stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תחנת עבודה
הערות שוליים

↑  TheMarker digital, SGI השיקה תחנת עבודה גרפית חדשה - "+O2", באתר TheMarker‏, 16 בספטמבר 2001
↑  התעשייה האוירית ודיגיטל-עיסקת ענק - תרכוש אלף תחנות עבודה ממוחשבות תמורת 10 מיליון דולר, מעריב, 22 בינואר 1990
↑
↑  טל לוי, HP ישראל תספק לבנק לאומי אלפי תחנות עבודה בהיקף של כ-4 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 30 באוקטובר 2005
↑  איי אונליין, IDC: דל במקום הראשון בעולם באספקת תחנות עבודה, באתר TheMarker‏, 12 בספטמבר 2000
↑  ניב ליליאן, לאס ווגאס, ‏המגדל הגאה מפנה מקום לתחנת העבודה המשולבת, באתר גלובס, 29 באוגוסט 2012
TheMarker IT, הראל טכנולוגיות מידע זכתה במכרז החשב הכללי לאספקת תחנות עבודה וניידים עבור משרדי הממשלה, באתר TheMarker‏, 19 בפברואר 2008
↑  צפריר בשן, ‏סיליקון גרפיקס תחל לשווק בישראל תחנות עבודה ויזואליות לסביבת חלונות NT, באתר גלובס, 19 בינואר 1999
↑  אהוד שור, המחשב החדש של יבמ, כותרת ראשית, 5 במרץ 1986
↑  עפרה שלו, IBM ולנובו יקימו חברה משותפת בארה"ב שתכלול את חטיבת ה-PC של IBM, באתר TheMarker‏, 7 בדצמבר 2004
↑  TheMarker digital, לנובו ישראל תספק תחנות עבודה ומחשבים ניידים לרשות שדות התעופה בהיקף של 3 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 19 ביולי 2006
↑  מאת יעקב שרגל, ניו-יורק, ‏דל קומפיוטר הציגה תחנות עבודה זולות בהרבה ממחשבים אישיים, באתר גלובס, 30 ביולי 1997
↑  TheMarker digital, חברת Dell תשיק תחנת עבודה ניידת ליצרני תוכן מקצועיים שאינם עובדים במשרדים, באתר TheMarker‏, 27 בנובמבר 2001
↑  TheMarker digital, Dell משיקה תחנת עבודה precision 730 המבוססת על מעבד איטניום של אינטל בתצורת 64 ביט, באתר TheMarker‏, 11 ביוני 2001
↑  סוכנויות הידיעות, Dell תשתמש לראשונה בשבבי AMD, באתר TheMarker‏, 21 במאי 2006
אוסטין נורת'

| --- | --- |

נורת', 2014
 לידה:  30 ביולי 1996 (בן 28) סינסינטי, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2011 
 מקום לימודים:  תיכון אוק פארק 
 http://www.austinnorth.com
 פרופיל ב-IMDb
 
אוסטין נורת' (באנגלית: Austin North; נולד ב־30 ביולי 1996) הוא שחקן אמריקאי. הוא ידוע בעיקר בזכות תפקידו בתור לוגן ווטסון בקומדיית המצבים של ערוץ דיסני "זה הסוף שלי" (2014–2015),  וגם מתפקידו בתור טופר ת'ורנטון בסדרת הנעורים "חופים של סודות" (2020–הווה) של נטפליקס.
ביוגרפיה

