stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סבוראים
פסיקות סבוראיות

קיימת דעה כי חלק מהמקומות שבתלמוד בו חלוקים אמוראים, ובסוף מחלוקתם נאמר "והלכתא כרב פלוני" או "והלכתא כך וכך", פסיקה זו היא הוספה של הסבוראים.
ראו גם

סתמאים
אמוראים
תנאים
לקריאה נוספת

הרב ד"ר יעקב אליהו אפרתי, תקופת הסבוראים וספרותה, אגודת "בני אשר" פתח תקווה, ה'תשל"ג
יעקב שמואל שפיגל, הוספות מאוחרות סבוראיות בתלמוד הבבלי: חיבור לשם קבלת התואר "דוקטור לפילוסופיה", אוניברסיטת תל אביב, ה'תשל"ו
הרב ד"ר אליהו רחמים זייני, רבנן סבוראי וכללי ההלכה - כרך א', חיפה ה'תשנ"ב (עוד שני כרכים עתידים לצאת)
ברודי, ירחמיאל, צוהר לספרות הגאונים, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998.
כהן, אבינעם, "לאופייה של ההלכה הסבוראית: סוגיית הבבלי ריש קידושין ומסורת הגאונים", דיני ישראל כ"ד (תשס"ז), עמ' 161 – 214.
ניומן, הלל, המעשים לבני ארץ ישראל, הלכה והיסטוריה בארץ ישראל הביזנטית, הוצאת יד יצחק בן צבי, ירושלים, תשע"א – 2011. עמ' 60–68
יעקב זוסמן, "ושוב לירושלמי נזיקין", מחקרי תלמוד א (תש"ן), עמ' 104 - 114 ובהערות.
הערות שוליים

↑  ראו על כך בהרחבה במבוא לנוסח המשנה (אפשטיין) עמ' 692 ואילך
↑  בספר הקבלה כתוב ״קפ״ז שנים״ (187), כפי הנראה הוא חישב רק את השנים השלמות ולא החשיב את השנה הראשונה ואת השנה אחרונה (אפרתי).
↑  אגרת רב שרירא גאון עמ' 95 (במהדורה המדעית של לוין), וכן בספר הקבלה עמ' 33 (במהדורה המדעית של גרשון כהן)
↑  תקופת הסבוראים וספרותה, יעקב אליהו אפרתי, על פי דברי הרב יהושע בועז בהקדמתו לספרו "שלטי הגיבורים"
↑  ווייס, אפרתי, רוטנברג, זייני, זוסמן, אבינועם כהן, ועוד. בניגוד לצמח דוד וההולכים בעקבותיו שניסו לדייק מהאיגרת של רב שרירא גאון שיש לקצר את תקופת הסבוראים במאה שנים
↑  חלק ח עמ' תקע"ח ואילך
↑  תשובת חמדה גנוזה סימן קמ, רמב"ן קידושין דף ג עמוד א, תלמיד הרשב"א שם, וכן בריטב"א.
↑  תקופת הסבוראים וספרותה, יעקב אליהו אפרתי, עמ' עו
↑  הרב יצחק אייזיק הלוי בספרו דורות ראשונים, האריך להוכיח שדבריו של גרץ סותרים את המקורות, ואינם מבוססים על עובדות אלא על הנחת יסוד מוטעית
↑  סדר תנאים ואמוראים במהדורה מדעית על ידי קלמן כהנא. אגרת רב שרירא גאון במהדורה מדעית על ידי בנימין מנשה לוין. ספר הקבלה במהדורה מדעית על ידי גרשון כהן.
↑  הסבוראים בדור הראשון, רוב ימיהם חיו בתקופת האמוראים, כי הדור הראשון של הסבוראים חופף לדור האחרון של האמוראים
↑  משה גיל
↑  לחלק מהדעות, זו סוגיה של רב הונא גאון, מראשוני הגאונים
↑  ב"מ לוין, רבנן סבוראי ותלמודם, ירושלים תרצ"ז, פרק י: "פירוש" בצורת "והלכתא", עמ' 46–53.
| סבוראים |
| --- | --- | --- |
בהתאם לספר הקבלה שחילק את הסבוראים לדורות
| דור ראשון | רבה יוסי ראש ישיבת פומבדיתא • רב רחומי השלישי |  |
| דור שני | ראשי ישיבת פומבדיתא: רב סימונא • רב אחא בר הונא • רב אחאי • רב שמואל בריה דרב אבהו • רב רבאי מרוב  ראשי ישיבת סורא: רב עינא |  |
| דור שלישי | רב חנן מאישקיא • רב מרי בר רב דימי סורגו • מר בר רב הונא • רב חנניה (חיננאי) |  |
| דור רביעי | רב יצחק (פירוז שבור) • |  |
| דור חמישי | רב ששנא • מר הונא |  |
תנאים • אמוראים • גאונים • ראשונים • אחרונים
היסטוריה של עם ישראל
יחסי אוקראינה–פרו

| יחסי אוקראינה–פרו |
| --- | --- |
אוקראינה: פרו


אוקראינה: פרו
שטח (בקילומטר רבוע)
603,550: 1,285,216
אוכלוסייה
38,516,082: 34,428,753
תמ"ג (במיליוני דולרים)
178,757: 267,603
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,641: 7,773

