חיים ויצמן
הערות שוליים

↑  נשיא ישראל ד"ר חיים ווייצמן, איננו, הארץ, 10 בנובמבר 1952
↑  הנשיא חיים בן עוזר ווייצמן איננו, הצופה, 10 בנובמבר 1952
↑  ד"ר חיים ווייצמן נפטר אתמול בבוקר, קול העם, 10 בנובמבר 1952
↑  רוז, הערות, עמוד 300, א, הערה 11: "קשה לקבוע במדויק את מועד לידתו של ויצמן. התאריך המצוין לעיל, המקובל עתה על דעת רבים, מופיע בדרכונו הישראלי".
1 2 3  רוז, פרק א, עמוד 10.
↑  חיים ויצמן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
1 2 3 4  רוז, פרק א, עמוד 12.
↑  רוז, פרק א, עמוד 14.
↑  רוז, פרק א, עמוד 15.
↑  רוז, פרק א, עמוד 13.
↑  רוז, פרק ב, עמוד 17.
↑  רוז, פרק ב, עמוד 18.
↑  רוז, פרק ב, עמוד 19.
↑  רוז, פרק א, עמוד 6: לאביו, כתב ויצמן אך ורק בעברית.
1 2 3  רוז, פרק ב, עמוד 20.
1 2  Geoffrey Lewis, Balfour and Weizmann: The Zionist, the Zealot and the Emergence of Israel, A&C Black, 2009, p. 38
↑  רוז, פרק ב, עמוד 21.
↑  רוז, פרק ב, עמוד 22.
↑  רוז, פרק ב, עמוד 24.
↑  רוז, פרק ב, עמוד 25.
↑  רוז, פרק ב, עמוד 26.
↑  כותרת הדיסרטציה: "Elektrolytische Reduktion von 1-Nitroanthrachinon [und] Ueber die Kondensation von Phenanthrenchinon u. 1-Nitroanthrachinon mit einigen Phenolen".
↑  רוז, פרק ב, עמודים 27–28.
↑  רוז, פרק ג, עמוד 31.
↑  רוז, פרק ג, עמודים 35–36.
↑  רוז, פרק ג, עמודים 33–35.
↑  רוז, פרק ג, עמוד 36.
↑  רוז, פרק ג, עמוד 38.
↑  רוז, פרק ד, עמודים 45–48.
1 2 3  רוז, פרק ד, עמודים 51–52.
↑  רוז, פרק ו, עמוד 73.
↑  רוז, עמודים 32, 54.
↑  ישעיהו פרידמן, הרצל ופולמוס אוגנדה, עיונים בתקומת ישראל 4, 1994, עמודים 203-175
↑  רוז, פרק ד, עמוד 50.
↑  רוז, פרק ד, עמוד 54.
↑  רוז, פרק ה, עמוד 55.
↑  רוז, פרק ה, עמודים 56–57.
1 2  רוז, פרק ה, עמודים 62–63.
↑  רוז, פרק ה, עמוד 64.
↑  רוז, הערות, פרק ה, הערה 60, עמוד 305.
↑  רוז, פרק ה, עמודים 57–59: דירתם החדשה במנצ'סטר הייתה ברחוב פארפילד בראשולם.
↑  רוז, פרק ו, עמוד 72.
↑  רוז, פרק יב, עמוד 161.
↑  רוז, פרק ה, עמוד 65.
↑  רוז, פרק ה, עמודים 66–67.
↑  רוז, פרק ה, עמודים 69–71.
↑  רוז, פרק ו, עמוד 80.
↑  רוז, פרק ו, עמוד 82.
↑  רוז, פרק ו, עמודים 83–84.
↑  רוז, פרק ז, עמודים 94–95.
↑  רוז, פרק ז, עמוד 93.
↑  רוז, פרק ז, עמוד 91.
1 2  רוז, פרק ז, עמודים 98–99.
↑  בתחילה שכר ויצמן דירה ברובע צ'לסי וחלק אותה עם זאב ז'בוטינסקי, וכשהגיעו אשתו ובנו עברה המשפחה לרובע קנסינגטון (רוז, עמודים 98–99). באוקטובר 1916 חכר ויצמן בית מפואר בן 15 חדרים באדיסון רוד 67 (רוז, עמוד 160). ב-1919 עקרה המשפחה לבית מפואר שרכשה ורה באדיסון קרסנט 16, שם עמדו לרשות ויצמן משרת אישי, נהג, טבח ומשרתות. כמו כן, הייתה לו מכונית רולס-רויס בבעלותו (רוז, עמודים 150, 157).
