ואכילתם

הזמן המוקצב משתנה בין סוגי הקרבנות השונים. לדוגמה: קרבן שלמים נאכל ביום הקרבתו, בלילה שלאחר מכן ועוד יום נוסף (עד הלילה). ובלשון המשנה : לשני ימים ולילה אחד. לאחר זמן זה אם לא אכלו את הקרבן הוא נהפך לנותר.
איסור האכילה ומצוות השריפה

איסור האכילה נלמד מהפסוק "לא יאכל כי קדש הוא" (שמות כ"ט, ל"ד). העונש על אכילת הנותר הוא כרת: "וְאֹכְלָיו עֲו‍ֹנוֹ יִשָּׂא, כִּי-אֶת-קֹדֶשׁ ה' חִלֵּל; וְנִכְרְתָה הַנֶּפֶשׁ הַהִוא, מֵעַמֶּיהָ." (ויקרא י"ט, ח').
איסור האכילה ומצוות השריפה > מצוות שריפת הנותר

ישנה מצוות עשה לשרוף את הנותר באש, כיוון שנאמר "וְהַנּוֹתָר, מִבְּשַׂר הַזָּבַח--בַּיּוֹם, הַשְּׁלִישִׁי, בָּאֵשׁ, יִשָּׂרֵף" (ויקרא ז', י"ז).
הערות שוליים

↑  רש"י במסכת ברכות ב, א ד"ה עד שיעלה, ורמב"ם הלכות פסולי המוקדשין יח, ט. לדעת בעל ספר מנחת חינוך (מצווה ח) יש איסור נותר כללי על כל הקרבנות, מלבד האיסור הפרטני שיש על אלו מהם שבהם נאמר הדבר במפורש.
ניבן ירוק

| ניבן ירוק |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: צלופחאים
משפחה:: מורניים
סוג:: ניבן
מין:: ניבן ירוק
שם מדעי
 Gymnothorax funebris ‏Ranzani, 1840

ניבן ירוק (שם מדעי: Gymnothorax funebris) הוא מין של צלופח גדול מהסוג ניבן שבמשפחת המורניים החי במימי האזור הטרופי של מערב האוקיינוס האטלנטי שלחופי ניו ג'רזי, ברמודה ומצפון מפרץ מקסיקו דרומה למימי הים הקריבי ועד לחופי ברזיל. הניבן מצוי בין שוניות האלמוגים ובין הסלעים בקו החוף עד לעומק 40 מטרים.
מאפיינים

ניבן זה מגיע לאורך 2.5-2 מטר ולמשקל 29 ק"ג, והוא בעל קשקשים בצבע ירוקים בהיר עד צהוב-לימון, כשצידיו מפוספסים בעדינות בקווים ירוקים. הוא בעל ראש מסיבי עם עיניים כחולות שרואות בקושי, ולסת רחבה מלאה שיניים חדות מאוד. למורנה חוש ריח חד ביותר, העוזר לה למצוא נתיבי ריחות של טרפה.
מורנה זו יוצאת לציד בעת הלילה. הטרף כולל סרטנים, רכיכות ימיות כמו דיונונים ותמנוניים ודגים שונים. הניבן תוקף את הטרף ממארב בין הסלעים וחוטף אותו בלסתות פעורות בעלות שיניים בתוך הגרון.
הערות שוליים

↑  ניבן ירוק באתר הרשימה האדומה של IUCN
נורדקאפ

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  הים הנורווגי 
 קואורדינטות:  71°10′21″N 25°47′04″E﻿ / ﻿71.1725°N 25.784444444444°E﻿ / 71.1725; 25.784444444444
 נתונים מדיניים
 מדינה:  נורווגיה נורווגיה
  (למפת נורווגיה מוגדלת) אוסלו ברגן טרומסה טרונדהיים קריסטיאנסנד נרוויק שוודיה פינלנד אסטוניה רוסיהנורדקאפ(למפת נורווגיה רגילה) אוסלו ברגן טרומסה טרונדהיים קריסטיאנסנד נרוויק שוודיה פינלנד אסטוניה רוס.נורדקאפ(למפת פינמרק רגילה) ואדסהנורדקאפ(למפת פינמרק מוגדלת) ואדסהנורדקאפ
 