יחסי אוקראינה–פרו הם יחסי החוץ בין אוקראינה לבין פרו.
היסטוריה

לפני עצמאות אוקראינה, פרו שמרה על יחסים עם הישויות המדיניות הקודמות לה, האימפריה הרוסית וברית המועצות. פרו הכירה רשמית באוקראינה כמדינה ריבונית ב-26 בדצמבר 1991, ויצרה איתה יחסים ב-7 במאי 1992.
במרץ 2003 ערך שר החוץ הפרואני, אלן וגנר, נסיעת עבודה לאוקראינה; עמיתו, שר החוץ של אוקראינה, וולודימיר ילצ'נקו, ערך ביקור עבודה בפרו באפריל אותה שנה.
בשנת 2000 נפתחה בלימה קונסוליית כבוד של אוקראינה, ואילו השגרירות נפתחה בשנת 2003. בשנת 2005, נפתחה שגרירות פרו באוקראינה, ונסגרה שנה לאחר מכן כשהשגרירות בפולין הוסמכה במקום זאת.
היסטוריה > מלחמת אוקראינה–רוסיה

פרו הייתה אחת מ-100 מדינות שהצביעו בעד החלטה 68/262 של העצרת הכללית של האו"ם, המגנה את הסיפוח הרוסי של קרים. במהלך המלחמה בדונבאס, פרו הייתה המדינה היחידה באמריקה הלטינית שהציעה סיוע הומניטרי לאוקראינה, ועשתה זאת ב-2015.
בשנת 2022, משרד החוץ הפרואני גינה את פלישת רוסיה לאוקראינה. השר לשעבר, אלן וגנר, היה מבקר גלוי של הפלישה, והתנגד במקביל לקרע היחסים עם רוסיה. לאחר שרוסיה הכריזה על סיפוחם של ארבעה מחוזות באוקראינה בספטמבר אותה שנה, הודיעה פרו כי היא לא מכירה במשאל העם ובסיפוח. פרו שוב הצביעה בעד החלטה נוספת של האו"ם.
נכון לשנת 2022, דווח על מספר חיילים פרואנים שהצטרפו ללגיון הבין-לאומי האוקראיני.
בשנת 2023, הקהילה האוקראינית בלימה החלה לארגן נסיעות צדקה שבועיות בפארק קנדי, הפארק המרכזי של מחוז מירפלורס.
שתי המדינות חתמו על מספר הסכמי שיתוף פעולה כלכליים, טכנולוגיים ואחרים. הכוחות המזוינים של פרו ואוקראינה חתמו על הסכמים על שיתוף פעולה צבאי, שהוביל לפיתוח טנק הקרב הראשי בשנת 2010.
בשנת 2019, מדינת אוקראינה, באמצעות תאגיד אוקראובורונפרום שלה, זכתה במכרז פומבי למכירת כלי טיס למדינת פרו.
עדי רותם (מוזיקאי)

ערך זה עוסק במוזיקאי, מלחין ומפיק מוזיקלי. אם התכוונתם לספורטאי, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  10 בפברואר 1991 (בן 34) 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  המכללה למינהל
 עיסוק:  מלחין, מוזיקאי, מפיק מוזיקלי
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה, בס, סינטיסייזר, תופים, פסנתר
 שיתופי פעולה בולטים:  קרן פלס, דיקלה, Mabel Matiz, טהרן, לילה אחד באפריל, תמיר גרינברג, שי המבר, ואלרי חמאתי, טונה, רביד פלוטניק, מארק אליהו, רביב כנר
 http://adirotem.net
 
עדי רותם (נולד ב-10 בפברואר 1991) הוא גיטריסט, זמר-יוצר, מלחין, כותב, מעבד ומפיק מוזיקלי ישראלי.
ביוגרפיה

כשהיה בן 8 החל רותם ללמוד פסנתר וחלילית במסגרת בית ספרית. בחטיבת הביניים החל ללמוד גיטרה באופן עצמאי ולאחר מכן המשיך כתלמיד במגמת המוזיקה בתיכון כצנלסון בכפר-סבא.
כתיבה והלחנה

