stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תמי פרידמן בן שלום
ביוגרפיה > חייה האישיים

פרידמן בן שלום גדלה בקיבוץ סעד לחנן והדסה גולן. חנן חקלאי ומזכיר קיבוץ, והדסה, גננת ואשת חינוך. היא נכדתו של רבי יצחק הלפרין (מצאצאי רבי חיים מוולוז'ין) שייסד ישיבות וכוללים הדוגלים בשילוב תורה ועבודה, כדוגמת ישיבת היישוב החדש בתל אביב.
במהלך לימודיה בתיכון, ערכה מחקר שהתמקד בתופעת פדיון ילדים יהודיים שאומצו בתקופת השואה על-ידי נוצרים ותיאר מקרוב את סיפור הצלתם. היותו של המחקר פורץ דרך[דרוש מקור: להיותו פורץ דרך], הביא לפרסומו כספר ולזכייה בפרסים[דרוש מקור: לפרסים].
את שירותה הצבאי מילאה כמורה חיילת במושב זמרת, ובתומו, המשיכה לשנת שירות נוספת בקיבוץ ראש צורים.
בשנת 1977 נישאה לירמיהו פרידמן בן-שלום (בנו של ישראל פרידמן בן-שלום), אף הוא בן למשפחה מרכזית בקיבוץ סעד, נצר לאדמו"רי רוז'ין וויז'ניץ.
לתמי וירמיהו 11 ילדים.
ביוגרפיה > הקמת קיבוץ ראשית

בפסקה זו אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.
בשנת 1979 הקימה פרידמן בן שלום, יחד עם ירמיהו בעלה וצעירים נוספים שהגיעו מכלל חלקי החברה הישראלית, את קיבוץ ראשית בשכונת הבוכרים בירושלים. קיבוץ ראשית היה לקיבוץ העירוני הראשון מסוגו שהוקם בישראל.
האידיאל החברתי שעמד בבסיס הקמת הקיבוץ נולד כלקח של מקימיו לאחר מלחמת יום הכיפורים, לפיו צו השעה הוא יצירה של לכידות חברתית בין הקהילות, הזרמים והתנועות השונות בחברה הישראלית.
ביוגרפיה > הקמת קיבוץ ראשית > קיבוץ ראשית בשכונת הבוכרים (1979 – 1990)

במהלך השנים שבין 1979 ועד 1990 התבסס הקיבוץ בשכונת הבוכרים בירושלים. פעילות הקיבוץ התמקדה בשלושה תחומים מרכזיים: פעילות עם נוער בסיכון, הקמת גרעינים לשירות משמעותי בצה"ל.
לפרנסתם, עסקו חברי הקיבוץ בעבודת כפיים בתחומי החקלאות, ניקיון ובניין הארץ. באמצעות קבוצות עבודה, שהקימו צרפו אליהם אנשי הקיבוץ אנשים מאוכלוסיות מגוונות ובכך תרמו לשילובם במעגל העבודה תוך מתן דוגמה אישית.
ביוגרפיה > הקמת קיבוץ ראשית > קיבוץ ראשית בשכונת קריית מנחם (1990 – היום)

בשנת 1990 העתיק הקיבוץ את מושבו למתחם הנורית בשכונת קריית מנחם בירושלים. מתחם הנורית נבנה בתצורה של 10 בניינים (בלוקים) בני שמונה קומות וללא מעלית במטרה לקלוט אליו מפוני מעברה משנות ה-70. מתחם הנורית כפי שמשתקף במכתבו של ראש עיריית ירושלים, טדי קולק, היה מוזנח ובשכונה כולה ניכרה מצוקה חברתית ופיזית קשה.
עם הגעתם לשכונה פעלה פרידמן בן שלום, יחד עם שאר חברי הקיבוץ, ליצור תשתית פיזית ראויה למגורים עבור כל תושבי המתחם. פעילותם כללה ניקיון ותחזוקה יומיומית של המתחם, שדרוג המרחבים המשותפים באמצעות הקמת גינות נוי, שתילת עצי פרי ודשא, שיפוץ הדירות והבניינים תוך החלפת תשתיות הביוב והמים, בניית מעבר רציף המחבר בין תושבי המתחם, תוך פריצת מעברים חסומים וסלילת שבילים המחברים בין תושבי המתחם.
ביוגרפיה > הקמת מערך החינוך "ראשית"

