stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 1972/1973 בליגה א'
טבלת הליגה > בית הצפון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל חדרה | 30 | 19 | 8 | 3 | 59 | 18 | 41 | 46 | עלתה ליגה |
| 2 | הפועל עכו | 30 | 17 | 11 | 2 | 46 | 23 | 33 | 45 |  |
| 3 | הפועל רמת גן | 30 | 15 | 6 | 9 | 49 | 34 | 15 | 36 |  |
| 4 | הפועל טירת כרמל | 30 | 13 | 10 | 7 | 45 | 32 | 13 | 36 |  |
| 5 | מכבי הרצליה | 30 | 13 | 6 | 11 | 36 | 30 | 6 | 32 |  |
| 6 | הפועל טבריה | 30 | 10 | 10 | 10 | 37 | 30 | 7 | 30 |  |
| 7 | הפועל הרצליה | 30 | 8 | 12 | 10 | 34 | 35 | 1- | 28 |  |
| 8 | בית"ר נתניה | 30 | 8 | 11 | 11 | 36 | 31 | 5 | 27 |  |
| 9 | הפועל נחליאל | 30 | 10 | 7 | 13 | 29 | 35 | 6- | 27 |  |
| 10 | הפועל קריית שמונה | 30 | 8 | 11 | 11 | 30 | 51 | 21- | 27 |  |
| 11 | הפועל צפת | 30 | 10 | 6 | 14 | 39 | 59 | 20- | 26 |  |
| 12 | הפועל נהריה | 30 | 7 | 11 | 12 | 29 | 33 | 4- | 25 |  |
| 13 | הפועל בני נצרת | 30 | 8 | 9 | 13 | 34 | 43 | 9- | 25 |  |
| 14 | הפועל מגדל העמק | 30 | 9 | 7 | 14 | 32 | 51 | 19- | 25 |  |
| 15 | הפועל מחנה יהודה | 30 | 6 | 12 | 12 | 28 | 39 | 11- | 24 | ירדו ליגה |
| 16 | הפועל גבעת חיים | 30 | 8 | 5 | 17 | 31 | 50 | 19- | 21 | ירדו ליגה |
טבלת הליגה > בית הדרום

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | בני יהודה תל אביב | 30 | 21 | 7 | 2 | 59 | 23 | 36 | 49 | עלתה ליגה |
| 2 | הפועל חולון | 30 | 16 | 7 | 7 | 45 | 29 | 16 | 39 |  |
| 3 | מכבי שעריים | 30 | 14 | 7 | 9 | 47 | 37 | 10 | 35 |  |
| 4 | הפועל יהוד | 30 | 14 | 7 | 9 | 44 | 38 | 6 | 35 |  |
| 5 | הפועל דימונה | 30 | 13 | 5 | 12 | 41 | 39 | 2 | 31 |  |
| 6 | הפועל אשדוד | 30 | 13 | 5 | 12 | 40 | 38 | 2 | 31 |  |
| 7 | הפועל ראשון לציון | 30 | 14 | 2 | 14 | 52 | 53 | 1- | 30 |  |
| 8 | בית"ר רמלה | 30 | 10 | 10 | 10 | 37 | 41 | 4- | 30 |  |
| 9 | הפועל באר יעקב | 30 | 11 | 7 | 12 | 45 | 43 | 2 | 29 |  |
| 10 | מכבי רמת עמידר | 30 | 11 | 7 | 12 | 48 | 47 | 1 | 29 |  |
| 11 | הפועל רמלה | 30 | 8 | 12 | 10 | 40 | 30 | 10 | 28 |  |
| 12 | הפועל בת ים | 30 | 10 | 7 | 13 | 38 | 42 | 4- | 27 |  |
| 13 | הפועל לוד | 30 | 10 | 6 | 14 | 40 | 46 | 6- | 26 |  |
| 14 | הפועל בית שמש | 30 | 8 | 10 | 12 | 35 | 44 | 9- | 24 | תוך הורדת שתי נקודות |
| 15 | הפועל אילת | 30 | 7 | 6 | 17 | 30 | 45 | 15- | 20 | ירדו ליגה |
| 16 | הפועל קריית אונו | 30 | 3 | 9 | 18 | 24 | 51 | 27- | 15 | ירדו ליגה |
ראו גם