רותם כתב והלחין את שירו של עידן יניב, "אש קטנה". הוא הלחין משיריה של דיקלה שהופיעו באלבום "חופשיה". למשה פרץ הלחין את השירים "בא לי לאהוב אותך ו-היחיד כאן שאוהב, לאחיות כרקוקלי ופלד הלחין את השיר "וואן טו", לאיה זהבי פייגלין ושי נחייסי הלחין את השיר "היית בא אלי" ונופר סלמן את השיר "קנאה", אחד משירי הפסקול של סדרת הטלוויזיה היורשת. רותם הלחין ועיבד את השיר ׳עב״ם׳ של טונה, רביד פלוטניק ולירון עמרם.
הפקה מוזיקלית

רותם הפיק את אלבומם של להקת "חשש אמיתי, Choke (האלבומים Choke, Beat Orchestra, Choke Minis Vol.1). לזמרת דיקלה הפיק את האלבום "חופשייה", למארק אליהו הפיק את האלבום "About Love". רותם הפיק את הפסקול של העונה הראשונה של הסדרה עטורת הפרסים "טהרן" וסינגלים לזמרים רבים בהם עידן יניב ("אש קטנה"), ג'יין בורדו ("טי-שירט"), הראל סקעת וקרן פלס ("סלחי לי"), רביב כנר ("גולני שלי"), שי המבר ("רציתי הכל"), ומירב הלינגר בשירים "נתמכר שוב", "אף פעם לא ויתרתי באמת", ו"לקבל אהבה". עבור מירב הפיק גם את אלבומה השני ״לקבל אהבה״. רותם הפיק במשותף עם תמיר גרינברג את השיר Until The End. בנוסף השתתף בהפקת השיר ״לילה״ של הזמרת ואלרי חמאתי והשיר ״יוני״ של הזמרת מיטב שרמן. בשנת 2024 הפיק רותם שני שירים מתוך אלבומה של ליהי טולדנו (״נועדת לי״ ו-״מדרגות״). עדי הפיק ביחד עם עינב ג׳קסון כהן את אלבום הבכורה של הזמר שי נחייסי - ״בין מגרשים״.
נגינה

מלבד הפקותיו בהם הוא מנגן, רותם לוקח חלק גם בשירים אחרים כנגן גיטרה, קלידים ותכנותים. בין היתר בשיר ״מיכל״ של אליאב זהר ובאלבום הבכורה שלו ושירים רבים בהם של הראל מויאל, עמיר בניון, שולי רנד, קרן פלס ואלון עדר, רוני דלומי ("12 בלילה", "כל הזמן", "רוץ איתי"), עדן בן זקן ("Fresh"), דוד דאור ("ארץ סליחות"), בתוכנית הטלוויזיה "The Four", תמר אפק, עינב ג'קסון כהן ואיה זהבי פייגלין.
הערות שוליים

↑  יובל אראל‏, הגל השני – ניקיון כפיים, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 13 בספטמבר 2020
↑  [ GRIDI is a large scale physical Midi sequencer https://www.midi.org/midi-articles/gridi-is-a-large-scale-physical-midi-sequencer]
↑  יובל אראל‏, המסיבארבי של מסגו, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 8 באוקטובר 2018
↑  סער גמזו, החדש של דיקלה, באתר ישראל היום, 18 בנובמבר 2018
↑  לילי שרצקי אלמליח, ‏לילה 1 באפריל: במקום לבגוד, לכו תראו בגידה, באתר ‏מאקו‏, 24 בנובמבר 2017
↑  קיץ ברבנר, ‏"אין מילים לתאר את ההתרגשות": קרן פלס בהישג בינלאומי גדול, באתר מעריב אונליין, 9 במאי 2022
↑  "יוצרות את הבום": זמרות ישראל קוראות לאזן את הפסקול הישראלי. צפו, באתר "סרוגים", 4 במרץ 2021
↑  יובל אראל‏, הראל סקעת וקרן פלס – סלחי לי, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 22 במרץ 2022
↑  יובל אראל‏, שי נחייסי – חזרתי בשבילך, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 7 בנובמבר 2022
↑  מרצה- עדי רותם | אולפני פלוטו, באתר אולפני פלוטו, ‏3 בundefined 2020
↑   בן שלו, איך הגיעו האחיות לירון וטלי כרקוקלי מתחרויות שירה בבתי מלון למיליוני האזנות?, באתר הארץ, 25 בנובמבר 2021
↑  יובל אראל‏, ג׳יין בורדו – טי-שירט, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 24 בינואר 2022
↑  רחלי פלנט רוזן, ‏עד לאן? מירב הלינגר בשאלות על אמונה ואהבה, באתר "סרוגים", 15 בספטמבר 2022
↑  יובל אראל‏, אסיפת כיתה או שיעור חברה, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 29 בינואר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007415906105171  VIAF: 51154921338563591966   WorldCat (עם VIAF): 51154921338563591966
שאט