נורת' נולד בסינסינטי, אוהיו, ובבגרותו עבר עם משפחתו לאטלנטה, ג'ורג'יה.
קריירה

בגיל חמש עשרה, נורת' החל את קריירת המשחק המקצועית שלו ב-2011, כשהופיע במספר תפקידי אורח בסדרות טלוויזיה, בין היתר ב"בית ספר לאמנויות לחימה", "ג'נרל הוספיטל", "החרשנים" ו"תראו את אבא".
בשנת 2014 לוהק נורת' לשחק את התפקיד הראשי בסדרה המקורית של ערוץ דיסני "זה הסוף שלי" שם שיחק את התפקיד הראשי של לוגן ווטסון לצדה של אוליביה הולט. הסדרה חודשה לעונה שנייה ב-15 בפברואר 2015 והייתה זו לעונה האחרונה.
בשנת 2018, נורת' שיחק בקומדיית הנעורים "All Night" של הולו, שם גילם את דמותו של אוז.
משנת 2020 נורת' משחק את התפקיד הראשי של טופר ת'ורנטון בדרמת הנעורים "חופים של סודות" לצדם של צ'ייס סטוקס, מדלין קליין, מדיסון ביילי, ג'ונתן דייוויס, רודי פאנקו ודרו סטארקי. הסדרה עלתה לשידור בבכורה בנטפליקס ב-15 באפריל 2020.
בשנת 2023, נורת' ערך את הופעת הבכורה שלו בסרט הדרמה הרומנטית "אסון יפהפה", המבוסס על הרומן באותו שם מאת ג'יימי מקגווייר שיצא לאור בשנת 2011; הסרט, שיצא לאקרנים ב-12 באפריל 2023, שם שיחק בתפקיד של שאפלי מדוקס.
בשנת 2024, שב לשחק בסרט ההמשך "חתונה יפהפייה" (אנ') המבוסס אף הוא על ספר ההמשך באותו שם.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2023 | אסון יפהפה | שאפלי מדוקס |  |
| 2024 | חתונה יפהפייה (אנ') | שאפלי מדוקס |  |
| 2024 | תנועה מהירה אחת (אנ') | קודי |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011 | בית ספר לאמנויות לחימה | ריקי וויבר | פרק: "Ricky Weaver" |
| 2012 | ג'נרל הוספיטל | בודהי | 2 פרקים |
| 2012 | החרשנים | הולנד | פרק: "MutANT Farm II" |
| 2013 | תראו את אבא... (אנ') | דיקאן | פרק: "See Dad Play Hard to Get" |
| 2014–2015 | זה הסוף שלי | לוגן ווטסון | תפקיד ראשי (2 עונות); 39 פרקים |
| 2015 | ג'סי | לוגן ווטסון | פרק: "The Ghostest with the Mostest" |
| 2018 | All Night | אוז | 4 פרקים |
| 2020–הווה | חופים של סודות | טופר ת'ורנטון | תפקיד ראשי (3 עונות); 26 פרקים |
הערות שוליים

↑  "Guess What Hottie Actor Austin North Is Doing For Valentines Day!". popmania.com. אורכב מ-המקור ב-2015-02-23. נבדק ב-23 בפברואר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Celebs 101: 10 Things you didn't know about Austin North". SheKnows.com. נבדק ב-23 בפברואר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  James Knight. "'I Didn't Do It' Last Episode: Olivia Holt and Austin North Series Canceled After Season 2". classicalite.com. נבדק ב-18 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Exclusive: Austin North Reveals Which Moment From 'I Didn't Do It' Will Always Be His Favorite". twistmagazine.com. נבדק ב-18 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  https://www.lofficielusa.com/film-tv/rudy-pankow-outerbanks-breakout-actor
צ'כיה

חייל משמר צ'כי בכניסה לארמון הנשיאות
צֶ'כְיָה, או בשמה הרשמי: הָרֶפּוּבְּלִיקָה הַצֵּ'כִית (צ'כית: Česká republika, ‏האזנהקובץ:Cs-Ceska republika Cesko.ogg‏Ⓘ‏), היא מדינה במרכז אירופה – ללא מוצא לים. היא גובלת בצפונה בפולין, במערבה בגרמניה, בדרומה באוסטריה ובמזרחה בסלובקיה. היא מורכבת משני אזורים עתיקים בשם בוהמיה ומוראביה וחלקים מאזור שלזיה. בירתה של המדינה, והעיר הגדולה ביותר בה, היא פראג. במרץ 1999 הצטרפה הרפובליקה הצ'כית לברית נאט"ו ובמאי 2004 הפכה לחברה באיחוד האירופי.
בשטחה של צ'כיה התקיימו בימי הביניים הממלכות הסלאביות של בוהמיה ומוראביה. לאחר מכן הייתה נתונה לשלטון בית הבסבורג, והיוותה חלק מן האימפריה הרומית הקדושה ומאוחר יותר מן האימפריה האוסטרו-הונגרית. אחרי מלחמת העולם הראשונה השתחררה מהשלטון האוסטרי ויחד עם סלובקיה, שכנתה ממזרח, הייתה למדינה פדרטיבית עצמאית שנקראה צ'כוסלובקיה, אשר בה הייתה צ'כיה הרכיב הדומיננטי. במלחמת העולם השנייה נכבשה בידי גרמניה הנאצית. לאחר המלחמה הפכה שוב לחלק מצ'כוסלובקיה, שבה כוּנן משטר סוציאליסטי הנתון לשליטתה של ברית המועצות. ב-1989, בעקבות קריסת ברית המועצות, נפל המשטר הקומוניסטי בצ'כוסלובקיה, וכעבור זמן קצר התפרקה המדינה בהסכמה לשני מרכיביה, צ'כיה וסלובקיה, שהפכו למדינות עצמאיות ב-1993. בצ'כיה מתקיים משטר דמוקרטי פרלמנטרי יציב. כלכלתה היא כלכלת שוק חופשי מפותחת, מהמצליחות שבין מדינות הגוש הקומוניסטי לשעבר.
אוכלוסיית צ'כיה הומוגנית למדי, וברובה הגדול מורכבת מבני העם הצ'כי, עם סלאבי מערבי, הדובר את השפה הצ'כית.
היסטוריה

