stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מעיין מרים (נצרת)
משמעות

לפי אחת המסורות הנוצריות נהגה מרים לשאוב מים מהמעיין, ובאחת ההזדמנויות פגש בה המלאך גבריאל ובישר לה כי הרתה. מסורת זו מקובלת בעיקר על הכנסייה האורתודוקסית, בעוד שהכנסיות המערביות מזהות את מקום הבשורה בכנסיית הבשורה, דרומה משם. הגרסה לפיה המעיין הוא המקום בו ארעה הבשורה לא נזכרה באף אחת מארבע הבשורות, והיא הופיעה לראשונה בבשורה על-פי יעקב, ספר חיצוני מאמצע המאה ה-2:
ותיקח את הכד ותצא לשאוב מים, והנה, קול אומר: 'שלום מרים, רבת חן, ברוכה את מבין נשים.
המעיין נחשב לקדוש גם למוסלמים, ויוחסו למימיו סגולות ריפוי. משך דורות נהגו לארוז את מימיו בבקבוקים ולשולחם לאירופה, והכנסייה הקתולית אף העניקה למבקרים בו מחילת עוונות. הסביל והעץ הסמוך לו מופיעים בסמל העיר נצרת.
גלריה

צידה הדרומי של באר מרים
צילום תקריב לצידה הדרומי של באר מרים
מצבו העגום של המבנה
הבאר בציור ישן
הבאר בגלויה משנת 1925 לערך (צילמה כרימה עבוד)
הערות שוליים

↑  SHACHAM, Tzvi. 2012. Bathhouse from the Crusader Period in Nazareth in Kreiner, R & W. Letzner (eds.). SPA. SANITAS PER AQUAM. Tagungsband des Internationalen Frontinus-Symposums zur Technik und Kulturgeschichte der antike Thermen. Aachen, 18-22. Marz 2009 : 319-326. BABESCH SUPPL. 21
↑  Alexandre, Yardenna. 2012. Mary's Well, Nazareth. The Late Hellenistic to the Ottoman Periods.  Jerusalem, IAA Reports 49.
↑  Mixed towns, trapped communities עמ' 195
↑  תרגום מאנגלית של הבשורה על פי יעקב פרק 11, 1
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286479305171  LCCN: sh00007118  VIAF: 315148211   WorldCat (עם VIAF): 315148211 
ילדים מנצרת משחקים במעיין, 1955
מצעד האלבומים המקיפים

לוגו מגזין הבילבורד
מצעד האלבומים המקיפים או בשם המלא, מצעד האלבומים המקיפים של בילבורד (באנגלית: Billboard Comprehensive Albums) הוקם בשנת 2003, והיה מצעד אלבומים שבועי שהונפק על ידי מגזין בילבורד וכלל את האלבומים הנמכרים ביותר בארצות הברית בלבד, ללא קשר לגיל המוצר או שיטת המכירה שלו.
מצעד האלבומים המקיפים כלל כל אלבום, ישן או חדש, שנמכר בכל מקום בארצות הברית, שאודותיו היו נתוני מכירות זמינים ומהימן. באופן כללי, מצעד האלבומים המקיפים היה כמעט זהה למצעד הבילבורד 200, למעט כ-20 עד 30 אלבומי "קטלוג" שעדיין נמכרו "מספיק טוב" כדי להיות חלק מ-200 האלבומים הנמכרים ביותר בכל שבוע נתון.
אלבומים בני יותר מ-18 חודשים (מתאריך יציאתם) שירדו מתחת למיקום ה-100 במצעד הבילבורד 200 הוסרו מהמצעד הזה ודורגו במקום במצעד אלבומי קטלוג הפופ.
עד נובמבר 2007, אלבומים שנמכרו כ"בלעדיים" לחנויות קמעונאיות מסוימת (כגון וולמארט, סטארבקס ואייטונס) לא היו זכאים להיכנס למצעד הבילבורד 200 עקב מדיניות ארוכת שנים. עם זאת, מדיניות זו שונתה בעקבות ההצלחה בשבוע הראשון ליציאת האלבום Long Road Out of Eden מאת האיגלס, שנמכר באופן בלעדי בוולמארט ובאתר של האיגלס; שינוי הכלל נכנס לתוקף ב-17 בנובמבר 2007.
מצעד האלבומים המקיפים של בילבורד לא פורסם במהדורה הפיזית של מגזין בילבורד. במקום זאת, ניתן היה לצפות בו באמצעות מנוי בתשלום לשירות המקוון של בילבורד, Billboard.biz.
המצעד שפורסם ב-11 ביולי 2009 היה הראשון בו אלבום קטלוגי כלשהו נמכר ביותר עותקים מהאלבום שדורג במקום הראשון במצעד הבילבורד 200. שלושה מאלבומיו של הזמר-יוצר האמריקאי מייקל ג'קסון (Number Ones,‏ The Essential Michael Jackson ו-Thriller) דורגו במקומות 1–3 בהתאמה במצעד אלבומי קטלוג הפופ ובמצעד האלבומים המקיפים בעקבות מותו שאירע באותה העת.
לאחר ההצלחה המתמשכת של אלבומי קטלוג כאלה, הופסק מצעד האלבומים המקיפים בנובמבר 2009 ובמקום זאת, החלו לשלב את הנתונים במצעד הבילבורד 200. כמו כן, הוקם מצעד האלבומים העכשוויים שהיווה תחליף לזה שנסגר.
ראו גם