גביע הכ"ה
עונת 1971 בגביע ליברטדורס

| --- | --- |

 תקופת התחרות:  13 בפברואר 1971 – 9 ביוני 1971 (117 ימים)
 מספר משתתפות:  21
 הזוכה:  אורוגוואי נסיונל
 מספר משחקים:  75
 מספר שערים:  195 (2.6 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (10) לואיס ארטימה אורוגוואי נסיונל
 → 19701972 ←
עונת 1971 בגביע ליברטדורס הייתה העונה ה-12 של התחרות הדרום-אמריקאית לקבוצות כדורגל והיא אורגנה על ידי CONMEBOL. המשחק הראשון התקיים ב-13 בפברואר 1971 ותחרות הסתיימה ב-9 ביוני 1971. בתחרות השתתפו 21 קבוצות מכל מדינות חברי הארגון
התחרות הסתיימה בניצחון של נסיונל בפעם הראשונה בתולדות המועדון.
מתכונת התחרות

בתחרות השתתפו 21 קבוצות. מנצחת של העונה הקודמת קיבלה זכות להשתתף בתחרות ישירות בשלב השני. בשלב הראשון הקבוצות חולקו ל-5 בתים, שתי קבוצות בכל בית עלו לשלב השני. בשלב השני, הקבוצות שיחקו ב-2 בתים. מנצחי הבתים נפגשו בסדרת משחקי הגמר.
במידה ומספר קבוצות בבית זכו באותו מספר נקודות ההכרעה הייתה על ידי משחק נוסף.
בכל השלבים נערכו משחק בית ומשחק חוץ. על הניצחון הוענקו שתי נקודות.
השלבים המתקדמים > שלב ב'

| קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אורוגוואי נסיונל | 4 | 3 | 1 | 0 | 9 | 1 | 8 | 7 |
| ברזיל פלמיירס | 4 | 2 | 0 | 2 | 6 | 7 | 1- | 4 |
| פרו אוניברסיטריו | 4 | 0 | 1 | 3 | 1 | 8 | 2- | 1 |
| קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ארגנטינה אסטודיאנטס לה פלאטה | 4 | 3 | 0 | 1 | 4 | 2 | 2 | 6 |
| אקוודור ברצלונה ספורטינג קלוב | 4 | 2 | 0 | 2 | 3 | 4 | 1- | 4 |
| צ'ילה אוניון אספניולה | 4 | 1 | 0 | 3 | 4 | 5 | 1- | 2 |
השלבים המתקדמים > סדרת הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26 במאי 1971 | ארגנטינה אסטודיאנטס לה פלאטה | 1 - 0 | אורוגוואי נסיונל | אצטדיון חורחה לואיס הירשי, לה פלאטה, ארגנטינה צופים: 30,000 שיפוט: צ'ילה מריו קנסה |
| 26 במאי 1971 | דניאל רומאו  60' |  |  | אצטדיון חורחה לואיס הירשי, לה פלאטה, ארגנטינה צופים: 30,000 שיפוט: צ'ילה מריו קנסה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 ביוני 1971 | אורוגוואי נסיונל | 1 - 0 | ארגנטינה אסטודיאנטס לה פלאטה | אצטדיון סנטנאריו, מונטווידאו, אורוגוואי צופים: 70,000 שיפוט: ברזיל חוסה נטו |
| 2 ביוני 1971 | חואן מסניק  28' |  |  | אצטדיון סנטנאריו, מונטווידאו, אורוגוואי צופים: 70,000 שיפוט: ברזיל חוסה נטו |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 ביוני 1971 | אורוגוואי נסיונל | 2 - 0 | ארגנטינה אסטודיאנטס לה פלאטה | האצטדיון הלאומי של פרו, לימה, פרו צופים: 41,000 שיפוט: צ'ילה רפאל אורמסבל |
| 9 ביוני 1971 | ויקטור אספרגו  22'   לואיס ארטימה 65' |  |  | האצטדיון הלאומי של פרו, לימה, פרו צופים: 41,000 שיפוט: צ'ילה רפאל אורמסבל |
עונת 1985/1986 בליגה הלאומית

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  14 בספטמבר 1985 – 24 במאי 1986 (253 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  הפועל תל אביב
 מספר משחקים:  240
 מספר שערים:  551 (2.3 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  13,993 (58 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ישראל אורי מלמיליאן, דורון רבינזון (14 שערים)
 השחקן המצטיין:  ישראל אבי רן
 → 1984/19851986/1987 ←
 