↑  רוז, פרק ז, עמוד 95.
↑  רוז, פרק ז, עמוד 103.
↑  רוז, פרק ח, עמודים 106–107.
↑  רוז, פרק ח, עמודים 111–112.
↑  רוז, פרק ח, עמודים 113–114.
↑  רוז, פרק ח, עמודים 115–116.
↑  רוז, פרק ח, עמוד 118.
↑  רוז, פרק ג, עמוד 37.
↑  רוז, פרק ה, עמוד 60.
↑  רוז, פרק ה, עמוד 61.
↑  רוז, פרק ו, עמוד 76.
↑  רוז, פרק ו, עמוד 79.
1 2  רוז, עמודים 77, 97.
↑  ניר מן, 'בריטים, ציונים וחיות אחרות - תשעים שנה להצהרת בלפור, ה-2 בנובמבר 1917', מקור ראשון, 9 בנובמבר 2007.
↑  How Germany lost the WWI arms race מאתר ה-BBC
↑  על פי ספרה של ברברה טוכמן, התנ"ך והחרב: אנגליה וארץ ישראל, עמוד 217, אצל אביבה חלמיש, מבית לאומי למדינה בדרך: היישוב היהודי בארץ-ישראל בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, 2004, כרך א', עמוד 87: הסבר זה להצהרת בלפור התפרסם בזכרונותיו של לויד ג'ורג', שסיפר כי הציע להמליץ על ויצמן לקבל תואר כבוד כלשהו אך ויצמן סירב, ולכן ג'ורג' שאל אותו: "האם לא נוכל לעשות שום דבר לאות הכרה בעזרה רבת־ערך שנתת לארץ?" ויצמן השיב: "כן, הייתי רוצה שתעשו משהו למען עמי", ולדברי ג'ורג' זה היה "המבוע והמקור" להצהרת בלפור.
1 2  רוז, פרק ז, עמודים 100–101.
1 2  רוז, פרק ט, עמודים 120–123.
1 2 3 4  רוז, פרק ט, עמודים 123–124.
↑  אביבה חלמיש, מבית לאומי למדינה בדרך, האוניברסיטה הפתוחה, כרך א, יחידה 2, עמוד 96.
1 2 3 4  רוז, פרק ט, עמודים 126–127.
↑  רוז, פרק ט, עמודים 127–128.
1 2  רוז, פרק י, עמודים 131–132.
1 2  רוז, פרק ט, עמודים 128–129.
1 2  רוז, פרק י, עמודים 134–136.
↑  רוז, פרק ט, עמוד 130.
↑  רוז, פרק י, עמוד 137.
↑  רוז, פרק י, עמוד 138.
↑  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמוד 91.
↑  רוז, פרק יא, עמודים 142–143.
↑  רוז, פרק יב, עמוד 164: מרכז המשפחה היה ברחוב מלצ'ט 4 בחיפה.
↑  רוז, פרק יא, עמודים 148–149.
↑  רוז, הערות, פרק ט, הערה 21, עמוד 310.
↑  רוז, פרק יא, עמוד 154.
↑  אלי שאלתיאל, פנחס רוטנברג, עמודים 276–277.
↑  רוז, פרק יג, עמודים 184–185.
↑  רוז, פרק יד, עמוד 187: הוא שכר דירה בהיי הולבורן בלונדון והכשיר אותה למעבדה.
↑  רוז, פרק יד, עמודים 191–193.
↑  רוז, פרק יד, עמוד 195.
↑  רוז, פרק טו, עמוד 197.
↑  רוז, פרק יד, עמודים 189–190.
↑  רוז, פרק טו, עמוד 200.
↑  רוז, פרק טו, עמוד 201.
1 2  רוז, פרק טו, עמודים 202–203.
↑  רוז, פרק טו, עמוד 206.
↑  רוז, פרק טז, עמוד 210.
↑  רוז, פרק טז, עמודים 218–221.
