stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פסטיבל ג'רש
התנגדות לקיום הפסטיבל

מאז היווסדו של הפסטיבל, האופוזיציה האסלאמית בירדן ראתה בו השחתה מוסרית והתנגדה לקיומו. בשנת 1991 במהלך מלחמת המפרץ, הייתה בפרלמנט התנגדות עזה לקיום הפסטיבל, אך ממשלת ירדן החליטה לקיימו ובאותה שנה הופיעו בתוכנית הפסטיבל זמרים מפורסמים שיצירותיהם היו בעלי אופי ערבי - לאומני, כמו: מרסל ח'ליפה , ג'וליה בוטרוס ומג'דה אל רומי.
בשנת 2008 הופסק פסטיבל ג'רש והוחלף בפסטיבל ירדן (ער') שהתקיים במקום ובמועדים הרגילים של פסטיבל ג'רש בקיץ 2008. ממשלתו של מערוף אל-בח'ית החליטה לחדש את פסטיבל ג'רש בקיץ 2011, לאחר הפסקה בת 3 שנים.
הפסטיבל בשנת 2023

בשנת 2023 הפסטיבל התקיים בחסות עבדאללה השני מלך ירדן, לרגל מלאות 100 שנה לממלכה ההאשמית. הפסטיבל כלל מעל 40 הופעות של אמנים ובכללם זמרים מפורסמים, להקות מחול פולקלורי מתרבויות שונות, מפגשי שירים ומשוררים, תוכנית לגילוי כישרונות צעירים ועוד.
הערות שוליים

↑  ويستمر الفرح, jerashfestival.jo, ‏2023
↑  עידית בר, פסטיבל התמר או פסטיבל ג'רש?, באתר אסלאם וערבית עם עידית, ‏2021-09-20
האמפיתיאטרון בג'רש
סטטיסטיקות של התנ"ך

תרשים המציג את מספר האותיות בחמישה חומשי תורה
סטטיסטיקה אודות המילים היחידאיות בתנ"ך. בעריכתו של אליהו ציפר
סטטיסטיקות של התנ"ך הכוללות ספירת הפסוקים, המילים, והאותיות שבתנ"ך, ידועות עוד מימי התלמוד (בסביבות המאה ה-3). לאחר מכן בתקופת המסורה (בין המאה ה-5 ל-10), הייתה ספירת המילים והאותיות אחת הפעולות העיקריות שנעשו כדי לקבוע נוסח אחיד של המקרא ולאבטח אותו משיבושים. בתלמוד הבבלי נאמר כי משפחות ה"סופרים" המוזכרות במקרא נקראו כך על שם עיסוקם בספירת האותיות והמילים בתורה. ביהדות יש שמתייחסים לעיסוק בספירת האותיות והמילים כמצווה וסגולה.
על פי נוסח המסורה, בתנ"ך ישנם בקירוב: 22,864 פסוקים, 306,757 מילים, ו-1,202,972 אותיות. מתוכם בחמישה חומשי תורה: 5,845 פסוקים, 79,980 מילים, ו-304,805 אותיות. בספרות היהודית התפרסמו במשך הדורות סטטיסטיקות שונות של התנ"ך, רובן לא תואמות לנתונים שלפנינו.
מספר הפסוקים > בתלמוד

התלמוד מביא מסורת על מספר הפסוקים בחמישה חומשי תורה, בתהילים, ובדברי הימים, וכן על מיקום חצי התורה והתהילים, אך מוסיף כי אנו לא בקיאים בחסירות ויתירות ובחלוקת הפסוקים, ואם נבדוק זאת ייתכן שנמצא נתונים שונים.
הנתונים המובאים בתלמוד:
בחמישה חומשי תורה יש 8,888 פסוקים. בתהילים שמונה פסוקים יותר, ובדברי הימים שמונה פסוקים פחות.
האות ו של המילה "גחון" היא האות האמצעית בתורה.
המילים "דרש דרש" הן המילים האמצעיות בתורה.
הפסוק "והתגלח" הפסוק האמצעי בתורה.
האות ע של המילה "מיער" היא האות האמצעית בתהילים.
הפסוק "והוא רחום יכפר עון" הוא הפסוק האמצעי בתהילים.
כל הנתונים המובאים בתלמוד אינם תואמים לספירה על פי נוסחאות התנ"ך שבידינו. לפי הנוסח שבידינו בתורה ישנם 5,845 פסוקים, בתהילים - 2,527, ובדברי הימים - 1,765. האות ו' של "גחון" נמצאת כ-4,834 אותיות לאחר האות האמצעית, המילה האמצעית בתורה היא "המזבח", הפסוק האמצעי בתורה הוא "וישם עליו החושן".
מספר הפסוקים > הסברים לדברי התלמוד