| --- | --- |
   
 מיקומו של שאט בקבוצת פגסוס
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  פגסוס
 שמות נוספים:  β בפגסוס, HD 217906
 סוג:  ענק אדום
 בהירות נראית:  2.42 (משתנה)
 סיווג ספקטרלי:  M2.5 II-III
 עלייה ישרה:  23ʰ 03ᵐ 46.46ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏58.03″ ‏04′ ‏28°‏+ מילי-שניות קשת בשנה
 משך מחזור השתנות:  לא סדיר
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  1.47- (משתנה)
 מרחק:  196  שנות אור 60.09  פארסק
 רדיוס:  109 רדיוסי שמש
 מסה:  2.1 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 330 (משתנה) מהשמש
 טמפרטורה:  3,580 K
 מהירות סיבוב:  9.7 קילומטר לשנייה
 מהירות רדיאלית:  8 קילומטר בשנייה
 תנועה עצמית:  237 מילי-שניות קשת בשנה
 היסט:  16.64±0.15 אלפיות של שניות קשת
 מתכתיות:  −0.11 
 
ערך זה עוסק בכוכב בקבוצת פגסוס. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
שֶאָט (מערבית: ساعد "סאעִד" - זרוע, החלק שבין המרפק לכתף), נקרא גם β בפגסוס, הוא הכוכב השני בבהירותו בקבוצת הכוכבים פגסוס ומייצג את רגלו הקדמית של פגסוס. זהו כוכב משתנה שבהירות נראיתו נעה סביב דרגה 2.42 והוא נמצא במרחק של כ-196 שנות אור ממערכת השמש.
מאפיינים

שאט הוא ענק אדום מסוג ספקטרלי M2.5 II-III, מסתו מוערכת בכ-2 מסות שמש, רדיוסו יותר מפי 100 מרדיוס השמש כך שלו היה נמצא במקום השמש, הוא היה בולע את כוכב חמה ומגיע לשלושת-רבעי המרחק של נוגה מהשמש. טמפרטורת פניו היא כ-3,580 קלווין והוא קורן בעוצמה גדולה פי 330 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך בשל הטמפרטורה הנמוכה של פניו כמעט כל קרינתו היא בתחום התת-אדום, כך שהוא שקרינתו הכוללת גדולה פי 2,500 מעוצמת הקרינה של השמש. בדומה לענקים אדומים אחרים, בהירות הכוכב משתנה באופן לא סדיר בין דרגות 2.37 ו-2.74.
מדידות ספקטרוסקופיות מראות שהשכבות החיצוניות של שאט עשירות במולקולות של מים ושל פחמן חד-חמצני, דבר שאפשרי רק בכוכבים קרים יחסית.
הערות שוליים

1 2 3 4  SIMBAD: Scheat
1 2  General Catalogue of Variable Stars: β Pegasi
1 2 3  B. Arroyo-Torres, I. Martí-Vidal, J. M. Marcaide, M. Wittkowski, J. C. Guirado, P. H. Hauschildt, A. Quirrenbach & J. Fabregat: VLTI/AMBER observations of cold giant stars: atmospheric structures and fundamental parameters, Astronomy & Astrophysics, Vol. 566, id. A88, p. 7 (2014)
1 2  T. Tsuji: Isotopic abundances of Carbon and Oxygen in Oxygen-rich giant stars, Convection in Astrophysics, Proceedings of IAU Symposium #239 in Prague, Czech Republic, pp.307 (21-25 August, 2006)
↑  W. J. Luyten: NLTT 55708, NLTT Catalogue (1979)
אפקט מסיבת הקוקטייל

אפקט מסיבת הקוקטייל הוא מונח מתחום הפסיכולוגיה הקוגניטיבית שמתאר תופעה בה אדם מפנה את הקשב לגירוי שמיעתי מסוים תוך סינון רעשי רקע.
האפקט קרוי על שם התופעה שבה אדם הנמצא במסיבת קוקטייל יזהה את שמו באופן מיידי, גם אם נאמר בקול חלוש ומרוחק בחדר המלא קולות שיחה שעד כה לא הופנה אליהם הקשב.
תופעה זו זוהתה עוד קודם[דרושה הבהרה] והחל משנות החמישים של המאה העשרים מוצעים מודלים שונים להסבר הסיבות הפיזיולוגיות והפסיכולוגיות של התופעה, ולקביעת התנאים שבהם היא מתרחשת. תחילה זוהתה ונחקרה התופעה רק ביחס למערכת של גירויים קוליים המתחרים על הקשב, אולם בהמשך הורחב המחקר גם לחקירת אופן הקליטה והעיבוד של מסרים ויזואליים המתחרים זה בזה או משבשים זה את זה.
היסטוריה

