stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ליז'נסק
הקהילה היהודית

ב-1765, תקופתו של ר' אלימלך, היו בעיירה כ-1,000 משלמי מס גולגולת (כ-2,000 נפש). בתקופתו של ר' אלימלך מליז'נסק הפכה העיר למרכז רוחני יהודי. יהודים הגיעו למקום לשם דיונים דתיים (למשל: קביעת תפקידו של ה"צדיק" ביהדות)[דרוש מקור] ובכך הביאו לרווחה כלכלית לתושבי המקום ובעיקר ליהודים שבהם. אחרי פטירתו של ר' אלימלך התרכזה העלייה לרגל לשני מועדים - יום פטירתו וימים נוראים ובשאר הזמן לא הייתה תיירות יהודית למקום ומכאן פגיעה במקורות ההכנסה של תושבי המקום. ב-1884 חיו בעיירה כ-5,000 תושבים, קרוב למחציתם יהודים. בין היהודים היה רוב לחסידים. ערב מלחמת העולם השנייה חיו בה כ-6,000 תושבים, כמעט מחציתם יהודים.
בתקופה שבין שתי מלחמות העולם הגיעה הציונות לעיר, בעיקר לצעיריה.
בספטמבר 1939 נכבשה העיר על ידי הגרמנים, בהתאם להסכם ריבנטרופ–מולוטוב. אחרי ששרפו את בית הכנסת והחרימו את רכוש היהודים, עודדו הגרמנים את יהודי העיר לעבור את הנהר לכוון השטח שבשליטת הרוסים. על גופם של העוברים נעשה חיפוש וכל חפץ בעל ערך הוחרם. אלו שלא רצו לעזוב הוכנסו לגטו, אליו הובאו גם יהודים מכפרי הסביבה. הגרמנים הוציאו מהגטו קבוצות יהודים אל בית הקברות היהודי או ליער הסמוך, בו נחפרו בורות וירו בהם. חלק מהיהודים, בעיקר המבוגרים והילדים מתו ברעב ובמחלות.
ב-1942 הובילו את רוב הנותרים למקום אחר בו הרגו את כולם. בתום המלחמה לא נשאר יהודי חי בעיר ורק מיעוט מאלו שברחו אל מעבר לנהר הסן ניצלו.
אחרי מלחמת העולם השנייה נבנה אוהל על קברו של ר' אלימלך והוא מהווה אתר עלייה לרגל ליהודים מכל העולם כמו גם למשלחות נוער מישראל. בשנות ה-2000 נבנו ונקנו מספר מבנים סמוך לקבר על ידי "הכנסת אורחים ליז'ענסק" בראשות שמחה קרקובסקי מחסידות לעלוב, ונבנו בהם בתי כנסת, מקווה, חדרי שינה וחדר אוכל.
במוצאי כ"א באדר תשע"ח נשרף הציון כתוצאה מנרות שהודלקו במקום, בעקבות כך הוציאה העירייה המקומית צו סגירה למבנה מחשש להתמוטטותו, לאחר חג הפסח נפתח הציון שוב למעט החדר בו הדליקו נרות..
לקריאה נוספת

ייבריסקיה אנציקלופדיה, בעריכת הרכבי וכצנלסון, 1913
רבין חיים (עורך), ‏ספר יזכור לקהילת ספר ליז'נסק, ספר זיכרון לקדושי ליז’נסק שנספו בשואת הנאצים, בספריית העיר ניו יורק, יד ושם, 1970
הערות שוליים

↑  יש עדויות על הובלתם לבלזץ ועדויות אחרות על הובלתם לאזור ירוסלב
↑  אתר הארגון.
↑  ציונו של רבי אלימלך מליז'ענסק זיע"א עלה בלהבות, באתר JDN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565266705171  GND: 4502258-6  LCCN: n90658032  MusicBrainz: b7229941-5282-4c67-8d3e-b9a06f1486eb  NKC: ge1120104  VIAF: 132656111   WorldCat (עם VIAF): 132656111 
בית הקברות היהודי בליז'נסק. 2016
מושונאודוואר

