stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליפות ישראל באתלטיקה 1970
תוצאות גברים > מסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| ריצת 100 מטר | מאיר רוזינס   מכבי חיפה | 10.6 שניות | מיק דורון   הפועל חיפה | 10.8 שניות | ראול סלומון   מכבי תל אביב | 10.8 שניות |
| ריצת 200 מטר | משה פרידמן   הפועל עמק חפר | 22.5 שניות | ראול סלומון   מכבי תל אביב | 22.6 שניות | דן קמפל   מכבי תל אביב | 22.8 שניות |
| ריצת 400 מטר | דוד קניג   אס"א תל אביב | 50.7 שניות | יחיעם סקיטל   מכבי תל אביב | 51.6 שניות | אלי אברמוביץ'   הפועל עמק חפר | 52.7 שניות |
| ריצת 800 מטר | יובל וישניצר   אס"א תל אביב | 1:52.8 דקות | אילן שזיפי   הפועל חיפה | 1:54.8 דקות | רפי וישניצר   אס"א תל אביב | 1:55.4 דקות |
| ריצת 1500 מטר | יובל וישניצר   אס"א תל אביב | 3:58.1 דקות | משה חיון   אליצור גבעת וושינגטון | 4:03.4 דקות | דוד לאוגומר   הפועל עמק חפר | 4:08.6 דקות |
| ריצת 5000 מטר | אורי דייג   הפועל עמק חפר | 15:34.4 דקות | דוד לויקו   מכבי תל אביב | 15:42.8 דקות | יעקב עזרא   הפועל חדרה | 15:44.6 דקות |
| ריצת 10000 מטר | אורי דייג   הפועל עמק חפר | 32:10.2 דקות | נחום עזרא   הפועל חדרה | 32:59.2 דקות | דוד לויקו   מכבי תל אביב | 33:11.8 דקות |
| ריצת 110 מטר משוכות | יצחק לוי   הפועל כפר סבא | 16.9 שניות | מיכאל בן-עמי   מכבי תל אביב | 18.5 שניות | איתמר הכהן   אס"א ירושלים | 19.2 שניות |
| ריצת 400 מטר משוכות | עודד גינדין   הפועל נען | 57.2 שניות | גבי ינאי   הפועל העמקים | 1:01.0 דקות |  |  |
| 3000 מטר הליכה | ראובן פלג   הפועל עמק חפר | 14:31.2 דקות | הרצל לוי   הפועל עמק חפר | 15:10.8 דקות | הרוש בן-עמי   מכבי תל אביב | 16:05.0 דקות |
| 5000 מטר הליכה | הרצל רבינוביץ'   הפועל עמק חפר | 26:02.6 דקות | הרוש בן-עמי   מכבי תל אביב | 27:50.2 דקות | שמעון שומרוני   הפועל רמת גן | 27:59.8 דקות |
| ריצת שליחים 4x100 מטר | מכבי תל אביב | 43.0 שניות | הפועל מחוז דן | 45.0 שניות |  |  |
תוצאות גברים > שדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לגובה | יאיר לובין   הפועל חדרה | 1.80 מטר | יוסף פיקל   הפועל רמת גן | 1.75 מטר | איתן קפלן   הפועל בת ים | 1.70 מטר |
| קפיצה לרוחק | גדעון רייס   הפועל גבעת ברנר | 7.07 מטר | ישי ויתקין   הפועל העמקים | 6.91 מטר | מיכאל בן-עמי   מכבי תל אביב | 6.72 מטר |
| קפיצה במוט | יוסף אונגר   הפועל חדרה | 3.30 מטר | איתמר אייזנשטיין   הפועל ירושלים | 3.20 מטר | דורי גלסמן   הפועל עמק הירדן | 3.10 מטר |
| קפיצה משולשת | כורש עזתי   הפועל רמת גן | 14.38 מטר | זאב רייס   הפועל גבעת ברנר | 13.92 מטר | מיכה גונן   הפועל רמת השרון | 13.30 מטר |
| הדיפת כדור ברזל | אברהם גונטובניק   הפועל חיפה | 16.28 מטר   שיא ישראל | עקיבא קורל   הפועל רמת גן | 13.41 מטר | עופר בירובסקי   הפועל עמק חפר | 12.72 מטר |
| זריקת דיסקוס | אחיקם פולונסקי   הפועל חדרה | 43.25 מטר | עקיבא קורל   הפועל רמת גן | 42.05 מטר | עופר בירובסקי   הפועל עמק חפר | 39.28 מטר |
| הטלת כידון | יצחק סיגורה   הפועל גבעת ברנר | 60.04 מטר | ברוך פיינברג   מכבי חיפה | 58.67 מטר | שאול שטיין   הפועל עמק חפר | 54.74 מטר |
| יידוי פטיש | מאיר יעקובי   הפועל חיפה | 50.19 מטר |  |  |  |  |
אמנות פיקסלים