חוקר הקוגניציה קולין צ'רי ערך בשנת 1953 סדרת מחקרים בתחום הקשב שבהם חקר את היכולת של האדם להפריד גירויים שמיעתיים תחת תנאים שונים.
במחקריו ביקש צ'רי מהנחקרים להפנות את הקשב שלהם למסר אחד מתוך שני מסרים שהושמעו להם באמצעות אוזניות ולחזור עליו. כאשר שני המסרים הושמעו בו זמנית בשתי האוזניות ונאמרו על ידי אותו אדם, הנחקרים חשו שהמשימה קשה (ועם זאת ניתנת לביצוע) ולעיתים נעזרו בעצימת עיניים לצורך ריכוז.
לעומת זאת, כאשר במסרים הושמעו בני אדם בעלי מגדר שונה, מבטא שונה, גובה קול שונה או קצב דיבור שונה המשימה הייתה קלה יותר באופן משמעותי, וכך גם כאשר הושמע כל אחד מהמסרים לאוזן שונה.
המודלים של עיבוד גירויים

בקרב החוקרים התגבשו שתי גישות מרכזיות לתיאור התהליך הקוגניטיבי של עיבוד גירויים: גישת הבחירה המוקדמת (early selection attention model) שלפיה, רק מעט מאוד מן המידע מעובד במוח לפני הבחירה לאיזה גירוי מבין הגירויים השונים יש לתת קשב.
לעומת זאת לפי גישת הבחירה המאוחרת (late selection attention model) לפחות חלק מן המידע, ובכלל זה תוכן ומשמעות, מעובד במוח לפני שלב הבחירה ועל כן מובא בחשבון בתהליך הבחירה.
לפי מודל המסנן של ברודבנט, המחזיק בגישת הבחירה המוקדמת, ישנו מנגנון החוסם ומסלק החוצה מידע שאיננו מוכוונים אליו. לשיטתו, כאשר גירוי חושי נקלט במוח הוא מאוחסן במאגר לטווח קצר המאפשר לתת אליו קשב, אך רק גירוי שאנו מוכוונים אליו מורשה לעבור מן הזיכרון לטווח הקצר אל זיכרון עבודה הבוחן את מה שאוחסן בטווח הקצר ומעביר אותו לאחסון לטווח ארוך. מודל זה מתקשה להסביר כיצד אנו מצליחים לשים לב למילים עם משמעות החשובה לנו בזמן שהקשב שלנו נתון למסרים אחרים, היות שהבנת משמעות כרוכה בעיבוד.
על-פי המודל של טריזמן (ובדומה לו גם מודל דויטש ונורמן) גם כאשר מידע "מסונן החוצה" בתהליך העיבוד הוא אינו מסולק לגמרי. לפי מודל זה, ישנו מחסום סף המונע מן המידע הזה לקבל קשב, אולם אם המידע הזה מספיק חשוב לנו – הסף החוסם אותו יהיה נמוך והמידע יצליח "לדלג מעליו" ולהשתלט על הקשב. על פי מודל זה, המידע אשר סונן החוצה ממשיך להיות מעובד ולהתחרות על הקשב גם כאשר הוא בעמדת נחיתות, ועל כן מודל זה קרוב יותר לגישת הבחירה המאוחרת.
על פי המודל של כהנמן הקשב הוא משאב קצוב המחולק בין הגירויים השונים, זה על חשבון זה, והיקפו הכולל תלוי ברמת העוררות שבה אנו מצויים באותו זמן, או באותו שלב של החיים. לפי כהנמן, הגירויים החשובים לנו ביותר בכל רגע נתון יקבלו הקצאה גדולה יותר של קשב. לשיטתו, מתבצעת כל העת הערכה מחדש, אשר במסגרתה הסחות רגעיות עשויות להשתלט על הקשב וליטול אותו.
שמות פרטיים והבהוב הקשב