| --- | --- |
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מערב טרנסדנוביה
 מחוז:  גיור-מושון-שופרון גיור-מושון-שופרון
 נפה:  נפת מושונמגירובאר
 תאריך ייסוד:  3 באוקטובר 2010 
 שטח:  1.57 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  419 (2019)
 קואורדינטות:  47°50′25″N 17°13′43″E﻿ / ﻿47.84031°N 17.22873°E﻿ / 47.84031; 17.22873 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.mosonudvar.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.מושונאודוואר(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.מושונאודוואר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מושונאודוואר (בהונגרית: Mosonudvar) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. הכפר הוקם בשנת 2010 לאחר שפוצל מהעיר מושונמגיארובאר.
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת מושונמגירובאר |
| --- | --- | --- |
| יישובים | מושונמגיארובאר • אשבאנירארו • בזניה • דרנוז'לי • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • יאנושומוריה • קארויהאזה • קימלה • קישבודק • לבן • לבל • ליפוט • מאריאקאלנוק • מצ'ר • מושונסולנוק • מושונאודוואר • פישקי • ראיקה  • אוירונפה • וארבלוג |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא הונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מאדהאני

| --- | --- |

מאדהאני, 2007, מצד שמאל: מדיסון, ארם, פיטרס וטרנר
 מקום הקמה:  סיאטל 
 מוקד פעילות:  סיאטל, וושינגטון, ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1988
 סוגה:  רוק אלטרנטיבי, גראנג', גראז' רוק, פאנק רוק
 חברת תקליטים:  סאב פופ, Reprise Records
 שיתופי פעולה בולטים:  נירוונה • גרין ריבר • מלווינס • "Mr. Epp and the Calculations" • "The Thrown Ups" • "Monkeywrench"
 www.mudhoney.org
 פרופיל ב-IMDb
 חברים
 מרק ארם   סטיב טרנר  דן פיטרס גאי מדיסון
 חברים לשעבר
 מאט לוקין
 
מאדהאני (באנגלית: Mudhoney) היא להקת רוק שהוקמה בסיאטל ב-1988. הלהקה קרויה על שם סרטו של ראס מאייר, "Mudhoney".
היסטוריה > לפני מאדהאני

שורשיה של הלהקה נעוצים בפרוור של סיאטל בשם בלוויו, וושינגטון. מרק מק'לאפלין (מאוחר יותר מרק ארם), תלמיד בבית הספר התיכון הנוצרי של בלוויו, הקים עם חבריו להקה בשם "Mr. Epp and the Calculations", על שם מורה שלו למתמטיקה. הלהקה הייתה בדיחה יותר מאשר להקה אמיתית; "הופעתם" הראשונה התקיימה בתוך חדר הכיתה כאשר הם משתמשים במפות מגולגלות במקום גיטרות מכיוון שהם עדיין לא ידעו לנגן. הופעתה הראשונה של Mr. Epp התקיימה 3 שנים לאחר מכן ב-1981. בערך באותה התקופה הקימו מרק ארם ואחד מחבריו בשם סטיב טרנר להקה רצינית יותר אך עדיין הומוריסטית בשם "Limp Richerds" שניגנה הארדקור פאנק. Mr. Epp הופיעה בתחנת הרדיו KZAM-AM כאשר היא מוצגת כ"להקה הגרועה ביותר בעולם". היא הופיעה בפעם האחרונה ב-3 בפברואר 1984 בצוותא עם להקת מלפאנקשן. ב-1996 ביקש לו ריד מחבריה של Mr. Epp ללוות אותו בהופעת היכל התהילה של הרוקנרול.
היסטוריה > גרין ריבר

מאדהאני הוקמה כתוצאה מעזיבתם של ארם וטרנר את להקת גרין ריבר. הם הקימו את גרין ריבר ב-1983, כאשר אליהם הצטרף אלכס וינסנט, שבעבר ניגן עם טרנר בלהקת "Spluii Numa". הם ביקשו מג'ף אמנט, שהגיע באותה התקופה לסיאטל ממונטנה עם להקתו "Derranged Diction", להצטרף אל גרין ריבר כבסיסט. חבר לשעבר נוסף ללהקה של טרנר בשם סטון גוסארד החליט אף הוא להצטרף אליהם. טרנר עזב את הלהקה לאחר הקלטת האלבום "Come on Down" על רקע אי שביעות רצון מנטייתה של הלהקה לכיוון של הבי מטאל. הוא הוחלף בידי ברוס פיירוות'ר, גם הוא מ"Derranged Diction". לאחר שני מיני-אלבומים החליטה הלהקה להתפרק ב-1988. גוסארד, אמנט ופיירוות'ר הקימו את מאת'ר לאב בון, ולאחר מותו של הסולן אנדרו ווד הקימו גוסארד ואמנט את פרל ג'אם ופיירוות'ר הצטרף אל לאב באטרי.
היסטוריה > 1988-1991: סאב פופ