רב האי גאון נשאל על ההפרש בין מספר הפסוקים שלפנינו למספר הפסוקים המוזכר בתלמוד, והשיב ששמע מפי "חכמים הראשונים" שהברייתא מציינת את המספר לפי ספר תורה שמצאו בירושלים שמספר הפסוקים בו היה שונה מספר התורה המקובל. ההסבר על שינויים בחלוקת הפסוקים עדיין אינו מיישב את ההפרשים בציון חצי הספר. עם זאת רבנים וחוקרים רבים ניסו ליישב את דברי הגמרא עם הנוסח הקיים בידינו. יש שהסיקו כי דברי הגמרא הם טעות סופר.
למספר הפסוקים הוצע פירוש מחודש בספר "קנמן בשם" של הרב יהודה אפשטיין בשם ספר "כתר תורה", לדבריהם המספר 5,888 כולל את מספר הפסוקים בתורה יחד עם פסוקים מהתורה שנכתבו שוב במקומות אחרים בתנ"ך; בספר תהילים ישנם 35 פסוקים שכבר נכתבו בתורה באותן המילים בדיוק, ובספר דברי הימים שמונה נוספים, יחד עם 5,845 הפסוקים שבתורה הם 5,888. כוונת התלמוד "חסר מהם ספר תהילים שמונה" היא שעם הפסוקים שבספר תהילים עדיין חסרים שמונה פסוקים, ו"יתר עליהם דברי הימים שמונה" - כלומר שמונת הפסוקים שבדברי הימים משלימים את החשבון.
פירוש אחר שהוצע, ותואם את הגרסה המקורית של 8,888 פסוקים בתורה, הוא שהברייתא באמרה "פסוקים" התכוונה לכל ההפסקות שבתורה, כולל טעמים מפסיקים מרכזיים.
לדברי התלמוד על דבר היות המילים "דרש דרש" אמצע המילים שבתורה הוצע הסבר מחודש על ידי הרב פנחס זלמן סגל הורוויץ. לפי הסברו של הרב הורוויץ כוונת התלמוד היא לציין את מקום אמצע המילים הכפולות שבתורה, בתורה ישנן 89 הופעות של מילים החוזרות על עצמם ברצף, המילים "דרש דרש" הם הפעם האמצעית (ה-45) שמופיעה מילה כפולה.
גם לו' של גחון נמצא הסבר דומה, הרב יצחק זילבר והרב ראובן מרגליות פירשו שכוונת התלמוד לסמן את מיקום חצי האותיות המשונות שבתורה; האות ו של "גחון" נכתבת על פי המסורת גדולה מן הרגיל, לפי השיטה הרווחת יש בתורה מלבדה 16 אותיות משונות - שמונה מהן לפניה ושמונה לאחריה. לשיטה אחרת יש 32 אותיות משונות נוספות בתורה, 16 לפניה ו-16 לאחריה. גם האות ע' של "יער" היא האות המשונה האמצעית בספר תהילים. לעומת זאת יש שהבינו כי הסיבה לכתיבת האות ו' של גחון בצורה משונה היא כדי לסמן את חצי התורה, לדבריהם הסבר זה לא ייתכן.
מספר הפסוקים > במסורה > באכלה ואכלה

בקובץ המסורה אכלה ואכלה המתוארך למאה ה-9 מופיעה מסורת מבבל הקובעת כי מספר הפסוקים בתנ"ך הוא 22,747:
המסורת הזו שמסר דוסא בן אלעזר בנו של ר' אפסי שקיבל מר' יהודה הבבלי שקיבל משמעון אביו ושמעון אביו קבל מרב אדא ורב אדא היה באותה שעה אדם גדול במקרא שקבל מרב המנונה שהוציאה בנהרדעי ורב המנונה ורב אדא קבלו שניהם מנקי שגלה מארץ ישראל לבבל שהגלהו רופס שלא תהא תורה בארץ ישראל, ושכמו את התורה ואת הנביאים ואת הכתובים עשרים וארבעה ספרים שלא טעו ושלא שגו, פסוקים שתי רבואות ושני (אלפי) אלפים ושבע מאות וארבעים ושבעה לא פחות ולא יותר
ההבדלים בחלוקת הפסוקים בין המסורה הטברנית עליה מבוסס המקרא שלפנינו לבין המסורה הבבלית עליה מבוססת קביעה זו אינם מצדיקים הפרש גדול כל כך (457), ומסתבר כי היא מבוססת על נוסח אחר של המקרא או על שיטה אחרת לחלק הפסוקים. בנוסח אחר של המסורה מצוין מספר הפסוקים 23,207.
מספר הפסוקים > במסורה > סימנים בסופי הפרשיות והספרים