בעוד שהמחקרים הראשונים על אפקט מסיבת הקוקטייל עסקו בניתוח גירויים קוליים בלבד, מחקרם של שפירו, קולדוול וסורנסן עסק במדידה של גירויים חזותיים ובמידה שבה הם "מפריעים" זה לזה לחלחל אל התודעה. מטרת המחקר הייתה לבחון את ההסבר של כל אחת מן הגישות – גישת הבחירה המוקדמת לעומת גישת הבחירה המאוחרת - לתופעת הבהוב הקשב, שהוא "עיוורון" קשב לגירוי חזותי בתנאים מסוימים (Attentional blink או בקיצור AB). הם ערכו ארבעה ניסויים. בניסויים 1 ו-2 שלוש קבוצות של משתתפים נדרשו לזהות שם עצם (ניסוי 1) או שם של אדם (ניסוי 2) המוגדר כ"מטרה" ואז לזהות את קיומה או את היעדרה של "מטרה" שנייה אליה הם נחשפו מיד אחר כך (מטרת-בוחן), אשר הייתה שמם הפרטי או שמו של אדם אחר (ניסוי 2) או שם עצם מוגדר אחר (ניסוי 1). תוצאת הניסויים הראתה כי אנשים אינם חווים AB כאשר מטרת הבוחן היא שמם הפרטי אך חווים AB כאשר היא שמות אחרים או שמות עצם. בניסויים 3 ו-4 אחד מאלה - השם הפרטי של המשתתף (ניסוי 3) או שם אחר (ניסוי 4) – הוצג למשתתף הן כ"מטרה" (הראשונה) והן כמטרת הבוחן הבאה מיד לאחריה. בשני המצבים תוצאת הניסוי הראתה כי האנשים חוו AB. תוצאות הניסויים האלה מתפרשות כתומכות בגישת הבחירה המאוחרת כהסבר להתערבות הגורמת לתופעת ה-AB. תחילה סברו החוקרים כי כדי להימנע מהתנגשות בין שני מופעי המטרה, לאחר החשיפה למטרה הראשונה מנגנון הקשב מדכא לגמרי את תהליך קליטת המידע עד אשר הוא משלים את עיבוד המטרה הראשונה. הם ניסו לבסס זאת על המודל של ריימונד לפיו העיבוד במוח הוא סדרתי. לפי גישה זו, מטרת-הבוחן היא פאסיבית לגמרי ואין לה כל תפקיד ביצירת ה-AB שהוא כל כולו פרי של המופע הראשון. מכאן נבע כי כאשר המטרה (הראשונה) תהיה פחות תובענית מבחינת הקשב – לא יתרחש AB. אולם הניסויים סותרים הנחה זו, שכן נמצא כי מטרת-הבוחן מצליחה להעביר אליה את הקשב אם היא "מספיק מעניינת" מבחינת התוכן שלה, דבר שאינו מתיישב עם מודל הבחירה המוקדמת. תוצאת הניסויים הצביעה על עיבוד מקביל של גירויים, כאשר מטרת הבוחן משפיעה על היכולת לדכא אותה בעצמה – אפקט AB – לחיוב או לשלילה.
ראו גם

אינהיביציה
זיכרון הדהודי
אפקט סטרייסנד
הערות שוליים

↑  A Review of The Cocktail Party Effect, MIT Media Lab
↑  Getzmann, S.; Jasny, J.; Falkenstein, M., "Switching of auditory attention in "cocktail-party" listening: ERP evidence of cueing effects in younger and older adults". Brain and Cognition. 111: 1–12. doi:10.1016/j.bandc.2016.09.006.
↑  Bronkhorst, Adelbert W, (2000). "The Cocktail Party Phenomenon: A Review on Speech Intelligibility in Multiple-Talker Conditions"(pdf). Acta Acustica united with Acustica. 86: 117–128. Retrieved 2010-04-18
↑  Shinn-Cunningham, Barbara G., "Object-based auditory and visual attention" (pdf). Trends in Cognitive Sciences. 12: 182–186. doi:10.1016/j.tics.2008.02.003
↑  Getzmann, S.; Naatanen, R, "The mismatch negativity as a measure of auditory stream segregation in a simulated "cocktail-party" scenario: effect of age". Neurobiology of Age. 36: 3029–3037. doi:10.1016/j.neurobiolaging.2015.07.017
↑  Personal Names and the Attentional Blink: A VisualKimron L. Shapiro, Judy Caldwell and Robyn E., Sorensen "Cocktail party" Effect. 23(2):504-14, May 1997, Journal of Experimental Psychology Human Perception & Performance.
| פסיכולוגיה קוגניטיבית |
| --- | --- | --- |
| ענפי מחקר | זיכרון • תפיסה • קשב • למידה • פונקציות ניהוליות • אינטליגנציה • פתרון בעיות • קבלת החלטות • קטגוריזציה  • רכישת שפת אם • ייצוגים מנטליים • יצירתיות • מומחיות • רגשות • קוגניציה חברתית |  |
| מושגי יסוד | סכמה • היוריסטיקה • מודלים נורמטיביים ומודלים דסקריפטיביים • קידוד • שליפה • זיכרון עבודה • אב טיפוס • תאוריה של תודעה • אפקט סטרופ • אפקט מסיבת הקוקטייל • מסגור • עיבוד מלמטה-למעלה ומלמעלה-למטה • חשיבה מסתעפת • גשטלט • אינהיביציה • עכבה סמויה • הסחת דעת • נדידת מחשבות • אשליה • שיפוט מתאם • chunking • צוואר בקבוק • הטרמה • תובנה • מחשבות אילו |  |
| אישים בולטים | נועם חומסקי • אן טריזמן • דונלד ברודבנט (אנ') • אלינור רוש (אנ') • סטפן קוסלין (אנ') • זנון פילישין (אנ') • רוג'ר שפרד (אנ') • ג'ורג ספרלינג (אנ') • מיכאל פוזנר (אנ') • ריצ'רד שיפרין • הרברט סיימון • ג'ון סוולר (אנ') • ג'ון אנדרסון • דניאל כהנמן • דוד נבון • מייקל גזניגה • עמנואל דונחין • ג'ורג' מילר • עמוס טברסקי • אלן באדלי • ארווינג בידרמן (אנ') • דייוויד מאייר (אנ') • אדוארד טולמן • אולריק נייסר (אנ') • שאול הוכשטיין |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4365818-0
אר (מחוז)

