stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ליפוטווארוש
הערות שוליים

↑  "Budapest-Szentistvánváros". אורכב מ-המקור ב-2014-12-16. נבדק ב-2014-12-15.
↑  Szentistvánvárosi Plébánia
↑  Tanulmányok Budapest múltjából A városrész neve 1790 előtt Új-város volt
↑  "A főváros régisége". אורכב מ-המקור ב-2014-06-06. נבדק ב-2014-06-05.
|  בודפשט  |
| --- | --- | --- |
| אתרים עיקריים | בניין הפרלמנט ההונגרי • בזיליקת אישטוון הקדוש • גבעת הטירה • ארמון בודה • ארמון שנדור • האי מרגיט • המוזיאון הלאומי של הונגריה • מוזיאון האמנויות היפות • מוזיאון הטכנולוגיה והתחבורה ההונגרי • ארמון גרשם • בית האופרה • כנסיית מתיאש • באסטיון הדייגים • פסל החירות • בית הקפה אבזיה • בית הקפה היפני • היכל האמנות (בודפשט) • טירת ויידהוניאד • אנדרטת המילניום • אוסף הטקסטיל של גולדברגר • תיאטרון האופרטה של בודפשט • תיאטרון ארקל • קפה ז'רבו • מסעדת גונדל • מרתף מתיאש • התיאטרון הלאומי (בודפשט) • גן החיות והבוטני (בודפשט) • אקווינקום |  |
| גשרי בודפשט | גשר מגיירי • גשר ארפאד • גשר מרגיט • גשר השלשלאות • גשר אליזבת • גשר החירות • גשר פטפי • גשר ראקוצי •  גשר הרכבת המחבר (הדרומי) • גשר הרכבת המחבר (הצפוני) |  |
| בתי כנסת ואתרים יהודיים | בית הכנסת הגדול של בודפשט • בית הכנסת ברחוב קזינצי • בית הכנסת רומבך • גטו בודפשט • בית הכנסת של ראקושפלוטה • בית הכנסת ברחוב פאווה • בית הכנסת בדרך פרנקל לאו • בית הכנסת בכיכר טלקי • בית הכנסת של אובודה • בית הכנסת של רחוב וישגראדי • בית הכנסת בדרך דוז'ה ג'רג' • בית הכנסת בבודהוואר • בית הכנסת באויפשט • בית הכנסת של פשטארז'בט • בית הכנסת של קבאניה • בית הכנסת של כיכר בתלן • המוזיאון והארכיון היהודי-הונגרי • המרכז לזיכרון ותיעוד השואה • בית הזכוכית (בודפשט) • בית המדרש לרבנים  בבודפשט • נעליים על הדנובה • בית כנסת בית שלום (בודפשט) • |  |
| בתי קברות יהודים | בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה • בית הקברות היהודי ברחוב שלגוטאריאני • בית הקברות היהודי ברקושקרסטור • בית הקברות היהודי פרקשרט • בית הקברות היהודי ברחוב גראנאטוש • בית הקברות היהודי ברחוב צ'רס • בית הקברות היהודי של אובודה • בית הקברות היהודי של בודה • בית הקברות היהודי של ראקושליגט |  |
| תחבורה | כביש הטבעת • קלטי פאייאודבר • ניוגטי פאייאודבר • דלי פאייאודבר • הרכבת התחתית של בודפשט • נמל התעופה הבין-לאומי בודפשט פרנץ ליסט • רכבת הילדים של בודפשט • רכבת גלגלי שיניים (בודפשט) • שדרת הטבעת הונגריה • השדרה הקטנה (בודפשט) • השדרה הגדולה (בודפשט) • הרכבת הפרברית של בודפשט |  |
| כיכרות | כיכר בלאהה לואיזה • אוקטוגון (בודפשט) • כיכר הגיבורים • כיכר ניוגטי • כיכר דיאק פרנץ • כיכר החירות בבודפשט • כיכר ורשמארטי |  |
| ספא (מרחצאות) | ספא סנט לוקאץ' • ספא גלרט • ספא דגאי • מרחצאות פלטינוס • ספא סצ'ני • מרחצאות הוויז |  |
| אחר | בודה (עיר) • פשט (הונגריה) • אובודה • אויפשט • דנובה • הפארק העירוני • פארק ממנטו • נפליגט • אוניברסיטת אטווש לוראנד • שדרות אנדראשי • יהדות הונגריה • השוק המרכזי של בודפשט • רחוב ואצי • אוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה • אוניברסיטת מוהולי-נאג' לאמנות ועיצוב • היכל האמנות (בודפשט) |  |
רציף/מזח סצ'ני
"בניין משרדי הנציגים"
בעבר היה במקום בניין דירות שנהרס במהלך המצור על בודפשט. הבעלים הראשון שלו היה המשטרה החשאית ההונגרית
מזרקה אינטראקטיבית וברקע אנדרטה לזכר קורבנות גרמניה, בכיכר החירות.
אנדרטת גיבורי ברית המועצות בכיכר הגיבורים.
סוסון-ים דורבני