במהדורות הדפוס של התנ"ך ובחלק מכתבי היד מופיעות בסוף כל פרשה או ספר, הערות המציינות את מספר הפסוקים וסטטיסטיקות נוספות. בהערות אלו מצוין גם סימן גימטרי למספר, בדרך כלל שם אדם, שם מקום, או מילה מהפרשה. ההערות המופיעות בדפוסים הנפוצים הם על פי מהדורת מקראות גדולות שנדפסה בוונציה בשנת ה'רפ"ה - ה'רפ"ו, הערות אלו מבוססות בחלקן על הערות שכתבו בעלי המסורה הטברנית לאחר חתימת התלמוד, אך הוכנסו בהן שינויים מאוחרים. בספר החילופים שנכתב במאה ה-11, ובספר "קריית ספר" של המאירי מסוף המאה ה-13, קיימות רשימות דומות. בחלק מהמקומות הנתונים לא שווים לנתונים הקיימים בידינו.
| פרשה | מספר פסוקים | סימן בגימטריה |
| --- | --- | --- |
| פרשת בראשית | 146 | אמציה, יחזקיהו |
| פרשת נח | 153 | בצלאל, אבי יסכה לוט |
| פרשת לך לך | 126 | נמלו, מכנדב[י] |
| פרשת וירא | 147 | אמנון |
| פרשת חיי שרה | 105 | יהוידע |
| פרשת תולדות | 106 | - |
| פרשת ויצא | 148 | חלקי, מחנים |
| פרשת וישלח | 154 | קליטה |
| פרשת וישב | 112 | יבק |
| פרשת מקץ | 146 | יחזקיהו, אמציה |
| פרשת ויגש | 106 | יהל[ל]אל |
| פרשת ויחי | 85 | ימלה |
| ספר בראשית | 1534 | א'ך' לד' |
| פרשת שמות | 124 | וייקח, מעדי |
| פרשת וארא | 121 | גיבעול, יעיאל |
| פרשת בא | 105 | ימנה |
| פרשת בשלח | 116 | יד אמונה, סנאה |
| פרשת יתרו | 72 | יונדב |
| פרשת משפטים | 118 | עזיאל, חנני |
| פרשת תרומה | 96 | יעיו, סלו |
| פרשת תצוה | 101 | מיכאל |
| פרשת כי תשא | 139 | חננאל |
| פרשת ויקהל | 122 | סנואה |
| פרשת פקודי | 92 | - |
| ספר שמות | 1209 | א'רט' |
| פרשת ויקרא | - | צו |
| פרשת צו | 96 | צו |
| פרשת שמיני | 91 | עבדיה |
| פרשת תזריע | 67 | בניה |
| פרשת מצורע | 90 | עידו |
| פרשת אחרי מות | 80 | כי כל, עדו |
| פרשת קדושים | 64 | ונגה, מי זהב |
| פרשת אמור | 124 | אלעוזי |
| פרשת בהר | 57 | חטיל, לאחוזה |
| פרשת בחוקותי | 78 | עז (א)[ה] |
| ספר ויקרא | 859 | נטף |
| פרשת במדבר | 159 | חלקיהו |
| פרשת נשא | 176 | עמוס, עמינדב |
| פרשת בהעלותך | 136 | מהללאל |
| פרשת שלח | 119 | פלט |
| פרשת קורח | 95 | דניאל |
| פרשת חוקת | 87 | למידבא, ימואל, עזי |
| פרשת בלק | 104 | מנוח |
| פרשת פינחס | 168 | לחלק, ואליפלהו |
| פרשת מטות | 112 | בקי, יקב, עיבל |
| פרשת מסעי | 132 | מחלה חולה |
| ספר במדבר | 1288 | א'רפח |
| פרשת דברים | 105 | מלכיה |
| פרשת ואתחנן | 118 | עזיאל |
| פרשת עקב | 111 | איק, יעלא |
| פרשת ראה | 126 | פלאיה |
| פרשת שופטים | 97 | סלוא |
| פרשת כי תצא | 110 | עלי |
| פרשת כי תבוא | 122 | לעבדיו |
| פרשת ניצבים | 40 | לבבו |
| פרשת וילך | 70 | אדניה |
| פרשת האזינו | 52 | - |
| פרשת וזאת הברכה | 41 | גאואל, אלי |
| ספר דברים | 955 | הנץ |
| סך הכל | 5,845 | ואור ה'ח'מה' |
| פרשה | מספר פסוקים |
| --- | --- |
ספר יהושע: 658
ספר שופטים: 618
ספר שמואל: 1506
ספר מלכים: 1536
נביאים: 4318
ישעיהו: 1291
ירמיהו: 1364
יחזקאל: 1273
תרי עשר: 1050
תהילים: 2527
משלי: 915
איוב: 1070
שיר השירים: 117
רות: 85
קהלת: 154
איכה: 222
אסתר: 167
דניאל: 357
עזרא ונחמיה: 685
דברי הימים: 1765
כתובים: 13,042
סך הכל בתנ"ך: 23,205
מספר האותיות > יש שישים ריבוא אותיות לתורה