בתחילת שנות האלפיים הקים הקיבוץ את מערך החינוך "ראשית" הכולל 13 גני עירייה ובית ספר יסודי המונה מעל 1,000[דרוש מקור: לכמות] ילדים. מערך החינוך שם דגש על חינוך ערכי ומשותף מגיל צעיר לערכים, התרבות והמסורת של עדות ישראל השונות.
ביוגרפיה > הקמת מערך החינוך "ראשית" > הקמה וניהול של בית הספר היסודי ראשית (ירושלים)

בית הספר ראשית עוסק בטיפוח השורשים וחיבור למקורות, רוחנית ופיזית.
בבית הספר פועלת חממה וגן ירק המשתרעים על פני שטח של מעל 4 דונם. החממה מהווה מרחב לימודים תוסס והילדים לומדים בו לא רק שיעורים הקשורים לגידול וטיפוח צמחיית החממה (כמו מדעים וחקלאות) אלא גם חיזוק והעמקת הקשרים בינם לבין עצמם ובינם לבין ארץ ישראל. מדי שנה מקיים בית הספר מספר אירועים המחזקים את הקשר עם האדמה ועם עונות השנה כמו אירוע לימוד על שנת השמיטה, מסיק זיתים שנתי, ופעילות קציר.
בית הספר ראשית מקיים בתוך מערכת השעות שיעורי "שירה עברית", במסגרתם לומדים הילדים על פיוטים ושירי ארץ ישראל ואודות מחבריהם. כאירוע שיא מקיים בית הספר מדי שנה, ערב ניגונים ופיוטים בו מופיעים תלמידי הכיתות מול הוריהם ומבצעים ניגון או פיוט שאותו למדו מאחד ההורים. בשנת 2006 הצטרף בית הספר ראשית לרשת אמי"ת.
המפעל החינוכי שהוקם על-ידי פרידמן בן שלום מתפרס גם מעבר לשעות ולמסגרות הפורמלית, וכולל מועדונית לילדים המופעלת על ידי עמותת נגבה, בשיתוף עם הרווחה ומערכת חינוך משלימה לילדים ונוער.
בשנת 2022 נבחר בית הספר ראשית על-ידי עיריית ירושלים להיות אחד ממוסדות החינוך שאירחו משלחות חינוכיות מטעם ארגון ה-OECD במסגרת כנס בינלאומי לחינוך שמתכנס כל שנה באחת ממדינות ה-OECD, אשר התקיים בתאריכים 31/5-2/6 בירושלים ולאחר שנתיים בהן לא נערך כלל. בכנס שהתקיים בירושלים השתתפו 250 נציגים מה-OECD מ-48 מדינות. המשלחת מטעם ה-OECD שהתארחה בבית ספר ראשית (1/6/2022) נחשפה למרחבי הלימוד הייחודיים בבית הספר וקיימה מפגשים עם תלמידים ובוגרי בית הספר.
ביוגרפיה > קליטת עולים

בן שלום יזמה את הקמתו של אולפן לעולים מרוסיה, שסייע בקליטת העולים ממדינות ברית המועצות לשעבר.
בבית הספר, החודש שבו חל חג הסיגד מצוין ונלמד כחודש העלייה. במסגרת זו כחודש לפני מועדו הרשמי של הסיגד מתקיימות הרצאות ומפגשים בלתי-אמצעיים עם יהודים שעלו מארצות שונות וכן מתקיים לימוד מעמיק של המסורת והמנהגים של יהודים מקהילות שונות. שיאו של חודש העלייה מצוין בחג הסיגד (כ"ט בחשוון) במסגרתו חוגג קיבוץ ראשית ומערך החינוך שלו את חג הסיגד בשכונת קריית מנחם ביחד עם מנהיגי הקהילה האתיופית וברוב עם.
פרסים שהיא או מיזמיה קיבלו