בילבורד 200
הערות שוליים

↑  Nielsen Business Media Inc, Billboard, Nielsen Business Media, Inc., 2003-11-22. (באנגלית)
↑  Mitchell Peters, Mitchell Peters, Revised Chart Policy Lands Eagles At No. 1, Billboard, ‏2007-11-06 (באנגלית אמריקאית)
↑  Keith Caulfield, Keith Caulfield, Michael Jackson Breaks Billboard Charts Records, Billboard, ‏2009-06-30 (באנגלית אמריקאית)
↑  Michael Jackson's music tops charts - CNN.com, www.cnn.com
↑  Michael Cusson, Top Current Album Sales, Billboard, ‏2013-01-02 (באנגלית אמריקאית)
מסע 11 הערים

| --- | --- |
מסלול המסע בפריסלנד

 ענף:  מרוץ
 תאריך ייסוד:  1909
 ארגון מפעיל:  Koninklijke Vereniging De Friesche Elf Steden 
 תקופת התחרות:  2 בינואר 1909 
 מדינות משתתפות:  הולנד הולנד
 עיר מארחת:  פריסלנד 
 
 קואורדינטות:  53°12′05″N 5°48′00″E﻿ / ﻿53.2014°N 5.8°E﻿ / 53.2014; 5.8
 he
 
מסע 11 הערים (בהולנדית: Elfstedentocht) הוא אירוע של מרוץ תחרותי והחלקה עממית על גבי קרח טבעי, המתקיים בצפון הולנד. מסלול האירוע, באורך של כ-200 קילומטרים, מתקיים על גבי נהרות, אגמים ותעלות קפואים. הוא מתמשך בין 11 ערים היסטוריות במחוז פריסלנד בצפון המדינה. מטעמי בטיחות מוגבל מספר המשתתפים באירוע (200 בתחרות, 16 אלף בהחלקה העממית על הקרח) והוא מתקיים רק בחורפים שבהם מגיע עובי הקרח לאורך המסלול ל-15 סנטימטרים לפחות. על כן הוא יצא לפועל רק 15 פעמים, לראשונה ב-1909 ולאחרונה ב-1997. קיומו של האירוע מעורר התרגשות גדולה בהולנד ונוכח בו קהל צופים המונה עד ל-2 מיליון איש.
תולדות האירוע

החלקה על הקרח בין 11 הערים במחוז פריסלנד מוכרת בהולנד כבר מן המאה ה-18. הרעיון לאירוע נהגה על ידי פים מולייה (Pim Mulier), אחד מאבות הספורט ההולנדי. לאחר האירוע הראשון ב-1909 נוסדה "אגודת 11 הערים הפריזיות", המארגנת מאז את האירוע.
מסלול האירוע מתחיל ומסתיים בקרבת לייוורדן, עיר הבירה של המחוז.
האירוע נערך בשנים 1909‏, 1912‏, 1917‏, 1929‏, 1933‏, 1940‏, 1941‏, 1942‏ (שלוש פעמים במהלך מלחמת העולם השנייה), 1947‏, 1954‏, 1956‏, 1963‏, 1985‏, 1986‏ ו-1997. כמעט תמיד יצא האירוע לפועל בחדשים ינואר או פברואר.
הביקוש להשתתפות באירוע גדול תמיד ממספר המקומות הזמינים, ועל כן נערכת הגרלה בין המבקשים להשתתף בו. כאשר מגיע עובי הקרח למידה הדרושה מתחיל האירוע בתוך 48 שעות.
נשים הורשו להשתתף בתחרות המקצועית של האירוע לראשונה רק ב-1985.
האירוע יצא לפועל במשך השנים בטמפרטורות שנעו בדרך כלל בין אפס ל-12 מעלות צלזיוס מתחת לאפס. האירוע של 1963 הפך לאגדה לאחר שרק 69 מבין 10,000 משתתפים הצליחו לסיים את ההחלקה על המסלול עקב תנאי מזג אוויר קשים - קור של 18 מעלות צלזיוס מתחת לאפס ורוח עזה. מנצח התחרות באותה שנה הפך לגיבור לאומי. לעומת זאת, אירוע 1985 נקטע באיבו עקב הפשרת הקרח.
משך זמן סיום המסלול באירוע הראשון היה 13 שעות ו-50 דקות. זמן זה הלך ופחת עם השנים בעקבות שיפורים בציוד ובאימונים של המשתתפים והגיע ב-1997 ל-6 שעות ו-49 דקות.
כיוון שהאירוע הוא כה נדיר, מעוררים סיכויי קיומו עניין רב, התרגשות ותשומת לב תקשורתית גדולים בהולנד מדי חורף, והם דוחקים מפניהם כמעט כל עניין אחר. כאשר מוכרז על קיום האירוע מתקבץ בפריסלנד קהל צופים רב, הנהנה מאווירת הפסטיבל המתעוררת סביבו. הערב שלפני תחילת האירוע זכה לשם "ליל ליווארדן" ובו מתקיימת בעיר מסיבת רחוב ענקית.
מאז 1912 מתקיים גם "מסע האופניים של 11 הערים", אך בהיותו בלתי תלוי בעובי הקרח הוא יצא לפועל מאז כמעט בכל שנה. האירוע, המתקיים בפריסלנד סמוך לחג הפסחא, פופולרי מאוד גם הוא בהולנד. מטעמי בטיחות הוא חדל להתקיים כתחרות ומתרחש כאירוע עממי בלבד. אורך המסלול שלו הוא 240 קילומטרים וההשתתפות בו מוגבלת ל-15 אלף משתתפים.
סרט וידאו של מרוץ 1954 (קריינות בהולנדית)
פסל לכבוד האירוע המוצב בליווארדן. שמות המנצחים בכל התחרויות חרותים על גבי בסיס הפסל
מעיין מלכה