טרנר וארם החלו לעבוד על מוזיקה חדשה עם המתופף דן פיטרס מלהקת "Bundle of Hiss". השלישייה צירפה אליה את הבסיסט מאט לוקין, שעזב את מלווינס זמן קצר לפני כן. הם קראו לעצמם "מאדהאני", על שם סרטו מ-1965 של במאי הפעולה האמריקאי ראס מאייר, שאף אחד מחברי הלהקה מעולם לא צפה בו למעשה.
מאוחר יותר ב-1988 הוציאה הלהקה את הסינגל הראשון שלה, "Touch Me I'm Sick", בחברת סאב פופ, ולאחר מכן את המיני-אלבום "Superfuzz Bigmuff". המיני-אלבום הגדיר את מהותו של צליל הגראנג' והפך את מאדהאני לספינת הדגל של סאב פופ עד לפריצתה לתודעה של נירוונה עם אלבומה "Nevermind". הלהקה נהנתה מהצלחה בינונית בארצות הברית, וכן ממספר הופעות באירופה. חברי להקת סוניק יות', שהיו מעריצים של מאדהאני, הזמינו את הלהקה להצטרף אליהם בהופעותיהם באנגליה ב-1989. לאחר סיבוב הופעות זה נכנס "Superfuzz Bigmuff" למצעדי האינדי הבריטיים והלהקה זכתה לסיקור עיתונאי לא קטן באירופה. בעקבות ההצלחה הוציאה הלהקה ב-1990 את אלבומה הראשון, "Mudhoney", אף הוא בחברת סאב פופ.
הצלחתה הראשונית של מאדהאני הובילה לכך שלהקות נוספות מסיאטל, כגון סאונדגארדן, נירוונה וטאד, זכו להכרה מסוימת. בשנות התשעים המוקדמות סאב פופ לא נהנתה מהצלחה מסחרית גדולה ולהקות רבות נטשו אותה לטובת חברות גדולות יותר. מאדהאני החליטה להוציא גם את אלבומה השני "Every Good Boy Deserves Fudge" בסאב פופ ב-1991, אך לאחר יציאתו של האלבום קיבלה הלהקה הצעה מחברת ריפרייס רקורדס והחליטה לקבל אותה.
היסטוריה > 1992-1999: רפריז

כאשר הגראנג' הפך לחלק מן הזרם המרכזי, מאדהאני שינתה כיוון מצליל הגראנג' המוקדם שלה. רבות מן הלהקות שהושפעו מן הלהקה (כמו נירוונה ופרל ג'אם) הצליחו מאוד וצברו פופולריות ברחבי העולם. אלבומם הראשון בחברת רפריז, "Piece of Cake", נשמע הרבה יותר כמו גראג' רוק מאשר גראנג'. על אף שהלהקה חתמה בחברה גדולה, היא המשיכה לנגן בגישה הומוריסטית ולא ממוסחרת.
ב-1995, בתקופה שבה הגראנג' נהנה מימיו האחרונים כחלק מן הזרם המרכזי, החליטה מאדהאני לשוב אל הצליל המקורי שלה. באלבומה "My Brother the Cow" הצליחה הלהקה לערב שירים מן התקופה המוקדמת והכבדה יותר שלה, יחד עם כמה משירי הפאנק רוק שלה. האלבום הוא מהמועדפים ביותר על המעריצים ונחשב לאחד מאלבומיה הטובים יותר של הלהקה. שנתיים לאחר מכן יצא "Tomorrow Hit Today" שכלל השפעות של גראג' רוק ובלוז.
לאחר מספר שנים של הופעות החליטה רפריז להתיר את החוזה עם מאדהאני. אחת הסיבות הייתה שמכירות האלבומים של מאדהאני הגיעו לשפל, אף שהופעותיה זכו להצלחה גדולה יותר מאי פעם. בנוסף החליט מאט לוקין לעזוב את הלהקה בטענה שאיננו אוהב לצאת לסיבובי הופעות. הלהקה הוציאה אלבום אוסף בשם " March to Fuzz" ומעריצים רבים האמינו כי דרכה של מאדהאני הגיעה לקיצה, אף על פי שהלהקה עדיין קיימה הופעות מדי פעם באזור צפון מערב ארצות הברית.
היסטוריה > 1999-היום: החזרה לסאב פופ