בפסקה זו יש מקורות, אולם ניתן וכדאי לשפר את המקורות שכבר קיימים בה. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.
פרס יגאל אלון למעשה מופת חלוצי (1992) – פרס יגאל אלון למעשה מופת חלוצי המוענק החל משנת 1982 על ידי "אגודת דור הפלמ"ח" ניתן לקיבוץ ראשית, בשנת 1992 על מפעלם ופועלם בשכונת קריית מנחם בירושלים.
פרס רעיית הנשיא ליוזמה חינוכית (2000) – הפרס הוענק לבית הספר "ראשית" על-ידי רעיית הנשיא בנושא "הזכות לכבוד והחובה לכבד".
פרס זוסמן-ג'וינט (2006) – בשנת 2006 זכתה פרידמן בן שלום, ביחד עם בעלה ירמיהו וביחד עם מר יובל פרג'ון בפרס זוסמן-ג'וינט, הניתן על-ידי הג'וינט למצוינות בתחום פיתוח השירותים החברתיים בישראל.
פרס יד ושם למפעלים חינוכיים (2018) – פרס יד ושם למפעלים חינוכיים (2018) ניתן לבית הספר ראשית, על תוכנית ייחודית בנושא חסידי אומות עולם, ששיאה היה בטקס שנערך ביום הקדיש הכללי, ועל לימוד התלמידים על אודות סיפוריהם של אנדרה גלן, אירנה סנדלר ופרנצ'סקו טירלי, מצילי ילדים בשואה שהוכרו כחסידי אומות עולם.
קיבלה פרס יקירת ירושלים לשנת תשפ"ג.
הערות שוליים

↑  תמי פרידמן בן-שלום, באתר עיריית ירושלים, ‏3 במאי 2023
1 2  אלה 12 יקירי העיר ירושלים לשנת תשפ"ג, באתר ערוץ 7, 17 בינואר 2023
↑  אוסף העיתונות, הספרייה הלאומית
↑  בית ספר קיבוץ ראשית, באתר www.reshit.manhi.org.il (ארכיון)
↑  ד"ש מהחממה של בית ספר "ראשית" ירושלים, ארכיון מ-2021-11-30, נבדק ב-2021-11-30
↑  אירוע סיום -לקראת שמיטה - בית ספר קיבוץ ראשית, באתר www.reshit.manhi.org.il (ארכיון)
↑  אירוע מסיק - בית ספר קיבוץ ראשית, באתר www.reshit.manhi.org.il (ארכיון)
↑  יום ירושלים - פעילות קציר - בית ספר קיבוץ ראשית, באתר www.reshit.manhi.org.il (ארכיון)
↑  בית ספר קיבוץ ראשית, באתר www.reshit.manhi.org.il (ארכיון)
1 2  ד' בנים- לנר ולבשמים, ערב פיוטים וניגונים בית ספר "ראשית" ירושלים תשעט, ארכיון מ-2021-11-30, נבדק ב-2021-11-30
↑  הצדעה לצוותים, כנס בינלאומי ועוד - שבוע החינוך הירושלמי יוצא לדרך | כל העיר, באתר כל העיר ירושלים, ‏2022-05-22
↑  חג הסיגד - בית ספר קיבוץ ראשית, באתר www.reshit.manhi.org.il (ארכיון)
↑  ילדי בית ספר "ראשית", ירושלים. "שיר השיירה" לכבוד חג הסיגד תשפ"א, ארכיון מ-2021-11-30, נבדק ב-2021-11-30
↑  חג הסיגד בקרית מנחם התש"פ, ארכיון מ-2021-11-30, נבדק ב-2021-11-30
↑  רשימת הזוכים בפרס יגאל אלון לאורך השנים
↑  להתחיל מבראשית, באתר הקיבוץ הדתי
↑  זכיית בית ספר ראשית בפרס "יד ושם" לתכנית חינוכית (ארכיון)
↑  רינת ריבק, פרסי יד ושם למפעלים חינוכיים תשע"ח, באתר יד ושם
.si