עונת 1985/1986 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-30 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. לעונת 1985/1986 לליגה הלאומית עלו בני יהודה תל אביב, מכבי שעריים והפועל ירושלים. בתום העונה סיימה הפועל תל אביב במקום הראשון וזכתה באליפות. המבקיעים המצטיינים של העונה היו אורי מלמיליאן מבית"ר ירושלים ודורון רבינזון ממכבי פתח תקווה שכבשו 14 שערים כ"א.
בסיום העונה הפועל חיפה, הפועל ירושלים ומכבי שעריים ירדו ליגה. לעונת 1986/1987 לליגה הלאומית עלו בית"ר נתניה, בית"ר תל אביב והפועל לוד.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל תל אביב | 30 | 17 | 8 | 5 | 52 | 26 | 26 | 59 | העפלה לגביע האינטרטוטו |
| 2 | מכבי חיפה | 30 | 16 | 9 | 5 | 47 | 18 | 29 | 57 | העפלה לגביע האינטרטוטו |
| 3 | מכבי תל אביב | 30 | 16 | 9 | 5 | 48 | 27 | 21 | 57 |  |
| 4 | בית"ר ירושלים | 30 | 15 | 7 | 8 | 48 | 33 | 15 | 52 |  |
| 5 | בני יהודה תל אביב | 30 | 12 | 10 | 8 | 27 | 19 | 8 | 46 |  |
| 6 | הפועל כפר סבא | 30 | 11 | 9 | 10 | 41 | 34 | 7 | 42 |  |
| 7 | מכבי פתח תקווה | 30 | 11 | 7 | 12 | 34 | 41 | 7- | 40 |  |
| 8 | הפועל באר שבע | 30 | 10 | 9 | 11 | 24 | 24 | 0 | 39 |  |
| 9 | מכבי נתניה | 30 | 11 | 6 | 13 | 34 | 35 | 1- | 39 |  |
| 10 | שמשון תל אביב | 30 | 9 | 11 | 10 | 32 | 38 | 6- | 38 |  |
| 11 | מכבי יבנה | 30 | 9 | 10 | 11 | 21 | 32 | 11- | 37 |  |
| 12 | מכבי יפו | 30 | 9 | 9 | 12 | 24 | 34 | 10- | 36 |  |
| 13 | הפועל פתח תקווה | 30 | 9 | 8 | 13 | 42 | 44 | 2- | 35 |  |
| 14 | הפועל ירושלים | 30 | 8 | 6 | 16 | 31 | 45 | 14- | 30 | ירדו ליגה |
| 15 | הפועל חיפה | 30 | 6 | 6 | 18 | 24 | 60 | 36- | 24 | ירדו ליגה |
| 16 | מכבי שעריים | 30 | 4 | 10 | 16 | 22 | 41 | 19- | 22 | ירדו ליגה |
משחק העונה

מכבי חיפה, האלופה בשתי העונות האחרונות, הייתה המועמדת העיקרית לתואר, ואף הובילה את הטבלה, כבר במחזור ה-9, ב-5 נקודות על הפועל תל אביב שהתמודדה מולה על תואר האליפות במרבית שלבי העונה. במחזורים שאחר מכן הצליחה הפועל תל אביב לצמצם את הפער עד למחזור ה-19 ואף להוביל את טבלת הליגה. במחזור ה-24 הצליחה מכבי חיפה לשוב לפסגרת הליגה, כשניצבה במקום הראשון בהפרש 2 נקודות מהפועל תל אביב ו-5 נקודות ממכבי תל אביב שגם היא הצטרפה למירוץ לתואר האליפות.
במחזור ה-29 ולפני האחרון, מכבי חיפה, אשר הובילה את הטבלה במרבית שלבי העונה, הובילה את טבלת הליגה עם 57 נקודות, כשבמקום השני ניצבה הפועל תל אביב עם 56 נקודות ובמקום השלישי מכבי תל אביב עם 54 נקודות, אשר גם לה היה סיכוי תאורטי לזכייה באליפות (אולם לא ריאלי בשל הבדלים גדולים בהפרש השערים). במחזור האחרון התמודדה הפועל תל אביב בביתה מול מכבי חיפה למשחק אשר יקבע את גורל האליפות בעונה זו.
משחק העונה > מהלך המשחק

בעקבות חשיבות המשחק החליטה ההתאחדות על שידור המשחק בשידור חי - השידור החי הראשון של משחק כדורגל שלם בליגה הישראלית. המשחק נערך באצטדיון בלומפילד, מגרשה הביתי של הפועל תל אביב, ב-24 במאי 1986,  לעיני כ-20,000 צופים ביציעים, כאשר תיקו היה מספיק למכבי חיפה על מנת לזכות באליפות.
המשחק החל בלחץ של הפועל תל אביב על שער היריבה, אשר נכשלה לפרוץ את הגנת מכבי חיפה והמחצית הראשונה הסתיימה בתיקו מאופס. מאמן הפועל תל אביב, דוד שווייצר, ביצע שני חילופים התקפיים והכניס את החלוצים גילי לנדאו ואלי יאני, במקומם של שני קשרים, במטרה לנצח את המשחק.
בדקה ה-85 העביר אלי כהן כדור אל משה סיני במרכז המגרש. סיני שזיהה את תנועתו של לנדאו מעבר להגנת מכבי חיפה הקפיץ כדור, וזאת בזמן שבצד השני של המגרש חזר אלי יאני מעמדת נבדל ברורה. השופט צבי שריר סימן על המשך המשחק מצידו, ולנדאו הבקיע שער ניצחון. אלי כהן ביצע עברה גסה על רפי אוסמו וספג כרטיס אדום בדקה ה-90, אך התוצאה נשארה בעינה והפועל תל אביב ניצחה את המשחק, וזכתה באליפות בהפרש של שתי נקודות על מכבי חיפה.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 24 במאי 1986 | הפועל תל אביב | 1 - 0   (0 - 0) | מכבי חיפה | אצטדיון בלומפילד, תל אביב צופים: 20,000 שיפוט: צבי שריר |
| 24 במאי 1986 | לנדאו  85' | (סיקור) |  | אצטדיון בלומפילד, תל אביב צופים: 20,000 שיפוט: צבי שריר |
משחק העונה > תגובות למשחק