ציור של חתול באמנות פיקסלים בגודל 64x64 פיקסלים. בפינה השמאלית התחתונה ניתן לראות תמונה מוגדלת של חלק מהציור
ציורים באמנות פיקסלים של דמויות ממשחק וידאו
אייקונים בשולחן העבודה במערכת ההפעלה Microsoft Windows שהנם בפועל ציורים באמנות פיקסלים
שימוש באמנות פיקסלים באנימציות של משחק הווידאו "Broforce"(אנ') משנת 2015
אמנות פיקסלים, מוכרת גם בשם התעתיק מאנגלית: פיקסל ארט (Pixel art), היא סוג של אמנות דיגיטלית שעושה שימוש במפות סיביות שנערכות ברמת דיוק של פיקסל. גרפיקות של משחקי מחשב ווידאו ישנים ומשחקים בטלפונים סלולריים נחשבים לאמנות פיקסלים.
הגדרה

לעיתים קרובות אמן פיקסלים צריך לשמור על מספר צבעים נמוך, משום שמכשירים שמציגים את היצירות מוגבלים בצבעים. בנוסף לכך, ישנם אמנים שבוחרים להגביל את כמות הצבעים כאמירה אמנותית או כמחווה למכשירים הישנים.
באופן כללי, אמנות פיקסלים "טהורה" נעשית על ידי ציור כל פיקסל בנפרד, בדרך כלל באמצעות כלי העפרון. ישנם כלים שמזרזים את היצירה, כמו כלי הקו, העיגול והדלי ופילטרים אוטומטיים, אבל חלק מהאמנים מתנגדים לשימוש בהם.
יצירת אמנות פיקסלים היא בדרך כלל יצירה שנעשית בתכנון ובהקפדה עם עוצמת רגש ומחשבה.
טכניקות ציור

בדרך כלל היצירה מתחילה מקווי מתאר. קווים אלה לעיתים לקוחים מתמונות סרוקות, או מצוירים ביד חופשית. הצביעה היא לעיתים רחוקות בצבע אחיד. בדרך כלל מנסה האמן ליצור אפקט של הדרגה בצבע. עקב מגבלות הצבע והגודל, משתמשים האמנים בדגמים כמו "לוח השחמט" כדי ליצור אשליה של צבע חדש.
שמירה וכיווץ

בדרך כלל אמנים רוצים לשמור את היצירות שלהם בפורמטים שלא מאבדים מידע, כלומר כל פיקסל נשמר בדיוק. מכיוון שלעיתים קרובות ישנן מגבלות צבע, בחירת פלטת צבע יכולה להיות יעילה. PNG ו-GIF הם דוגמאות לפורמטים ששומרים על הצבע באמצעות פלטה וגם אינם כבדים. דרך אחרת לשמור את המידע היא באמצעות שורות קוד שתוכנות מסוימות יכולות לפענח.
קובצי JPEG אינם מתאימים לאמנות פיקסלים מכיוון שהכיווץ שלהם גורם לאיבוד פרטים והם תופסים מקום גדול יותר בזיכרון.
שימושים

כיום השימוש באמנות פיקסלים פוחת עם השיפור בגרפיקת התלת-ממד בקונסולות המשחק ובמחשבים. בטלפונים הניידים, בעבר, נפוץ היה השימוש באומנות פיקסלים עקב מגבלות הרזולוציות ונפח האחסון הנמוכים. במערכות הפעלה יש צלמיות שנחשבות לאמנות פיקסלים, מכיוון שיש בהן מגבלות צבע וגודל.
ראו גם

פסיפס
אמנות ASCII
אמנואלה פיליברטו, דוכס סבויה

אמנואלה פיליברטו, דוכס סבויה (באיטלקית: Emanuele Filiberto di Savoia; ‏8 ביולי 1528 – 30 באוגוסט 1580), היה דוכס סבויה מ-1553 ועד מותו ב-1580.
ביוגרפיה

