stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רות ברטל
מחקרים > ספריה

אהבה ארצית – אהבה שמיימית: הזוג המקראי בראי האמנות המערבית, ירושלים: הוצאת מאגנס, 2003
"ותהי לו לאישה, ויאהבה": האמהות והאבות בראי האמנות המערבית, ירושלים: הוצאת כרמל, 2018
The Book of Ruth and Blanche of Castile, Leiden: Alexandros Press, 2023 ISBN 9789490387129
מחקרים > מאמריה

"בורגנות או אצולה בכנסיית המנזר בפיאסקה שבספרד", בתוך: ב"ז קדר (עורך), התרבות העממית, ירושלים: מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, 1996, עמ' 75–94
"האות הראשה כעיטור וכסמל", מותר 3, 1996, עמ' 59–64
" 'בעצב תלדי בנים' – תיאורי הלידה על פי הטקסט המקראי האמנות ימי הביניים", מותר 5, 1997, עמ' 91–96
"The Iconographical Interpretation of the Tympanum of San Pelayo de Mena – Reconsidered", Goya 192, 1986, pp. 322–329
"The Survival of Early Christian Symbols in 12th Century Spain", Principe de Viana 181, 1987, pp. 299–315
"Le programme iconographique du portail roman de Sainte Marie d'Oloron, et son contexte historique", Cahiers de Saint Michel de Cuxa 18, 1987, pp. 95–124
"Le fouet et la verge – les avatares d'un symbole", Politique et Religion dans le Judaisme ancien et medieval (Interventions au Colloque des 8–9 decembre 1987, Centre d'Etudes juives, Universite Paris-IV Sorbonne), 1989, pp. 128–140
"The Iconographic Programs of Santa Maria in Piasca: an Image of the Contemporary Reality", Arte Medievale 2, 1992, pp.1–13
"L'Orient exotique dans l'iconographie biblique medievale – texte et image", L'Europe et la Bible, Clermont Ferrand, 1992, pp. 47–60
"The Early Representations of Urban Society in Romanesque Sculpture: the Formation of a new Iconography", Studi Medievali, 1992, pp. 109–143
“La coexistencia de los signos apotropaicos cristianos y paganos en las entradas de las iglesias romanicas”, Archivo Espanol de Arte, 1993, pp.113–132
“Le Cantique des Cantiques – Texte et Image,” Les cahiers de Saint-Michel de Cuxa, 1994, pp. 121–128
“Medieval Images of 'Sacred Love': Jewish and Christian Perceptions”, Assaph – Studies in Art History 2, 1996, pp. 93–109
“Anges et louange du triomphe chrétien en Espagne,” Les cahiers de Saint-Michel de Cuxa, 1997, pp. 29–40
“Images of the ‘Orientals’ in Biblical Iconography: Western and Byzantine Peceptions”, Assaph 3, 1998, pp. 131–148
“On the Wings of an Eagle – Medieval Transmutations of a Classical Metaphor”, Assaph 4, 1999, pp. 79–89
" 'Where has your beloved gone?' The staging of the Quarere Deum on the murals of the Cistercian convent at Chelmno", Word and Image 16, 2000, pp. 270–288.
"The Song of Songs and the Art of Marital Affection – The Fifteenth Century Nederlandish Canticum Canticorum", Assaph 7, 2002, pp. 59–94
"La representación de un compromiso nupcial regio en una fachada románica hispana", in: Rocío Sánchez Ameijeiras y José Luis Gabriel y Galán (eds.), El Tímpano románico. Imágines, estructuras y audiencias, Santiago de Compostela: Xunta de Galicia, 2004, pp. 281–294
"The Coexistence of Christian and Pagan Apotropaic Signs in Spanish Romanesque Sculpture", Assaph 10–11, 2005-6, pp. 495–518
"The Image of the Saracen in Romanesque Sculpture: Literary and Visual Perceptions", In: Susan B. Edgington, Luis García-Guijarro (eds.), Jerusalem the Golden: The Origins and Impact of the First Crusade (OUTREMER serie, vol 3), Brepols Publishers, 2014, pp. 329-345
ריקי גרין

| --- | --- |

גרין במדי אוניברסיטת מישיגן, 1976
 לידה:  18 באוגוסט 1954 (בן 70) שיקגו, אילינוי, ארצות הברית
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.83 מטרים
 מכללה:  אוניברסיטת מישיגן
 דראפט:  בחירה מספר 16, 1977 גולדן סטייט ווריורס
 קבוצות כשחקן
 1977–1978 1978 1978–1980 1980–1988 1988–1989 1989 1989–1990 1990–1991 1991–1992:  גולדן סטייט ווריורס דטרויט פיסטונס הוואי וולקנוס יוטה ג'אז שארלוט הורנטס מילווקי באקס אינדיאנה פייסרס פילדלפיה 76' בוסטון סלטיקס
 הישגים כשחקן
 בחירה למשחק האולסטאר של ה-NBA‏ (1984)
ריקי גרין (באנגלית: Rickey Green; נולד ב-18 באוגוסט 1954) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1977–1992. לאורך 14 עונותיו ב-NBA שיחק עבור 8 קבוצות שונות, השתתף פעם אחת במשחק האולסטאר (1984), והעמיד ממוצעים כוללים של 9.4 נקודות, 5.5 אסיסטים, 1.9 ריבאונדים ו-1.4 חטיפות למשחק.
קריירת מכללות