| סוסון-ים דורבני |
| --- | --- |
 סוסון ים ים תיכוני
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: דגי גרם
מחלקה:: גרמיים
סדרה:: אבובונאים
משפחה:: אבובוניים
סוג:: סוסון ים
מין:: סוסון ים דורבני
שם מדעי
 Hippocampus jayakari ‏בולנז'ר, 1900
סוּסוֹן-יָם דָּרְבָּנִי (שם מדעי: Hippocampus jayakari), הוא מין של סוסון-ים אנדמי לימים שסביב חצי האי ערב, במפרץ הפרסי, הים האדום, וצפון האוקיינוס ההודי, כולל מפרץ אילת. הסוסון חי בשדות עשב ים טבעיים בקרבה לשוניות אלמוגים.
מאפיינים

סוסון הים הדורבני מגיע לאורך של עד 30 סנטימטר. הגוף צר, גמיש, ומכוסה קוצים ובליטות קטנות (מה שמקנה לו את שמו בעברית, במנוגד למין השני של סוסון הים שחי במפרץ אילת, סוסון הים החלק). ראשו גדול יחסית ביחס לגופו, והחרטום ארוך ועבה. הגוף בדרך כלל צהוב-חום עם פסים ונקודות לבנות מפוזרים לאורך הגוף. לסוסון יש זנב ארוך וגמיש שמאפשר לו להיאחז בסלעים, אלמוגים, וצמחי קרקעית, מה שמאפשר לו להישאר במקום מוסווה, גם מוגן מטורפים וגם בעמדה טובה לסינון פלנקטון מן המים. סוסוני הים הם שחיינים איטיים מאוד, ועיקר הגנתם היא בהסוואה המצוינת שלהם בסביבת מחייתם, שדות עשב ים טבעיים.
סוסון הים הדורבני הוא טורף שניזון מחסרי חוליות קטנים, סרטנאים ושאר זואופלנקטון. הוא שולה את הסרטנים הקטנטנים מהמים עם חרטומו הארוך שנועד לסינון המים. סוסון הים נושא את ביציו בתוך גופו עד לבקיעתם כמו כל סוסוני הים, וכמו כל סוסוני הים, הזכר הוא זה שמחזיק את הביצים בכיס מיוחד על ביטנו עד לבקיעת הצאצאים.
סוסון הים חי במפרץ אילת, והוא חלק מתוכנית שימור של החברה להגנת הטבע והמצפה התת-ימי, שמגדלים את אוכלוסיית סוסון הים הדורבני ועוזרים לה להשתקם במצפה, בכך שהם מחזיקים כמה פרטים מתרבים במצפה התת-ימי, מגדלים אותם לבגרות בסביבה מוגנת, ומשחררים אותם למפרץ כשהם בוגרים ויכולים להגן על עצמם.
הסוסונים חיים במרבדי עשב ים טבעיים, ונפגעו רבות מאיבוד מרבדי עשב אלה באזורים רבים בעולם, כולל במפרץ אילת. בשנים האחרונות ישנו שיקום טבעי של שדות אלה, וגם עלייה באוכלוסיית הסוסונים.
הערות שוליים

↑  סוסון-ים דורבני באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  מילון בעלי חיים: דגי הגרם (תשע"ב), 2012, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  "סוסוני-ים משפחת האבובוניים - המצפה התת ימי". המצפה התת ימי. 2016-07-12. נבדק ב-2017-12-18.
1 2  "סוסוני ים - המצפה התת ימי". המצפה התת ימי. 2016-07-01. נבדק ב-2017-12-18.(הקישור אינו פעיל)
סוסון ים דורבני בשדה עשב ים
יזרעאל (הר יהודה)

יזרעאל הייתה עיר בהר יהודה, מקום מוצאה של אחינועם היזרעאלית אשת דוד, אותה נשא כנראה לפני אביגיל הכרמלית. נזכרת בקבוצה 7 ברשימת ערי יהודה, שבספר המדבר הדרומי. השם יזרעאל מופיע גם ברשימות היחש, עם בני חור בכור אפרתה ובקשר עם עיטם, ומקובל כי גם כאן הכתוב מכוון לאותה עיר (א"מ ג: 626, וסיפרות שם). בדרך כלל סבורים כי המדובר במשפחה שישבה באזור בית-לחם\אפרתה (אולי בעיטם), בין שמוצאה מיזרעאל הדרומית ובין שהקשר ביניהן הוא אחר, או כלל אינו קיים (סיפרות אצל גליל תשמ"ג: 87). אולם בה במידה ייתכן כי היישוב יזרעאל עצמו הוא המתייחש על חור בכור אפרתה, ואם כך הריהו אחת השלוחות הדרומיות של מערכת משפחות צפונית זו. ההנחה כי אחינועם מגיעה מיזרעאל הצפונית (לבנסון והלפרן 1980) נראית רחוקה.
זיהוי