אמנואלה פיליברטו נולד ב-8 ביולי 1528 בשיאמברי, לקרלו השלישי, דוכס סבויה ולביאטריש מפורטוגל, דוכסית סבויה, בתם של מנואל הראשון, מלך פורטוגל ומריה מאראגון, מלכת פורטוגל. בצעירותו שירת אמנואלה פיליברטו בצבאו של קרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, ולחם עמו בקרבות נגד ממלכת צרפת תחת שלטון בית ולואה. בשנת 1536 פלש הצבא הצרפתי לדוכסות סבויה וכבש אותה, וכתוצאה מכך אביו קרלו השלישי, דוכס סבויה יצא לגלות.
בשנת 1553 מת אביו קרלו השלישי, דוכס סבויה, ואמנואלה פיליברטו ירש את נחלותיו, אולם מכיוון שהדוכסות הייתה תחת כיבוש צרפתי, המשיך אמנואלה פיליברטו בשירותו בצבא הקיסרי. באותה תקופה חיזר אמנואלה פיליברטו אחרי אליזבת טיודור, בתו של הנרי השמיני, מלך אנגליה, אולם ללא הצלחה. בשנת 1557 הוביל אמנואלה פיליברטו את הפלישה הספרדית לצפון צרפת, ואף נחל ניצחון מוחץ בקרב סן-קנטן. בשלום קאטו-קמברזי שנחתם בשנת 1559 בין צרפת לספרד, הוחזרה דוכסות סבויה לאמנואלה פיליברטו. באותה שנה התחתן אמנואלה פיליברטו כפי תנאי ההסכם עם מרגריט מצרפת, דוכסית ברי, בתם של פרנסואה הראשון, מלך צרפת וקלוד, נסיכת צרפת, ממנה נולד לו בנו היחיד - קרלו אמנואלה הראשון, דוכס סבויה.
אמנואלה פיליברטו היה אסטרטג פוליטי מיומן, והצליח להחזיר לדוכסות את רוב השטחים שנכבשו ממנה קודם לכן על ידי הצרפתים והספרדים. בנוסף הוא העביר את בירת הדוכסות משיאמברי לטורינו, והחליף את השפה הרשמית בדוכסות מלטינית לאיטלקית. מאוחר יותר ניסה לרכוש את מרקיזות סאלוצו, אולם נכשל במשימתו. לאחר מות דודו אנריקה, מלך פורטוגל בשנת 1580, טען אמנואלה פיליברטו על זכותו לרשת את ממלכת פורטוגל, אולם פליפה השני, מלך ספרד השתלט עליה והקים את האיחוד האיברי.
ב-30 באוגוסט 1580 מת אמנואלה פיליברטו בטורינו, ובנו קרלו אמנואלה הראשון, דוכס סבויה עלה לשלטון במקומו.
אליפות ישראל באתלטיקה 1955

אליפות ישראל באתלטיקה נערכה בין התאריכים 17 - 18 ביוני 1955 בתל אביב.
האתלטיות המצטיינות

רינה ויינרייך ממכבי תל אביב, זכתה בשתי מדליות זהב וקבע שיא ישראלי חדש בריצת 100 מטר.
אהובה קראוס מהפועל רחובות, זכתה בשתי מדליות זהב
אולגה וינטנברג ממכבי חיפה, זכתה בשתי מדליות זהב
האתלטים המצטיינים