גרין נולד וגדל בשיקגו שבאילינוי, ובשנת 1973 החל ללמוד באוניברסיטת ונסן אשר באינדיאנה. בשנת 1975 עבר ללמוד ולשחק באוניברסיטת מישיגן, ובשתי עונותיו בקבוצת הכדורסל שלה רשם ממוצעים של 19.7 נקודות ו-4.2 אסיסטים למשחק. בעונת 1975/1976 הוביל את הקבוצה למעמד גמר טורניר אליפות המכללות בפעם השנייה בלבד בתולדותיה, בו היא הפסידה מול אוניברסיטת אינדיאנה בתוצאה 68–86. בעונה העוקבת הודחה מישיגן בשלב רבע הגמר, על אף יכולת טובה של גרין אשר נבחר לחמישיית העונה של ליגת המכללות (First-team All-American).
קריירת משחק > השנים הראשונות

בדראפט ה-NBA‏ 1977 נבחר גרין בבחירה ה-16, על ידי גולדן סטייט ווריורס. באוקטובר 1978 הועבר בטרייד לדטרויט פיסטונס, ממנה שוחרר לאחר 27 משחקים.
בין השנים 1978–1980 שיחק בקבוצת "הוואי וולקנוס" מליגת ה-CBA.
קריירת משחק > יוטה ג'אז

לקראת עונת 1980/1981 חזר ל-NBA, כאשר חתם על חוזה ביוטה ג'אז. בתקופתו עם הג'אז ביסס את מקומו כרכז הפותח של הקבוצה, והיה אחד משחקניה המובילים לצדם של אדריאן דאנטלי, דארל גריפית', ת'רל ביילי ומארק איטון. בעונת 1983/1984 נבחר להשתתף במשחק האולסטאר של ה-NBA בפעם היחידה בקריירה, לאחר שהוביל את כל שחקני הליגה עם ממוצע של 2.7 חטיפות למשחק, אליהן הוסיף ממוצעים של 13.2 נקודות ו-9.2 אסיסטים למשחק. באותה עונה סייע ליוטה להעפיל לשלב הפלייאוף לראשונה בתולדותיה, מהמקום השני במערב, והיא אף גברה על דנוור נאגטס (3–2) בסיבוב הראשון. בכל 4 העונות הבאות של גרין ביוטה העפילה הקבוצה לפלייאוף, אך באף אחת מהפעמים לא צלחה את השלב השני.
ב-10 בנובמבר 1982 קבע גרין שיא מועדון של 9 חטיפות במשחק מול דנוור נאגטס. ב-14 בפברואר 1984 מסר שיא קריירה של 20 אסיסטים במשחק מול אטלנטה הוקס, וכחודשיים לאחר מכן קלע שיא קריירה של 45 נקודות מול הנאגטס.
קריירת משחק > שלהי הקריירה

בדראפט ההרחבה של שנת 1988 נלקח גרין בבחירה העשירית על ידי שארלוט הורנטס. בשנים הבאות שיחק עבור מילווקי באקס, אינדיאנה פייסרס, פילדלפיה 76' ובוסטון סלטיקס, בטרם פרש ממשחק בסיום עונת 1991/1992.
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות הקריירה של גרין ב-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות המכללות של גרין, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1977, באתר basketball-reference.com
↑  הג'אז מכבדים את קבוצת עונת 1983/1984 אשר הצילה את המועדון, באתר deseret.com,‏ 23 במרץ 2014
↑  סטטיסטיקות המשחק בין יוטה לדנוור, 1982, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות המשחק בין יוטה לאטלנטה, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות המשחק בין יוטה לדנוור, 1984, באתר basketball-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט ההרחבה 1988, באתר basketball-reference.com
רות בראדלי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 בינואר 1987 (בת 37) דבלין, אירלנד 
 מדינה:  אירלנד 
 תקופת הפעילות:  מ-2002 
 פרופיל ב-IMDb
 