| --- | --- |

 לידה:  ירושלים, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  שחקנית קולנוע וטלוויזיה
 מקום לימודים:  הדרך - בית הספר לביטוי בימתי
 פרופיל ב-IMDb
 
מעיין מלכה היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה ישראלית.
ביוגרפיה

מלכה נולדה בירושלים ליעקב מהנדס בחברת היי-טק ולרחל מנהלת לשכה במערך כירורגי בבית חולים. היא צאצאית של רבי דוד בן חסין מגדולי משוררי יהדות מרוקו. מלכה גדלה בגן יבנה ורקדה בלט קלאסי בלהקה הייצוגית בעיר. במסגרת זו עברה בהצלחה את שלבי מבחני הרמות של האקדמיה המלכותית לבלט בלונדון (אנ'). מלכה סיימה את "תיכון גן יבנה" במגמת תיאטרון. במסגרת עבודתה כרקדנית ליוותה אמנים בישראל ומחוצה לה, ביניהם חמישיית הבנים היי פייב. לאחר סיום לימודיה היא שירתה בחטיבת הצנחנים.
לאחר שירותה הצבאי למדה משחק בבית הספר למשחק "הדרך לביטוי בימתי" בהנהלת אייל כהן ורות דייכס. בנוסף למדה תסריטאות אצל אסף צפור.
קריירה

הופעתה הראשונה הייתה בתפקיד בשנת 2010 בסרטו של חיים בוזגלו, "כבוד". שנה לאחר מכן הופיעה בסרטו של מרקו כרמל, "אחותי היפה" ובסרט "העפיפונים של ארמנד" בתפקיד ראשי.
בשנת 2012 שיחקה בסדרת הרשת הפסיכופת. בסדרה גילמה את אוסי, שמאוהבת בפסיכופת שמאותו מגלם אלי חביב.
בשנת 2013 החלה לשחק בתפקיד חוזר בסדרת הטלוויזיה להיות איתה שיצר אסי עזר. בסדרה מלכה מגלמת את מזכירתו המגושמת והחיננית של צביקה (מארק איווניר). היא שיחקה בסדרה בשתי עונותיה הראשונות. באותה שנה השתתפה בתוכנית המתיחות "אמבוש", שהנחה עפר שכטר וביים יגאל שילון. בסדרה הייתה השחקנית שמתחה את האישים המפורסמים. באחת התוכניות התחזתה מלכה לאקסית האובססיבית של בן זוגה של ליהיא גרינר, שפורצת לביתה.
בשנת 2014 שיחקה בתפקיד ראשי בסרטה של דניאל ג'יידלין, טירוף כפול שלוש ("Folie à Trois"). בסרט גילמה את "פיקסי", זונה טובת לב ונאיבית בעלת הפרעה נפשית.
בשנת 2015 החלה לשחק בהפקות "תיאטרון השעה". בשנת 2016 החלה לשחק בתפקיד הראשי, בהצגה סינדרלה לצד דורי בן זאב.
בשנת 2017 הופיעה בסדרת הטלוויזיה נופלות על הרגליים ובעונה השנייה של הסדרה בתולות. בסדרה גילמה את חנית נערה סכיזופנית המאושפזת המוסד לנפגעי נפש.
בשנת 2020 נבחרה לצד יובל סמו לפרזנטורית בקמפיין הפרסומי של חברת כרטיסי האשראי, ישראכרט.
סרט שיצרה וכתבה בבימוי יריב הורוביץ "משטרת השבורות", בו היא משחקת בתפקיד ראשי עתיד לעלות לאקרנים לקראת 2023. בסרט מככבות חנה לסלאו, הילי לואיס ואחרות. לסרט מצטלמת בימים אלו בניו יורק, גרסה אמריקאית בכיכובה של מלכה.
פילמוגרפיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | כבוד | מזכירת משרד עו"ד |  |
| 2011 | אחותי היפה | מאהבת |  |
| 2011 | העפיפונים של ארמנד | נטלי |  |
| 2012 | הפסיכופת | אוסי | סדרת רשת |
| 2017–2013 | להיות איתה | לימור | סדרת טלוויזיה |
| 2013 | אמבוש | שחקנית מותחת | עונה ראשונה, שלושה פרקים |
| 2014 | טירוף כפול שלוש | פיקסי | סרט קולנוע, תפקיד ראשי כותר בצרפתית: "Folie à Trois" |
| 2017 | נופלות על הרגליים |  | סדרת טלוויזיה |
| 2017 | בתולות | חנית | שני פרקים |
| 2017 | אאוץ' | דמויות שונות | דיבוב |
| TBA | משטרת השבורות | מימי | תפקיד ראשי, בשלבי הפקה |
הערות שוליים