הופעות אלה הצליחו עד כדי כך שמאדהאני החליטה לחדש את פעילותה כלהקה מקליטה, תחת חברת סאב פופ. הלהקה מצאה בסיסט זמני בשם גאי מדיסון, שניגן עם ארם באחד מפרויקטי-הצד הרבים שלו, "Bloodloss". לאחר תקופה שבה עבדו ארם וטרנר על פרויקט-צד שלהם בשם "Monkeywrench", הוציאה מאדהאני את האלבום "Since We've Become Translucent" ב-2002. במרץ 2006 הוציאה הלהקה את אלבומה השביעי, "Under a Billion Suns".
הלהקה נחשבת למקור השראה והשפעה על מוזיקאים רבים, ביניהם קורט קוביין.
באוקטובר 2009 ביקרה הלהקה לראשונה בישראל, במסגרת סיבוב הופעות אירופאי, וקיימה הופעה אחת במועדון בארבי בתל אביב, וסדנת אמן במועדון האוזןבר בתל אביב.
חברי ההרכב

מרק ארם (ראו גם גרין ריבר)
סטיב טרנר (ראו גם גרין ריבר)
דן פיטרס
גאי מדיסון
חברי ההרכב > חברים לשעבר

מאט לוקין (ראו גם מלווינס)
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שם האלבום | שנת יציאה | חברת תקליטים |
| Mudhoney | 1989 | סאב פופ |
| Every Good Boy Deserves Fudge | 1991 | סאב פופ |
| Piece of Cake | 1992 | Reprise Records |
| My Brother the Cow | 1995 | Reprise Records |
| Tomorrow Hit Today | 1998 | Reprise Records |
| Since We've Become Translucent | 2002 | סאב פופ |
| Under a Billion Suns | 2006 | סאב פופ |
| The Lucky Ones | 2008 | סאב פופ |
| Vanishing Point | 2013 | סאב פופ |
| Digital Garbage | 2018 | סאב פופ |
דיסקוגרפיה > אלבומי הופעה

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שם האלבום | שנת יציאה | חברת תקליטים |
| Mudhoney Live | 1993 | סאב פופ |
| Live Mud | 2007 | סאב פופ |
| Live at El Sol | 2009 | Munster |
| Live at Third Man Records | 2014 | Third Man |
| On Top! KEXP Presents Mudhoney Live on Top of the Space Needle | 2014 | סאב פופ |
| LiE | 2018 | סאב פופ |
דיסקוגרפיה > אוספים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שם האלבום | שנת יציאה | חברת תקליטים |
| Superfuzz Bigmuff Plus Early Singles | 1990 | סאב פופ |
| March to Fuzz | 2000 | סאב פופ |
| Here Comes Sickness: The Best of the BBC | 2000 | Fuel 2000 |
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שם | שנת יציאה | חברת תקליטים |
| Superfuzz Bigmuff | 1988 | סאב פופ |
| Boiled Beef & Rotting Teeth | 1989 | סאב פופ |
| Let It Slide | 1991 | סאב פופ |
| Five Dollar Bob's Mock Cooter Stew | 1993 | Reprise Records |
| Buckskin Stallion Blues | 1994 | סאב פופ |
| Morning in America | 2019 | סאב פופ |
| Pedazo de Pastel | 2019 | Folc Records |
| White Lazy Boy‏ (עם המלווינס) | 2020 | Amphetamine Reptile |
דיסקוגרפיה > סרטים באורך מלא