שרון רות בראדלי (באנגלית: Sharon Ruth Bradley; נולדה ב-24 בינואר 1987) היא שחקנית אירית. היא ידועה בעיקר מהופעתה בתפקיד אמילי מרצ'נט בסדרה "בראשית" (2011), ובתפקיד קארן ווס בסדרה "אנושיים" (2015–2018). עוד שיחקה בתפקידים קבועים בסדרות "Legend",‏ "The Innocence Project",‏ "Plus One", ו-"Love/Hate". ב-2007 זכתה באדלי בפרס IFTA לשחקנית המשנה הטובה ביותר על הופעתה במיני-סדרה "אבק כוכבים". ב-2010 זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי של מילאנו על הופעתה בסרט "In Her Skin".
ביוגרפיה

בראדלי נולדה בעיר דבלין שבאירלנד לשחקנית שארלוט בראדלי. עד גיל חמש חייתה בניופאונדלנד. היא נרשמה לטריניטי קולג' שבדבלין כדי ללמוד דרמה ושפות, אך נשרה אחרי שלושה שבועות, ועברה לגור בלונדון.
ב-2002 הופיעה לראשונה על המסך בתפקיד ג'ורג'יה גרייסי בסדרה "Ultimate Force", ובתפקיד אנג'לה בסרט הטלוויזיה "Sinners".
ב-2003 שיחקה בסדרה "The Clinic", ב-2004 הופיעה בסדרה "Love Is the Drug", וב-2006 בסדרה "The Innocence Project". עוד הופיעה בסדרה "Plus One" ובשתי עונות של הסדרה "Love/Hate".
ב-2007 הנחתה בראדלי את טקס פרסי הקולנוע והטלוויזיה האיריים. ב-2007 זכתה בפרס IFTA לשחקנית המשנה הטובה ביותר על הופעתה במיני-סדרה "אבק כוכבים". ב-2009 כיכבה בסרט "In Her Skin", המבוסס על סיפור אמיתי של נערה אוסטרלית שנעדרת, ובהמשך מתגלה שהיא נרצחה על ידי חברת ילדות. בראדלי זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר בפסטיבל הסרטים של מילאנו על הופעתה בסרט.
בסוף 2010 כיכבה בסרט המפלצות האירי "Grabbers", שהוקרן לראשונה באוגוסט 2012, ובהמשך הוקרן ברחבי העולם.
בראדלי שיחקה בתפקיד אמילי מרצ'נט בעונות הרביעית והחמישית של סדרת המדע בדיוני "בראשית" של רשת ITV.
היא גילמה את דמות המלווה של הדוקטור, מולי או'סאליבן, בסדרת האודיו של "דוקטור הו" "Dark Eyes".
ב-2015 החלה בראדלי לשחק בתפקיד מפקחת בילוש קארן ווס בסדרת המדע בדיוני של ערוץ 4 ו-AMC "אנושיים".
בסתיו 2019 גילמה את אנג'י בסדרת הטלוויזיה "Guilt" של ה-BBC.
פילמוגרפיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 |  | Sinners | אנג'לה | סרט טלוויזיה |
| 2002 |  | Ultimate Force | ג'ורג'יה גרייסי | בפרק "The Killing of a One-Eyed Bookie" |
| 2003 |  | The Clinic | מויה קסידי | סדרת טלוויזיה (3 פרקים) |
| 2004 |  | Love Is the Drug | ברנדה | (4 פרקים) |
| 2005 |  | Showbands | מגי | סרט טלוויזיה |
| 2005 |  | The Golden Hour | ארין קופר | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2006 | אבק כוכבים | Stardust | אנטואנט קיגן | פרס IFTA לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד משנה |
| 2006 |  | Flyboys | לורה |  |
| 2006 |  | Legend | ג'סינטה | סדרת טלוויזיה (6 פרקים) מועמדת לפרס IFTA לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד ראשי |
| 2006–2007 |  | The Innocence Project | בת' מקנייר | סדרת טלוויזיה (8 פרקים) |
| 2007 |  | Comedy Showcase | לורה | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2008 |  | Alarm | מולי |  |
| 2009 |  | Plus One | לורה | סדרת טלוויזיה (5 פרקים) |
| 2009 |  | In Her Skin | קרוליין ריד רוברטסון | זכייה בפרס השחקנית הטובה ביותר בפסטיבל הסרטים של מילנו |
| 2009 |  | Rásaí na Gaillimhe | Garda Aoife Ní Chaoimh | סדרת טלוויזיה (4 פרקים) מועמדת לפרס IFTA לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד ראשי |
| 2009 |  | Love | סאל | סרט קצר |
| 2010–2011 | אהבה/שנאה | Love/Hate | מרי טרייסי | סדרת טלוויזיה (9 פרקים) |
| 2011 | בראשית | Primeval | אמילי מרצ'נט | סדרת טלוויזיה (9 פרקים) |
| 2012 |  | Grabbers | גרדה ליזה נולן | פרס IFTA לשחקנית הטובה ביותר בסרט קולנוע |
| 2012 | טיטניק | Titanic | מרי מלוני | מיני-סדרה |
| 2012 | דוקטור הו | Doctor Who | מולי או'סאליבן | בפרק "Dark Eyes" |
| 2012 | שלישייה | Threesome | ג'ולי | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2012 |  | Beauty and the Beast: A Dark Tale | גרייס | סרט טלוויזיה |
| 2013 |  | Big Thunder |  | סרט טלוויזיה |
| 2013 |  | The Sea | קלייר |  |
| 2013 |  | Breakfast Wine | ליידי | סרט קצר |
| 2013 |  | Horizon | לורה | סרט טלוויזיה |
| 2015 |  | Pursuit | גריין |  |
| 2015–2018 | אנושיים | Humans |  |  |
| 2016 | מרד | Rebellion | פרנסס או'פלאהרטי | מיני-סדרה |
| 2016 | חגים | Holidays | אליזבת' קאלן | בפרק "יום פטריק הקדוש" |
| 2016 |  | The Flag | צ'ארלי |  |
| 2016 | החטא הקדמון | The Fall | וולאס | סדרת טלוויזיה (5 פרקים) |
| 2017 |  | Daphne | טרייסי |  |
| 2017 | חלומות חשמליים | Philip K. Dick's Electric Dreams | יארו פיטרסון | בפרק "Human Is" |
| 2018 | נפרדנו כך | The Split | לורן ברוקר | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2018 |  | Agatha and the Truth of Murder | אגאתה כריסטי | סרט טלוויזיה |
| 2019, 2023 | רגשות אשמה | Guilt | אנג'י קרטיס | תפקיד ראשי (עונה 1) תפקיד אורח (עונה 3); 5 פרקים |
| 2022 | הפלא | The Wonder | מגי ריאן | סרט של נטפליקס |
| 2023 | הזהב (אנ') | The Gold | איזבלה קופר | 4 פרקים |
הערות שוליים