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1993 
 רשם:  ארנס 
 חסות:  סלובניה 
 www.register.si
 
.si היא סיומת האינטרנט בסלובניה. היא מנוהלת על ידי ארנס, רשת האקדמיה והמחקר של סלובניה. בשנת 2010 אירח הרישום 80,000 שמות דומיינים. בשנת 2012 מספר זה עלה ל 100,000.
פריצות דומיינים

Domain Hack ל-.si הם די פופולרים.
"סי" מתורגם גם מספרדית כ"כן". ה-TLD שימש כמה אתרים בשפה הספרדית. דוגמה בולטת לכך היא המפלגה הפוליטית המקסיקנית תנועת התחדשות לאומית, שאתר האינטרנט שלה נמצא באתר "morena.si".
הערות שוליים

↑  "80,000 .si domen" (בסלובנית). Arnes. 19 במאי 2010. אורכב מ-המקור ב-9 במרץ 2013. נבדק ב-6 ביולי 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Registrirana 100 000-a domena pod .si (100 000th domain registered under .si)" (בסלובנית). Arnes. 2012-01-27. אורכב מ-המקור ב-9 במרץ 2013. נבדק ב-9 בפברואר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט ובנושא סלובניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תרשים זרימה

תרשים זרימה
תרשים זרימה הוא סכמה ויזואלית, שנועדה לפרוס רצף של פעולות והחלטות, באופן בהיר והגיוני ככל האפשר. משתמשים בו במדע, בתעשייה ובמסחר, ובעיקר בכתיבת תוכניות למחשב.
ישנה שיטה לפיה בתכנות מחשבים מלמדים, שכשלב ראשון, מתארים בתרשים הזרימה את זרימת הפעולות לפי הסתעפויות של צומתי החלטות והוראות ביצוע. כל פעולה מיוצגת בתבנית שמיוחדת לה. לאחר הכנת התרשים, בשלב הבא כותבים את האלגוריתם בפסאודו קוד, ורק בשלב השלישי עוברים לכתוב בשפה העילית הספציפית.
לעומת זאת, רבים הסוברים כי השימוש בתרשים זרימה מקנה הרגלי תכנות רעים העומדים בסתירה לתכנות מבני, ומטיפים כנגד השימוש בתרשימים מסוג זה.
רבות מהפעולות שאנו עושים בחיי היום יום, שיש בהן הסתעפויות של החלטות, אפשר לתאר בתרשימי זרימה.
ארגון התקינה הבין-לאומי הסדיר את הסמלים המוסכמים עבור תרשימי זרימה של נתונים, תוכניות ומערכות בתקן ISO-5807.
סמלים נפוצים בתרשים זרימה

אליפסה – התחלה / סיום
מלבן – תהליך
מלבן עם קווים אנכיים – תהליך המוגדר מראש (לרוב תוכן התהליך יפורט בתרשים נפרד)
מעוין – צומת לקבלת החלטה
מקבילית – קלט / פלט נתונים
מלבן בעל בסיס גלי – מסמך
גליל – קובץ נתונים / בסיס נתונים / מאגר מידע
טרפז הפוך – פעולה ידנית
משושה רחב בסיס – הכנה
ישנם סמלים נוספים המבטאים נתונים סדרתיים ועוד.
ישנן תוכנות מיוחדות התומכות בכתיבת תרשימי זרימה, אחת הפופולריות שבהן היא תוכנת "ויזיו" של חברת מיקרוסופט. קיימות גם תוכנות חופשיות המציעות פתרון לשרטוט תרשימי זרימה, למשל ה־ Draw של אופּן אופיס, ו־Dia המהווה חלק מפרויקט Gnome.
היבטים חינוכיים