| --- | --- |
סמל ארסמל אר

 מדינה:  צרפת צרפת
 חבל:  נורמנדי נורמנדי
 מושל:  ז'אן-לואי דסטאנס
 נפות במחוז:  3 רבעים, 23 קנטונים, 675 קומונות
 בירת המחוז:  אוורה
 תאריך ייסוד:  4 במרץ 1790
 על שם:  אר 
 שטח:  6,040 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  601,305 (1 בינואר 2022)
  ‑ צפיפות:  99 נפש לקמ"ר (2013)
 קואורדינטות:  49°05′00″N 1°00′00″E﻿ / ﻿49.083333333333°N 1°E﻿ / 49.083333333333; 1 
 אזור זמן:  UTC+1
 https://eureennormandie.fr/
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה     he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אר (בצרפתית: Eure) הוא מחוז בחבל נורמנדי והוא נקרא על שם נהר אר.
היסטוריה

אר הוא אחד מ-83 המחוזות שנוצרו במהלך המהפכה הצרפתית ב-4 במרץ 1790. הוא נוצר במהלך פירוק פרובינציית נורמנדי.
לאחר ניצחון אנגליה ופרוסיה בקרב ווטרלו, אר נכבש בידי כוחות פרוסים בין יוני 1815 לנובמבר 1818.
במהלך 1851, עת עלייתו לשלטון של נפוליאון השלישי, מחוז אר היה אחד המחוזות בהם הוכרז מצב חירום במטרה לעצור את ההתנגדות למשטר הפוסט-רפובליקני. פחות מ-100 ממתנגדי המשטר נתפסו באר.
גאוגרפיה

אר הוא חלק מחבל נורמנדי עילית והוא גובל במחוזות סן-מריטים, אואז, עמק האואז, איוולין, אר ולואר, אורן וקלבדוס.
הערות שוליים

↑  עד תום שנת 2015 השתייך המחוז לחבל נורמנדי עילית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557273005171  BnF: cb11931300j (data)  GND: 4085635-5  LCCN: n50060357  MusicBrainz: 0767813e-1518-4d69-b23c-e614286ceb87  SUDOC: 030340977  VIAF: 33144648207353134830   WorldCat (עם VIAF): 33144648207353134830
אנשי האזנדה

| --- | --- |
גברים משבט האזנדה עם שריונים ונבל, בין 1877 ל-1880.
גברים משבט האזנדה עם שריונים ונבל, בין 1877 ל-1880.
 אוכלוסייה
 ~1.1 מיליון
 ריכוזי אוכלוסייה עיקריים
 הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו  הרפובליקה המרכז-אפריקאית הרפובליקה המרכז-אפריקאית  דרום סודאן דרום סודאן
 שפות
 ערבית, בנגאלה, סאנגו, אנגלית, זנדה
 דת
 נצרות, דתות אפריקאיות מסורתיות 
 
אנשי האזנדה משתייכים לקבוצה אתנית ממרכז אפריקה. אנשיה חיים בעיקר בחלק הצפון מזרחי של הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, בדרום-מרכז ודרום מערב סודאן הדרומית ובדרום-מזרח הרפובליקה המרכז-אפריקאית.
היסטוריה

בתחילת המאה ה-19, שלטו אנשי הבאנדיה על אנשי הוונגרה, ושתי הקבוצות התאחדו לשבט האזנדה. הם חיו בג'ונגלים, היכן שהיום נמצאת הרפובליקה המרכז-אפריקאית. לאחר מות מלך, בניו של המלך היו נלחמים כדי לרשת את מקומו. הבן המפסיד היה לעיתים קרובות מקים ממלכות במחוזות שכנים-מה שגרם לממלכת האזנדה להתפרש צפון מזרחה. מאוחר יותר במאה ה-19, פשיטות סודאניות בלמו את ההתרחבות צפונה. האזנדה נקטעה על ידי בלגיה, צרפת וסודאן בזמן שהייתה תחת שלטון בריטי-מצרי.
מקור השם ושפה