בספרות הקבלה רווח משפט המבוסס על דברי הזוהר לפיו: יש שישים ריבוא אותיות לתורה. שישים ריבוא האותיות מסמלות את השורשים ל-600,000 נשמות היהודים. משפט זה נרמז בראשי התיבות ישרא"ל. במהלך הדורות נאמרו מספר הסברים ליישוב הדברים עם המציאות.
בעל חסד לאברהם הציע לספור את האותיות עם המילוי, אך לפי חשבון זה המספר יהיה גבוה בהרבה מ-600,000. נכדו החיד"א הציע להוסיף את התנועות הנקראות ואינן כתובות, או כתובות בכתיב חסר, יש שהציעו לספור את האותיות המורכבות מכמה חלקים (למשל האות מ' מורכבת מ-כ' ו-ו') כאותיות נפרדות, בעל פני יהושע הציע לחשב גם את אותיות התרגום, הצעות נוספות הם לחשב את המרווחים או התגים.
מספר האותיות > יש שישים ריבוא אותיות לתורה > שיטת ועבד הלוי

בשנת 1910 הוציא הרב יחיאל הורוויץ ספר בשם "ועבד הלוי" בו הוא מציע שיטה לחשבון מדויק של שישים ריבוא האותיות. השיטה מבוססת על דברי הרמ"ע מפאנו לפיהם אותיות התורה הידועות לנו הן שארית של האותיות שפרחו ממנה בעת שבירת לוחות הברית, על פי שיטה זו המילוי של כל אות הוא ההשלמה שלה ולכן יש לספור את המילוי בלבד (האות א נספרת כ-ל ף וכן הלאה), אך באותיות מנצפ"ך יש לספור את האות עצמה בנוסף למילוי, בחישוב זה הגיע בעל "ועבד הלוי" למספר 599,988 עליו הוסיף 12 כנגד שבטי ישראל והמילוי של אותיות מנצפ"ך, ובכך הגיע החשבון לשישים ריבוא בדיוק. ב-2001 גילה ד"ר משה כץ בספירה ממוחשבת חסר של 41 אותיות לחשבון, הוא הציע להוסיף את 53 האותיות המשונות והמנוקדות במקום להוסיף את 12 השבטים ובכך להצדיק את החשבון.
מספר האותיות > אגדת רב סעדיה והחייט

אגדה ידועה על ספירת האותיות בתורה, מספרת על "רב סעדיה" ששאל חייט "כמה תפירות תפרת היום?", החייט, כמנהגם של יהודים ענה בשאלה "כמה אותיות יש בתורה?". רב סעדיה לראשונה בחייו לא ידע תשובה על שאלה שנשאל, והצטער מאוד על כך. הוא השביע מלאך, והמלאך גילה לו את מספר האותיות. לאחר מכן כתב את הפיוט "אהל מכון בניני" בו ציין כמה פעמים מופיעה כל אחת מכ"ב האותיות בתורה. הפיוט הובא בכמה ספרים אך נפלו בו שיבושי העתקה לפי סיכום האותיות בשיר עולה סכום של 815,280 אותיות, מספר שבחישוב שטחי אפשר להיווכח כי אינו נכון, לא לגבי חמישה חומשי תורה ולא לגבי התנ"ך כולו. ייתכן שהכוונה היא לתורה ונביאים בלבד.
| אות | לפי "אהל מכון בניני" | לפי ספירה ממוחשבת |
| --- | --- | --- |
| א | 42,377 | 27,059 |
| ב | 38,218 | 16,345 |
| ג | 29,537 | 2,109 |
| ד | 32,530 | 7,032 |
| ה | 47,754 | 28,056 |
| ו | 76,922 | 30,513 |
| ז | 22,867 | 2,198 |
| ח | 23,447 | 7,189 |
| ט | 11,052 | 1,804 |
| י | 66,420 | 31,531 |
| כ | 37,272 | 8,610 |
| ך | 10,981 | 3,358 |
| ל | 41,517 | 21,570 |
| מ | 52,805 | 14,466 |
| ם | 24,973 | 10,624 |
| נ | 32,977 | 9,867 |
| ן | 8,719 | 4,259 |
| ס | 13,580 | 1,833 |
| ע | 20,175 | 11,250 |
| פ | 20,750 | 3,975 |
| ף | 1,975 | 830 |
| צ | 16,950 | 2,927 |
| ץ | 4,872 | 1,035 |
| ק | 22,972 | 4,695 |
| ר | 22,197 | 18,125 |
| ש | 32,148 | 15,595 |
| ת | 59,343 | 17,950 |
| סך הכל | 815,280 | 304,805 |
מספר האותיות > אגדת רב סעדיה והחייט > ספירות נוספות

בספר דקדוקי הטעמים של אהרן בן אשר מובא כי מספר המילים בתורה הוא 79,856, ומספר האותיות 400,945, על פי ספירתו של המאירי עולה כי מספר המילים בתורה הוא 80,002 ומספר האותיות 301,991, הרמ"ע מפאנו מספר על אדם שספר את אותיות התורה ומצא כי הן "שלושים ריבוא וחצי בקירוב" (כ-305,000), הרב אליהו הכהן מספר כי מצא ב"כתב יד ישן" שמספר המילים בתורה הוא 79,956 ומספר האותיות 320,674, חוקר המקרא כריסטיאן דוד גינצבורג ציין בספרו את מספר ההופעות של כל אות בתורה ומסיכום המספרים עולה כי סך האותיות בתורה הוא 290,146, רק בשנת 1930 פורסמה בספרו של הרב יעקב שור התוצאה 79,980 מילים ו-304,805 אותיות, תוצאה שנבדקה בספירת מחשב והתקבלה כתוצאה המדויקת של מספר המילים והאותיות.
ראו גם