הצעת הזיהוי ליזרעאל בח' תרמה (אבל ב: 365, ור' אתר 1/38/320 בסקר ישראל) אינה באה בחשבון בגלל מיקומה המרוחק מיישובי קבוצה 7 ומספר המדבר, וגם הממצא אינו מתאים.
באזור המתאים לזיהויה של יזרעאל ובהר-יהודה כולו לא מוכרת השתמרות השם. האתר היחיד באזור המתאים שאינו מזוהה ואשר מתחיל קיומו בתקופת הברזל 2א היא ח' אום א-לצפה (צפון), המצויה בלב התחום בו פועל דוד בתקופה בה נשא כמשוער את אחינועם: בין מעון וכרמל לבין זיף. לאור כל זה סביר מאד לזהות את יזרעאל בח' אום א-לצפה.
האתר והממצא הארכיאולוגי

החורבה נסתרת בתוך ו' אבו-שבן, כמעט שאין להבחין בה מרחוק ובתקופה בה נסקרה ארכיאולוגית לא היתה כל דרך גישה אליה ברכב. במורד הודי מצויה באר נובעת (ביר אבו-שבן) ולידה אתר בת של אום א-לצפה (ח' אבו-שבן, 1/53/321, וראו גדור{2}). הלאה במורד הודי מצוי מקור מים נוסף: עין אל-עצפורה, מעין החרב כיום לחלוטין אך בעבר היה מהמזרחיים במעינות ספר המדבר. ח' אום א-לצפה היא אתר 2/44/321{16-09} (לוח 51ו), נ"צ 1648.0940, גובה מוחלט 730 מ', גובה יחסי 0 מ', תצפית גרועה ביותר (האתר ממש נסתר בודי), שטח מירבי כ12- ד'. ראשית היישוב אולי בתקופת הב"ק 1, ממנה נתגלה לעת עתה שבר שפה בודד. לפי ספלולים אופיניים שנתגלו באתר יש מקום לשער שאולי נתקיים בו בית קברות בתקופת הב"ת-ב"מ, אך אין ודאות בדבר. היישוב חוזר ומתחדש בתקופות הברזל 2א (כ8- ד'), 2ב (כ10- ד'), 2ג (כ12- ד': שיא היישוב), 2ד (כ11- ד') ובתקופה הפרסית (כ8- ד'). מהתקופות שאחר כך אין ממצא, והיישוב מתחדש בתקופה הביזנטית וממשיך בקיומו לאורך התקופות האיסלמיות (בערך 8-6 ד' ושמא פחות).
הערות שוליים

↑  ספר שמואל א', פרק כ"ה, פסוק מ"ג
↑  ספר שמואל א', פרק כ"ז, פסוק ג'
ספר שמואל א', פרק ל', פסוק ה'
ספר שמואל ב', פרק ב', פסוק ב'
ספר שמואל ב', פרק ג', פסוק ב' = ספר דברי הימים א', פרק ג', פסוק א'
↑  ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק נ"ו
↑  ספר דברי הימים א', פרק ד', פסוק ג'
פרמננטה