הפועל תל אביב חגגה את האליפות העשירית בתולדותיה, כאשר מן העבר השני, של הסגנית מכבי חיפה, נשמעו טענות קשות כלפי צוות השיפוט ובראשו השופט צבי שריר שאישר את השער, לטענתם מעמדת נבדל ברורה של אלי יאני. גם מכיוון העיתונות ספג צוות השיפוט ביקורות על כשירותו, ובעיקר כשירותם של הצוות שיפוט מלבד שריר שהיו לא מנוסים ומדרג נמוך, וכלפי הקוון, רחמים שאשו שלא הניף את הדגל לעבירת נבדל. השופט הגן על החלטתו כשטען שהנבדל הוא "נבדל פסיבי" ללא השפעה על המשחק (כיום נבדלים שכאלה אכן אינם נחשבים לעבירת נבדל, אולם נכון לאותה התקופה היה נחשב "נבדל פסיבי" כעבירת נבדל).
הערות שוליים

↑  שריר: דו"ח חמור, מעריב, 25 במאי 1986
↑  האליפות הוכרעה בשער לא כשר, מעריב, 25 במאי 1986
| עונות בליגה העליונה בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגת ארץ ישראל | 1929/1930 • 1930/1931 • 1931/1932 • 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| ליגה א' והליגה הלאומית | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| ליגת העל | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
עיכוב יונוספירי

עיכוב יונוספרי (באנגלית: Ionospheric Delay) הוא שמה של תופעה הנגרמת במהלך מעבר קרניים בתווך היונוספירה של כדור הארץ. היונוספירה, שנמצאת מגובה 60 קילומטרים ועד מעל 2,000 קילומטרים, מכילה, כנרמז משמהּ, תווך מיונן חלקית כתוצאה מקרני X ו-UV הנפלטים מהשמש והתנגשות חלקיקים טעונים.
מהירות ההתקדמות של קרינה אלקטרו-מגנטית הנפלטת ממשדרי GNSS ביונוספירה, תלויה בתוכן האלקטרוני, אשר נגזר משני גורמים עיקריים: במהלך היום, קרינת השמש גורמת ליינון אטומים נייטרליים ומייצרת אלקטרונים חפשיים ויונים. במהלך הלילה, התהליך המוביל הוא ההתחברות חזרה כאשר האלקטרונים נספגים ביונים ומייצרים חלקיקים נייטרליים ובכך מקטינים את הצפיפות האלקטרונית.
תווך שבו התדר הזוויתי  \omega  ומספר הגל  k אינם פרופורציונליים הוא תווך מפזר. במילים אחרות, מהירות התקדמות הגל ולכן מקדם הרפרקציה תלויים בתדירות.
זה המקרה עבור היונוספירה כאשר  \omega  ו  k תלויים זה בזה, בקירוב ראשון, על ידי [Crawford, 1968]:
כאשר  c היא מהירות התקדמות האות בוואקום ו[Davies, 1989]
כאשר  N_{e} הוא צפיפות אלקטרונית (ב  e^{-}/m^{3}). נגזרת של היחס הנ"ל ניתן למצוא ב [Davies, 1989]and the updated higher order terms in [McCarthy,D. and Petit,G., 2009], באופן מייצג פחות מ-0.1% מסך כל העיכוב.
משוואה (1) נקראת "יחס הדיספרסיה" של היונוספירה ו  \omega _{p} נקראת התדירות הקריטית של פלזמת היונוספירה, במובן שאות בעל  \omega <\omega _{p} יוחזר ואות בעל  \omega >\omega _{p} יעבור את הפלזמה [Davies, 1989].
הצפיפות האלקטרונית ביונוספירה משתנה עם הגובה, עם נקודת מקסימום של  N_{e}\simeq 10^{11}-10^{12}e^{-}/m^{3} בסביבות  300-500\,km. לכן, לפי ביטוי (2), אותות אלקטרו-מגנטיים עם  f>f_{p}\simeq 10^{6}Hz יוכלו לחצות את היונוספירה. זהו המקרה עבור אותות GNSS, בו התדירויות בסדר גודל של  1(GHz)=10^{9}(Hz). אותות רדיו, עם תדירויות מתחת לסף  f_{p} יוחזרו על ידי היונוספירה.
ממשוואה (1), לאור העובדה כי  \omega =2\pi f ובהתחשבות בהגדרות מהירות פאזה ומהירות חבורה
נובע כי:
ולכן, לפי (5) הנתון על ידי:
מקדם הרפרקציה של הפאזה של היונוספירה ניתן להערכה בקירוב על ידי:
עבור תדירויות של אותות GNSS, משוואה (7) מבטאת יותר מ-99.9% מהרפרקציה (סדר ראשון של האפקט היונוספירי). כלומר, עם שגיאה פחותה מ-0.1%, ניתן להניח כי:
גזירת משוואה (1) ביחס ל  k ובהתחשבות במשוואות (3) ו (5), הקירוב של  (1-\varepsilon ^{2})^{-1/2}=1+{\frac {1}{2}}\varepsilon ^{2} מפיק את מקדם הרפרקציה של החבורה
הצבת מקדמי הרפרקציה ממשוואות (7) ו-(8) ב:
ההפרש בין המרחק הנמדד, עם אות בתדירות  f, ומרחק אוקלידי בין לוויין למקלט הנתון על ידי:
לכן, מדידות פאזה סובלות עיוות במעבר ביונוספירה, מעין "עיכוב שלילי", ומדידות קידוד חוות "עיכוב חיובי".
ההפרשים  \Delta _{ph,f}^{iono} ו  \Delta _{gr,f}^{iono} מכונים הרפרקציה היונוספרית של הקוד והפאזה, האינטגרל מוגדר כהטיה של ה TEC ‏(Slant TEC או STEC)
בדרך כלל,  STEC מבוטא ביחידות TEC‏ (TECUs), כאשר  1\,TECU=10^{16}e^{-}/m^{2} והעיכוב היונוספרי  I_{f} (בתדירות   f) נכתב:
עם:
ה TEC (התוכן האלקטרוני הכולל), וכתוצאה מכך גם הרפרקציה היונוספרית תלויה במיקום הגאוגרפי של המקלט, השעה ביום והפעילות הסולארית.
ראו גם