קונקורדנציה לתנ"ך
חלוקת הפרקים בתנ"ך
חלוקת התנ"ך לסדרים
דילוגי אותיות בתורה
לקריאה נוספת

אברהם קורמן, מספר הפסוקים, המלים והאותיות שבתנ"ך, שמעתין גיליון 24 ה'תש"ל, עמודים 8–21. להורדה.
אברהם קורמן, מספר הפסוקים, המלים והאותיות שבתנ"ך, (מאמר המשך), שמעתין גיליון 65, עמודים 5–28
הרב יצחק יוסף זילבר, בעניין מספר הפסוקים התיבות והאותיות בתורה, מוריה אלול ה'תשנ"ח עמודים צג-צח. לקריאה מקוונת באתר תורת אמת
מרדכי ליב קצנלנבוגן, רישומי המסורה בסופי פרשיות התורה וספרי התנ"ך, בתוך סיני קכו-קכז, ירושלים ה'תשס"א. לקריאה באתר אוצר החכמה (חלק מהעמודים זמינים למנויים בלבד)
פנחס פינפער, מסורת התורה והנביאים, וילנא ה'תרס"ו, באתר אוצר החכמה (חלק מהעמודים זמינים למנויים בלבד)
רבי מנחם המאירי, קריית ספר חלק ב', באתר היברובוקס
אהרן ארנד, הסימנים של מנייני הפסוקים שבפרשות התורה, ספר היובל לרב מרדכי ברויאר עמודים 157–171
הרב חנוך ארנטרוי, מאמר על מספר המילים בתורה, פורסם ב-Jüdisch Literarischen Gesellschaft כרך VI, פרנקפורט 1909 (בגרמנית)
ח. ש. ניידויזן, הבה נספור ונמנה, בתוך לשוננו, טבת ה'תרצ"ג, עמודים 96–99
לקריאה נוספת > שישים ריבוא אותיות

ד"ר משה כץ, יש שישים רבוא אותיות בתורה, תחומין כא' ה'תשס"א, עמודים 555–560
אברהם מייזלס, יש ששים רבוא אותיות לתורה, אור ישראל ה', ה'תשנ"ז, עמודים קמז-קנד
אהרן שפירא, שישים ריבוא אותיות, דברי שלום ואמת ה'תשנ"ג עמודים פז-צה
יחיאל הורויץ, ועבד הלוי, מונקאטש ה'תר"ע, באתר היברובוקס
מהנדס עיר

מפת תכנון עיר
מהנדס עיר או מהנדס רשות מקומית הוא תפקיד ברשות מקומית. בישראל, תפקיד מהנדס העיר שואב את סמכותו מחוק הרשויות המקומיות (מהנדס רשות מקומית), התשנ"ב-1991. את התפקיד מאייש לרוב אדם שבמקצועו הוא אדריכל ומתכנן ערים, אולם בישראל מהנדסי עיר רבים הם גם מהנדסים אזרחיים.
מהנדס הרשות המקומית הוא הסמכות המקצועית בתחום תפקידיו, שבו נכללים:
תכנון העיר - כמעט אף פעם לא נעשה על ידי מהנדס העיר עצמו אלא על ידי משרדים פרטיים הנבחרים במכרז ומבצעים עבודה זו לטובת הרשות המקומית.
הפיקוח והרישוי על הבנייה בעיר.
הבנייה הציבורית - מבני הציבור השייכים לרשות המקומית.
העבודות הציבוריות המבוצעות על ידי רשות מקומית או מטעמה - ובזאת כל עבודות התשתית (כבישים, ביוב, תאורת רחוב וכו').
דייוויד בואדלה