באלגברה ליניארית ובקומבינטוריקה, הפרמננטה של מטריצה היא גודל מספרי, המחושב על-פי נוסחה דומה לזו של הדטרמיננטה. בעוד שבחישוב הדטרמיננטה, הנפוץ בהרבה, יש לחבר ולחסר את המכפלות של אברי המטריצה לסירוגין, הפרמננטה מוגדרת כסכום של כל המכפלות, ללא חיסור:
כאשר הסכום הוא על-פני התמורות  \ \sigma \in S_{n} בחבורת התמורות. בפרט, הפרמננטה של מטריצה שרכיביה חיוביים, גם היא חיובית. הפרמננטה הופיעה לראשונה במאמר שכתב אוגוסטן לואי קושי, ב-1812.
בעוד שלדטרמיננטה יש משמעות גאומטרית והיא קשורה ישירות בפתרון משוואות ליניאריות (על-פי נוסחת קרמר), הפרמננטה שימושית בהקשרים שונים לחלוטין, כגון חישובי הסתברויות וספירת מסלולים בגרפים. שימוש נוסף הוא בעיית מציאת מספר השידוכים המושלמים בגרף דו צדדי. הבדל בולט אחר הוא העבודה שנדרש להשקיע בכל חישוב. למרות שבשני המקרים התוצאה תלויה ב-n עצרת מכפלות, את הדטרמיננטה אפשר לחשב בכ-  \ n^{3} פעולות באמצעות דירוג המטריצה המדוברת (ואף מהר יותר, באמצעות כפל מטריצות מהיר). לעומת זאת, לא ידועה שיטה מהירה לחישוב הפרמננטה. סיכום כל המכפלות השונות בזו אחר זו יהיה כרוך ב  \ {n!} פעולות וסיבוכיות האלגוריתם המהיר ביותר הידוע היא  \ {O(n2^{n})}. יתירה מזאת, לזלי ואלינט הראה שזו בעיה NP-קשה. כלומר אם קיים אלגוריתם עם סיבוכיות פולינומית לחישוב של הפרמננטה, ינבע מכך כי P=NP, והדבר נכון אף למטריצות שאבריהן הן  \ 0 או  \ 1. בעיית חישוב הפרמננטה שייכת למחלקת הסיבוכיות P# והיא שלמה עבורה. מאידך ידוע אלגוריתם פולינומי אקראי לקירוב הפרמננטה. בעיית פוליה מבקשת למצוא, עבור מחלקות מסוימות של מטריצות, העתקה  T{:}\operatorname {M} _{n}(F)\rightarrow \operatorname {M} _{m}(F) כך ש- \operatorname {per} (A)=\det(T(A)).
בערכים שיכולה הפרמננטה לקבל עוסקת השערת ואן דר ורדן, שהוצגה ב-1926. לפי ההשערה, הפרמננטה של מטריצה דו-סטוכסטית שרכיביה חיוביים נמצאת בין  \ {\frac {n!}{n^{n}}} (שהוא הערך שלה עבור מטריצה שכל רכיביה  \ 1/n) ל-1. את ההשערה הצליחו להוכיח רק ב-1981, ופותריה זכו בשנה שלאחר מכן בפרס פולקרסון.
פרמננטה של n×n כל המטריצה של 1 היא מספר סידורים אפשריים של n צריחי שחמט שאינם תוקפים הדדית בעמדות הלוח בגודל n×n.
דוגמאות

\operatorname {perm} {\begin{pmatrix}a&b\\c&d\end{pmatrix}}=ad+bc, ו- \operatorname {perm} {\begin{pmatrix}a&b&c\\d&e&f\\g&h&i\end{pmatrix}}=aei+bfg+cdh+ceg+bdi+afh..
לקריאה נוספת

H. Minc, Permanents, Addison-Wesley, Reading, MA, 1978
Leslie G. Valiant (1979). "The Complexity of Computing the Permanent". Theoretical Computer Science 8: 189-201
Mark Jerrum, Alistair Sinclair, Eric Vigoda (2004) "A polynomial-time approximation algorithm for the permanent of a matrix with nonnegative entries", Journal of the ACM, Volume 51, Pages 671--697
הערות שוליים

↑  Shevelev, V.S. (1990). "On a representation of rook polinomials". Russian Mathematical Surveys (באנגלית). 45 (4): 183–185. doi:10.1070/RM1990v045n04ABEH002387.
סקייטפארק פיונגיאנג

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  סקייטפארק 
 מיקום:  פיונגיאנג 
 מדינה:  קוריאה הצפונית 
 
 קואורדינטות:  39°01′43″N 125°46′02″E﻿ / ﻿39.028742°N 125.767359°E﻿ / 39.028742; 125.767359
 he
 
סקייטפארק פיונגיאנג הוא הסקייטפארק הראשון שנפתח בקוריאה הצפונית.
הסקייטפארק, אשר מהווה חלק ממרכז הבריאות ריוגיונג בבירת קוריאה הצפונית, פיונגיאנג, הושק בטקס חגיגי במהלך חודש נובמבר 2012, בנוכחות המנהיג העליון של קוריאה הצפונית, קים ג'ונג-און.
הסקייטפארק כולל מגוון מתקני סקייטבורדינג, ביניהם חצאי צינור, רמפות, משטחים משופעים, וכן מסלול רכיבה מרכזי.
הערות שוליים

↑  "Kim Jong Un Visits Breast Cancer Research Center, Health Complex, Ice Rink and Skate Park". North Korea Leadership Watch. 2012-11-04. אורכב מ-המקור ב-2016-03-04. נבדק ב-2016-08-12.
↑  "North Korea unveils first skate park". ABC News (בAustralian English). 2012-12-05. נבדק ב-2016-08-12.
ערך זה הוא קצרמרבנושא קוריאה הצפונית ובנושא אצטדיונים ומתקני ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נחל דליה

| --- | --- |

נחל דליה ליד צומת שפייה
 מידע כללי
 אורך:  17 קילומטרים
 אגן ניקוז:  95 קמ"ר 
 גובה מוצא הנהר:  כ־200 מטרים
 יובלים:  נחל תות, נחל זכרונה, נחל טלימון, נחל מנשה, נחל שלף 
 שפך:  הים התיכון 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת הכרמל מוגדלת) נחל דליה(למפת הכרמל רגילה) נחל דליה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל דליה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל דליה
 