תרשים הזרימה יכול לשמש ככלי עזר להוראה, לצורך המחשה וארגון של חומר הלימוד. למשל, תרשים זרימה של מחזור המים בטבע.
ראו גם

עץ (תרשים)
תרשים זרימת נתונים
מפת מושגים
הערות שוליים

↑  14:00-17:00, ISO 5807:1985, ISO (באנגלית)
↑  Dia
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538452105171  BnF: cb11940186h (data)  GND: 4131768-3  LCCN: sh85049286  NARA: 10628870  NKC: ph127478 
סמלים שונים היכולים לשמש לבניית תרשים זרימה.
.scot

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  15 ביולי 2014 
 dot.scot
 
‎.scot הוא GeoTLD בסקוטלנד, ובגאלית סקוטית.
ב־27 בינואר 2014, דוטסקוט רישום הודיעה כי הסכימה לתנאים להפעלת שם הדומיין .scot, עם תוכניות להפעילו מאוחר יותר בקיץ 2014.
ב־15 ביולי 2014, .scot הושק רשמית. שם התחום הראשון של .scot שהופעל בשידור חי היה calico.scot, שנרשם על ידי חברת האירוח Calico Internet Ltd.
ב־17 בפברואר 2015, הממשלה הסקוטית העבירה את אתר האינטרנט שלה מ- scotland.gov.uk ל-gov.scot. כמו כן, הפרלמנט הסקוטי עבר מ-scotish.parlament.uk לparliament.scot במאי 2016.
התיקון העולמי לשנת 2017 להסכם הרישום החדש של GeoTLD נכנס לתוקף החל מ-31 ביולי 2017.
ב־3 במאי 2018 הרישום dotScot ביטל את מגבלות הרישום בתחומי יישוב (בהתבסס על ערים וכו') ושמות פרימיום אחרים.
ראו גם

.cymru
הערות שוליים

↑  "Net gains: Scottish domain name bid aims to boost national identity | Scotland". News. 2011-06-28. אורכב מ-המקור ב-27 בינואר 2016. נבדק ב-2015-08-10. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Available for sale later this summer". .scots. .scots. 13 ביולי 2014. אורכב מ-המקור ב-10 ביוני 2014. נבדק ב-13 ביולי 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Scotland's e-break: Internet domain .scot launched". Russia Today. Russia Today. 15 ביולי 2014. ארכיון מ-2020-11-25. נבדק ב-16 ביולי 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "New internet domain .scot launches". BBC. 15 ביולי 2014. ארכיון מ-2020-12-03. נבדק ב-11 ביוני 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  ceu@scotland.gsi.gov.uk, Scottish Government, St. Andrew's House, Regent Road, Edinburgh EH1 3DG Tel:0131 556 8400 (13 בינואר 2012). "The Scottish Government - Home Page". ארכיון מ-2018-11-29. נבדק ב-2018-11-29. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "ScottishGovernment - News - www.gov.scot". Scotland.gov.uk. אורכב מ-המקור ב-26 באוגוסט 2015. נבדק ב-5 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Our website address is changing!". Facebook. Scottish Parliament. 2016-03-31. ארכיון מ-2021-02-07. נבדק ב-2018-05-24.
↑  ".scot Registry Agreement". 23 בינואר 2014. ארכיון מ-2020-11-25. נבדק ב-10 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "DotScot Frenzy!". 3 במאי 2018. ארכיון מ-2020-11-06. נבדק ב-11 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט ובנושא סקוטלנד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תהאג'וד

תהאג'וד (בערבית: تهجد, תעתיק מדויק: תהג'ד) הידוע גם כ"תפילת הלילה", היא תפילת רשות באסלאם. היא אינה אחת מחמש תפילות החובה היומיות, אך למרות זאת מוחמד נהג להתפלל את התפילה באופן קבוע, וגם נהג להמליץ לחסידיו ולעודדם להתפלל את התפילה הזאת על בסיס קבוע.
ראיות לתהאג'וד בקוראן