דוד קושניר מהפועל יזרעאל, זכה בשלוש מדליות זהב וקבע שיא ישראלי חדש בקפיצה לרוחק.
אריה קלינשטוב-נווה ממכבי צפון תל אביב, זכה בשלוש מדליות, 2 זהב ו-1 כסף.
תוצאות נשים > מסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| ריצת 100 מטר | רינה ויינרייך   מכבי תל אביב | 12.8 שניות   שיא ישראל | אילנה אדיר   ברית מכבים עתיד | 13.0 שניות |  |  |
| ריצת 200 מטר | רינה ויינרייך   מכבי תל אביב | 27.5 שניות | שרה מזרחי   הפועל תל אביב | 28.4 שניות |  |  |
| ריצת 80 מטר משוכות | שרה מזרחי   הפועל תל אביב | 14.6 שניות |  |  |  |  |
| ריצת שליחות 4x100 מטר | הפועל תל אביב | 54.7 שניות | מכבי תל אביב | 55.1 שניות |  |  |
תוצאות נשים > שדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לגובה | אהובה קראוס   הפועל רחובות | 1.53 מטר |  |  |  |  |
| קפיצה לרוחק | אהובה קראוס   הפועל רחובות | 5.11 מטר | שולה גוטהרד   הפועל כפר סבא | 4.94 מטר |  |  |
| הדיפת כדור ברזל | אולגה וינטנברג   מכבי חיפה | 11.08 מטר | שמחה לוי   מכבי הצפון תל אביב | 10.56 מטר | רות רחמן   הפועל מסריק | 10.37 מטר |
| זריקת דיסקוס | אולגה וינטנברג   מכבי חיפה | 37.57 מטר | עטרה פולונסקי   הפועל כפר חיים | 36.57 מטר | שרה בלוך   הפועל תל אביב | 27.51 מטר |
| הטלת כידון | עדנה מדליה   הפועל תל אביב | 36.09 מטר | שולה גוטהרד   הפועל כפר סבא | 30.74 מטר | ט. בורנשטיין   הפועל כפר סבא | 28.63 מטר |
תוצאות גברים > מסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| ריצת 100 מטר | דוד קושניר   הפועל יזרעאל | 11.3 שניות | אלימלך שוחט   הפועל ראשון לציון | 11.3 שניות |  |  |
| ריצת 200 מטר | דב זעירא   הפועל חיפה | 23.7 שניות | א. שני   מכבי הצפון תל אביב | 23.8 שניות |  |  |
| ריצת 400 מטר | ש. דנאי   הפועל כפר סבא | 53.0 שניות | א. שני   מכבי הצפון תל אביב | 53.0 שניות |  |  |
| ריצת 800 מטר | ברדיצ'בסקי   | 2:02.8 דקות | יוסף סלמה   מכבי חיפה | 2:03.6 דקות | נתנוביץ   הפועל תל אביב | 2:04.8 דקות |
| ריצת 1500 מטר | יוסף סלמה   מכבי חיפה | 4:10.2 דקות | י. בורנשטיין   הפועל משמרות | 4:10.8 דקות | בנימין סאדק   הפועל גן שמואל | 4:17.8 דקות |
| ריצת 5000 מטר | יוחנן קומאי   הפועל יד חנה | 16:31.4 דקות | בנימין סאדק   הפועל גן שמואל | 16:38.0 דקות | האקר   מכבי הצפון תל אביב | 17:12.4 דקות |
| ריצת 10000 מטר | ישראל אסולין   הפועל עפולה | 34:51.6 דקות | בנימין סאדק   הפועל גן שמואל | 35:43.0 דקות |  |  |
| 3000 מטר הליכה | ד. חרמוני   מכבי חיפה | 18:20.2 דקות |  |  |  |  |
| ריצת 110 מטר משוכות | אריה קלינשטוב-נווה   מכבי הצפון תל אביב | 18.8 שניות |  |  |  |  |
| ריצת שליחים 4x100 מטר | הפועל תל אביב | 46.8 שניות | מכבי הצפון תל אביב | 47.3 שניות |  |  |
תוצאות גברים > שדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לגובה | אריה קלינשטוב-נווה   מכבי הצפון תל אביב | 1.86 מטר | מנחם ראקוץ'   הפועל קריית חיים | 1.71 מטר |  |  |
| קפיצה לרוחק | דוד קושניר   הפועל יזרעאל | 7.04 מטר   שיא ישראל | בידרמן   הפועל תל אביב | 6.25 מטר |  |  |
| קפיצה במוט | יצחק לוי   הפועל ניר אליהו | 2.98 מטר | א. לייבל   הפועל פתח תקווה | 2.80 מטר |  |  |
| קפיצה משולשת | דוד קושניר   הפועל יזרעאל | 13.75 מטר | אריה קלינשטוב-נווה   מכבי הצפון תל אביב | 12.39 מטר |  |  |
| הדיפת כדור ברזל | זוהר שוהם   הפועל עינת | 12.91 מטר | אליאס   הפועל תל אביב | 12.48 מטר |  |  |
| זריקת דיסקוס | אורי גלין   הפועל פתח תקווה | 41.01 מטר | אליאס   הפועל תל אביב | 35.16 מטר |  |  |
| הטלת כידון | יצחק מנדלברוד   הפועל קריית חיים | 54.78 מטר | ברוך פיינברג   מכבי תל אביב | 50.15 מטר |  |  |
| יידוי פטיש | רפאל מאירון   הפועל תל אביב | 38.76 מטר | רבינוביץ'   ברית מכבים עתיד | 33.15 מטר |  |  |
הערות שוליים

↑  בירגר וויקלונד (שוודיה שוודיה) סיים ראשון (33.04.6 דקות)
|  אליפויות ישראל באתלטיקה |
| --- | --- | --- |
| אליפויות ארץ-ישראל באתלטיקה | 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 |  |
| אליפויות ישראל באתלטיקה | 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 |  |
אמנת טאורוגן