באזור צ'כיה התקיימה התיישבות אנושית למן התקופה הפלאוליתית. במאה השלישית לפני הספירה התיישבו באזור שבטים קלטיים. בכתב העת Antiquity, פורסם ב-2023, כי נמצאו שרידים מסדנת הזכוכית הקדומה ביותר מלפני 2,000 שנים באתר נמצ'יצה הנחשב אחד מאתרי ההתיישבות החשובים ביותר במאה ה-3–2 לפנה"ס, בתקופת לה טאן, בו היו מרכז ייצור, מסחר, מושב לאליטות ומרכז פולחני.
בין המאה ה-1 למאה ה-5 לספירה היגרו אליו שבטים גרמאניים.
במהלך נדידת העמים הגדולה, בין המאה ה-5 למאה ה-7 לספירה, היגרו לאזור שבטים גרמאנים נוספים ולאחריהם עמים סלאבים. התיעוד המוקדם ביותר לממלכה סלאבית עצמאית, שכללה גם את שטחי צ'כיה, הוא מהמאה ה-7.
במאה ה-9 נכלל שטחה של צ'כיה בדוכסות מוראביה. שושלת פשמישל (אנ'), שראשיתה בנסיכות זעירה בסביבות פראג, השתלטה במהלך המאה התשיעית על בוהמיה, ולאחר קריסת דוכסות מוראביה נעשתה לכוח השליט בצ'כיה כולה. בוהמיה, שהפכה לממלכה במאה ה-12, נכללה בתחומי האימפריה הרומית הקדושה, אך נהנתה בימי הביניים ממעמד עצמאי למעשה. למן המאה ה-16, איבדה צ'כיה את מעמדה העצמאי בתוך האימפריה הרומית הקדושה, אשר הייתה מאוחר יותר לאימפריה האוסטרו-הונגרית.
לאחר נפילת האימפריה במלחמת העולם הראשונה, נוצרה צ'כוסלובקיה כאיחוד בין השטחים הצ'כיים לשטחים הסלובקיים. צ'כיה, שבה שוכנת בירת המדינה המאוחדת פראג, הייתה הרכיב הדומיננטי בפדרציה מבחינה כלכלית ופוליטית. המיעוט הגרמני הגדול במדינה, שישב בעיקר בחבל הסודטים שבצפונה של צ'כיה, קיים יחסים מתוחים עם השלטון הצ'כוסלובקי. גרמניה הנאצית השתמשה במיעוט זה כתירוץ לפלישתה לחבל הסודטים בשנת 1938 וליתר חלקי צ'כוסלובקיה במרץ 1939. לאחר הפלישה הנאצית הפכה צ'כיה לפרוטקטורט של בוהמיה ומוראביה וניתנה תחת שליטה נאצית ישירה ודיכוי אכזרי, ואילו סלובקיה הייתה למדינת חסות נאצית. במלחמת העולם השנייה שחרר הצבא האדום את שטחי צ'כוסלובקיה מיד הנאצים, ולאחר תקופת מעבר קצרה כוֹננו בה הסובייטים שלטון קומוניסטי שהיה נאמן לברית המועצות. המשטר הקומוניסטי במדינה, אף שהיה חד-מפלגתי ומדכא, היה פחות נוקשה מאשר ברוב מדינות מזרח אירופה. בשנת 1968 הנהיג שליט צ'כוסלובקיה, אלכסנדר דובצ'ק, ליברליזציה חלקית במדינה, צמצם את הפגיעה בחופש העיתונות ובזכויות האזרח, שחרר חברי המפלגה