↑  מערכת תכניות קשת, ‏5 דברים שלא שמתם לב אליהם בפרק האחרון של "להיות איתה", באתר ‏מאקו‏, 13 ביוני 2017
↑   אמבוש   עונה 1 פרק 2 מתיחה על ליהיא  גרינר ..מעיין  מלכה .עופר שכטר., סרטון בערוץ "JUNE", באתר יוטיוב (אורך: 00:48)
↑  אמיר בוגן, אימה ישראלית - לא רק במציאות, באתר ynet, 15 בספטמבר 2014
↑  פסטיבל אוטופיה 2014: ריאיון עם דניאל ג'יידלין, במאית "טירוף כפול שלוש"
↑  מערכת פורטל יבנה שלי, סינדרלה' + char(0x20) + '-' + char(0x20) + 'הצגות' + char(0x20) + 'ילדים' + char(0x20) + '-' + char(0x20) + 'היכל' + char(0x20) + 'התרבות, באתר פורטל יבנה שלי, ‏3 באוגוסט 2015
↑   הנשיקה של שלי ורועי - בתולות 2, סרטון בערוץ "HOT", באתר יוטיוב (אורך: 01:52)
↑  מוכנה לחיים בהוליווד - שבוע ישראלי, באתר שבוע ישראלי, ‏3 בundefined 2023
מעיין כהן מרציאנו

אין תמונה חופשית
מעיין כהן מרציאנו (נולדה ב-10 ביוני 1988, ז' בסיון ה'תשמ"ט) היא כוריאוגרפית ורקדנית ישראלית.
ביוגרפיה

נולדה ב-1988 בתל אביב וגדלה בבת ים, ראשון לציון ותל אביב.
קריירה

לאחר שירותה הצבאי, החלה את הכשרתה המקצועית בסדנא להכשרת רקדנים וכוריאוגרפים בחיפה. לאחר מכן, המשיכה לסדנא להכשרת רקנים של להקת 'ורטיגו'.
במקביל לעבודתה הכוריאוגרפית, למדה לתואר ראשון מהאקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים במסלול הכוריאוגרפיה והחוג לתנועה ולאחריהם, למדה לימודי תואר שני בתוכנית הבינתחומית לאמנויות באוניברסיטת תל אביב.
כבר במהלך לימודי התואר הראשון, יצרה עבודות והשתתפה בפסטיבלים שונים: 'אינטימדאנס' ו'א ז'אנר' (תיאטרון תמונע) ואירועי שבוע המחול הבינלאומי בירושלים (בהם זכתה במלגה להשתתפות מלאה לאירועי BIDE בברצלונה).
לאחר מכן, המשיכה ליצור והופיעה בפסטיבל 'צוללן', פסטיבל 'כלים' במרכז כלים לכוריאוגרפיה, פסטיבל 'בין שמיים לארץ' במרכז ז'ראר בכר, 'חשיפות בינלאומיות' בסוזן דלל, תל אביב ומחול שלם, ירושלים.
עבודותיה נתמכו על ידי מועצת הפיס לתרבות ואומנות, קרן יהושוע רבינוביץ ועיריית תל אביב, משרד התרבות ותוכניות רזידנסי: 'טייץ- מחול ומחשבה', תוכנית הרזידנסי של מרכז כלים לכוריאוגרפיה ותוכנית הרזידנסי: 'סדנאות הבמה'.
כהן מרציאנו השתתפה כמרצה בכנס של האגודה הישראלית לחקר המחול שהתרחש במוזיאון תל אביב, וכן השתתפה כמרצה אורחת בסדרת ברצאות 'פוינט למחשבה' במכללת סמינר הקיבוצים, וגם כמרצה אורחת באוניברסיטת תל אביב.
בין השנים 2017–2018, יצרה את היצירה Body View. היצירה עלתה בפסטיבל 'א ז'אנר'בתיאטרון תמונע ובתיאטרון הבית, וזכתה לחשיפה בינלאומית במרכז מחול שלם, ירושלים. כמו כן, היצירה הופיעה בתערוכת 'פרוזדור' של קולקטיב ה-BUSH, וזכתה במלגה מלאה לאירועי BIDE בברצלונה.
ב-2018, יצרה את העבודה HOUSE בשיתוף עם הרקדנית Snow Art. היצירה עלתה בפסטיבל 'בין שמיים לארץ' במרכז ז'ראר בכר בירושלים, סדנאות הבמה בתל אביב ופסטיבל OYM באיינדהובן, הולנד.
בשנים 2019–2021, יצרה את היצירה 'שטח הפקר/ No man's land', בשיתוף עם הרקדניות: מיכל סממה, נעם גזית ועדי שילדן. היצירה זכתה לתמיכה מתוכנית הרזידנסי של מרכז 'כלים' לכוריאוגרפיה בבת ים, כאשר ההופעה הוצגה בפסטיבל 'צוללן' והגיעה לחשיפה בינלאומית במרכז 'מחול שלם' בירושלים ובסוזן דלל.
ב-2022, יצרה את היצירה 'Whom of a kind' בשיתוף הרקדנים נדי יואל וניר וידן. היצירה נהנתה מתמיכת תוכניות הרזידנסי של מרכז 'כלים' לכוריאוגרפיה ותוכנית 'טייץ - מחול ומחשבה' בתל אביב. היצירה עלתה בבכורה בפסטיבל 'כלים' והופיעה בפסטיבל 'צוללן' ב-CCA במסגרת התערוכה הלהקתית 'Pull Down'.
בשנת 2023, הצטרפה לעמותת הכוריאוגרפים.
מיצירותיה