"ובלילה, התאמץ בו, עוד תפילת רשות, אולי יעניק לך ריבונך מקום מכובד ונישא" - הקוראן פרק 17 פסוק 79.
"ואלה הם אשר סוגדים בלילות לריבונם" - הקוראן פרק 25 פסוק 64.
הזמן של תפילת התהאג'וד

לפי ההלכה האסלאמית, ניתן להתפלל את תפילת התהאג'וד בכל חלק של הלילה, ובלבד שזה יהיה לאחר תפילת החובה החמישית.
על פי אבן חג'ר אל-עסקלאני, לא היה זמן ספציפי בלילה שבו מוחמד נהג להתפלל את התהאג'וד, אך על פי פרשנים אחרים מומלץ להתפלל תפילה זו באמצע החלק האחרון של הלילה.
מספר הרכעאת

פוסקי ההלכה האסלאמיים מסכימים על כך שאין מספר ספציפי של רכעאת שצריך לבצע בתפילת התהאג'וד, לא מספר מינימלי ולא מקסימלי, אם כי נהוג להתפלל לפחות שתי רכעאת.
ראו גם

צלאה
הערות שוליים

↑  warfare prayer for husband, rajendrasacademy.com
↑  Tahajjud - Night Prayer, Omar Mosque - Masjid Omar - Wollongong, ‏2018-06-05 (באנגלית)
↑  The Quranic Arabic Corpus - Translation, corpus.quran.com
↑  What's the Right Way to Perform Tahajjud?, About Islam (באנגלית)
↑  Ever Thought of Performing Tahajjud Prayers? It’s Easy, Malawi Muslims Official Website, ‏2010-06-11 (באנגלית)
| אסלאם |
| --- | --- | --- |
| חמשת עמודי האסלאם | שהאדה (העדות) • אלצלאה (התפילה) • אלזכאה (הצדקה) • צום • אלחאג' (העלייה לרגל) | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| פלגים עיקריים | אסלאם סוני • אסלאם שיעי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אישים מרכזיים | מוחמד • ח'ליף ושושלות הח'ליפים • נביאי האסלאם • אימאם שיעי • מהדי • בני לווייתו של מוחמד • נשות מוחמד | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| דמויות היסטוריות נוספות | פאטמה בת מוחמד • עבדאללה אבן א-זובייר • אבו להב | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| קרבות בראשית האסלאם | קרב בדר • קרב אוחוד • קרב השוחה • קרב ח'ייבר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אנשי דת (עולמא) | מאלכ אבן אנס • אל נעמאן בן ת'אבת אבו חניפה • אחמד אבן חנבל • מוחמד אבן אידריס א-שאפעי • אבן חג'ר אל-עסקלאני • אל-ע'זאלי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| ערים קדושות | מכה • אל-מדינה • ירושלים • נג'ף • כרבלא • כופה • כאט'מיה • משהד • סאמרא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| האתרים הקדושים ביותר | מסגד אל-חראם • מסגד הנביא • מסגד אל-אקצא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| חגים | הג'רה • לוח השנה המוסלמי • עיד אל-פיטר • עיד אל-אדחא • עשוראא • ארבעין • לילת אל-קאדר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| מבנים | מסגד • מינרט • מחראב • הכעבה • אדריכלות איסלאמית | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| תפקידים דתיים | אייתולה • מרג'ע • אימאם • מולא • קאדי • מופתי • מואזין |  |
| טקסטים וחוקים | קוראן • חדית' • אסנאד • מתן • תפסיר • סונה • פיקה • פתווה • שריעה |  |
| אסכולות השריעה | חנפית • חנבלית • ג'עפרית • מאלכית • שאפעית |  |
| אסכולות הכלאם | אשעריה • ג'בריה • מאתורידי • מורג'יאה • מֻעתזילה |  |
| פלגים שיעים | את'נא עשריה • אסמאעיליה • זיידים |  |
| פלגי הח'וארג' | צאפריים • אזארקה • איבאדיה |  |
| תנועות | סופיות • והאביה • סלפיה • אסלאמיזם • אסלאם ליברלי |  |
| פלגים אחרים | אומת האסלאם • חמשת האחוזים • המסורים • אחמדים • זקרי • עלווים |  |
| אמונות קשורות | באביזם • בהאאים • יזידים • סיקיזם |  |
פורטל אסלאם • מונחים בסיסיים • כל הערכים
תצעק את זה