שנאסרו או הוגלו במהלך השנים ואף החל במהלכי התקרבות למערב. צעדים אלה, שקיבלו את הכינוי "האביב של פראג", עוררו דאגה רבה במוסקבה. ב-20 באוגוסט 1968 נערכה הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה ששמה קץ לליברליזציה והשליטה מחדש משטר קומוניסטי נאמן למוסקבה, תחת הנהגתו של גוסטב הוסאק.
בקיץ 1989, בעקבות נפילת המשטר הקומוניסטי בברית המועצות, הופל המשטר הקומוניסטי בצ'כוסלובקיה ב"מהפכת הקטיפה" והמדינה שבה לדמוקרטיה. לאחר זמן קצר הפסיקה צ'כוסלובקיה להתקיים כמדינה אחת ובינואר 1993 נפרדה לשתי מדינות עצמאיות: הרפובליקה הצ'כית וסלובקיה. הרפובליקה הצ'כית שמרה לעצמה את ההמנון והדגל של צ'כוסלובקיה.
צ'כיה הצטרפה לארגון נאט"ו בשנת 1999 והפכה לחלק מהאיחוד האירופי בשנת 2004.
בספטמבר 2024 המדינה סבלה מהצפות בעקבות סופת בוריס.
פוליטיקה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
צ'כיה היא דמוקרטיה פרלמנטרית. חוקת צ'כיה מגדירה את מבנה המשטר. נשיא צ'כיה מהווה את ראש המדינה, עם מספר סמכויות חשובות. על פי החוקה, יש לו הסמכות לפעול במספר תחומים שלביצוע שינויים בהם נדרשת חתימתו לצד חתימת ראש הממשלה. עם זאת, עיקר סמכויות השלטון מסורות בידי ראש הממשלה, הזקוק לאמון הפרלמנט.
הפרלמנט הצ'כי מורכב משני בתים. הבית העליון הוא הסנאט בן 81 החברים והבית התחתון הוא בית נבחרים שבו 200 מושבים. חברי הסנאט נבחרים במחוזות בחירה של נציג יחיד לתקופה של שש שנים ואילו חברי בית הנבחרים נבחרים לתקופה של ארבע שנים ב-14 מחוזות בחירה, החופפים למחוזות המנהליים של צ'כיה. שליש מחברי הסנאט עומדים לבחירה בכל שנתיים, בדומה לנוהג בסנאט של ארצות הברית.
אחוז החסימה בבחירות לבית הנבחרים עומד על 5%.
הבחירות האחרונות לבית התחתון התרחשו באוקטובר 2017 ותוצאותיהן:
78 מושבים – ANO
המפלגה האזרחית הדמוקרטית – 25 מושבים
מפלגת הפירטים – 22 מושבים
חרות ודמוקרטיה ישירה – 22 מושבים
המפלגה הקומוניסטית של בוהמיה ומוראביה – 15 מושבים
המפלגה הסוציאל-דמוקרטית – 15 מושבים
האיחוד הנוצרי והדמוקרטי – 10 מושבים
טופ 09 – 7 מושבים
ראשי עיר ועצמאים – 6 מושבים
בסנאט לעומת זאת יושבים נציגים של 20 מפלגות שונות. הסיעה הכי גדולה היא המפלגה הסוציאל-דמוקרטית עם 25 מושבים מתוך 81.
יחסי ישראל–צ'כיה