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| שם הסרט | שנת יציאה | לייבל | פורמט |
| No. 1 Video in America This Week | 1995 | Warner Reprise Video | VHS |
| Live at El Sol | 2008 | סאב פופ | DVD |
| I'm Now: The Story of Mudhoney | 2012 | סאב פופ | קולנוע / VOD / DVD |
| Live: Berlin 1988 | 2012 | Reprise Records | DVD |
דיסקוגרפיה > סינגלים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שם הקליפ | שנת יציאה | מתוך האלבום |
| "Touch Me I'm Sick" | 1988 | ללא אלבום |
| "Sweet Young Thing Ain't Sweet No More" | 1988 | ללא אלבום |
| "You Got It (Keep It Outta My Face)" | 1989 | ללא אלבום |
| "This Gift" | 1989 | Mudhoney |
| "Here Comes Sickness" | 1989 | Mudhoney |
| "Hate The Police" | 1990 | Superfuzz Bigmuff Plus Early Singles |
| "You're Gone" | 1990 | ללא אלבום |
| "Let It Slide" | 1991 | Every Good Boy Deserves Fudge |
| "She's Just Fifteen" (קאבר לבילי צ'ילדיש) | 1991 | ללא אלבום |
| "You Stupid Asshole" (קאבר ל"Angry Samoans") | 1992 | ללא אלבום |
| "Suck You Dry" | 1992 | Piece of Cake |
| "Blinding Sun" | 1993 | Piece of Cake |
| "Pump It Up" (קאבר לאלביס קוסטלו) | 1994 | ללא אלבום |
| "Goat Cheese" | 1995 | ללא אלבום |
| "Into Yer Shtik" | 1995 | My Brother the Cow |
| "Generation Spokesmodel" | 1995 | My Brother the Cow |
| "Night of the Hunted" | 1998 | Tomorrow Hit Today |
| "Butterfly Stroke" | 1999 | March to Fuzz |
| "Sonic Infusion" | 2002 | Since We've Become Translucent |
| "It Is Us" | 2006 | Under a Billion Suns |
| "New World Charm" | 2013 | ללא אלבום |
דיסקוגרפיה > וידאו קליפים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שם הקליפ | שנת יציאה | במאי |
| "This Gift" | 1989 | סטיב בראון |
| "Here Comes Sickness" | 1989 | סטיב בראון |
| "Let It Slide" | 1991 | דאנקן שארפ |
| "Good Enough" | 1991 | צ'ארלס פיטרסון |
| "Into the Drink" | 1991 | צ'ארלס פיטרסון |
| "Who You Drivin' Now?" | 1991 | דייב מארקי |
| "Fuzz Gun '91" | 1991 | דייב מארקי |
| "Generation Genocide" | 1991 | דאנקן שארפ |
| "Suck You Dry" | 1992 | צ'ארלס פיטרסון |
| "Blinding Sun" | 1992 | מייקל לוין |
| "No Song III" | 1993 |  |
| "Pump It Up" | 1994 |  |
| "Generation Spokesmodel" | 1995 | ג'ף אקונומי וטים רוטילי |
| "Judgment, Rage, Retribution and Thyme" | 1995 | ג'ף אקונומי |
| "Sonic Infusion" | 2002 | ג'ק הודג' וקרול הודג' |
| "It Is Us" | 2006 | וויטי מק'קונוהי |
| "Touch Me I'm Sick" | 2008 | וויטי מק'קונוהי |
| "I Like It Small" | 2013 | קרלוס פ. לופז |
| "The Only Son of the Widow from Nain" | 2013 | קרלוס פ. לופז |
| "Kill Yourself Live" | 2018 | קרלוס פ. לופז |
הערות שוליים

↑  אסף נבו, ‏מאדהאני יופיעו ב-26.10 בבארבי תל-אביב, באתר ‏מאקו‏, 2 באוגוסט 2009
↑  ארז שוייצר, מאדהאני: פחות גראנג', יותר פאנק, באתר הארץ, 27 באוקטובר 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 8000150  BnF: cb13955686k (data)  GND: 10298591-1  ISNI: 0000 0001 0723 2726  LCCN: n93035297  MusicBrainz: e675295a-1efe-4247-aa3b-53b78d0cdffc  NKC: xx0027878  VIAF: 135656266   WorldCat (עם VIAF): 135656266
ליאון רקנאטי (הסב)

ערך זה עוסק במייסד בנק דיסקונט. אם התכוונתם לנכדו, איש העסקים, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  1890 סלוניקי, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  1945 (בגיל 55 בערך) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 מקום מגורים:  תל אביב-יפו 
 
ליאון יהודה רקנאטי (ביוונית: Λεόν Ρεκανάτι; ‏ 18 בדצמבר 1890 – 14 באוקטובר 1945) היה בנקאי, מייסד בנק דיסקונט, ומנהלו הראשון, מייסדה של משפחת רקנאטי.
קורות חיים

נולד בסלוניקי שביוון, לשמואל, סוחר. למד בבית ספר למסחר, השתלב בעסקי המשפחה וניהל בית חרושת לטבק. בסלוניקי היה נשיא הקהילה היהודית, ציר מטעמה בסוכנות היהודית וחבר הקונגרס הציוני העולמי, וכן נשיא לשכת בני ברית.
ב-1934 עלה לארץ ישראל יחד עם אשתו מטילדה וילדיו, ועם אחיו אברהם שמואל רקנאטי, שהיה אז סגן ראש עיריית סלוניקי, ולימים חבר הכנסת מטעם חרות.
בניו הארי, דניאל, רפאל ויעקב ניהלו את הבנק אחרי פטירתו.
קורות חיים > פעילות עסקית