↑  Donal Lynch (28 בדצמבר 2015). "Rebel Rebel: the book on Ruth Bradley, one empowered actress". Irish Independent. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Flyboys, נבדק ב-2016-10-06
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb166883609 (data)  GND: 1026747244  ISNI: 0000 0001 2368 5602  LCCN: no2011115211  SNAC: w6fw2pq8  VIAF: 173634273   WorldCat (עם VIAF): 173634273
רבי יוסי בן כיפר

| --- | --- |
 לידה:  ארץ ישראל, האימפריה הרומית
 מקום פעילות:  ארץ ישראל ובבל
 השתייכות:  דור חמישי לתנאים
 רבותיו:  רבי אלעזר בן שמוע, רבי שמעון שזורי
 בני דורו:  רבי אחי ברבי יאשיה, רבי דוסתאי ברבי ינאי, רבי דוסתאי ברבי יהודה
 
רבי יוסי בן כיפר (לעיתים מוזכר בשם רבי יוסי בן קיפר) היה תנא בן הדור החמישי שחי בסוף המאה ה-2 לספירה בארץ ישראל ולפרקים שהה גם בבבל. מוזכר בשני התלמודים, בתוספתא במסכתות קטנות ובמדרשי ההלכה.
קורות חייו

רבי יוסי בן כיפר נולד בארץ ישראל למשפחת כהנים. היה תלמידם של רבי אלעזר בן שמוע ורבי שמעון שזורי. היה חבירם של התנאים רבי דוסתאי ברבי ינאי ורבי דוסתאי ברבי יהודה. כבר בדור הרביעי לתנאים, בחייהם של רבותיו היה מתלמידי החכמים ואף כונה "גדול דור".
קורות חייו > שליחותו לבבל בעניין קידוש החודש