עיכוב טרופוספירי
הערות שוליים

↑  [Crawford, 1968] Crawford, F., 1968. Berkeley Physics Course, Vol. 3 WAVES. Mc Graw-Hill, Inc., New York, USA.
1 2  [Davies, 1989] page 94:  N_{e}=1.24\cdot 10^{10}f_{p}^{2}, עם  f_{p} במגה-הרץ ו  N_{e} באלקטרונים למטר מרובע.
↑  [McCarthy,D. and Petit,G., 2009] McCarthy,D. and Petit,G., 2009. IERS Conventions (2009) (draft), Chap. 9. ftp://tai.bipm.org/iers/convupdt/chapter9/icc9.pdf.
↑  [Davies, 1989] Davies, K., 1989. Ionosphere Radio. IEE Electromagnetic Waves Series 31. Peter Peregrinus Ltd., Boulder, Colorado, USA.
↑  הקירוב  {\sqrt {1-x^{2}}}\simeq 1-{\frac {1}{2}}x^{2} ניתן לשימוש כאשר  |x|\ll 1. כדאי לשיב לב שאם לוקחים את  f=10^{9} Hz כתדירות של אותות GNSS, וש-  f_{p}\simeq 10^{7} Hz, לכן,  x=f_{p}/f\simeq 10^{-2}, אשר מצדיק את הקירוב.
↑  Notice that  n_{gr}>n_{ph} and, thus, from (5) it follows that  v_{gr}<v_{ph}. Moreover, as  n_{ph}<1, thence  v_{ph}={\frac {c}{n_{ph}}}>c. That is, the phase travels faster than the speed of light, but no information is carried, so no the relativity principle is violated.
פברואה

פברואה (בלטינית: Februa) או פברואטיו (Februatio) היה פסטיבל או חג ברומא העתיקה, המוקדש לטהרה. החג חל ביום ה-15 (אידו) של חודש פברואר. לימים אוחד חג זה עם פסטיבל הלופרקאליה. החג, שנחוג למעשה בסוף החורף, שימש לטיהור הבית והמקדשים לקראת השנה החדשה והאביב. על פי אובידיוס מקור שם החג במילה הלטינית פברוארה, שמקורה במילה אטרוסקית שמשמעה "טיהור". באותה עת הלוח היוליאני החשיב את מרץ כחודש הראשון בשנה.
חג זה נתן את שמו לחודש פברואר בו חל החג (משמעות המילה "פברואריוס" – "שבו חל פברואה"). לימים הואנש נושא הטהרה והאלוהות הרומית פברואוס זוהתה על החג ועם הטהרה.
ענאן והבי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  דלית אל-כרמל, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל.
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד מערך באגף המודיעין  מדריך ראשי במכללה לביטחון לאומי
 