בין מדינת ישראל וצ'כיה מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים החל משנת 1948, אשר החלו עם הכרתה של צ'כוסלובקיה במדינת ישראל, והמשיכו להתקיים ביתר שאת עם התפרקותה של צ'כוסלובקיה והפיכתה של צ'כיה למדינה עצמאית בתאריך 1 בינואר 1993. היחסים בין ישראל לצ'כוסלובקיה, ובהמשך עם צ'כיה, עברו שינויים גדולים במהלך השנים, כאשר מאז קבלת עצמאותה של צ'כיה בתחילת שנות ה-90 שתי המדינות מקיימות שיתוף פעולה הדוק בתחומי מדיניות חוץ, כלכלה, מסחר ותרבות. בעיני ישראלים רבים, נכון לעשור השני של המאה ה-21 צ'כיה נחשבת לאחת מידידותיה הגדולות של ישראל באירופה.
ביום ירושלים ה-50 (2017) הכיר הפרלמנט הצ'כי בירושלים כבירתה של מדינת ישראל.
צבא וביטחון

צ'כיה הצטרפה לנאט"ו ב-12 במרץ 1999.
חלוקה מנהלית

הרפובליקה הצ'כית מורכבת מ-13 מחוזות (קראייה – kraje; יחיד: קראי – kraj), ועיר בירה אחת:
קרלובי וארי
פלזן
אוסטי נד לבם
ליברץ
פראג
בוהמיה המרכזית
בוהמיה הדרומית
הראדץ קראלובה
פרדוביצה
ויסוצ'ינה
מורביה הדרומית
אולומואוץ
מורביה-שלזיה
זלין
כלכלה

הכלכלה הצ'כית נחשבת ליציבה והמצליחה מבין המדינות הפוסט-קומוניסטיות. היא התאוששה מהמיתון ומאז אמצע 1999 צמיחתה הובלה על ידי יצוא לאיחוד האירופי, במיוחד לגרמניה, והשקעת חוץ, בעוד הביקוש הפנימי התחדש. התמ"ג לנפש, נכון ל-2016 הוא $32,622, מעט מתחת לממוצע בכלכלות האירופאיות המובילות.
כלכלה > תעשייה, מחצבים וסחר חוץ

בצ'כיה כורים בממוצע שנתי 11 מיליון טון פחם, פחם חום בתפוקה של 66 מיליון טון בשנה, וכן מעט גז בישול ונפט לשימוש מקומי. כן כורים בצ'כיה נחושת, אבץ, עופרת, מגנזיום, כסף, ואף אנטימון. התעשיות העיקריות המיוצאות חוץ למדינה הן: ייצור פלדה, מכונות, ציוד תעשייתי, ציוד חקלאות, כלי רכב, כימיקלים, נשק וחומרי נפץ, מוצרי מזון, מוצרי חרסינה ועוד.
המדינה מייבאת בעיקר נפט, אלומיניום, ציוד אלקטרוני, מחשבים, ציוד תעשייתי ופלדה. המסחר מתנהל בעיקר עם המדינות: גרמניה, סלובקיה השכנה, איטליה, רוסיה, פולין, ושאר מדינות האיחוד האירופי.
התיירות משמשת מקור חשוב להכנסותיה של המדינה, שכן מדי שנה פוקדים אותה למעלה מ-20 מיליון תיירים.
גאוגרפיה

צ'כיה שוכנת ברובה בין קווי רוחב 48 ו-51 צפון, וקווי אורך 12 ו-19 מזרח. בוהמיה שבמערב היא עמק המנוקז על ידי הנהרות אלבה וולטאבה המוקף בהרים נמוכים, כמו רכס הסודטים, ששם נמצאת הפסגה הגבוהה במדינה – הר סניישקה (1,602 מ') mount snezka.
מוראביה, חלקה המזרחי של צ'כיה, אף הוא משופע גבעות. הוא מנוקז בעיקר על ידי נהר המורבה, שהוא יובל של הדנובה. כמו כן, הוא מנוקז על ידי יובלים של נהר האודר.
דמוגרפיה