הפסיכותרפיסט דייוויד בואדלה.
דייוויד בואדלה (David Boadella; נולד ב-6 ביולי 1931, בלונדון) הוא פסיכותרפיסט אנגלי שכתב ספרים רבים וייסד שיטת טיפול בשם ביוסינתזה מתחום הפסיכותרפיה הגופנית.
בואדלה החל את עבודתו כפסיכותרפיסט בשנת 1957. במקביל עסק בתחום החינוך, כמורה ולאחר מכן כמנהל, עבד בעיקר עם ילדים עם הפרעות רגשיות. עבודתו בתחום האחד הושפעה והשפיע על התחום השני, ושניהם יחד תרמו לפיתוח, הביוסינתזה. כפי שבואדלה מגדיר עצמו, הוא בונה גשרים בין הגישות הטיפוליות השונות, וכשמה של שיטת הטיפול שהוא גיבש, ביוסינתזה, בואדלה הוא אומן הסינתזה והאינטגרציה של זרמים שונים בתחום הנפש, הגוף והרוח.
המפגש הראשון שלו עם עבודתו של וילהלם רייך (Wilhelm Reich) היה בעודו בן 21, דרך חנות ספרים אנרכיסטית בלונדון. באותו זמן עבודתו של רייך הייתה חדשנית ושנויה במחלוקת בקרב הפסיכואנליטיקאים. הספר נגע בבואדלה ופתח בפניו צוהר חדש אל העולם הטיפולי. בואדלה יצר קשר עם רייך, ועם הזמן הגיע להכיר דמויות מפתח בתחום הפסיכותרפיה הגופנית שלמדו את שיטתו של רייך והמשיכו לפתחה בכיוונים שונים. כך למשל, עבר טיפול והכשרה  בוגטותרפיה Vegetotherapy  אצל אולה רקנס (Ola Raknes), והיה בקשר עם גרדה בויסן (Gerda Boyesen), אלכסנדר לואן (Alexander Lowen), סטנלי קלמן, ואוה רייך שהיא בתו של וילהלם רייך וממשיכת דרכו.
עבודתו החינוכית-טיפולית

התעניינותו של בואדלה בדרכים למניעת התפתחות הנוירוזה אצל האדם, הובילה אותו להתמקד בצד הרגשי בעבודתו עם ילדים במסגרת בית הספר הוא עבד עם ילדים בעלי קשיי הסתגלות בגילאים שבע עד אחת עשרה, ושם דגש על מימוש וחיזוק המשאבים של הילד. גישתו של בואדלה בעבודתו עם הילדים הייתה עליזה ושובבית והיה בה משחק ויצירתיות. במהלך עבודתו החינוכית השתמש הרבה באומנויות כגון שירה, דרמה ומחול וכן באמנויות לחימה כמו ג'ודו, שעזרו לילדים לחזק את ביטחונם בגופם. הוא הנהיג עבודה יצירתית בבית הספר, ויצר אווירה שהובילה את הילדים אל מעבר לציפיותיהם הרגילות. דוגמה אופיינית לעבודתו המיוחדת עם ילדים, היא אופן התערבותו כאשר הבחין בילד המדכא את האגרסיה שבתוכו. הוא היה מביא לו מזרן מאובק, ושואל "כמה אבק תוכל להוציא מהמזרן?". בדרך טבעית זו האגרסיה של הילד תועלה לכיוון שאינו הרסני אך שמאפשר לה ביטוי. עבודתו היצירתית עם ילדים בבית הספר הניחה בסיס לעבודתו כמטפל בה החל במקביל לעבודתו בחינוך. כאשר בואדלה עובד עם מטופל הוא משתמש רבות במשחק, ובקלילות מרנינה. הוא נוגע בילד הפנימי של המטופל, לא בהכרח במילים, אלא בגישתו כלפיו. בואדלה שואף לעורר באנשים מודעות לפוטנציאל הפנימי שלהם, ליצירתיות הטמונה בהם וליכולתם לעזור לעצמם. הוא עובד על בניה מחודשת של האגו תוך הכלה וכבוד למקום שבו האדם נמצא, ומעודד את הקשר עם החלק הבריא והבלתי פתולוגי שבמטופל.
מפעל חייו ותרומתו לתחום הפסיכותרפיה הגופנית

בואדלה, מחלוצי התרפיה הגופנית באנגליה, תרם רבות להבאת הפסיכותרפיה הגופנית על גווניה השונים לאירופה בכלל ולאנגליה בפרט. הוא ייסד את כתב העת "אנרגיה ואופי" (Energy and Character) בו פורסמו במהלך השנים אינספור מאמרים מאת המובילים בתחום הביודינמיקה והביואנרגטיקה כמו גם מתחומים אחרים. כתב עת זה סייע לכל הזרמים בפסיכותרפיה הגופנית לחבור יחד ולנהל ביניהם דו-שיח פורה. הוא ארגן את הסמינר המקצועי הראשון בלונדון של גרדה בויסן (Gerda Boyesen) ב-1969, והוציא לאור את מאמריה התאורטיים. הוא עזר לאלכסנדר לואן (Alexander Lowen) לארגן את הסדנא הראשונה שלו באירופה. לואן אף הזמין את בואדלה כאורח בוועידה הבינלאומית הראשונה שלו שנערכה במקסיקו. דייוויד בואדלה גם הביא לראשונה ללונדון את הגישה הדינאמית של פרנק לייק (Frank Lake), ששייך לאסכולת תאוריית יחסי אובייקט.
בואדלה הדריך מספר רב של קבוצות מטפלים במסלול ההכשרה במכון בויסן לפסיכולוגיה ביודינמית, ושימש כמנחה אורח במספר רב של תוכניות הכשרה מתחום הביואנרגיה. ב-1976 התבקש לנהל את המכון לפיתוח הפוטנציאל האנושי בלונדון (Human Potential Movement|The Institute for the Development of Human Potential) שם לימד במשך שש שנים את העקרונות המרכזיים באינטגרציה טיפולית. ב-1982 ייסד את המרכז לביוסינתזה במטרה לתאם רשת של קבוצות הכשרה שהחלו באנגליה ומשם התפרסו על כ-30 מדינות באירופה, אמריקה הצפונית והדרומית, יפן, אוסטרליה וישראל.
מ-1989 כיהן בואדלה כנשיא המייסד של הארגון הארופאי לפסיכותרפיה גופנית (European Association for Body Psychotherapy ‏(EABP)). ב-1995 קיבל בואדלה את התואר "דוקטור לשם כבוד" (Dr.h.c) מהאוניברסיטה הפתוחה הבינלאומית לרפואה משלימה (Open International University of Complementary Maedicine) על תרומתו בתחום מדעי האדם והחברה.
השכלה