ענאן והבי הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה. פיקד על מערך בתחום לוחמת המידע באגף המודיעין ושימש מדריך ראשי במכללה לביטחון לאומי. משמש מרצה למדע המדינה באוניברסיטת חיפה ועמית במכון למדיניות נגד טרור.
קורות חיים

והבי נולד וגדל בדליית אל כרמל. את שירותו הצבאי החל בחטיבת הצנחנים ולאחר מכן עבר לאגף המודיעין, שימש מפקד במערך מבצעי ומפקד מערך בתחום התודעה האסטרטגית הבינלאומית, לוחמה פסיכולוגית ולוחמת סייבר. במהלך שירותו עוטר פעמיים בצל"ש הרמטכ"ל. בשנים 2010–2012 שימש מדריך ראשי במכללה לביטחון לאומי. הוא עבד במשרד ראש הממשלה ועסק בנושא פיתוח קשרים אזוריים.
והבי בעל תואר ראשון, שני ושלישי במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה. ב-2011 סיים לימודי דוקטורט בתחום הביטחון לאומי, נושא המחקר שלו עסק בטרור האסלאמי נגד ישראל: חמאס, חזבאללה ואלקאעדה - פוליטיקה של שיתוף פעולה לעומת קונפליקט. משנת 2016 הוא עמית במכון למדיניות נגד טרור של המרכז הבינתחומי הרצליה. כמו כן מכהן כראש מרכז המחקר במרכז מורשת הדרוזים.
הוא ממייסדי עמותת תמוז שמטרתה צדקה ועזרה לילדים במצוקה כלכלית במיוחד בתחום החינוך. ב-2021 הודיע על הצטרפותו למפלגת הישראלים בראשות רון חולדאי.
נשוי לאנעאם והם הורים לשלושה בנים.
הערות שוליים

↑  ליאור קינן, דני דיין הצטרף לגדעון סער: "יש צורך בהחלפת השלטון", באתר חדשות 13, 13 בינואר 2021
↑  ד"ר ענאן ווהבי, אתר אוניברסיטת חיפה
↑  בנצי רובין, ‏המצטרף החדש של חולדאי: "אלחם להקפאת חוק קמיניץ", באתר "סרוגים", 13 בינואר 2021
עונת 1972/1973 בגביע אירופה לאלופות בכדורגל

| --- | --- |
הענקת הגביע
 מארחת:  אצטדיון הכוכב האדום
 תקופת התחרות:  13 בספטמבר 1972 – 30 במאי 1973 (260 ימים)
 מספר משתתפות:  30
 הזוכה:  הולנד אייאקס
 מספר משחקים:  57
 מספר שערים:  160 (2.81 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  גרמניה המערביתגרד מילר   (5 שערים)
 → 1971/19721973/1974 ←
עונת 1972/1973 בגביע אירופה לאלופות בכדורגל הייתה העונה ה-18 של התחרות האירופית לקבוצות כדורגל והיא אורגנה על ידי אופ"א. המשחק הראשון התקיים ב-13 בספטמבר 1972 ותחרות הסתיימה ב-30 במאי 1973.
בתחרות השתתפו 30 קבוצות.
משחק הגמר נערך באצטדיון הכוכב האדום, בלגרד. התחרות הסתיימה בניצחון של אייאקס בפעם השלישית ברציפות.
מתכונת התחרות

בתחרות השתתפו 30 קבוצות. כל הקבוצות חולקו לזוגות ונפגשו בשיטת משחק בית ומשחק חוץ לקביעת הקבוצה שתעפיל לשמינית הגמר.
בכל השלבים למעט משחק הגמר נערכו משחק בית ומשחק חוץ. חוק "שער חוץ", היה בתוקף לכל שלבי התחרות. במקרה שאין אפשרות להגיע להכרעה תוך יתרון שער חוץ, המנצח נקבע בסדרת בעיטות עונשין.
ראו גם

גמר גביע אירופה לאלופות 1973.
מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
פטר וייס