↑  רוז, פרק יד, עמוד 188.
1 2 3  רוז, פרק יז, עמודים 236–237.
↑  מיכאל בר-זוהר, בן-גוריון, כרך א, פרק יט, עמוד 401.
↑  רוז, פרק טז, עמוד 224.
↑  רוז, פרק יז, עמודים 228–230.
↑  על פי רוז, פרק יז, עמוד 233, המטוס הופל חודשיים קודם לכן: ויצמן קיבל את ההודעה על כך ב-12 בפברואר 1942.
↑  שמו של מיכאל ויצמן מונצח באנדרטת נעדרי חילות האוויר לזכר 20,337 הטייסים של בעלות הברית שנפלו במלחמת העולם השנייה ומקום קבורתם לא נודע.
↑  רוז, פרק יח, עמוד 245.
1 2  רוז, פרק יח, עמודים 249–250.
1 2  רוז, פרק יב, עמוד 159.
↑  רוז, פרק יח, עמוד 251.
↑  רוז, פרק יט, עמוד 252.
↑  רוז, פרק יט, עמוד 254.
↑  רוז, פרק יט, עמוד 255.
1 2  רוז, פרק יט, עמוד 256.
↑  רוז, פרק יט, עמוד 257.
1 2  רוז, פרק כ, עמוד 265.
↑  רוז, פרק יט, עמוד 262.
1 2 3  רוז, פרק יט, עמוד 263.
↑  רוז, פרק כ, עמוד 266.
↑  ספר ישעיהו, פרק י"א, פסוקים י"א–י"ב.
↑  רוז, פרק כ, עמוד 268.
↑  רוז, פרק כ, עמוד 269.
↑  רוז, פרק כ, עמוד 270.
↑  ספר שמות, פרק י"ב, פסוק מ"ט.
↑  רוז, פרק כ, עמודים 270–272.
↑  רוז, פרק כ, עמודים 272–274.
1 2  רוז, פרק כ, עמודים 276–277.
↑  מיכאל בר-זוהר, בן-גוריון, כרך ב, פרק יד, עמודים 932–933.
↑  דיון והצבעה לבחירתו בפרוטוקול הישיבה הראשונה של מועצת המדינה הזמנית, 16 במאי 1948
↑  ספר ישעיהו, פרק א', פסוק כ"ז; רוז, פרק יב, עמוד 158: מבין ספרי התנ"ך, ספר ישעיהו היה האהוב עליו.
1 2  רוז, פרק כ, עמודים 277–278.
↑  דוד מלמד, "הטיסה מז'נבה נמשכה 10 שעות" (60 שנה לטיסת הבכורה ולהקמת "אל על" בספטמבר 1948), אתר מורשת אל-על
↑  ספר ישעיהו, פרק א', פסוק כ"ז.
↑  רוז, מבוא, עמודים 1–3.
↑  Shoham Wechsler, ‘He is living Israeli flag’: The Right and the Presidency in Israel under Chaim Weizmann, 1948–1952, Middle Eastern Studies 0, 2023-05-03, עמ' 1–12 doi: 10.1080/00263206.2023.2186858
↑  הושבע נשיא מדינת ישראל, דבר, 18 בפברואר 1949
↑  תקוה וינשטוק, נהגו של הנשיא הראשון לישראל
↑  מפת תל אביב, 1949 בהוצאת מחלקת המדידות, עם ציון מיקום 'לשכת הנשיא' (מס' 76 במפתח), באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  ד"ר ניר מן, שרונה / הקריה, באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה"
↑  רוז, פרק כא, עמוד 279.
1 2  רוז, פרק כא, עמוד 285.
↑  רוז, פרק כא, עמוד 284.
↑  רוז, פרק כא, עמוד 283.