Body View: בכורה בפסטיבל א ז'אנר, תיאטרון תמונע, אפריל 2017
HOUSE: בכורה בפסטיבל 'בין שמיים לארץ' מרכז ז'ראר בכר אוקטובר 2018
No man's land: בכורה בפסטיבל 'צוללן' אוקטובר 2021
Whom of a kind: בכורה בפסטיבל 'כלים' מאי 2022
גיוס כספים, מענקים ותמיכות

2022 - תמיכת מרכז 'כלים' לכוריאוגרפיה, מענק מקרן יהושוע רבינוביץ ועיריית תל אביב, תמיכת תוכנית הרזידנסי 'טייץ', מחול ומחשבה.
2019-21 – תמיכת מרכז 'כלים' לכוריאוגרפיה, תמיכה להרצת המופע 'שטח הפקר/ No man’s land' מקרן יהושוע רבינוביץ ועיריית תל אביב.
2018 - מענק להפקה 'שטח הפקר/No man's land' ממועצת הפיס לתרבות ואומנות
2017 - משרד התרבות ליוצרים בתחילת דרכם.
הערות שוליים

↑   איתן בלום, למה דווקא יצירה חדשנית ורעננה לא זוכה לתקציבים, באתר הארץ, 11 במאי 2017
↑  shaza10, שבוע המחול הבינלאומי 2017 – "מירושלים יצאה השבוע בשורת המחול לעולם..", באתר ששת מדווח מהשטח, ‏2017-12-11
↑  ענת זכריה, ״No man's land" מאת מעיין כהן מרציאנו, באתר הַמְבַכֶּרֶת ענת זכריה | Anat Zecharia, ‏2021-10-26
↑  איתן אלחדז, הכוריאוגרפיה של הנשמה, באתר | תל אביב tlv-times, ‏2020-03-29
↑  עידית סוסליק, לנוע בין הגלוי לסמוי, באתר the-contemporary-eye, ‏2021-11-08
↑  אורי בומבר, נעמי פרלוב: אני מקווה שאנשים יזכרו את הרגע המסוים הזה שבו נוצרת תפנית בעולם המחול הישראלי, באתר מגזין פורטפוליו, ‏2022-11-25
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מעיין כהן מרציאנו".
מצפה הכוכבים ליק

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  university observatory 
 על שם:  ג'יימס ליק 
 מיקום:  סן חוזה 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מפעיל:  אוניברסיטת קליפורניה 
 מידות
 גובה מעל פני הים:  1,283 מ' 
 קואורדינטות:  37°20′28″N 121°38′35″W﻿ / ﻿37.341111111111°N 121.64305555556°W﻿ / 37.341111111111; -121.64305555556
 ucolick.org/main/
  (למפת קליפורניה מוגדלת) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטמצפה הכוכבים ליק(למפת קליפורניה רגילה) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטמצפה הכוכבים ליק
 