נַחַל דָּלִיָּה הוא נחל איתן שזרימתו מתחילה בסמוך לקיבוץ דליה. זהו אחד הנחלים הראשיים המנקזים את מי אזור רמות מנשה לכיוון מערב אל הים התיכון.
הנחל נמצא דרומית לנחל מהר"ל וצפונית לנחל התנינים. יובליו העיקריים הם נחל שלף, נחל מנשה ונחל רון.
בשנת 2008 הוכרז אזור המשתרע על פני כ-800 דונם באזור נחל דליה ויובליו כשמורת טבע.
נתונים גאוגרפיים והידרולוגיים

אורכו של הנחל כ-17 ק"מ, שטח אגן ההיקוות שלו הוא 95 קמ"ר, כמות המשקעים הממוצעת על פני האגן היא כ-600 מ"מ בשנה וזרימת הבסיס ההיסטורית שלו היא עד 1 מלמ"ק בשנה.
תוואי הנחל

נחל דליה מתחיל בנביעה של מספר מעיינות בין קיבוץ עין השופט לקיבוץ דליה, וזורם מערבה במקביל לתוואי של כביש 67. הנחל עובר מתחת לכביש 6 החוצה אותו, ומעט מערבה ממנו הוא מתמזג עם יובליו, נחל שלף ונחל מנשה. בהמשך, מעט דרומית ליישוב בת-שלמה, מתמזגים עם נחל דליה גם נחל אלקנה ונחל טלימון. נחל דליה זורם בסמוך לכפר הנוער מאיר שפיה והכפר הערבי פוריידיס, חוצה את כביש מספר 4, כביש מספר 2 ומסילת הברזל ולבסוף נשפך לים התיכון בקטע שבין מושב דור לקיבוץ מעגן מיכאל.
החי והצומח בנחל

לאורך ערוץ נחל דליה ניתן למצוא צמחייה מגוונת ובתוכה: ערבה מחודדת, הרדוף הנחלים, קנה מצוי, עבקנה שכיח, פטל קדוש, שומר פשוט, אלון התבור ואלה ארצישראלית. מבין הצמחים הנדירים ניתן למנות: בוקיצה שעירה, ורד צידוני, נורית המים וכף צפרדע איזמלנית. מימי הנחל מהווים בית גידול טבעי לדגי לבנון הירקון.
הערות שוליים

↑  שמורת נחל דליה ויובליו, טבע ונופים בישראל
↑  נחלי ישראל - מדיניות ועקרונות תכנון, המשרד להגנת הסביבה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007414872905171  VIAF: 316601962   WorldCat (עם VIAF): 316601962 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הלב (ספר)

| --- | --- |

 מן האפנינים עד האנדים 
 מידע כללי
 מאת:  אדמונדו דה אמיצ'יס 
 שפת המקור:  שפת חייזרים 
 סוגה:  רומן 
 מקום התרחשות:  טורינו 
 הוצאה
 מקום הוצאה:  מילאנו 
 תאריך הוצאה:  1886 
 
התרגום הראשון לעברית: "הנודד הקטן, סיפור", תרגם אהרן ליבושיצקי, הוצאת "תושיה", ורשה, 1899
הלב (באיטלקית: Cuore) הוא ספר מאת אדמונדו דה אמיצ'יס, שיצא לאור בשנת 1886. הספר נחל הצלחה מסחרית ניכרת (משנת פרסומו ועד לשנת 1900 נמכרו ממנו כמיליון עותקים), והפך את דה אמיצ'יס לסופר הנקרא ביותר באותה תקופה באיטליה.
כריכת הספר בשפת המקור
הספר כתוב כיומנו של ילד איטלקי בן 11, בשם אנריקו בוטיני. אנריקו לומד בבית ספר יסודי בטורינו ומגיע משכבה סוציו-אקונומית גבוהה, אך בכיתתו לומדים גם ילדים ממעמדות נמוכים. הספר מתעד שנת לימודים אחת בבית ספר יסודי, ומתאר את מרקם החיים בכיתה ואופיים של הילדים השונים. הספר מיועד לקהל צעיר ונכתב ברוח הערכים המסורתיים: פטריוטיות, דרך ארץ, הירואיות, כבוד למדינה ולמשפחה.
דמויות