מקור השם אזנדה הוא "האנשים שבבעלותם אדמה רבה", ומתייחס להיסטורית אנשי האזנדה כלוחמים וכובשים. השם "ניאם ניאם" היה נפוץ בקרב זרים לתיאור האזנדה במהלך המאה ה-18–19. שם זה ככל הנראה מקורו בדינקה, ופירושו "אכלנים גדולים" בשפה זו. ייתכן כי תיאור זה מיוחס לקניבליזם בקרב האזנדה. שם זה היה בשימוש גם בקרב שבטים אחרים בדרום סודאן ואומץ לאחר מכן על ידי מערביים. היום השימוש בשם ניאם ניאם נעשה בהקשר של דעה קדומה. אנשי האזנדה מדברים בשפת הזנדה, לה הם קוראים פה-זנדה (גם פה-דיו, זנדי, אזנדה, סנדה, קיזנדה ובזנדה). כ-1.1 מיליון אנשים מדברים בשפה זו. "שפת הזנדה" מתארת גם שפות נוספות לאזנדה עצמה, כגון: אדיו, ברמבו, אפמביה, גמה, קפטירי ונזקארא.
דמוגרפיה

אוכלוסיית האזנדה מתפרשת על שלוש ארצות במרכז אפריקה: דרום סודאן, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו והרפובליקה המרכז-אפריקאית. טריטוריית האזנדה מתמשכת משולי האגן העליון הדרום-מרכזי ודרום-מערבי של דרום סודאן, ליערות הגשם בקונגו ולתוך הרפובליקה המרכז אפריקאית. על פי הערכת "SIL Ethnologue", עומד מספר דוברי האזנדה ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו על 730,000 (נכון ל-2009), 62,000 ברפובליקה המרכז אפריקאית (לפי הערכה מ-1996) ו-350,000 בדרום סודאן (לפי הערכה מ-1982). סך הכל אוכלוסייה בת מעט יותר ממיליון אנשים.
דמוגרפיה > יישובים

הבקתות שהאזנדה בנו בעבר היו עשויות מבוץ ודשא שנוספו למסגרות מעמודי עץ שנקשרו בדשא. כל משק בית היה בנוי סביב כיכר מרכזית שהיוותה מרכז איסוף ושיח עבור התושבים. בסמוך לכיכרות אלו היו גינות לגידולי מזון, בהן גודלו צמחים שלא דרשו עיבוד חקלאי בקנה מידה גדול, כגון אננס ומנגו.
דמוגרפיה > מבנה פוליטי-חברתי

האזנדה היו מאורגנים במבנה של ממלכות. מעמד האצולה נקרא "אוונגרה" והיה מועבר בתורשה. הצ'יפים בממלכות היו בעלי תפקידים שונים, כגון פיקוד על הצבא, ניהול הכלכלה והפוליטיקה. כלל הגברים הלא נשואים בחברה שמשו כפועלים ולוחמים. בתוך כל ממלכה השתייכות לשבט מסוים לא הייתה בעלת חשיבות. לתושבים היו "קבוצות מקומיות" שהיו דומות לארגונים פוליטיים.
חקלאות

לאחר מלחמת העולם השנייה, הממשלה הבריטית ניסתה לעודד גידול כותנה בדרום סודאן תחת תוכנית שכונתה "תוכנית הזנדה". התוכנית באופן כללי נכשלה, בשל בידוד האזנדה מנמלי מסחר. בגלל בידוד זה, רבים מהאזנדה עברו לעיירות קרובות יותר לדרכים ראשיות.
האזנדה הם בעיקר חקלאים בקנה מידה קטן. יבולם כולל תירס, אורז, בוטנים, שומשום, קסאווה ובטטות. גידול פירות כולל מנגואים, תפוזים, בננות, אננסים וקנה סוכר. בין 1998–2001, חקלאות הזנדה תפסה תאוצה לאחר שארגון ה"חזון העולמי הבינלאומי" החל לקנות תוצרת חקלאית. מאז, האזנדה צדו וגידלו דוחן, דורה ותירס. גידולים עיקריים לשם ייצוא כוללים קסאווה ובוטנים.
לאזור בו אנשי האזנדה חיים, שתי עונות. במהלך העונה הגשומה הנשים והגברים עוזרים להשגת מזון מהנהר. הנשים עוזרות עם הדיג בזרמים שמוצבים בהם סכרים ובבריכות רדודות, שם הן אוספות דגים, נחשים וסרטנים. הגברים מכינים ומציבים מלכודות בנהר על מנת לעזור באיסוף המזון. סוג נוסף של מזון שאנשי האזנדה אוספים ואוכלים הוא טרמיטים, שמהווים את מזונם המועדף.
אמונות ומסורות > דת

רוב האזנדה תרגלו בעבר אמונות אפריקאיות מסורתיות, אך אלו נעלמו בחלקן על ידי הנצרות. רוב האזנדה כיום משתייכים לכנסייה הקתולית. עדי יהוה כותבים ספרות גם בשפת האזנדה.