לאחר שפסקו גזירות אדריאנוס התכנסו רבי מאיר, רבי יהודה, רבי יוסי, רבי שמעון, רבי נחמיה ורבי יוחנן הסנדלר בבקעת בית רימון ועיברו את השנה. מכיוון שבזמן הגזירות נהג חנניה בן אחי רבי יהושע לעבר שנים ולקדש חודשים שלחו החכמים את רבי יוסי בן כיפר יחד עם תנא נוסף שלא נמסר שמו אבל צוין שהיה נכדו של רבי זכריה בן קבוטל לדרוש מחנניה להפסיק לעבר שנים.
מכיוון שרבי יוסי ונכדו של זכריה בן קבוטל לא היו מוכרים בבבל הם החליטו לפעול בעורמה כדי שיהודי בבל יכירו בסמכותם ויקבלו את טענותיהם נגד חנניה. כשחנניה ראה את רבי יוסי וחבירו שאל אותם מה מטרת בואם לבבל הם ענו שבאו ללמוד תורה. הוא הכריז עליהם, "אנשים הללו גדולי הדור הם ואבותיהם שמשו בבית המקדש". לאחר הכרזתו החלו לפסוק ההפך ממנו עד שהוא הכריז עליהם "אנשים הללו של שווא הם של תוהו הם" (כלומר אנשים שאין להם שום מעלה), והם אמרו לו שאחרי שהכריז שהם גדולי דור הוא לא יכול לטעון שהם אנשים בלי שום מעלה.
כך הצליחו רבי יוסי ונכדו של זכריה בן קבוטל להיות מוכרים גם בקרב יהודי בבל כגדולי דור ואז נגשו למשימתם לטפל בנושא עבור השנים בבבל. הם שאלו את חנניה למה הוא מעבר שנים בחוץ לארץ והוא ענה להם שגם רבי עקיבא עיבר שנים בחו"ל והם ענו לו שרבי עקיבא עיבר שנים מפני שלא היו בארץ חכמים והוא ענה להם שגם הוא מעבר שנים מפני שאין בארץ חכמים כמותו והם ענו לו "גדיים שהנחת נעשו תיישים" (כלומר התלמידים הפכו לחכמי הדור) והם שלחו אותנו לומר לך להפסיק לעבר שנים ואמרו שהם מנדים אותך אם לא תשמע להם. בנוסף השליחים אמרו לאנשי בבל בשם חכמי ארץ ישראל שאם אינם שומעים, שיעלו להר ויבנו מזבח ויאמרו שאין להם חלק באלוקי ישראל (כלומר שעיבור השנה בנפרד מארץ ישראל נחשב כעבודת עבודה זרה) ובתגובה כל העם בכו ואמרו "חס ושלום! יש לנו חלק באלהי ישראל". ואכן בסופו של דבר חנניה הפסיק לעבר שנים והורה ליהודי ארץ ישראל לקבל את עיבורם של חכמי ארץ ישראל.
קורות חייו > בשליחותו של רבי אחי ברבי יאשיה

מסופר בגמרא שהתנא רבי אחי ברבי יאשיה מהעיר הוצל הפקיד כלי כסף אצל סוחרים מנהרדעא, ושלח את רבי יוסי בן כיפר יחד עם חבירו רבי דוסתאי ברבי ינאי להביא בשבילו את הפיקדון. כשהגיעו רבי יוסי ורבי דוסתאי לנהרדעא הסוחרים הביאו להם את הפיקדון ודרשו מהם לעשות 'קניין' על החפץ כדי שאם בדרך הפיקדון יפגע הסוחרים לא יהיו חייבים לשלם משום שכבר הקנו את החפץ לשליחיו של רבי אחי וזה נחשב שהחזירו את הפיקדון. רבי יוסי ורבי דוסתאי סירבו לעשות קניין ובתגובה הסוחרים דרשו מהם להחזיר להם את הפיקדון כי הם רוצים להחזיר רק לר' אחי עצמו כדי שלא להתחייב את שווי הכלי אם יפגע בדרך. רבי דוסתאי הסכים להחזיר את הכלי לסוחרים אבל רבי יוסי לא הסכים והסוחרים התחילו לצער אותו כדי להכריח אותו להחזיר את הכלי והוא לא הסכים. הסוחרים התלוננו לרבי דוסתאי על כך שחבירו לא מוכן להחזיר להם את הכלי והוא אמר להם להכות הרבה את רבי יוסי עד שיסכים להחזיר להם את הכלי.
כשחזרו רבי יוסי ורבי דוסתאי להוצל, התלונן רבי יוסי לרבי יאשיה שלא רק שרבי דוסתאי לא עזר לו אלא שהוא גם הציע לסוחרים להכותו יותר. רבי אחי שאל את רבי דוסתאי למה הוא עשה מה שעשה, ורבי דוסתאי ענה שהסוחרים הם גברתנים שאם הם אומרים לשלוחיהם לכפות מישהו השלוחים כופתים אותו ואם אומרים לשלוחיהם להרוג מישהו השלוחים הורגים אותו והוא חשש שיהרג ומי יתן לאביו ינאי בן כמותו. לאחר שרבי יאשיה הבין מרבי דוסתאי שהסוחרים קרובים למלכות ויש להם סוסים ופרדים ולכן קשה לברוח מהם הוא אמר לרבי דוסתאי שהוא עשה בסדר שהרי לא הייתה לו ברירה. מסיפור זה ניתן לראות את מסירותו של רבי יוסי שאף על פי שהיה בסכנת נפשות התמיד בשליחותו וסירב למסור את החפץ לסוחרים.
טענת רבי אהרון היימן שהיו שני תנאים בשם זה