מצפה הכוכבים ליק (באנגלית: Lick Observatory) הוא מצפה כוכבים בבעלותה ובתפעולה של אוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז (UCSC). מצפה הכוכבים ממוקם בפסגת הר המילטון ברכס דיאבלו מזרחית לסן חוזה, קליפורניה, בגובה 1,283 מטרים מעל גובה פני הים. במצפה שישה טלסקופים שהגדול בהם בקוטר שלושה מטרים.
מצפה כוכבים זה הוא המצפה הראשון שהוקם בפסגה של הר ואויש באופן קבוע. המצפה הוקם בין השנים 1876–1886 מכספי הירושה של ג'יימס ליק שגם נקבר מתחת לטלסקופ הראשון.
מבט אל המצפה מפארק גרנט ראנץ'
מיקור חוץ של בדיקות תוכנה

מיקור חוץ של בדיקות תוכנה (באנגלית: Software testing outsourcing) הוא תהליך בו בדיקות התוכנה מתבצעות על ידי גורמים חיצוניים אשר אינם מעורבים ישירות בתהליך הפיתוח המאפשר לארגונים להתמקד בפעילויותיהם העיקריות.
בדיקות תוכנה הן שלב חיוני בתהליך פיתוח תוכנה. בעבר בדיקות תוכנה התמקדו בבעיות פונקציונליות. כיום גם נושאים לא פונקציונליים כגון תאימות דפדפנים, שימושיות ואבטחת מידע הם שיקולים חשובים בבדיקה ולכן קיים צורך בשינוי גישה בתחום זה.
השימוש במיקור חוץ של בדיקות תוכנה גובר באופן ניכר בשנים האחרונות משום שארגונים מעוניינים לבצע בדיקות מקיפות ומהימנות יותר מבלי לבזבז על כך משאבים נוספים. 
למיקור חוץ של בדיקות תוכנה יש שני מאפיינים עיקריים - המיקום ומסגרת התפקיד של קבוצת מיקור החוץ.
גודל השוק העולמי של שירותי מיקור חוץ בשנים 2011-2000 (במיליארדי דולרים אמריקאים) על פי  Information Services Group; TPI.
מאפייני מיקור חוץ של בדיקות תוכנה > מיקום

מיקור חוץ של בדיקות תוכנה מתאפיין במיקום שבו יושבת קבוצת מיקור החוץ. קיימים שלושה סוגי מיקומים:
מקומי: קבוצת מיקור החוץ נמצאת פיזית בתוך הארגון אך לא שייכת ישירות אליו.
חיצוני קרוב (inshore): קבוצת מיקור החוץ נמצאת באותה מדינה אך לא בתוך הארגון.
חיצוני מרוחק (offshore): קבוצת מיקור החוץ נמצאת במדינה זרה מרוחקת.
מאפייני מיקור חוץ של בדיקות תוכנה > תפקיד

מיקור חוץ של בדיקות תוכנה מתאפיין באופי התפקיד של קבוצת מיקור החוץ. קיימים שני סוגי תפקידים:
ביצוע בדיקות בלבד (Execution only).
תכנון וביצוע הבדיקות (Design and Execution).
שלבי מיקור חוץ של בדיקות תוכנה

מיקור החוץ של בדיקות התוכנה מתבצע בחמישה שלבים:
שלב ראשון: בשלב הראשון מתבצעת בדיקה מקיפה אשר מטרתה לוודא כי הארגון אכן יכול להפיק תועלת ממיקור חוץ של בדיקות התוכנה.
שלב שני: סקירת הדרכים השונות למיקור חוץ והתייעצות עם מומחים על מנת למצוא את החלופה הזולה והיעילה ביותר.
שלב שלישי: בחירת השותף המתאים ביותר על ידי שליחת הצעות עסקיות ובקשה להצעות (request for proposal).
שלב רביעי: שלב המעבר הכולל הכנת מסמכים וחוזים, הכרת השותף העסקי החדש והגדרת אופן חלוקת העבודה.
שלב חמישי: מימוש תהליך העבודה כפי שתוכנן בשלבים הקודמים.
היתרונות במיקור חוץ של בדיקות תוכנה

למיקור חוץ של בדיקות תוכנה ישנם יתרונות במספר תחומים:
היתרונות במיקור חוץ של בדיקות תוכנה > חיסכון במשאבי הארגון

הצורך בבדיקות תוכנה עולה ויורד באופן קיצוני במהלך השנה. כאשר הצורך בבדיקות תוכנה יורד אין תועלת בהחזקת צוות בדיקות. ניתן לשכור צוות בדיקות חיצוני לתקופות זמן מוגבלות וכך למנוע החזקת כוח אדם מיותר.
גודלו של צוות הבדיקות החיצוני משתנה בהתאם לצורכי הארגון, בניגוד לצוות בדיקות פנים-ארגוני שלרוב קבוע ועל כן עשוי לגרום להחזקת כוח אדם מיותר בארגון.
בעזרת מיקור חוץ של בדיקות תוכנה ניתן להקצות יותר כוח אדם פנים-ארגוני לפיתוח.
היתרונות במיקור חוץ של בדיקות תוכנה > שיפור תהליך בדיקות התוכנה