ב-1935 ייסד עם שותפיו משה קרסו, אברהם חסידוף ויוסף אלבו, את בנק דיסקונט, שעסק בעיקר בהלוואות ליוצאי קהילת סלוניקי בארץ. מהשותפות המקורית בבנק נותרו רק משפחות רקנאטי וקרסו אשר באו ביניהם בקשרי חיתון. משפחת רקנאטי בראשות ליאון עסקה בניהול השוטף ומשפחת קרסו נותרה כבעלת מניות. הבנק הקטן התרחב במהירות בניהולו של רקנאטי השותף הבכיר, ותוך שנים אחדות היה לאחד הבנקים הגדולים של ארץ ישראל ב-שנות ה-40.
קורות חיים > פעילות ציבורית

בנוסף לפעילותו העסקית היה פעיל במערכת ענפה של פעילות ציבורית ולאומית כחבר ההנהלה של קרן היסוד, חבר הנהלת אגודת שוחרי האוניברסיטה העברית בירושלים, יו"ר מועצת העדה הספרדית בתל אביב, מייסד ויו"ר החברה בנים לגבולם שפעלה למען התיישבות יהודים ספרדים על הקרקע, חבר פעיל במסדר "בני ברית", יו"ר הנהלת הקרן למתלמדים שיסד לשם תמיכה בתלמידים כישרוניים מחוסרי אמצעים.
הנצחה

על שמו נקראים:
בית הספר לניהול באוניברסיטת תל אביב
המכון ללימודי ים ע"ש ליאון רקנאטי באוניברסיטת חיפה
בית אבות ודיור מוגן, ליאון רקנאטי, בקריית מטלון
בית הכנסת היכל יהודה בצפון תל אביב
מוזאון תל אביב לאמנות, אודיטוריום - אולם רקנאטי, ומבואה.
ב-5 בנובמבר 1985, הנפיק דאר ישראל בול דאר להנצחת זכרו של הבנקאי רקנאטי  שעליו מופיע דיוקנו . האמן אליעזר ויסהוף עיצב את הבול. דאר ישראל מכר 1,411,000 מהבול הזה במשך כשנה אחת עד להפסקת המכירה.
הערות שוליים

↑  ל. יהודה רקנאטי ז"ל, הצופה, 14 באוקטובר 1945
↑  בית אבות ודיור מוגן ליאון רקנאטי לאוכלוסיה המבוגרת, באתר קבוצת מוריה, ‏2018-02-13
↑  אולמות למופעים | מוזיאון תל אביב לאמנות, באתר tamuseum.indexm.co.il
↑  יעקב צחור (עורך), בולי ישראל תש"ח -  תשס"ב,  קטלוג מס' 14, רשות הדאר - השירות הבולאי, כתר הוצאה לאור, 2008, עמ' 254
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007580109305171  VIAF: 555146461530727730928   WorldCat (עם VIAF): 555146461530727730928
לימור לבנת

לימור אהבה לִבְנַת (נולדה בחיפה ב-22 בספטמבר 1950, י"א בתשרי ה'תשי"א) היא פוליטיקאית ישראלית המשמשת יושבת ראש בהתנדבות בקרן לרווחה לנפגעי השואה בישראל ויושבת ראש דירקטוריון מוז"א, מוזיאון ארץ ישראל. בעבר שימשה חברת הכנסת ושרה בממשלות ישראל.
ביוגרפיה

לבנת היא בתם של לוחם הלח"י עזריאל לבנת (וויס) ושל הזמרת ולוחמת הפלמ"ח שולמית לבנת. אחיה הוא פעיל הימין וראש מטה חומת מגן לשעבר, נעם לבנת.
היא גדלה בחיפה ועברה בהמשך עם משפחתה לרמת גן. את שנות התיכון החלה ב"אהל שם" ברמת גן, ולאחר מכן עברה לתיכון דביר, בו סיימה את לימודיה התיכוניים. שירתה כמש"קית ח"ן, חינוך וסעד בחיל השריון.
היא למדה בחוג לספרות עברית באוניברסיטת תל אביב וכיהנה כסגן יו"ר אגודת הסטודנטים, אך לא סיימה את לימודיה. פרסומאית במקצועה. הייתה ממלאת מקום יושב-ראש תנועת הליכוד העולמי, חברה בשדולת הנשים וחברה בהנהלת "שורשים".
לבנת נכללה ברשימת "הליכוד" בבחירות לכנסת השתים עשרה, אך נכנסה לכנסת ה-12 רק בשלהי כהונתה (14 באפריל 1992). כיהנה כחברת הכנסת מאז ועד הכנסת ה-19. לבנת כיהנה כיושבת ראש ועדה לקידום מעמד האישה, ועדת משנה לייצוג נשים וועדת החקירה לבדיקת רצח נשים. כמו כן הייתה חברה בוועדת החינוך והתרבות, ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, ועדת הכספים וועדת החוץ והביטחון.
שימשה כיושבת ראש מטה ההסברה של הליכוד בבחירות לכנסת הארבע עשרה בשנת 1996, שבהן נבחר בנימין נתניהו לראשות הממשלה.
ביוגרפיה > פעילותה כשרת התקשורת