רבי אהרון היימן טען שהיו שני תנאים בשם זה, הראשון היה בן הדור הרביעי לתנאים ותלמידו של רבי שמעון שזורי והוא זה שנשלח לבבל בזמנו של חנניה בן אחי רבי יהושע והשני היה בן הדור החמישי לתנאים ותלמידו של רבי אלעזר בן שמוע והוא זה שנשלח בידי רבי אחי ברבי יאשיה לנהרדעא. הוכחתו העיקרית היא מכך שרואים שמצד אחד היה לרבי יוסי קשר עם רבי דוסתאי ברבי יהודה ורבי אחי ברבי יאשיה שהיו בני דורו של רבי (הדור החמישי) ומצד שני כבר בזמן חנניה בן אחי רבי יהושע מהדור השלישי ורבי מאיר, רבי יהודה, רבי יוסי, רבי שמעון, מהדור הרביעי הוא כונה "גדול הדור". בנוסף לקביעתו זו טען רבי אהרון היימן שהתנא הראשון נקרא רבי יוסי בן קיפר (באות ק) וכל המקומות שהוא מוזכר באות כ זה שגרסה משובשת וצריך לשנות לק.
אומנם אחרים (למשל הסדר הדורות) לא הבדילו בין שני התנאים וסברו ששניהם תנא אחד, ואת הסתירות ניתן ליישב שמצוי פעמים שחכם מדור אחד דן עם חכמים מהדור שלפניו ושאחריו, וזהו מפני שבגיל יחסית מבוגר היה חברו של חכם צעיר ממנו.
ראו גם

רבי אחי ברבי יאשיה
חנניה בן אחי רבי יהושע
רבנו פרץ

| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  ?–1295 
 פטירה:  1295 
 רבותיו:  יחיאל מפריז, שמואל מאיוורא, יצחק מקורביל 
 
ערך זה עוסק ברב מאחרוני בעלי התוספות. אם התכוונתם לפרשן תלמוד ומקובל ספרדי בן דורו של הר"ן, ראו .
רבנו פרץ בן אליהו מקורביל (חי במאה ה-13; נפטר בין 1297 ל-1299) היה מאחרוני בעלי התוספות.
קורות חייו ופועלו

למד אצל רבי יחיאל מפריז, רבי שמואל מאיוורא ורבי יצחק מקורביל. עמד בראש ישיבה בעיר קורביל. בין תלמידיו: רבי מרדכי בן הלל ורבי חיים בן שמואל אבן דוד מחבר הספר 'צרור החיים'.
רבנו פרץ כתב הגהות על ספרו של רבו רבי יצחק מקורביל, ספר מצוות קטן.
במהלך סיור בגרמניה יצר רבנו פרץ קשרי ידידות עם המהר"ם מרוטנבורג. לימים כתב הגהות והערות על הספר תשב"ץ קטן המלקט את מנהגיו של המהר"ם מרוטנבורג. כמו כן ערך קבצים של פירושי תוספות על התלמוד הבבלי.
קורות חייו ופועלו > תוספות רבנו פרץ

רבנו פרץ גם כתב תוספות משלו על מסכתות התלמוד, חיבורים אלו ידועים בכינוי 'תוספות רבנו פרץ'. חלק ניכר מתוספות אלו עברו שינויים על ידי תלמידיו של רבנו פרץ ולא נשארו בצורתם המקורית. תוספותיו של רבנו פרץ היו ידועים בקרב הלמדנים בספרד ובאיטליה כבר במאה ה-14 אך רק חלקן נדפסו.
התוספות שיש בידנו הם למסכתות ברכות, עירובין, סוכה, ביצה, יבמות, בבא קמא, בבא מציעא, מכות ופסחים (פרקים א' - ד', פרק י' נדפס בספר המרדכי לפסחים ובטעות הוכנס למהדורות האחרונות של תוספות רבינו פרץ), במסכת עבודה זרה התוספות שמופיע על הדף הוא ג"כ תוספות רבינו פרץ (כך נכתב בגיליון הש"ס בתחילת המסכת).
תוספות רבנו פרץ על מסכת בבא קמא נדפסו לראשונה בליבורנו שבאיטליה בשנת 1819 (תקע"ט) על ידי רבי שלמה וענונו. כתב היד שנדפס היה עמוס בשגיאות ונצרך לתיקונים רבים. בשנת 1984 (תשמ"ד) יצאה לאור מהדורה מחודשת של תוספות רבנו פרץ על מסכת בבא קמא על יד מכון אור הספר שבירושלים. המהדורה החדשה התבססה על תוספות שכתב תלמיד רבנו פרץ המופיעים בחיבור שיטה מקובצת על מסכת בבא קמא מחד, ועל כתבי יד של ספריית המוזיאון הבריטי מאידך.
לקריאה נוספת

שבח שולמן, ‏ייחודו של רבנו פרץ בן אליהו כבעל תוספות וכפוסק, עבודת גמר לקבלת תואר מוסמך, רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן, תשע"ד, באתר Academia.edu
שלם יהלום, "תוספות פרץ: דימוי, יצירה, השפעה וחשיבות", JSIJ 21 (2021), עמ' 1–21
הערות שוליים