לחברות המתמחות בבדיקות תוכנה יש אפשרות לבצע בדיקות נרחבות יותר מאלו שהארגון מבצע בעצמו. מאפיין זה מאפשר לבצע בדיקות אל מול מגוון של מערכות הפעלה (operating systems), דפדפנים וחומרה (computer hardware).
ישנן בעיות שקשה לאתר כאשר מעורבים בתהליך הפיתוח: מיקור חוץ של בדיקות תוכנה מאפשר לבצע בדיקות מנקודת מבט נוספת.
היתרונות במיקור חוץ של בדיקות תוכנה > שיפור באיכות המוצר

מיקור חוץ של בדיקות תוכנה משפר את אמינות המוצר בזכות ביצוע בדיקות נרחבות יותר, וכן מפני שהערכת המוצר נעשית על ידי גורם חיצוני אובייקטיבי.
בעזרת מיקור חוץ של בדיקות תוכנה ניתן לקצר את זמן ההגעה ללקוח (Time to market) משום שבדיקות התוכנה מתבצעות במקביל לפיתוח ולתיקון הבעיות.
מיקור חוץ של בדיקות תוכנה מאפשר לפנות זמן לעיצוב פתרונות טובים יותר.
היתרונות במיקור חוץ של בדיקות תוכנה > שיפור יכולות הארגון

מיקור חוץ של בדיקות תוכנה מסייע למיקסום היכולות של עובדי הארגון משום שהוא מאפשר לכל עובד להתמקד בביצוע המטלות שהוא טוב בהן - מפתח תוכנה יתמקד בפיתוח.
הארגון יכול ללמוד מצוות הבדיקות החיצוני טכניקות שונות וכך לשפר את יכולות הבדיקה של הארגון עצמו.
היתרונות במיקור חוץ של בדיקות תוכנה > הפחתת עלויות

הפחתה בעלויות ניהוליות - אין צורך להעסיק ולהכשיר צוות של בודקי תוכנה.
מיקור חוץ למדינות זרות שבהן עלויות התשתית ושכר כוח האדם זולים יותר מאפשר חיסכון משמעותי לארגון.
החסרונות במיקור חוץ של בדיקות תוכנה

החיסרון הגדול ביותר במיקור חוץ של בדיקות תוכנה הוא הבדלי התרבות בין המדינות. הבדלי תרבות אלו עלולים ליצור בעיות עקב חוסר הבנה של מאפיינים חברתיים. כאשר ממשק המשתמש (user interface) הוא בעברית, למשל, קשה יהיה להשתמש במיקור חוץ במדינה שמחוץ לישראל.
צוות הבדיקות נחשף למידע רב של הארגון.
לא ניתן להבטיח כי צוות הבדיקות יהיה איכותי ומיומן, יש לבחור אותו בקפידה.
עמידה בזמנים ואיכות המוצר אינם תלויים רק בארגון, אלא גם בביצועים של צוות הבדיקות.
במידה וקבוצת מיקור החוץ יושבת מחוץ לארגון, התקשורת בינה לבין המפתחים לא תמיד נעשית בתנאים נוחים.
שלב העברת הבדיקות למיקור חוץ, הכולל הסבר על המערכת, ושלב הטמעת התוצרים המתקבלים מקבוצת מיקור החוץ עשויים להימשך מעבר לזמן שהוקצב לפרויקט.
עלות החלפת הספק לרוב אינה מחושבת כחלק מהוצאות הפרויקט.
במערכות בהן יש מרכיב משמעותי של ידע מקצועי, כדוגמת מערכות בנקאיות, קשה מאוד להעביר לספק את הידע הנדרש לצורך בדיקה מלאה.
עובד חברת מיקור החוץ לעולם לא ירגיש שייך לארגון בו הוא עובד. עובד מיקור החוץ בדרך כלל יהיה בתנאי שכר ירודים מאשר אם היה עובד חברה
עשר המדינות האטרקטיביות ביותר למיקור חוץ

על פי הסקר 
 The A.T. Kearney Global Services Location IndexTM שנערך ב-2011, עשר המדינות האטרקטיביות ביותר למיקור חוץ הן:
הודו
סין
מלזיה
מצריים
אינדונזיה
מקסיקו
תאילנד
וייטנאם
פיליפינים
צ'ילה
הסיבות הנפוצות ביותר למיקור חוץ

בשנת 2012, הסיבות הנפוצות ביותר לכך שארגונים נוקטים במיקור חוץ
על פי האתר
 statistic brain הן:
הפחתת עלויות.
גישה לטכנולוגיות מידע (information technologies) שאינן נגישות בתוך הארגון.
שחרור משאבים פנים - ארגוניים.
התמקדות בעסקים ובקשרי לקוחות.
ארגון מחדש של החברה.
זירוז הפרויקט.
גישה ליכולות ניהול חדשות.
הפחתת זמן ההגעה ללקוח.
ראו גם