"תצעק את זה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי נאור אורמיה. הוא יצא לאור ב-4 בנובמבר 2013, על ידי חברת התקליטים יוניסל, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן. נכתב והולחן על ידי אורמיה, והופק על ידי עמית בלייז ושרון גל. ל"תצעק את זה" לא הופק וידאו קליפ רשמי, אם-כי ביום צאת השיר הועלה קטע אודיו רשמי שלו בערוץ היוטיוב של הזמר. נכון למאי 2023 עומד מונה הצפיות של הסרטון על כ-73 אלף צפיות.
ב-7 בנובמבר 2013 נכנס למצעד הפזמונים העבריים השבועי של המדיה פורסט, "המוביל הארצי", במקום השלישי. בשבוע לאחר מכן עלה למקום השני – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. לבסוף, ב-28 בנובמבר, יצא מהדירוג לאחר שלושה שבועות צעידה רצופה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2013)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2013)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2013)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2013)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 2 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 4 בנובמבר 2013 | הזרמת מוזיקה | הפיל |  |
הערות שוליים

↑  תצעק את זה, באתר פליילינק
↑   תצעק את זה, בביצוע מאיה אברהם, סרטון  באתר יוטיוב
↑  תצעק את זה - Single
| נאור אורמיה |
| --- | --- |
אלבומי אולפן: נאור אורמיה • תתני קצת ממך
מיני-אלבומים: משהו אמיתי, Pt. 1
סינגלים: "מה שאת צריכה" • "משתגע" • "תני לי סימן" • "תצעק את זה" • "והיא תראה"
שיתופי פעולה: "בלילות"
.bangla

| --- | --- |
 סוג:  סיומת אינטרנט מבונאמת של מדינה 
 תקופת הפעילות:  2011–הווה (כ־13 שנים) 
 www.btcl.gov.bd
 
‎.বাংলা (ברומניזציה: ‎.bangla) היא סיומת אינטרנט משנית בבנגלדש. היא מיועדת לכתובות אינטרנט בשפה הבנגלית. বাংলা מתועתק ל"בנגלה", אך כתובות האינטרנט יסתיימו ב-বাংলা. הסיומת מנוהלת על ידי משרד הדואר, הטלקומוניקציה וטכנולוגיית המידע.
‎.bd היא סיומת אינטרנט העיקרי של קוד המדינה באינטרנט (ccTLD) עבור בנגלדש.
.বাংলা הוצג בשנת 2011 אך הועבר לחברת התקשורת בבנגלדש בשנת 2016, כלומר שהתהליך של הגדרת תחומי משנה יכול להתחיל. বাংলা זמין לרישום לכולם מאז 16 בדצמבר 2016.
ראו גם

.bd
הערות שוליים

↑  "Delegation Record for .বাংলা". אורכב מ-המקור ב-2016-10-13. נבדק ב-2016-10-13.
↑  "Bangladesh Gets "dot বাংলা" (.বাংলা) Domain". אורכב מ-המקור ב-2016-10-14. נבדק ב-2016-10-13.
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט ובנושא בנגלדש. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
.au