↑  שלם יהלום, "תוספות פרץ: דימוי, יצירה, השפעה וחשיבות", JSIJ 21 (2021), עמ' 1, הערה 1
| הראשונים לפי אזור גאוגרפי |
| --- | --- | --- |
| אשכנז | רבי משולם בן קלונימוס • רבנו גרשום מאור הגולה • רבי שמעון הגדול • רבי יצחק הלוי • רבי יעקב בן יקר • ריב"א • ראב"ן • רבי אליעזר ממיץ • ראבי"ה • רבי יהודה החסיד • רבי אלעזר מגרמייזא (הרקח) • רבי יצחק אור זרוע • מהר"ם מרוטנבורג • רא"ש • המרדכי • הגהות מיימוניות • תשב"ץ קטן • רבי אליעזר מטוך • רבי יצחק מדורא • האגודה • מהר"ם ס"ל • מהרא"ק • מהר"י טירנא • מהרי"ל • מהר"י וייל • תרומת הדשן • ראשונים נוספים |  |
| צרפת | רש"י • בעלי התוספות (רשב"ם • רבנו תם • ר"י הזקן • ריצב"א • רבי שמשון משאנץ) • בעל התרומה  • רבי משה מקוצי • רבי יחיאל מפריז • יצחק מקורביל (הסמ"ק) • רבנו פרץ • חכמי איוורא • רבי שמשון מקינון •  ראשונים נוספים |  |
| אנגליה | תוספות חכמי אנגליה • רבנו תם מאורליינש • רבי משה מלונדריש • רבי ברכיה מניקולא • רבי אליהו מנחם מלונדריש • רבי יעקב חזן מלונדון • ראשונים נוספים |  |
| פרובאנס | בעל האשכול • יוסף אבן פלאת • בעל העיטור • בעל המאור • הראב"ד • רבי יהונתן מלוניל • המנהיג • בעל שיטת ריב"ב • בעל ההשלמה • רבי שלמה מן ההר • רבי אברהם מן ההר • המאירי • רבי אהרון הכהן מלוניל • ראשונים נוספים |  |
| ספרד | ארבעת השבויים • רבי חנוך בן משה • רבי שמואל הנגיד • רי"ץ גיאת • רבי יצחק הברצלוני • רבי יהודה הברצלוני • רי"ף • ר"י מיגאש • רמ"ה • רבי שמואל הסרדי • רמב"ן • רבי יונה גירונדי • רא"ה • רשב"א • ריטב"א • רבי יהודה בן הרא"ש • רבנו ירוחם • מהר"ם חלאווה • אבודרהם • רבי יעקב בעל הטורים • ר"ן • רבי יוסף חביבא • רבי שמואל ירונדי (אוהל מועד) |  |
| איטליה | רבי משולם בן קלונימוס • רבי נתן מרומי (הערוך) • רבי ישעיה די טראני • רבי אליעזר בן שמואל • ריבב"ן • שבלי הלקט • ריא"ז • מהרי"ק • ראשונים נוספים |  |
| צפון אפריקה | ארבעת השבויים • רבנו חננאל • רב ניסים גאון • רי"ף • רבנו אפרים • רבי יהודה הכהן אבן סוסאן • רבי יוסף אבן עקנין • שמואל אבן ג'אמע • רבי זכריה אגמאתי • ריב"ש • רשב"ץ • רבי ישועה הלוי • רבי אפרים אנקוה |  |
| תימן | בעלי אלשרח (רבי חנניה בן ישועה • רבי נתנאל בן ישעיה • רבי זכריה הרופא • רבי סעדיה עדני • רבי דוד הלוי חמדי • רבי דוד עדני • רבי אברהם בן שלמה |  |
| מצרים | רבי שמריה בן אלחנן • רבי שמואל בן חנניה הנגיד •  רמב"ם •  רבי חננאל בן שמואל • רבי אברהם בן הרמב"ם • רב יוסף ראש הסדר • רבי פרחיה בן ניסים •  רבי דוד הנגיד • רבי תנחום הירושלמי • רבי יהושע הנגיד • רבי דוד ברבי יהושע הנגיד • ראשונים נוספים |  |
ראשונים נוספים תנאים • אמוראים • סבוראים • גאונים • ראשונים • אחרונים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007388082505171  LCCN: n85015268  VIAF: 70348690   WorldCat (עם VIAF): 70348690 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רפאל אלקורטה

רפאל אלקורטה מרטינס (בבסקית: Rafael Alkorta Martínez, נולד ב-16 בספטמבר 1968 בבילבאו שבחבל הבסקים) הוא כדורגלן עבר ספרדי ששיחק בעיקר בתפקיד הבלם.
קריירה במועדונים