בואדלה בעל תארים בתחום החינוך, הפסיכולוגיה וספרות אנגלית.  תואר B.A בהצטיינות, משנת 1953, מטעם אוניברסיטת לונדון (University of London), ותואר שני בחינוך M.Ed, משנת 1960, מטעם אוניברסיטת נוטינגהאם . באוניברסיטת נוטינגהאם הוא אף למד וגטותרפיה (vegetotherapy), וכן אנליזה ביואנרגטית (Bioenergetics analysis).
במהלך שנות השבעים למד בואדלה אצל אולה רקנס המטפל בשיטת הוגטותרפיה Vegetotherapy של רייך במשך חמש שנים.  הכרותו עם עבודתו של פרנסיס מוט (Francis Mott) הובילה את בואדלה להעמיק אף בתחום הפסיכולוגיה הקונפיגורטיבית (configurational psychology). בואדלה הוסיף לרכוש השכלה מפרנק לייק  (Frank Lake) ומאוחר יותר, בשיתוף פעולה עמו, ניהל את המכון לפיתוח הפוטנציאל האנושי (Institute for Development of Human Potential) בלונדון.
מאמצע שנות השמונים ובמשך כ-15 שנה, למד אצל רוברט מור בדנמרק אודות אנרגיות מעודנות והמימד הרוחני והטרנספרסונלי שבאדם.
ביוסינתזה

לאחר 12 שנות ניסיון כמטפל בשיטת הוגטותרפיה ו-15 שנות ניסיון בעבודה בסביבה החינוכית עם ילדים בעלי בעיות רגשיות, החל בואדלה בשנת 1969 לפתח את שיטת הביוסינתזה, שבצורתה הראשונית הושפעה במידה ניכרת מפרנסיס מוט. משנת 1975 החל בואדלה להכשיר אחרים בביוסינתזה באופן עצמאי ובמסגרת מוסדות אחרים בלונדון, וביניהם המרכז לפסיכולוגיה ביודינמית. מ-1980 החל להעביר הרצאות וסדנאות-אורח באוניברסיטאות ומוסדות ברחבי העולם. ב-1982 ייסד דייוויד בואדלה יחד עם אשתו, ד"ר לפילוסופיה סלביה ספכט-בואדלה את המכון הבינלאומי לביוסינתזה (the International institute for Biosynthesis (IIBS)) שממוקם כיום בהיידן (Heiden), שווייץ.
משמעות המילה ביוסינתזה היא 'אינטגרציה של החיים', והיא מתארת את האינטגרציה של שלושת זרמי אנרגיית הליבידו המתגבשים בשבועות הראשונים לחיי העובר. במצבים נוירוטיים שלושת זרמים אלו הם לרוב מפוצלים, ושילובם מחדש יחד חיוני לבריאות הגופנית והנפשית.
הגישה הטיפולית בביוסינתזה משלבת שלוש מסורות שונות שהתפתחו כולן מפרויד. האחת עוברת דרך רייך, לואן וגרדה בויסן, ומתמקדת בזרימה של אנרגיית הליבידו. השנייה, מתמקדת בפסיכולוגיה קדם לידתית, מתחילה בראנק ומסתיימת בפרנסיס מוט. השלישית מתמקדת בקשר שבין האם והתינוק, ומושפעת ממלאני קליין, מפרנק לייק, וממטפלים אחרים בגישת יחסי אובייקט. חשוב לציין בהקשר זה את סטנלי קלמן (Stanley Keleman), מנהל המרכז ללימודי אנרגטיקה (Centre for Energetic Studies) בברקלי (Berkeley), שהשפיע רבות על בואדלה, וכן את תרומתו המאוחרת יותר והמשמעותית של מבוב מור (Bob Moore) במימד הרוחני והטרנספרסונלי.
שילוב גישות אלו הוצג לראשונה בהרצאה שנקראה "דחק ואופי" ("Stress and Character") שהעביר בואדלה במכון טביסטוק לקשרים אנושיים (Tavistock Institute for Human Relations) בלונדון, ינואר 1974.
ספרים ומאמרים פרי עטו