חתימות יורק ודייביטש על אמנת טאורוגן
אמנת טאורוגן היא הסכם אי-לוחמה שנחתמה בין מפקדי הכוחות של פרוסיה ורוסיה בטאורוגן ב-30 בדצמבר 1812. באמנה הסכימה פרוסיה לנטוש את הברית הכפויה עם נפוליאון ולהימנע מלסייע לכוחותיו הנסוגים של נפוליאון.
בשנים 1806-1807 הובסה פרוסיה על ידי צרפת של נפוליאון והפכה, בעקבות חוזה טילזיט, למעין מדינת חסות של צרפת. כאשר פלש נפוליאון לרוסיה בשנת 1812, הסכים פרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה, להצטרף למתקפה נגד רוסיה תמורת הבטחה לקבל את השליטה במדינות הבלטיות לאחר תבוסת רוסיה. כוחותיו של פרידריך, בפיקוד הגנרל יורק (Hans David Ludwig Yorck von Wartenburg), הוצבו באגף השמאלי של כוחותיו של נפוליאון, בצפון. לאחר שהתברר שצבאו של נפוליאון הובס, וצבאו של יורק נותק מצבאו של נפוליאון, ניהל הגנרל יורק מגעים סודיים עם יריבו הגנרל דייביטש, מפקד הצבא הרוסי. מגעים אלו הביאו לחתימת אמנת טאורוגן בו הוסכם על אי לוחמה בין פרוסיה לרוסיה, וכוחות רוסיה הורשו לעבור דרך שטח פרוסיה כדי לזנב בכוחות צרפת הנסוגים.
לאחר חתימת אמנת טאורוגן, טען פרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה, בפני נפוליאון, שההסכם נחתם על ידי הגנרל יורק ללא סמכות. הוא הורה על העמדתו של יורק בפני בית דין צבאי על הבגידה שבחתימת אמנת טאורוגן, אך הדבר לא יצא אל הפועל. לעומת זאת, בקרב העם הפרוסי הובעה שמחה גדולה על אמנת טאורוגן, שפורשה כהכרזת עצמאות של פרוסיה מצרפת. אף שהמלך פרידריך וילהלם השלישי התנער מאמנת טאורוגן, פרוסיה התקדמה בכיוון של התנתקות מצרפת וחבירה לרוסיה. ניסיונה של צרפת לגייס כוחות פרוסיים אחרים לסייע לה במקום כוחותיו של יורק לא צלח, בגלל התחמקות של הגנרל הפרוסי בולוו. ב-28 בפברואר 1813 כבר התייצבה פרוסיה באופן פומבי בצד של רוסיה, עם חתימת חוזה קאליש.
במרץ 1813 טיהרה ועדת בדיקה את הגנרל יורק מהבגידה שיוחסה לו בחתימה על אמנת טאורוגן. עם זאת, האמנה מעולם לא הוכרה כמעשה רשמי של פרוסיה, והמסמך המקורי של אמנת טאורוגן הוחזק בארכיון הפרטי של משפחתו של יורק ולא בארכיון של פרוסיה. הגנרל יורק ראה זכות גדולה בכך שהוא חתם על אמנת טאורוגן ובכך הניע את שחרור פרוסיה מהצרפתים. הוא דאג שיוצב על קברו פסל בדמותו כשהוא מחזיק עותק של אמנת טאורוגן. הגנרל יורק הרגיש שהתהילה על ההשתחררות מעול הצרפתים נלקחה ממנו שלא בצדק.
השאלה האם אכן פעל הגנרל יורק ללא סמכות שנויה במחלוקת. מקובל היום שיורק קיבל אישור בעל פה מפרידריך וילהלם למעשיו, אך אין לכך ראיות משמעותיות.
בתודעה ההיסטורית הפרוסית והגרמנית בכלל הייתה אמנת טאורוגן לסמל של חריגה מסמכות פורמלית, הנחוצה למען תועלת האומה. כאשר פנה קלאוס שנק פון שטאופנברג, מנהיג קשר העשרים ביולי האנטי-נאצי, לגנרל הגרמני אריך פון מאנשטיין בניסיון (שלא צלח) לשכנעו להצטרף לקשר נגד היטלר, הוא חתם את פנייתו במילה "טאורוגן!".
הערות שוליים

↑  Harold Nicolson, The Congress of Vienna, Grove Press, 2000, pages 20-21
↑  Christopher M. Clark, Iron kingdom, Harvard University Press, 2006, page 381
↑  Michael V. Leggiere, Napoleon and Berlin, University of Oklahoma Press, 2002, page 32
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1255398345  VIAF: 5967165060249432740003   WorldCat (עם VIAF): 5967165060249432740003
אלעד שוורץ

| --- | --- |
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 198 בחטיבה 460  מפקד גדוד 53 בחטיבה 188  ראש זירת דרום באגף המבצעים  מפקד חטיבת הראל  סגן מפקד עוצבת הגליל
 פעולות ומבצעים
   מבצע צוק איתן
 
אלעד ניסים שוורץ הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה. שירת כמפקד חטיבת הראל.
ביוגרפיה

התגייס לצה"ל עבר הכשרה כלוחם, קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. שימש מפקד מחלקה ומפקד פלוגה. בהמשך פיקד על גדוד 198 בחטיבה 460 וגדוד 53 בחטיבה 188.לאחר מכן מונה לראש זירת דרום באגף המבצעים. ב-12 באוגוסט 2019 מונה למפקד חטיבת הראל בדרגת אלוף-משנה. ב-28 בדצמבר 2020 הוחלט על מינויו לסגן מפקד עוצבת הגליל.
הערות שוליים

↑  8 בינואר 2019: סבב מינויים בחיל השריון
ערך זה הוא קצרמרבנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אלכסנדר קסטלסקי

| --- | --- |

 לידה:  28 בנובמבר 1856 מוסקבה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  17 בדצמבר 1926 (בגיל 70) מוסקבה, ברה"מ 
 מקום קבורה:  בית הקברות נובודוויצ'יה 
 מוקד פעילות:  האימפריה הרוסית, ברית המועצות 
 מקום לימודים:  הקונסרבטוריון של מוסקבה 
 סוגה:  מוזיקה כנסייתית 
 שפה מועדפת:  רוסית 
 