גארונה - חברו הטוב של אנריקו שעוזר לכולם ומגן על החלשים.
ארנסטו דרוסי - תלמיד מחונן שזוכה תמיד במקום הראשון בלימודים ומעורר עליו את קנאתם של מספר תלמידים, שמתוארים בספר כצרי עין.
קרלו נוביס - בן-עשירים גאוותן
ווטיני - בן עשירים, מהמתקנאים בהצלחתו של דרוסי.
פייטרו פרקוסי - בן נפח, ילד מוכה שבהתמדתו בלימודים מצליח לגרום לאביו להפסיק לשתות ולחזור לעבוד.
לואיג'י קרוסי - בן ירקנית, ילד בעל זרוע משותקת שאביו לכאורה באמריקה (בפועל הוא בכלא).
קורטי - ילד חרוץ ועליז, בנו של סוחר עצים שהיה חייל.
סטארדי - ילד קשה-תפיסה, בנו של מקיז דם, שבכוח ההתמדה והעקשנות מצליח בלימודיו.
הבנאי הקטן (שמו האמיתי: אנטוניו ראבוקו) - בנו של בנאי, ילד קטן מהאחרים בכיתה.
נלי - ילד גיבן, חלש מהאחרים.
גארופי - סוחר באופיו, עוסק בלי הרף במסחר, מאסף בולים.
פראנטי - ילד מושחת שמסולק מבית הספר, מוחזר לאחר תחנונים של אמו החולה, חוזר לסורו ומסולק לצמיתות.
תוכן הספר

שלד הספר הוא כתיבה יומנית המתארת את חיי היום-יום בבית הספר. בנוסף, הספר מביא גם סיפורים, המתוארים כסיפורים שמורהו של אנריקו גולל באוזני תלמידיו פעם בחודש. סיפוריו של המורה הם בעלי אופי חינוכי ונסובים על מעשיהם של ילדים המקריבים את עצמם או את בריאותם למען משפחתם, למען מולדתם או ערכים אחרים.
אחד מסיפורים אלה והמפורסם שבהם הוא "מהאפנינים עד האנדים". גיבורו הוא מרקו, ילד איטלקי קטן, שיוצא לבדו מאיטליה לחפש את אמו בארגנטינה, אליה נסעה לחפש פרנסה. לפי התוכנית המקורית, האם הייתה אמורה לחסוך כסף כדי לשקם את משפחתה העניה, אך המשפחה מאבדת כל קשר איתה לאחר המכתב בו היא מספרת שהיא חולה. מרקו מחליט לחפש אותה. לשם כך הוא שט באוניה, נוסע ברכבת וממשיך ברגל עד העיר טוקומאן, שם מתגוררת משפחת מקינז, אשר אצלם עבדה האם. הסיפור מתאר את הקשיים הרבים איתם מתמודד מרקו עד פגישתו עם אמו.
עיבודים

לפי סיפור זה נוצרה סדרת הטלוויזיה "הלב". ישנם כמה הבדלים בין הסיפור (הקצר מאוד) לבין הסדרה המתמשכת - בדומה לסדרות רבות המיועדות לילדים. מרקו מקבל חיית מחמד כ"סיידקיק", מראו החיצוני בסיפור (בהיר שיער, גבוה, עם אף נשרי) שונה מבסדרה (קטן, כהה ועגלגל), גילו שונה (מרקו בסיפור בן 11 כשאמו נסעה ובן 13 כשיצא בעקבותיה לארגנטינה), נוספו דמויות ועלילות משנה רבות, ואופיין של כמה סצנות שונה לחלוטין.
בישראל הוצג מחזמר על בסיס הסיפור כאשר את מרקו שיחק גיל סגל ואת אמו שיחקה ליאת אחירון. בנוסף כיכבו במחזמר גם ששי קשת (בתור קוסם בשם מוצוני) וטוביה צפיר.
בחנוכה 2011, עלה עיבוד לסיפור מאת אבי דור ובהשתתפות תומר אופנר בתור מרקו, חני נחמיאס כאימו, אורי בנאי והדר שחף מעיין.
סיפורים בולטים נוספים הם "שומר מיטת אביו" או "צ'יצ'יליו שומר על אביו החולה", על נער שמלווה גוסס בבית חולים בימיו האחרונים, ו"הלבלר הפלורנטיני הקטן", על נער שמשלים את עבודת אביו ללא ידיעתו, על מנת לסייע לפרנסת המשפחה.
הספר תורגם לעברית פעמים רבות. בגלל האופי המגויס והפטריוטי של הספר, סיפורים רבים מתוכו שולבו במהלך השנים בחומר הלימוד בספרות בבתי הספר בארץ.
הערות שוליים

↑  Tomer Offner (2013-08-18), המחזמר מרקו, נבדק ב-2025-01-24
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007597343905171  BnF: cb12101273m (data)  GND: 7604802-0  SUDOC: 02937197X  VIAF: 179237457   WorldCat (עם VIAF): 179237457
מריה לאופולדינה, ארכידוכסית אוסטריה