בשנים 1996–1999 לבנת כיהנה כשרת התקשורת בממשלת נתניהו הראשונה. בתקופת כהונתה כשרת תקשורת נמשך תהליך פתיחת ענף התקשורת למתחרים נוספים, שהחלו קודמיה. בפרט התאפשרה תחרות בתחום השיחות הבינלאומיות והכנסת שתי חברות בנוסף ל"בזק" לתחום זה. כתוצאה ממהלך זה הוזלו משמעותית מחירי שיחות הטלפון אל מחוץ לישראל. בימי לבנת הוחלט גם על הכנסת מפעיל סלולרי שלישי (פרטנר). בנוסף פעלה לבנת להכנסת טלוויזיה רב-ערוצית באמצעות לוויין (YES) כתחרות לטלוויזיה בכבלים ולהגדלת מספר הערוצים המשודרים בכבלים באמצעות מפיקים עצמאיים. לבנת פעלה למציאת הסדר חוקי למניעת סגירתה של תחנת הרדיו "ערוץ שבע" שפעלה באופן פיראטי. מנהל התחנה יעקב כץ העיד במשפטו שלבנת הזהירה אותו מפני כוונת המשטרה לפשוט על משרדי התחנה ולסגור אותם, על פי מידע ששמעה מהיועץ המשפטי לממשלה במהלך ישיבת הממשלה. הפרקליטות לא הצליחה למצוא ראיות תומכות לטענה זו, שהוכחשה על ידי לבנת.
אחרי תבוסת הליכוד בבחירות לכנסת ה-15 הייתה לבנת מהפעילות המרכזיות לבחירתו של אריאל שרון ליושב ראש הליכוד.
ביוגרפיה > פעילותה כשרת החינוך