אלכסנדר דמיטרייביץ' קסטלסקי  (ברוסית: Александр Дмитриевич Кастальский; ‏28 בנובמבר (לפי הלוח היוליאני - 16 בנובמבר) 1856 מוסקבה - 17 בדצמבר 1926) היה מלחין, מנצח מקהלה, מוזיקולוג וחוקר פולקלור רוסי. היה פרופסור בבית הספר הסינודלי למוזיקה כנסייתית במוסקבה, מ-1922 פרופסור בקונסרבטוריון של מוסקבה. קסטלסקי הצטיין כיוצר ותאורטיקן בתחום המוזיקה המקהלתית, בעיקר המוזיקה הכנסייתית הרוסית. נחשב לנציג של "האסכולה המוסקבאית למוזיקה כנסייתית".
ביוגרפיה > ילדות וצעירות

אלכסנדר קסטלסקי נולד במוסקבה כילד הרביעי מבין תשעה ילדים של הפרוטופופ (פרוטויראוס) דמיטרי איוואנוביץ' קסטלסקי (1891-1820), תאולוג מלומד ונואם. האם, אולגה, הייתה פסנתרנית.

קסטלסקי נמשך מילדותו לאמנות, לשירה ולמוזיקה וחלם לתרום לרווחת עמו.
הוא נרשם בשנת 1875 ללימודים בקונסרבטוריון של מוסקבה. למד תאוריית המוזיקה והלחנה אצל פיוטר צ'ייקובסקי, אצל סרגיי טאנייב ואצל ניקולאי הוברט, ואמנות הפסנתר אצל פורפירי קונב.
בתום לימודיו בשנת 1881 שירת בחטיבת תותחנים.
ב-1882 לימד קסטלסקי מוזיקה בבית הספר הטכני של מסילות הברזל בקוזלוב והקים וניצח על תזמורת של פועלי הסדנאות. הוא עצמו ניגן בצ'לו ברביעיית חובבים מקרב הפועלים.
ב-1884 חזר למוסקבה ועבד בתחום המוזיקה עם פועלי חברת הטקסטיל פרוחורובסקיה טרחגורנוי.
ביוגרפיה > פעילותו בימי המשטר הצארי

ב-1887, בהמלצת צ'ייקובסקי, התחיל ללמד פסנתר ואחר כך פיתוח קול בבית הספר הסינודלי של הכנסייה האורתודוקסית הרוסית במוסקבה ובשנת 1891 התמנה לעוזר לזמר כנסייה של המקהלה הסינודלית בעיר, ו.ס. אורלוב. הוא פעל בהמשך - החל משנת 1900 כמנהל האגף השמאלי של המקהלה, אחרי שנת 1903 - היה בתפקיד אחראי (סופרוויזור) בבית הספר ובשנים 1907–1910 עבד כמנהל המקהלה הסינודלית כולה [אחרי המנהל הקודם סטפאן סמולנסקי (1909-1848)]. בשנת 1910 התמנה למנהל בית הספר הסינודלי ועבד בתפקיד זה עד לסגירתו על ידי השלטונות הקומוניסטיים ומיזוגו עם החוג למוזיקה המקהלתית של האקדמיה למוזיקה. המקהלה וחויבה לעבור מהרפרטואר הכנסייתי למוזיקה עממית.
בשנת 1911 יצא לסיור קונצרטים עם המקהלה באיטליה, בגרמניה ובאוסטריה, יחד איתם נסע גם פיליפ סטפאנוב, איש החצר ו"פרוקורטור" של בית הספר הסינודלי ושל המקהלה הסינודלית. הסיור זכה לתשבחות בעיתונות האיטלקית.
קסטלסקי הלחין את יצירתו הראשונה למקהלה בשנת 1896. הוא כתב בהמשך יצירות רבות וכבש מקום נכבד בחיים המוזיקליים כמלחין בסגנון "נאו-רוסי" שהשפיע על יוצרים אחרים של מוזיקה מקהלתית, כמו סרגיי רחמנינוב (למשל, ב"תפילות ערבית" שלו משנת 1915), ויקטור קליניקוב, אלכסנדר גרצ'אנינוב, פאבל צ'סנוקוב, א.ו. ניקולסקי, ק.נ. שוודוב.
קסטלסקי ערך מחקרים מקיפים של המוזיקה העתיקה הרוסית ושל המוזיקה העממית. בין השאר הוא ערך שחזור וטרנסקריפציה של מעגל שירים מקהלתיים מן המאה ה-16 - "פשצ'נויה דיסטבו" - "ניצל מן התנור".
קסטלסקי פעל בעבודותיו לכיוון חזרה אל השיר הדתי הרוסי המסורתי - במיוחד שירת "זנמאמני", תוך הסרת ההשפעה האיטלקית-גרמנית קלאסית-רומנטית שהייתה משמעותית ברוסיה במאה ה-19. הוא עיבד 400 שירי "זנאמני". הוא חקר גם את שירי העם המקהלתיים, מהם שאב סגנון הרמוניזציה המבוסס על הפוליפוניה העממית עם קולות נגדיים.
הוא הדגיש ש"מערכת הטונים של המוזיקה העממית הרוסית עומדת בפני עצמה, מתבססת על סולמות ומודוסים מיוחדים, יש לה פיזור קדנצות וחופש ועושר מקצבי, טסיטורה והרמוניות, וצורות מיוחדות של שילובם של כל אלה".
תוך התחקות אחרי מקורם המשותף של השיר הדתי והעממי הרוסיים, תרם קסטלסקי לחידוש השירה הליטורגית הרוסית. לצורך תהליך זה השתמש בתווים המסורתיים של המוזיקה הכנסייתית הרוסית - "קריוקי" או "זנאמיונה". הרפרטואר המקהלה הסינודלית במוסקבה שימש גם את קפלת הצאר בסנט פטרבורג.
על אף התנגדותו לרעיון ההשפעה המערבית על הפולקלור המוזיקלי הרוסי, השתמש קסטלסקי במונחים של ההרמוניה הטונלית המערב-אירופית למשל, כשהדגים קיומן של "מז'ור עם הגבהה של דרגת IV" (כלומר מודוס לידי) או "מינור עם הנמכה של דרגת II" (מודוס פריגי).
המוזיקולוג והמלחין בוריס אספייב היה ידיד של קסטלסקי, שלדבריו השפיע עליו רבות.
מבצעיו הידועים של יצירותיו היו המנצחים וסילי אורלוב, ניקולאי דנילין וניקולאי גולובנוב.
בעיצומה של מלחמת העולם הראשונה התפרסם קסטלסקי גם במערב עם הרקוויאם שהלחין - "אזכרת אחים" לזכר החיילים שנפלו בחדשים הראשונים של המלחמה ושבו השתמש בטקסטים ליטורגיים בסלבונית בלטינית ושירים באנגלית.
ביוגרפיה > בימי השלטון הסובייטי