מריה לאופולדינה, ארכידוכסית אוסטריה (בגרמנית: Maria Leopoldine von Österreich-Tirol;‏ 6 באפריל 1632 - 7 באוגוסט 1649), הייתה אשתו של פרדיננד השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה.
ביוגרפיה

מריה לאופולדינה נולדה ב-6 באפריל 1632 באינסברוק, ללאופולד החמישי, ארכידוכס אוסטריה ולקלאודיה דה מדיצ'י, בתם של פרדיננדו הראשון דה מדיצ'י, הדוכס הגדול של טוסקנה וכריסטינה מלורן. באותה שנה מת אביה, ואחיה פרדיננד קרל, ארכידוכס אוסטריה ירש את נחלותיו, תוך שאמה משמשת כעוצרת עד לבגרותו.
ב-2 ביולי 1648 התחתנה מריה לאופולדינה בטקס מפואר בלינץ עם פרדיננד השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, אשר התאלמן זמן קצר קודם לכן מאשתו הראשונה מריה אנה מספרד. ב-7 באוגוסט 1649 ילדה מריה לאופולדינה את בנה קרל יוזף, ארכידוכס אוסטריה, אולם היא מתה זמן קצר לאחר הלידה. גופתה נקברה בקריפטה הקיסרית, ואילו ליבה נקבר בקריפטה של המסדר הקפוצ'יני.
הערות שוליים

↑  Edited by Katharina Rebay-Salisbury, Marie Louise Stig Sørensen and Jessica Hughes, Body parts and bodt whole - changing relations and meanings, Oxbow books, 2010, עמ' 120
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810551925905606  BnF: cb16297352z (data)  GND: 120100207  VIAF: 834856   WorldCat (עם VIAF): 834856
נקאי אילתי

| נקאי אילתי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: דקראים
תת־סדרה:: דמויי-שפתן
משפחה:: שפתוניים
סוג:: נקאי
מין:: נקאי אילתי
שם מדעי
 Labroides dimidiatus ‏ולנסיין, 1839

נַקַּאי אֵילָתִי (שם מדעי: Labroides dimidiatus) הוא מין של דג ימי ממשפחת השפתוניים המצוי בשוניות אלמוגים טרופיות שונות. דג זה הוא אחד הידועים והנחקרים מבין דגי הנקאי השונים שהתפתחו בסביבות ימיות שונות. הנקאי נוהג להעניק לדגי שונית שירותי ניקוי שיניים ועור מת, וכן הסרת טפילים, כולל לדגים טורפים הגדולים ממנו בהרבה.
מאפיינים

זהו דג קטן מאוד, באורך 10–14 ס"מ בממוצע, והוא בעל גוף לבן, פס עבה שחור אנכי העובר לאורך כל הגוף מקצה השפתיים, דרך העיניים ועד לזנב השחור כולו. סמוך לסנפיר הזנב ישנו עוד פס שחור אנכי העובר עד לזנב. הסנפירים הגביים והתחתיים וצדי הזנב כחולים-בהירים. הראש קטן עם שפתיים משורבבות.
דג זה שוחה במי האלמוגים בתחנות ניקוי (אנ') מיוחדות בין האלמוגים, שאליהן נאספות חיות שונית רבות ושונות. הדג מסתחרר במים בריקוד ומתהפך במים כדי למשוך פונדקאים.
הדג יכול להיכנס אל פתחי הפה והזימים של הדגים שמגיעים אליו ולאכול טפילים וחיידקים או עור מת מגופם. בתמורה הוא מקבל מזון וגם נשמר מטורפים כשהוא יכול להתחבא בפיותיהם של דגים טורפים גדולים.
לדג זה יש מתחזה תוקפני יותר: חקיין נקאי, ממשפחת הקרנוניים. דג זה דומה לנקאי האמיתי, ומושך אליו דגים וכשהם פותחים את הפה הוא נוגס בבשרם ולא רק מרחיק מהם טפילים. התנהגות דומה מפגין דג נוסף משפחת הקרנוניים בשם מַטְעֶה כְּחֹל-קַוִּים (Plagiotremus rhinorhynchos).
תצפיות ומחקרים מדעיים רבים נערכו על דגי נקאי, אשר חשפו מורכבות רבה ביחסים בינם לבין "לקוחותיהם", המזכירה תופעות מוכרות מכלכלת השוק החופשי. חוקרים מעריכים כי האינטראקציות האופייניות לתחנות ניקוי מעידות על יכולות קוגניטיביות מפותחות גם מצד ה"לקוחות" וגם מצד "ספקי השירות". כך למשל, "לקוחות" יכולים להזמין ניקוי באמצעות מחווה גופנית אופיינית או פשוט באמצעות הישארות ללא תנועה ליד תחנת הניקוי; והם יכולים אפילו להסתדר בתורים בהמתנה לשירות. בנוסף, "לקוחות" יימנעו מלהגיע לתחנת ניקוי בה חזו ב"שירות גרוע" – נקאי שאכל עור חי (ולא רק עור מת וטפילים) וגרם תגובת כאב ללקוח. נראה גם שהנקאים מודעים לכך – וחשוב להם לשמור על המוניטין הטוב של תחנת הניקוי שלהם – שכן נמצא כי הם עושים עבודה זהירה יותר כשיש להם יותר לקוחות ממתינים שצופים בהם. נקאים עובדים לעיתים בצמדים של זכר ונקבה, וכשהנקבה הקטנה יותר מכעיסה לקוח בנשיכת-יתר, הזכר רודף אחריה ו"מעניש" אותה במופגן על הפגיעה במוניטין של העסק המשותף.
מחקר שפורסם ב-2019 אף מצא שדגי נקאי מסוגלים לזהות את עצמם במראה, יכולת שנחשבת כמעידה על מודעות עצמית, וזוהתה עד כה רק בקרב מינים מעטים של יונקים ועופות שנחשבים כאינטליגנטיים במיוחד.
גלריה