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  5 במרץ 1986 
 סטטוס:  פעיל
 רשם:  .au Domain Administration 
 חסות:  .au Domain Administration 
 www.auda.org.au
 
au. היא סיומת האינטרנט הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) של שמות המתחם (domain name) של אוסטרליה, קיימת מאז 1986.
בהתחלה התבצע הרישום על ידי אוניברסיטת מלבורן וכעבור כחמש שנים הוקם איגוד הרישום auDA אשר קיבל מממשלת אוסטרליה את האחראיות על נושא רישום הדומיינים האוסטרלי. איגוד זה הצטרף לICANN ב-2001. איגוד האינטרנט האוסטרלי הוא מלכ"ר וחברים בו נציגים מגופים הקשורים לתחום.
מאז 2002 ניתן לרשום את שמו של מתחם רק דרך רשמים מורשים ולא ישירות באיגוד. כמו כן אי אפשר לרשום שמות מתחם מרמה שנייה (כמו mycompany.au) אלא רק תחת תת-סיומת המתארת את הישות עבורה נרשם שם המתחם.
בנוסף לסיומת au שולטת אוסטרליה גם על סיומות של טריטוריות שבשליטתה, אשר מסיבות שונות קיבלו סיומות משל עצמן:
.cc הסיומת הלאומית של איי קוקוס
.cx הסיומת הלאומית של אי חג המולד
.hm הסיומת הלאומית של האי הרד ואיי מקדונלד
.nf הסיומת הלאומית של האי נורפוק
תתי סיומת

.com.au לארגונים מסחריים
.net.au ספקי אינטרנט וגופים הקשורים לתחום
.org.au וכן .asn.au עמותות וארגונים ללא כוונת רווח
.edu.au מוסדות לימוד
.gov.au ממשלת אוסטרליה ומוסדותיה
.csiro.au מכוני מחקר
.id.au אתרים פרטיים
.act.au טריטוריית הבירה האוסטרלית
.nsw.au ניו סאות' ויילס
.nt.au הטריטוריה הצפונית
.qld.au קווינסלנד
.sa.au אוסטרליה הדרומית
.tas.au טסמניה
.vic.au ויקטוריה
.wa.au אוסטרליה המערבית
ישנן סיומות נוספות כמו .info.au שנעשה בהן שימוש בעבר אולם הפסיקו להשתמש בהן, או מכיוון שאינן אקטואליות או בגלל ארגון מחודש של שמות התחום.
נעשה שילוב בין תתי הסיומת כך שבית ספר במערב אוסטרליה יקבל את הכתובת:
schoolname.wa.edu.au
משרד ממשלתי בניו סאות' ויילס יקבל כתובת במבנה deptname.nsw.gov.au
.aw

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1996 
 סטטוס:  פעיל
 רשם:  SETAR 
 חסות:  SETAR 
 אתר רשמי
 
‎.aw היא סיומת האינטרנט בארובה. היא מנוהלת על ידי חברת "SETAR".
סיומות אינטרנט משניות

הרשמות מותרות ישירות ברמה השנייה, אך יש גם תת-דומיין .com.aw המיועד לאתרים מסחריים. מרבית ההרשמות נעשות דרך אתר SETARNET דרך www.setar.aw
כמו כן, חלה עלייה ברישומי .pro.aw המיועדים למקצוענים בארובה.
ראו גם

.nl
.site

.site הוא תחום כללי ברמה העליונה המשמש במערכת שמות הדומיינים של האינטרנט. הדומיין הועבר רשמית ל-DotSite Inc (חלק מ-Radix) ב־12 במרץ 2015. בשנת 2000, שנים לפני הבעלות הנוכחית, חברה אחרת (Affilias LLC) ניסתה להגיש בקשה לבעלות על ה-TLD, יחד עם .info ו-.web.
שימוש

תחום ה-.site הגיע למיליון רישומי דומיינים בפברואר 2019. Radix טוענת שכ־70% מהדומיינים הרשומים הללו היו של עסקים קטנים ובינוניים בתחומים כמו מסחר אלקטרוני וטכנולוגיית מידע.
לדומיין.site היו בעיות קלות עם ניצול לרעה למטרות ספאם ומטרות הונאה.