↑  יואב שורק, 'על גשם, ציונות, ונשיאנו הראשונים', מקור ראשון, מוסף שבת, 26 בנובמבר 2010
↑  שלום רוזנפלד, מעמד חגיגי בכנסת - ללא מתיחות, מעריב, 20 בנובמבר 1951
↑  נשיא ישראל ד"ר חיים ווייצמן, איננו, הארץ, 10 בנובמבר 1952; הנשיא חיים בן עוזר ווייצמן איננו, הצופה, 10 בנובמבר 1952; ד"ר חיים ווייצמן נפטר אתמול בבוקר, קול העם, 10 בנובמבר 1952; אבל כבד במדינה ובעם על פטירת הנשיא, דבר, 10 בנובמבר 1952; הנשיא חיים וייצמן איננו, הַבֹּקֶר, 10 בנובמבר 1952; נפטר נשיא המדינה, חרות, 10 בנובמבר 1952; אבל ויצמן הקיף העולם כולו, מעריב, 10 בנובמבר 1952; חיים ויצמן איננו - העם אבל על מות הנשיא, על המשמר, 10 בנובמבר 1952; הנשיא ד"ר חיים וייצמן ז"ל, שערים, 10 בנובמבר 1952
↑  מקור: אתר יד חיים ויצמן.
↑  יום אבל בארגנטינה ובאורוגואי, דבר, 11 בנובמבר 1952
1 2  רוז, פרק יב, עמוד 163.
↑  עזר ויצמן, לך שמים לך ארץ, הוצאת מעריב, תל אביב 1975, עמוד 15
↑  מיכאל ויצמן, באתר ועדת חבר העמים לקברי מלחמה.
↑  רוז, פרק יז, עמוד 233.
↑  באתר גני לגנאלוגיה
↑   עופר אדרת, ויצמן היה בוגד סדרתי ששנא את ארץ ישראל, באתר הארץ, 3 בספטמבר 2020
| ציונות ישראל |
| --- | --- | --- |
| נושאים ומושגים מרכזיים | התנועה הציונית • התקווה • ארץ ישראל • אוטואמנציפציה • תוכנית בזל • תוכנית אוגנדה • תוכנית בילטמור • "אלטנוילנד" ו"מדינת היהודים" • עלייה לארץ ישראל, ההעפלה וחוק השבות • תחיית הלשון העברית • עבודה עברית וכיבוש העבודה • חלוציות • קיבוץ • מחתרות עבריות בארץ ישראל • כוח המגן העברי • כרונולוגיית ההתיישבות היהודית בארץ ישראל בעת החדשה • אנטישמיות • טריטוריאליזם יהודי • הצהרת בלפור, הספר הלבן הראשון ותוכנית החלוקה • הכרזת העצמאות ומלחמת העצמאות • דגל ישראל • הסכסוך הישראלי-פלסטיני • פוסט-ציונות ואנטי-ציונות • החלטת האו"ם 3379 • החלטת האו"ם 4686 |  |
| זרמים בציונות | ציונות מדינית • ציונות מעשית • ציונות סינתטית • ציונות רוחנית • הציונים הכלליים וציונות כללית • ציונות סוציאליסטית • ציונות רוויזיוניסטית • ציונות דתית • ארץ ישראל השלמה • ציונות נוצרית • ניטשה והציונות |  |
| ארגונים ציוניים | קונגרס פוקשאן והוועד המרכזי ליישוב ארץ ישראל וסוריה • ההסתדרות הציונית העולמית • הקונגרס הציוני העולמי • הוועד הפועל הציוני וההנהלה הציונית • הסוכנות היהודית • קרן קיימת לישראל • קרן היסוד • מינהל מקרקעי ישראל • המשרד הארצישראלי • המוסדות הלאומיים • הכשרת הישוב • אוצר התיישבות היהודים ובנק אנגלו-פלשתינה • פיק"א • הגדודים העבריים • ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל • הסתדרות העובדים הכללית החדשה • סולל בונה • הארכיון הציוני המרכזי • ארכיון התצלומים של קק"ל |  |
| תנועות ציוניות | ביל"ו • חובבי ציון • ציוני ציון • פועלי ציון • ההתיישבות העובדת • התנועה הקיבוצית • עליית הנוער • תנועת המזרחי • ברית הציונים הרוויזיוניסטים • ציונות ברוסיה • ציונות בלוב |  |