אחרי המהפכה הבושלביקית ב-1917 הסתגל למצב הפוליטי החדש והקדיש את עצמו לחקר הזמר הרוסי העממי.
ב-1918 נאלץ להגיש לשלטונות מיזם להקמת "בית הזמר העממי". בית הספר הסינודלי נהפך לאקדמיה למקהלות עממיות מסופחת למשרד החינוך החדש - "קומיסריות העם לחינוך". היא פתחה את שעריה בדצמבר 1918
אחרי המהפכה יצר כ-60 יצירות. ב-1918 לפי בקשתו של ארתור לוריה הלחין עשה מספר עיבודים לשירת "האינטרנציונל" למקהלה א-קאפלה ואחר כך למקהלת א-קאפלה עם פסנתר.
קסטלסקי היה פעיל בהוראה גם במחלקות המוזיקה של ב"ארגון הפרולטרי לתרבות ולחינוך", בוועד לחינוך הפוליטי ובקומיסריות הצבאית של מוסקבה.
הועסק בקומיסריות לחינוך אולם מפאת מחלת הלב שלו לא היה מסוגל לעיבוד בה באופן פעיל.
ברוח האנטי-שמרנית הלחין יצירה ניסיונית - "סימפוניית הרחוב" תוך כדי שימוש בצלילי רחוב -כולל של מכוניות ועגלות.
בשנת 1922 התמנה על ידי אנטולי לונצ'ארסקי פרופסור לשירה מקהלתית ולניצוח מקהלות בקונסרבטוריון במוסקבה. על אף מאמציו, האקדמיה לשירה מקהלתית מוזגה ב-1923 עם הפקולטה לשירה מקהלתית ולניצוח מקהלות של הקונסרבטוריון.
עם תלמידיו נמנו המלחינים ד.ס. וסילייב-בולגלאי וא.א. דוידנקו.
עם יצירותיו החשובות שלו למקהלה נמנים "סימפוניית הכפר" (1923) ו"העבודה הכפרית בזמר העממי".
בשנות ה-1920 המוקדמות היה קסטלסקי אחד המלחינים הראשונים שהלחין "שירים מהפכניים" ומוזיקה למקהלות גדולות המוקדשות להילול "החיים הסובייטיים"
כמו "ו.א. לנין" (על יד הקבר) (1924) לקורא, מקהלה ותזמורת סימפונית.
עם זאת חשב להגר. ביקש מרחמניניוב למצוא לו מוציאים לאור ליצירותיו הכנסייתית על מנת לפרסמן ושיהיה מסוגל לממן את נסיעתו לחו"ל.
קסטלסקי מת בשנת 1926. מתחת לכריתו נמצא כתב יד של יצירתו האחרונה. הוא הובא לקבורה בבית הקברות נובודביצ'י במוסקבה.
שם קבורה גם אלמנתו, נטליה לברנטייבנה קסטלסקיה (1941-1861).
הנצחה