אלקורטה שיחק בקבוצת אתלטיק בילבאו מגיל 10, ובגיל 17 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצת המילואים. בגיל 19 השתלב בקבוצה הבוגרת, וערך את הבכורה בהפסד לוויאדוליד ב-24 באוקטובר 1987. אלקורטה פתח בהרכבה של אתלטיק בילבאו 172 פעמים, ומיצב את עצמו כבלם בכיר.
בעונת 1993/94 חתם אלקורטה בריאל מדריד, ויחד עם פרננדו היירו יצר חוליית הגנה מהבולטות בכדורגל הספרדי. אלקורטה זכה עם ריאל מדריד בשתי אליפויות, ובשנת 1997 חזר לאתלטיק בילבאו, עמה זכה במקום השני בעונת 1997/98. אלקורטה היה שחקן הרכב קבוע באתלטיק בילבאו, אך בעונת 2001/02 בחר לפרוש אחרי 6 משחקים בלבד ממשחק פעיל.
קריירה בינלאומית

אלקורטה ערך בכורה בנבחרת ספרד ב-26 במאי 1990, בניצחון חוץ 1-0 על נבחרת יוגוסלביה. אלקורטה ערך 54 הופעות בנבחרת ספרד, עד שנת 1998, שיחק ב-3 גביעי עולם (1990, 1994, 1998) ובאליפות אירופה בשנת 1996. כמו כן, ייצג את ספרד באליפויות אירופה לגילאים צעירים.
שדה לבן

ערך זה עוסק במושג הלכתי חקלאי. אם התכוונתם לעיר במחוז קייב באוקראינה, ראו .
שדה לבן בשפת חז"ל הוא שדה המיועד לגידולים נמוכי קומה ולא לעצים. השדה נקרא "לבן" בגלל היותו נקי מצל שחור, או משום שהגידולים בו בעלי צבע בהיר יחסית . 
שדה לבן שונה מ"שדה אילן" מבחינה הלכתית בזמנים בהם מותר לזרוע בו בשנה שישית, ובפעולות החקלאיות שמותר לעשות בו בחול המועד.
בנוסף שדה לבן אינו מושקה אלא מסתפק בגשם בשונה מבית השלחים.
הערות שוליים

↑  הר"ש משאנץ מסכת שביעית פרק ב' משנה א, וכן מהר"י בן מלכי צדק שם
↑  יום-טוב ליפמן הלר תוספות יום-טוב שביעית פרק ב משנה א
↑  ישעיהו ט"ז ח
↑  פירוש רש"י על ישעיהו ט"ז ח, ספריא
↑  פירוש הרד"ק על ישעיהו ט"ז ח, ספריא
↑  תוספתא בבא בתרא ד' הלכה י'
↑  בבא בתרא קכב א
ערך זה הוא קצרמרבנושא הלכה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רוסנגלה לולה דה סילבה

רוסנגלה לולה דה סילבה (בפורטוגזית: Rosângela Lula da Silva;‏ נולדה ב-27 באוגוסט 1966) היא הגברת הראשונה של ברזיל ורעייתו של נשיא ברזיל ה-39, לואיס אינסיו דה סילבה. במקצועה היא סוציולוגית.
ביוגרפיה

רוסנגלה נולדה בעיר אוניאו דה ויטוריה שבמדינת פרנה ב-27 באוגוסט 1966. בילדותה עברה משפחתה לבירת המדינה קוריטיבה. ב-1983 היא הצטרפה למפלגת הפועלים הברזילאית. ב-1990 החלה ללמוד מדעי החברה באוניברסיטה הפדרלית של פרנה. בתקופה זו היא נודעה בכינוי ג'אנג'ה, אשר בו היא מוכרת בברזל עד ימינו. לאחר סיום לימודיה היא נשכרה לעבודה בתחנת הכוח ההידרואלקטרית שבסכר איטאיפו. היא הייתה עוזרת למנהל הכללי ומתאמת התוכניות המגובות לפיתוח בר קיימא. ב-2012 היא עברה לעבוד כיועצת תקשורת עבור חברת האלקטרוניקה אלטרובראס בריו דה ז'ניירו. ב-2016 חזרה לעבוד בסכר איטאיפו.
כחברת מפלגת הפועלים, רוסנגלה ומנהיג המפלגה לואיס אינסיו דה סילבה, הכירו זה את זה כבר בשנות ה-90. עם זאת, הקשר הרומנטי ביניהם החל רק לאחר פטירת אשתו השנייה של סילבה מריסה לטיציה לולה דה סילבה ב-2017. כאשר סילבה נכנס למאסר בעוון שחיתות זמן קצר לאחר מכן, רוסנגלה ביקרה אותו בכלא לעיתים קרובות. ב-8 בנובמבר 2019 שוחרר סילבה מהכלא, ובאותו יום הודיעו הוא ורוסנגלה על אירוסיהם. הם נישאו בטקס קתולי ב-18 במאי 2022. הזוג מתגורר בסאו פאולו.
בינואר 2023 נבחר סילבה לקדנציה שלישית כנשיא ברזיל, ורוסנגלה הפכה בכך לגברת הראשונה של ברזיל.