| מחתרות עבריות | בר-גיורא • השומר • הרועה • הגדעונים • ארגון המגן • ניל"י • הקיבוץ • ההגנה • פלמ"ח • אצ"ל • לח"י • תנועת המרי העברי |  |
| ראשוני הציונות | מבשרי הציונות • יהודה לייב פינסקר • בנימין זאב הרצל • נתן בירנבוים • מקס נורדאו • אחד העם • ליאו מוצקין • דב בר בורוכוב • משה הס • נפתלי הרץ אימבר • דוד וולפסון • חיים ויצמן • משה לייב ליליינבלום • נחום סוקולוב • נחמן סירקין • יוסף לוריא • מקס בודנהיימר • אדמונד ג'יימס דה רוטשילד • יצחק יעקב ריינס • אוטו ורבורג • נחום גולדמן • יחיאל צ'לנוב • אבא הלל סילבר • צבי הירש קלישר • שמואל מוהליבר |  |
| אישים ציונים נוספים ואנשי היישוב | אהרן דוד גורדון • מרטין בובר • רחל המשוררת • שמואל הוגו ברגמן • הנרייטה סאלד • זאב ז'בוטינסקי • מאיר בר-אילן • חיים ארלוזורוב • זלמן שזר • אברהם יצחק הכהן קוק • ארתור רופין • דוד בן-גוריון • מנחם אוסישקין • אב"א אחימאיר • חיים בוגר (בוגרשוב) • ברל כצנלסון • אלכסנדר זייד • יוסף שפרינצק • ישראל שוחט • שמריהו לוין • יוסף טרומפלדור • מיכאל הלפרן • גרשם שלום • יהודה לייב מאגנס • יצחק טבנקין • יצחק בן-צבי • מנחם בגין • אברהם שטרן (יאיר) • ציונים לא יהודים |  |
ראו גם 100 מושגי יסוד • פורטל ישראל • פורטל היישוב • היסטוריה של עם ישראל • היסטוריה של ארץ ישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269736405171  PLWABN: 9810654284305606  BIBSYS: 90203942  BNC: 000147979  BNE: XX1468649  BnF: cb14509036r (data)  CiNii: DA04527894  GND: 118630709  HDS: 027849  ISNI: 0000 0001 0907 8777  LCCN: n50003498  NARA: 10582551  NKC: ola2002157572  NLA: 3524858  NLG: 255183  NSK: 000140283  NTA: 069404909  RERO: 02-A003966263  SELIBR: 101288  SNAC: w6t731c5  SUDOC: 08167886X  Trove: 881374  VcBA: 495/261125  VIAF: 61778920   WorldCat (עם VIAF): 61778920 
מנחם אוסישקין, ויצמן, אלברט איינשטיין ובן-ציון מוסינזון, ברוטרדם, ניו יורק, 2 באפריל 1921.
ד"ר חיים ויצמן, 15 בדצמבר 1926
האמיר פייסל וחיים ויצמן, יוני 1918
ד"ר חיים ויצמן וד"ר נחום גולדמן
ויצמן עם הלורד בלפור בעת ביקורו בתל אביב, 1 ביוני 1925.
ויצמן, ארלוזורוב ואשכול, סביב שנת 1933
משמאל לימין: ורה ויצמן, חיים ויצמן, הרברט סמואל, לויד ג'ורג', אתל סנודן ופיליפ סנודן, בסוף שנות ה-30
ויצמן, בן-צבי, ארלוזורוב ושרתוק בפגישה עם מנהיגים ערבים מעבר הירדן, במלון המלך דוד בירושלים, 8 באפריל 1933
ויצמן, 1 במרץ 1938
ויצמן נושא דברים בעת ביקורו בתל אביב, 30 בנובמבר 1944.
ויצמן נואם בפני הוועדה האנגלו-אמריקאית ב-1946
ויצמן מניח את אבן הפינה למכון ויצמן למדע, 3 ביוני 1946
ויצמן מעיד בפני ועדת אונסקו"פ, 1947
נשיא מועצת המדינה הזמנית ויצמן מעניק ספר תורה לנשיא ארצות הברית הארי טרומן, מאי 1948.
טקס ההשבעה של חיים ויצמן כנשיא מדינת ישראל הראשון, 17 בפברואר 1949.
ויצמן נואם בפתיחת הישיבה הראשונה של הכנסת, 14 בפברואר 1949
ויצמן עם שגריר בריטניה, נוקס הלם, בקבלת הפנים בבית הנשיא לכבוד יום העצמאות של מדינת ישראל, 10 במאי 1951.