2004 אלקסיי רודנבסקי הקים את מקהלת הגברים הקאמרית של מוסקבה ע"ש קסטלסקי
יצירות מוזיקליות

קסטלסקי השאיר מעל 200 יצירות ועיבודים.
יצירות מוזיקליות > מוזיקה קולית

מוזיקה קולית כנסייתית
פורסמו כ-175 יצירות ועיבודים של קסטלסקי בתחום המוזיקה הכנסייתית
קיימות גם יצירות שלא פורסמו, כולל עיבודים של דפוסים מלודיים שונים ("פודובני")
.
בשנת 1914 הוא הוציא לאור את הספר ה"אוביחוד" של המקהלה הסינודלית.
לצורך ביצוע ההמנונים הליטורגיים הוא פרסם "ספר לימוד הזימרה האקספרסיבית של הסטיכירה בעזרת הרמוניזציות שונות" שבו יישם הרמוניות מז'וריות ומינוריות בהתאמה עם המשמעות ומצב הרוח שבטקסקטים הליטורגיים.
"Свете тихий" "אור רחום" למקהלה א קאפלה
עם נשמות הצדיקים המתים - למקהלה א קאפלה
אדוני, עתה הרשה לעבדך למות בשלום - למקהלה א קאפלה
ליטורגיה של יוחנן כריסוסטומוס - למקהלת ילדים א קאפלה
מוזיקה מקהלתית חילונית
המנון הפרולטריון
1920 - Гимн труду המנון לכבוד העבודה
Ленину. У гроба - 1924 (ללנין. על יד הקבר) למדקלם, מקהלה ותזמורת סימפונית
קנטטה - "שנת 1905"
Красная Русь ("רוסיה היפה" או "רוסיה האדומה") למקהלה ותזמורת כלים עממיים
אופרות:
-"קלרה מיליץ'" - לפי איוואן טורגנייב
1916 - רקוויאם -Братское поминовение "אזכרת אחים" -או "זיכרון עולם לגבורים" במלחמת העולם הראשונה - על טקסטים בלטינית, בסלבונית ובאנגלית, לזכר החיילים הרוסים ובני בריתם שנפלו בחדשים הראשונים של המלחמה. כלל גם את המנון הודו ושיר יפני. בוצע בברמינגהאם, אנגליה, ב-
22 בנובמבר 1917 על ידי Festival Choral Society בניצוחו של הנרי ווד
סויטה גאורגית
סימפוניה
יצירות מוזיקליות > סוגי מוזיקה אחרים

מוזיקה בימתית
מוזיקה לפסנתר
ספרים

קסטלסקי כתב זיכרונות, מאמרים והשאיר כ-500 מכתבים.
ספרים > ספרי לימוד

"Особенности народно-русской музыкальной системы"- 1923 (תכונות המערכת המוזיקלית עממית הרוסית)
1948 - Основы народного многоголосия (יסודות הפוליפוניה העממית)
בעריכת ו.מ. בליאייב
1960 (אחרי מותו)- "מאמרים, זיכרונות, חומרים" - קובץ שנערך על ידי ד.ו. ז'יטומירסקי
לקריאה נוספת

2003 Svetlana Gheorghevna.Zvereva Alexander Kastalsky: his life and music, Burlington, VT, Ashgate
Robert Sterling Beckwith A.D. Kastal'skii (1856-1926) and the quest for a native Russian choral style, Ithaca, NY, 1969,
Katharina Sponsel - Altes Erbe in neuen Formen: das kirchenmusikalische Werk Aleksandr Kastal'skij's, E.Kuhn, Berlin 2002
, Irina Borisovna Matskjevitsch - A.D.Kastalski, Moskva 1969
הערות שוליים

1 2 3 4 5  A.Iwaniuk
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  J.M.Warszawski
1 2 3 4  Archangel Voices
↑  Особенности народно-русской музыкальной системы.  אפיוני מערכת המוזיקה העממית הרוסית 1961, עמ' 5
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810704672505606  BIBSYS: 1029344  BnF: cb144290109 (data)  CANTIC: a11112773  CiNii: DA13061970  GND: 122488814  ISNI: 0000 0000 8376 3468  LCCN: nr89005457  LNB: 000077571  MusicBrainz: b70eca4a-3789-43d3-a66e-cfc2de4b65c2  NKC: xx0039733  SUDOC: 20090812X  VIAF: 42057995   WorldCat (עם VIAF): 42057995