Wilhelm Reich: The Evolution of His Work by David Boadella (Paperback - 29 Sep 1988)
Lifestreams by David Boadella (Paperback - 3 Sep 1987)
In the Wake of Reich by David Boadella (Hardcover - 31 Dec 1998)
The Tree of Man and the Fundamental Dimensions of Biosynthesis  by David Boadella
Prenatal life and birth by Boadella, D. (1986). Proceedings, Round Table, European Association for Humanistic Psychology, VIII European Congress, Zurich, July 30, 1986.
פסגת ריאד (2017)

הפסגה בריאד הייתה סדרת של שלוש פסגות דיפלומטיות, שהתקיימו בין ה-20 במאי ל-21 במאי 2017, והחלו עם ביקורו של נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ בערב הסעודית. הפסגה כללה פגישה דו צדדית אחת, שנערכה בין נציגים סעודים לנציגים אמריקאים ושתי ועידות פסגה עם כלל המדינות, הפגישה הראשונה נערכה בנוכחותם של נציגי הממשל האמריקאי ונציגים ממדינות שחברות במועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ. הפגישה השנייה נערכה בהשתתפותם של כ-54 מדינות מוסלמיות וערביות (כולן חברות הארגון לשיתוף פעולה אסלאמי), איראן החרימה את הפסגה וסוריה כלל לא הוזמנה אליה.
פסגת ארצות הברית – סעודיה

הנשיא האמריקאי, דונלד טראמפ ערך את נסיעתו הזרה הראשונה לסעודיה והגיע בנמל התעופה הבינלאומי ריאד המלך ח'אלד ב-20 במאי, שם נפגש עם המלך הסעודי, סלמאן בן עבד אל-עזיז אאל סעוד, לאחר מכן נסח טראמפ לארמון מוראבה (אנ'), לאחר מכן ביקר טראמפ במוזיאון הלאומי של ערב הסעודית (אנ').
פסגת ארצות הברית – סעודיה > הסכם סחר ועסקת נשק

ב-20 במאי 2017 חתם הנשיא טראמפ על עסקת נשק והסכמי סחר עם ממשלת סעודיה, עסקת הנשק הייתה עסקת הנשק הגדולה ביותר בתולדות ההיסטוריה וכלל שלל טנקים, ספינות קרב, מערכות הגנה מפני טילים, מערכות מכ"ם ועוד שלל ציוד צבאי, ההעסקה תוארה בתקשורת כ"שדרוג היסטורי" של יחסי ארצות הברית-סעודיה
פסגת מדינות המפרץ-ארצות הברית

הפסגה הדיפלומטית בין חברות מועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ (מדינות ה-GCC) לארצות הברית נערכה ב-21 במאי 2017.
הפסגה האמריקאית-מוסלמית

לאחר הפסגה הפרטית בין הממשל הסעודי למקבילו האמריקאי נערכה פסגה שכללה את כל מדינות העולם הערבי והמוסלמי (למעט איראן שהחרימה את הפסגה וסוריה שכלל לא הוזמנה וכן סודאן, שסירבה להשתתף בסופו של דבר וביטלה את הגעתו של עומר אל-בשיר לאחר שפקידים בשגרירות האמריקאית בריאד הביעו את התנגדותם להשתתפותו של אל-בשיר לאור היות מבוקש על ידי בית הדין הפלילי הבינלאומי ולכן החליט לשלוח את ראש לשכתו, טהא חוסיין להיות נציג סודאן בפסגה במקומו).
במהלך הפסגה נשאו המלך סלמאן והנשיא טראמפ מספר נאומים, טראמפ קרא למנהיגים המוסלמים "להבריח" כלשונו את הטרור ממדינותיהם ולאחר מכן החליט לגנות את ארגון החמאס ואת ממשלת איראן על תמיכתם בממשלתו של הנשיא הסורי, בשאר אל-אסד, לאחר דבריהם של סלמאן וטראמפ נאמו עוד מספר מנהיגים בהם נשיא מצרים, עבד אל-פתאח א-סיסי, אמיר כווית, סבאח הרביעי, מלך ירדן, עבדאללה השני, נשיא אינדונזיה, ג'וקו וידודו וראש ממשלת מלזיה, נג'יב רזאק.
בסיום הפסגה חנכו המנהיגים את המרכז העולמי החדש למאבק בקיצוניות בריאד, שנועד להות מרכז מצוינות למאבק בקיצוניות אלימה וטרור, בהשתתפות מספר מומחים בינלאומיים, כדי לחנוך את המרכז באופן רשמי הניחו המלך סלמאן, הנשיא טראמפ והנשיא אל-סיסי את ידיהם על כדור גלובוס זוהר, מעשה זה זכה לתגובות רבות ברשתות החברתיות ובכלי התקשורת בעולם.