בשנים 2001–2006, בממשלות בראשות אריאל שרון, כיהנה כשרת החינוך, והחל משנת 2003 גם כשרת התרבות והספורט.
עם כניסתה לתפקיד שרת החינוך היא הפסיקה את השימוש בתוכנית "העברית כמכלול" להוראת הקריאה, בעקבות דוח של "הוועדה להוראת הקריאה" שמצא כי תוכנית זו "מקשה על התלמידים לרכוש את מיומנויות השפה". כמו כן הפסיקה את השימוש בתוכנית ללימודי חשבון באמצעות בדידים, לנוכח כישלונה של שיטה זו.
לבנת הנהיגה תיקצוב דיפרנציאלי לבתי הספר בהתאם למצב הסוציו-אקונומי של תלמידיו (תוכנית שושני).[דרוש מקור] יזמה גם הנהגת מבחני מיצ"ב ומועדי ב' למבחני בגרות במתמטיקה ובאנגלית, שמאפשרים לתלמידים לקבל את הגבוה שבשני המבחנים אליהם נגשו. בשנת 2003 יזמה את חלוקת פנקס זכויות התלמיד ואחריותו לתלמידים.
לבנת יזמה את הקמת ועדת דוברת "במטרה לבצע בחינה מקיפה של מערכת החינוך במדינת ישראל ולהמליץ על תוכנית שינוי כוללת – פדגוגית, מבנית וארגונית – וכן על התוויית דרך ליישומה", לנוכח ההישגים הנמוכים של התלמידים במבחנים בינלאומיים. לאחר הגשת הדוח ב-2005 ניסתה לבנת ליישם תוכנית רפורמה בבתי הספר המבוססת עליו. עיקרי הרפורמה כללו: קביעת סולם שכר חדש למורים, הנהגת יום לימודים ארוך והגדלת מספר שעות ההוראה בכיתות, העלאת הדרישות המקצועיות ממורים ומתן אוטונומיה למנהלים. הפיילוט ליישום הרפורמה ב-34 יישובים זכה להצלחה חלקית.[דרוש מקור] ארגון המורים העל-יסודיים יצא למאבק נגד הרפורמה, שכללה מתן סמכות למנהלי בתי ספר לפטר מורים והגדלת מספר שעות העבודה של המורים בבתי הספר. המאבק כלל קמפיין אישי נרחב נגד לבנת בעיתונות ובשלטי חוצות.
בתקופת כהונתה נעשו קיצוצים חוזרים ונשנים בתקציב משרד החינוך, במסגרת הקיצוצים הנרחבים שבוצעו באותה תקופה בתקציב המדינה, למרות מאבקה בהם. בעקבות קיצוצים אלה נדרש משרד החינוך לפטר כמה מאות מורים.
במהלך כהונתה של לבנת נכשל הניסיון להחליף את בחינות הקבלה הפסיכומטריות לאוניברסיטאות בציון המצרף (ציון המצרף מורכב מציוניהן של ארבע בחינות בגרות), מהלך שהחל בשנת 2000 ביוזמתם של יוסי שריד ואילן גילאון. המהלך נכשל משום שהאוניברסיטאות לא יכלו לסמוך על ציוני המצרף של תלמידים שלמדו בתוכניות מיוחדות לארבעת מבחני בגרות אלה, בין אם התוכניות כללו את שינוי מבחן הבגרות עצמו ובין אם לא. כתוצאה מזה, סומנו בכוכבית תעודות הבגרות של מי שלמד בתוכנית מיוחדת ושל מי שקיבל התאמות בחינה בשל לקות, ונוצר חשש לאפליית נכים בקבלה לאוניברסיטאות, ומשרד החינוך גנז את התוכנית.
לבנת חייבה את הנפת הדגל ושירת ההמנון. היא יזמה תוכנית לימודים של מאה מושגים בציונות, ביהדות ובדמוקרטיה בחטיבות הביניים וטקסי חלוקת תעודות זהות בבתי הספר. בנוסף פעלה נגד תופעת ההשתמטות משירות צבאי, ויזמה ביקורים של קצינים בכירים בבתי הספר במטרה לשפר את אחוזי הגיוס לצבא. כשרה חתמה גם על תקנה חדשה "ללימוד המורשת של כוחות המגן והמחתרות" אשר הגדילה את התקציב של גופים ציבוריים רבים שעסקו בנושא.
החל משנת 2003 שימשה גם כשרת התרבות והספורט. לבנת הצליחה למנוע את הקיצוצים שביקש משרד האוצר לבצע בתקציב התרבות, ואף הצליחה להביא לגידול של 15% בתקציב התרבות. במקביל יישמה את המלצות דו"ח ועדת ניצני להגבלת שכר הבכירים במוסדות התרבות.
מבקר המדינה פתח בסוף שנת 2005 בבדיקה בעקבות פרסומים בנוגע להתקשרויות של אליחי הניג, בעלה באותה עת, עם הרשויות המקומיות. התחקיר נסב סביב חברת "מילניום" של הניג, ששיווקה תוכניות ממוחשבות למוסדות חינוך שהיו תלויים בתקציבי משרד החינוך. המבקר לא מצא ממצאים ולא פרסם כל דוח בנושא.
ביוגרפיה > תוכנית ההתנתקות

לקראת משאל המתפקדים בליכוד נענתה לבנת לדרישת אריאל שרון והביעה תמיכה בתוכנית ההתנתקות. היא הצהירה: "התוכנית עומדת בניגוד לכל מה שהתחנכתי עליו ... אבל צריך לראות את התמונה הכוללת. העם מבקש הזדמנות לשינוי, ומה שמוצע כאן נותן תקווה לאופציה שתביא לפריצת דרך במשא ומתן. ... במידה ונראה שאכן הפלסטינים ישתלטו וינסו לפגוע בנו, תמיד נוכל לחזור לשם. הרי אין קושי לצבא לחזור לשם". עם זאת, אמרה לבנת "יש לי ביקורת על התוכנית ועל דרך ההתנהלות סביבה. לא אכנס לפעילות אינטנסיבית על-מנת לשווק את התוכנית".
למרות קרבתה לשרון, לא עברה לבנת אל קדימה. ב-14 בינואר 2006 התפטרה מתפקידה כשרת החינוך, עקב פרישת הליכוד מהקואליציה.
בכנסת ה-17 כיהנה כחברה בוועדת החוץ והביטחון, ועדת החוקה, חוק ומשפט, ועדה למאבק בנגע הסמים, וכן בוועדה לענייני ביקורת המדינה. במהלך כהונתה בכנסת יזמה, יחד עם מיכאל מלכיאור, את חקיקת חוק המכינות הקדם-צבאיות, לשם הסדרת פעילותן של המכינות הקדם-צבאיות.