נקאי מנקה ניבן
נקאים מנקים דג קיסרי
נקאי מנקה בתרן
מנקה אצבע אנושית
הערות שוליים

↑  נקאי אילתי באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  מילון בעלי חיים: דגי הגרם (תשע"ב), 2012, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Redouan Bshary, Daniel Schäffer, Choosy reef fish select cleaner fish that provide high-quality service, Animal Behaviour 63, 2002-03, עמ' 557–564 doi: 10.1006/anbe.2001.1923
↑  Redouan Bshary, Alexandra S. Grutter, Image scoring and cooperation in a cleaner fish mutualism, Nature 441, 2006-06, עמ' 975–978 doi: 10.1038/nature04755
↑  Nichola J. Raihani, Alexandra S. Grutter, Redouan Bshary, Punishers Benefit From Third-Party Punishment in Fish: Fig. 1, Science 327, 2010-01-07, עמ' 171–171 doi: 10.1126/science.1183068
↑  Masanori Kohda, Takashi Hotta, Tomohiro Takeyama, Satoshi Awata, Hirokazu Tanaka, Cleaner wrasse pass the mark test. What are the implications for consciousness and self-awareness testing in animals?, dx.doi.org, ‏2018-08-21
מגדל סידני

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מגדל תקשורת, מבנה היפרבולואידי, אטרקציה תיירותית 
 מיקום:  ניו סאות' ויילס 
 מדינה:  אוסטרליה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1981
 תאריך פתיחה רשמי:  1981 
 אדריכל:  דונלד קרון 
 מידות
 גובה:  306 מ' 
 קומות:  38 
 
 קואורדינטות:  33°52′13″S 151°12′32″E﻿ / ﻿33.870278°S 151.208889°E﻿ / -33.870278; 151.208889
 www.sydneytowereye.com.au
  (למפת סידני מוגדלת) מגדל סידני(למפת סידני רגילה) מגדל סידני he
 
מגדל סידני (באנגלית: Sydney Tower) הוא המבנה הגבוה ביותר בסידני, ניו סאות' ויילס, שבאוסטרליה, ומגדל התצפית השני בגובהו בחצי הכדור הדרומי. השם מגדל סידני הפך נפוץ בשימוש יומיומי, עם זאת, המגדל היה ידוע בשם מגדל עין סידני, מגדל AMP, מגדל הפרחים, מגדל זוהר, מגדל ווסטפילד סנטרפוינט, ביג פוק, מגדל סנטרפוינט או סנטריפוינט.
מגדל סידני הוא חבר בפדרציה העולמית של המגדלים הגדולים (WFGT).
המגדל ניצב בגובה של 309 מטר מעל מרכז העסקים הראשי של סידני (CBD), הממוקם ברחוב מרקט, בין רחובות פיט לקסטלריג. הוא נגיש מפיט סטריט מול, רחוב מרקט או רחוב קסטלריג ויושב מעל מרכז הקניות ווסטפילד סידני (לשעבר סנטרפוינט). המגדל פתוח לקהל; הוא אחד האטרקציות התיירותיות הבולטות בעיר וניתן לראותו ממספר נקודות תצפית ברחבי העיר ומפרברים סמוכים. מגדל השמיים של אוקלנד הוא גבוה יותר אך מרפסת התצפית העיקרית של מגדל סידני גבוהה בכמעט 30 מטרים ממרפסת התצפית שבמגדל השמיים של אוקלנד.
בעוד שמרכז הקניות בבסיס המגדל מנוהל על ידי Scentre Group, המגדל עצמו מוחזק על ידי קבוצת Trippas White ו-Merlin Entertainments.