מיקור חוץ של טכנולוגיות מידע
הערות שוליים

↑  Offshoring Opportunities Amid Economic Turbulence Top ten most attractive countries for outsourcing
↑  Job Outsourcing Statistics Reasons why companies outsource
סכמת האינטראקציה בין המפתחים לצוות הבדיקות במיקור חוץ של בדיקות תוכנה.
היתרונות והחסרונות של מיקור חוץ עבור הספק ועבור מזמין השרות: חץ ירוק מציין יתרונות וחץ אדום מציין חסרונות. כל חץ רלוונטי לגורם שעליו הוא מצביע.
עשר המדינות האטרקטיביות ביותר למיקור חוץ לשנת 2011 על פי הסקר The A.T. Kearney Global Services Location IndexTM. הציון משוקלל באופן הבא: 40% אטרקטיביות פיננסית בדרוג 4-0, 30% כישורים וזמינות כוח אדם בדרוג 3-0, ו-30% סביבה עסקית בדרוג 3-0.
מיון עובדים

יריד תעסוקה של Technopolis באתונה (2012)
מיון עובדים הוא התהליך בו ארגון מגייס עובדים חדשים לשורותיו. זהו הוא אחד הכלים הבסיסיים של ניהול משאבי אנוש, ומטרתו היא איתור אדם שתכונותיו כעובד מתאימות לדרישות התפקיד ככל האפשר. בתורות מודרניות של ניהול משאבי אנוש נהוג לחלק את תהליך מיון העובדים לשני שלבים: ניתוח עבודה, שהוא תהליך של הערכת דרישות התפקיד והכישורים הנדרשים על מנת לבצע אותו, ובחירת עובד בעזרת כלי מיון.
ניתוח תפקיד

ניתוח תפקיד (אנ') הוא שיטה המשמשת לקבלת מידע בנוגע למטלות והפעילויות המבוצעות בכל תפקיד בארגון, ניתוח זה עוזר לקבוע מהם הכישורים האישיים הנדרשים לביצוע העיסוק ובאילו תנאים מבוצע העיסוק. ניתוח התפקיד כולל איסוף מידע רלוונטי למשרה: תיאור מפורט של המשימות הכלולות בתפקיד, יחסי גומלין הנדרשים מול עובדים אחרים, ומהות הידע, הכישורים והיכולות ההכרחיים לעובד על מנת שהתפקיד יבוצע במידת הצלחה רבה ככל האפשר. המטרה העיקרית של ביצוע ניתוח העבודה היא להכין תיאור מפורט לכל תפקיד בארגון, תיאור שיעזור לשכור את העובדים המתאימים לתפקיד, כאלו שיספקו ביצועים מיטביים בעבודה.
ניתוח תפקיד > שיטות

ניתוח התפקיד כולל איסוף מידע רלוונטי למשרה, שיטות לאיסוף הנתונים הן:
תצפיות – ניתוח התפקיד בעזרת צפייה בעובדים במהלך יום העבודה, אפשרי הם בתצפית ישירה והן בתצפית עקיפה המושגת על ידי הקלטה ויזואלית של הפעילות.
ראיונות – הראיון המתבצע פנים מול פנים מול העובד, ובו נשאלות שאלות ממוקדות בנוגע למשרתו, המרואיינים צריכים להיבחר מתוך קבוצת עובדים מייצגת מבין כלל העובדים העוסקים באותו תפקיד בארגון.
יומנים – תיעוד שנכתב על ידי העובדים עצמם, התיעוד מפרט את הפעילויות שהם מבצעים במסגרת התפקיד ואת הזמן הנדרש לכל פעילות.
שאלונים – השאלונים הממולאים באופן עצמאי בפרטיות ובאופן אנונימי על ידי הן המנהלים והן העובדים ועוסקים בדירוג חשיבות הפעילויות המבוצעות במהלך העבודה מתוך רשימת פעילויות נבחרת.
ניתוח תפקיד > תוצאות

לאחר יישום השיטות מתאפשר לארגון להגדיר כל תפקיד בו מההיבטים הבאים:
תיאור העיסוק- הגדרת תיאור פרטני של העבודה המבוצעת וכלל המשימות והפעילויות בה, כיצד העובד מבצע אותן ומה התגמול שלו עבורן.
דרישות העיסוק - סקירת מפרט התכונות הכרחיות מהעובד לביצוע העיסוק: הידע, הכישורים והיכולות הנדרשים לביצוע התפקיד בצורה אפקטיבית. רשימה זו משקפת את הדרישות המינימליות מהעובד על מנת שיבצע את התפקיד בהצלחה.
הערכת עיסוקים - טכניקה שתפקידה לקבוע את מיקומו היחסי של כל אחד מהעיסוקים בהיררכיית ארגון.
רשימה זאת מסייעת לממיינים להחליט האם המועמד מתאים או לא מתאים לתפקיד מסוים.
הגדרת ותיאור העיסוק הם מסמכים שמתארים מצבים קבועים יחסית, ובכך מזהים כישורים לתפקיד ספציפי.