ערך זה עוסק בסופר ומחזאי גרמני. אם התכוונתם לראש המועצה המקומית גזר, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  8 בנובמבר 1916 Nowawes, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  10 במאי 1982 (בגיל 65) סטוקהולם, שוודיה 
 מדינה:  שוודיה, גרמניה, צ'כוסלובקיה, הממלכה המאוחדת 
 מקום קבורה:  נורה בגרבנינגספלאצן 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת וסטמינסטר, האקדמיה לאמנויות יפות בפראג 
 שפות היצירה:  שוודית, גרמנית 
 יצירות בולטות:  Die Ästhetik des Widerstands, מארה סאד, Leavetaking, Fluchtpunkt 
 תקופת הפעילות:  1947–1982 (כ־35 שנים) 
 בן או בת זוג:  Gunilla Palmstierna-Weiss (1964–1982)  Helga Henschen  Carlota Dethore 
 צאצאים:  Nadja Weiss 
 פרסים והוקרה:  פרס ביכנר (1982)  פרס SWR-Bestenliste (1981)  פרס היינריך בל (1981)  פרס שארל ויון בשפה הגרמנית (1962)  פרס היינריך מאן (1966)  הפרס הספרותי של ברמן (1982) 
 
פטר וייס (בגרמנית: Peter Weiss) ‏ (8 בנובמבר 1916 נויבבלסברג ליד ברלין - 10 במאי 1982, סטוקהולם), סופר ומחזאי גרמני ממוצא יהודי למחצה. את מרבית חייו הבוגרים העביר בשוודיה, שאליה היגר מאימת הנאצים. עבודתו מושפעת בצורה עמוקה מחוויית ההגירה הכפוייה שלו ממולדתו גרמניה. בין יצירותיו המפורסמות ביותר המחזות "מארה סאד" ו"החקירה" והרומן הפוליטי עב-הכרס "האסתטיקה של ההתנגדות".
מיצירתו שראתה אור בעברית

החקירה, (Die Ermittlung) (1965), מחזה, מגרמנית: עדנה קורנפלד, חמו"ל, תשכ"ח 1968.
הצל של גופו של העגלון (1960), "מיקרו-רומאן", מגרמנית אילנה המרמן, הקיבוץ המאוחד / ספרי סימן קריאה, תשל"ח 1978. תרגום חדש של אילנה המרמן ראה אור ב-2016 בסדרת "הספרייה הקטנה", הקיבוץ המאוחד / ספרי סימן קריאה.
מארה סאד, "סיפור רדיפתו ומותו של ז'אן-פול מארה. כפי שהוצג על ידי להקת השחקנים של בית-המרפא בשארנטון בהדרכתו של מר דה סאד" (1962-5), מחזה בשתי מערכות, מרכז ישראלי לדרמה, תשמ"ב 1982. יצא לראשונה כמחזה בעברית 1960.
פרידה מן ההורים (Abschied von den Eltern) (1961), נובלה אוטוביוגרפית, מגרמנית: אילנה המרמן, עם עובד, תשמ"ז. 1988.
פאבל טרטיאקוב

| --- | --- |

דיוקנו של טרטיאקוב מעשה ידי איליה רפין (1883).
 לידה:  15 בדצמבר 1832 (יוליאני) מוסקבה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  4 בדצמבר 1898 (יוליאני) (בגיל 65) מוסקבה, האימפריה הרוסית 
 מדינה:  האימפריה הרוסית 
 מקום קבורה:  בית הקברות נובודוויצ'יה 
 פעילות בולטת:  איסוף אמנות, נדבנות, מסחר וכלכלה
 ידוע בשל:  הקמת גלריית טרטיאקוב
 מקצוע:  איש עסקים
 בן או בת זוג:  Vera Nikolaevna Tretyakova 
 פרסים והוקרה:  אזרחות כבוד של מוסקבה 
 
פאבל מיכאילוביץ' טרטיאקוב (ברוסית: Па́вел Миха́йлович Третьяко́в;‏ 27 בדצמבר 1832 - 16 בדצמבר 1898) היה איש עסקים ואספן אמנות רוסי. אוספיו מהווים כיום את אוספי גלריית טרטיאקוב שבמוסקבה.
קורות חיים

טרטיאקוב, בן למשפחת סוחרים עשירה, התחנך בנעוריו על ידי מורים פרטיים אשר לימדו אותו בביתו. בשנת 1850 ירש את עסקיו של אביו, וסחר בתחום הטקסטיל. טרטיאקוב הצליח בעסקיו, ויחד עם סוחרים אחרים הקים את הבנק למסחר של מוסקבה (ואף עמד בראש הבנק), וחברות מסחריות רבות. רכושו הוערך ב-4.4 מיליון רובלים וכלל חמישה בתי אחוזה בעיר מוסקבה.
קורות חיים > איסוף אמנות