נורדקאפ (בנורווגית: Nordkapp – "כף הצפון" או Nordkapplatået – "רמת כף הצפון") הוא חצי אי קטן בתחומה של מועצה מקומית באותו שם, בצפונו של האי מגרֵייה (Magerøya) במחוז טרומס ופינמרק שבצפון נורווגיה.
גאוגרפיה

חצי האי התפרסם בשל צוק בגובה של 307 מטר בצפונו המזדקר מעל מימי האוקיינוס הארקטי בקואורדינטות 71°10′21″ צפון ו-25°47′40″ מזרח, ונחשב באופן פופולרי לנקודה הצפונית ביותר באירופה. הלכה למעשה, נורדקאפ אינו הנקודה הצפונית באירופה הן בשל כך שסמוך ממערב לו שוכן כף קניבשלודן (Knivskjellodden) המגיע קילומטר ומחצה נוספים צפונה, ובעיקר בשל כך ששני חצאי האי שוכנים על האי מגרייה ולפיכך אינם חלק מאירופה היבשתית. הנקודה הצפונית באירופה היא על כן כף הינרודן (Kinnarodden) מזרחה משם בנורדקין.
הערות שוליים

↑  נורבגיה, באתר נורדקאפ – the North Cape
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4042550-2  NKC: ge559286  VIAF: 315146119   WorldCat (עם VIAF): 315146119 
לוח הזיכרון ל"קרב הכף הצפוני" בנורדקאפ
משפט אולם

משפט אולם הוא משפט בתורת המבנה של חבורות אבליות. המשפט ממיין את החבורות האבליות המפותלות בנות-המניה, עד כדי איזומורפיזם.
סדרת אולם

חבורה אבלית היא פרימרית (עבור ראשוני p), אם כל האיברים הם מסדר חזקה של p. תהי A חבורה אבלית פרימרית. מגדירים, באינדוקציה טרנספיניטית, שרשרת של תת-חבורות באופן הבא:
 G_{0}=G,
 G_{\alpha +1}=pG_{\alpha } לכל סודר  \alpha ,
 G_{\alpha }=\bigcap _{\beta <\alpha }G_{\beta } לכל סודר גבולי  \alpha .
האורך של החבורה הוא הסודר שבו היא נעצרת (לראשונה ולתמיד). השרשרת נעצרת בתת-החבורה החליקה המקסימלית של A. החבורה A היא מצומצמת אם אין לה תת-חבורה חליקה (שונה מאפס); כלומר, כאשר A מצומצמת השרשרת מגיעה לאפס.
נסמן ב-P את אוסף האיברים מסדר p ב-G.
הממדים  f(\alpha )=\dim _{\mathbb {F} _{p}}(P\cap G_{\alpha })/(P\cap G_{\alpha +1}) נקראים סדרת אולם של החבורה G. (אפשר להגדיר גם  f'(\alpha )=\dim _{\mathbb {F} _{p}}(P+G_{\alpha })/(P+G_{\alpha +1}), ואז  \dim _{\mathbb {F} _{p}}G_{\alpha }/G_{\alpha +1}=f(\alpha )+f'(\alpha )).
נאמר שסדרה המסתיימת בסודר בן-מניה היא אפשרית אם בין כל שני סודרים גבוליים מתחת לגובה הסדרה, יש אינסוף מקומות שבהם הסדרה אינה מתאפסת. משפט אולם קובע שסדרת אולם של חבורה אבלית פרימרית מצומצמת בת-מניה היא אפשרית, ושהסדרה קובעת את החבורה עד כדי איזומורפיזם.
מכיוון שתת-חבורה חליקה היא מחובר ישר וכל חבורה חליקה מפותלת היא סכום ישר של מרכיבים ידועים, ומכיוון שכל חבורה מפותלת מתפרקת לסכום ישר של חבורות פרימריות, משפט אולם ממיין באופן מלא את כל החבורות האבליות המפותלות בנות-המניה.
משפט אולם חל בשינויים קלים על מודולים נוצרים מנייתית מעל כל תחום ראשי.
ניבן נפיל

| ניבן נפיל |
| --- | --- |
 ניבן נפיל נח על מצע חול צדפי, לפני שתי אבנים
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: צלופחאים
משפחה:: מורניים
סוג:: Strophidon
מין:: ניבן נפיל
שם מדעי
 Strophidon sathete ‏המילטון, 1822

ניבן נפיל (שם מדעי: Strophidon sathete) הוא מין יחיד בסוגו של צלופח ממשפחת המורניים.