טרטיאקוב החל לאסוף אמנות בשנת 1854 בגיל 22. רכישתו הראשונה הייתה 10 יצירות של אמנים הולנדים, אולם במהרה החליט טרטיאקוב להתמקד ברכישת יצירות אמנות של אמנים רוסיים בני זמנו, במטרה להקים גלריה לאומית עבור רוסיה.
אוספיו כוללים את יצירות האמנות הידועות והטובות ביותר של האמנים בני תקופתו, אותן רכש בתערוכות שנערכו באותה עת, ובהן יצירות שהוצגו בתערוכות קבוצת "הנודדים". לעיתים רכש טרטיאקוב סדרות שלמות של יצירות של אמן מסוים. כך למשך רכש בשנת 1874 את כל 13 התמונות ולמעלה מ-133 רישומים ו-81 טיוטות של "סדרת טורקסטן" מעשה ידי וסילי ורשצ'אגין, ובשנת 1880 רכש את "סדרת הודו" של ורשצ'אגין ובה 78 רישומים. אוספיו כללו 80 רישומים מעשה ידי אלכסנדר איוואנוב, ובשנת 1885 רכש 102 ציורים מעשה ידי וסילי פולנוב שצוירו על ידי האמן במסעותיו בטורקיה, מצרים, סוריה וארץ ישראל. כמו כן טרטיאקוב רכש את כל הרישומים שיצר ויקטור וסנצוב עבור קתדרלת ולדימיר הקדוש שבקייב.
אוספו של טרטיאקוב כלל את האוספים המקיפים ביותר של יצירות האמנים וסילי פרוב, איוואן קראמסקוי, איליה רפין, וסילי סוריקוב, יצחק לויתן וולנטין סרוב.
על מנת להגדיל את היקף אוספיו החל טרטיאקוב לרכוש ציורי נוף של אמנים רוסיים מהמחצית הראשונה של המאה ה-19 ובהמשך יצירות מהמאה ה-18 - במטרה שאוספו יכלול גם גלריית דיוקנאות של רוסים מפורסמים. במקביל לרכישת דיוקנאות מהמאה ה-18, יזם טרטיאקוב יצירת דיוקנאות חדשים, ושכר את שירותי האמנים המובילים בתחום - אוסיפ בראז, ניקולאי גה, קראמסקוי, ניקולאי נוורב, פרוב ורפין על מנת שיציירו את סופריה, אמניה ומנהיגיה של רוסיה בתקופתו.
בין השנים 1870 -1880 החל טרטיאקוב לאסוף רישומים. בשנת 1893 אוסף הרישומים שלו כלל 471 רישומים שונים. בשנת 1890 החל טרטיאקוב לאסוף איקונות דתיות. האיקונות והרישומים לא הוצגו לציבור בימי חייו, והיו חלק מאוספו הפרטי. טרטיאקוב אסף מספר פסלים אולם מספרם (9 פסלים בשנת 1893) היה מועט, ואף הם היו חלק מהאוסף הפרטי.
האוסף הוצג לראשונה לציבור בביתו של טרטיאקוב, בלאוורשנסקי פראולוק, אולם בשל גודלו של האוסף, הוחלט להציגו במבנה ייעודי, שהוקם בין השנים 1870–1880 בתכנונו של האדריכל קאמינסקי.
זמן קצר לאחר פתיחת הגלריה, בשנת 1881 היא זכתה לפופולריות רבה, ובשנת 1885 ביקרו בה למעלה מ-30,000 איש. בזמן פתיחתה הייתה הגלריה, מבחינת מספר יצירותיה וחשיבותן, אחד המוזיאונים הגדולים והחשובים ברוסיה (ולמעשה הייתה המוזיאון הגדול במוסקבה, והמוזיאון השני בגודלו ברוסיה).
בשנת 1892 ירש טרטיאקוב את אוסף האמנות המערב אירופאית מאחיו, וצירף אוסף זה לגלריה.
באוגוסט 1892 הוריש טרטיאקוב את האוסף והמבנה לעיר מוסקבה, וב-15 באוגוסט 1893 נפתח המוזיאון רשמית בשם "גלריית פאבל וסרגיי טרטיאקוב" - אשר לימים תיקרא - "גלריית טרטיאקוב".
בשנת 1890 ביקרו בגלריה למעלה מ-150,000 מבקרים. טרטיאקוב המשיך להגדיל את הגלריה, ובשנת 1894 תרם לגלריה 30 תמונות נוספות מאוספו הפרטי.
קורות חיים > פעילות תרבותית ופעילות צדקה

נוסף על פעילות איסוף תמונות, פעל טרטיאקוב במיזמי צדקה רבים, וכן היה חבר של כבוד באגודה המוזיקלית של רוסיה (לה תרם סכומים רבים). כמו כן טרטיאקוב תרם כסף להקמת בית ספר לחרשים- אילמים, ותמך במשפחות נופלי מלחמת רוסיה-טורקיה.