האוכלוסייה בצ'כיה הומוגנית למדי מבחינה אתנית, מרבית האוכלוסייה הם צ'כים (95%), על-פי מפקד מ-1980. במדינה קיימים מספר מיעוטים קטנים: סלובקים, גרמנים, צוענים, הונגרים, אוקראינים ופולנים, וכן מיעוט קטן של מהגרים מווייטנאם (כ-30,000).
חלק מתושבי מוראביה מגדירים את זהותם הלאומית כמוראבית, אך מרביתם רואים עצמם כצ'כים, ומתייחסים למוראביוּת כאל זהות אזורית ולא לאומית, ואל לשונם כדיאלקט של צ'כית ולא כשפה נפרדת. במפקד אוכלוסין משנת 2011 הגדירו עצמם כ-522,000 מן התושבים (כ-4.9% מכלל אוכלוסיית צ'כיה, וכשישית מאוכלוסיית מוראביה) כמוראבים מבחינה לאומית, עלייה קלה לעומת כ-380,000 שהגדירו עצמם כך ב-2001, אך ירידה לעומת 1.3 מיליון ב-1991. במפקד של 2011, 63% מתושבי צ'כיה הגדירו עצמם כצ'כים ו-26% לא הגדירו עצמם כשייכים לקבוצה כלשהי.
אחרי חלוקת צ'כוסלובקיה בשנת 1993, נותר מיעוט של סלובקים ברפובליקה הצ'כית והם מהווים כ-2% מכלל האוכלוסייה. הגבול בין צ'כיה לסלובקיה נותר פתוח למעבר חופשי לאזרחי צ'כוסלובקיה לשעבר.
ההתפלגות הדתית במדינה: 34.5% מהתושבים מגדירים עצמם חסרי דת. 10.5% קתולים, 1% פרוטסטנטים.
צ'כיה סבלה בעבר מגידול אוכלוסייה שלילי עקב שיעור ילודה שלילי (שנותר נמוך עד היום – 1.5 לאישה), אך עקב גלי ההגירה בעשור השני של המאה ה-21 המדינה חזרה לגידול אוכלוסייה חיובי. תוחלת החיים הממוצעת במדינה היא 79 שנים. 76 לגברים ו-82 לנשים.
השפה הרשמית במדינה היא השפה הצ'כית, והיא מכונה לפעמים גם "בוהמית". הצ'כית היא שפה סלאבית מערבית, מתוך קבוצת השפות הסלאביות של משפחת השפות ההודו אירופאיות.
גלריה

חילופי משמרות בארמון הנשיא
ארמון הנשיאות בתוך מצודת פראג
קתדרלת ויטוס הקדוש בפראג
הערות שוליים

↑  דירוג שטח יבשתי - מתוך אתר Worldometer, כפי שפורסם ב-28 במאי 2021
↑  טבלאת אוכלוסייה שם הקובץ: UN_PPP2024_Output_PopTot.xlsx, שם החוצץ: Median - מתוך אתר האו"ם
↑  טבלאת אוכלוסייה שם הקובץ: WPP2024_POP_F01_1_POPULATION _SINGLE_AGE_BOTH_SEXES.xlsx, שם החוצץ: Medium variant - מתוך אתר האו"ם, הערכה 1 ביולי 2024
↑  דירוג תמ"ג - מתוך אתר הבנק העולמי, כפי שפורסם ב-2 באוגוסט 2023
↑  מדד הפיתוח האנושי לשנת 2022 בדו"ח שפורסם ב-2024 על ידי אתר מינהל הפיתוח (UNDP) של האומות המאוחדות
↑  יוגב ישראלי, התגלתה סדנת הזכוכית הקדומה ביותר מצפון להרי האלפים, באתר ynet, 25 ביולי 2023
↑  AP, בצעד היסטורי: צ'כיה משנה את שמה לצ'כיה, באתר ynet, 15 באפריל 2016
↑  משה יגר, צ'כוסלובקיה, הציונות וישראל – גלגולי יחסים מורכבים, ירושלים: הוצאת הספריה הציונית על-יד ההסתדרות הציונית העולמית, 1997
↑  מערכת היחסים המיוחדת של צ'כיה וישראל
↑  נתוני פוריות עולמיים 2019 http://worldpopulationreview.com/countries/total-fertility-rate/
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565251505171  BNE: XX453741  BnF: cb12004532d (data)  CANTIC: a10844016  CiNii: DA10193443  GND: 4303381-7  HDS: 028763  ISNI: 0000 0001 2290 990X  KulturNav: ba5be14c-b599-41a3-b83b-2e3bcccd26b8  LCCN: n90718759  MusicBrainz: 51d34c28-61bf-3d21-849f-7492672a9d44  NARA: 10036710  NDL: 00577401  NKC: ge128065  NSK: 000104455  RERO: 02-A000195534  SUDOC: 073704040  UKPARL: B2cwIEho  VcBA: 497/2713  VIAF: 137159957   WorldCat (עם VIAF): 137159957
תנועת האטה

תנועת האטה מקדמת שינוי תרבותי שמבקש להביא להאטה בקצב החיים בעולם המערבי. תחילתה של תנועת ההאטה במחאה של הסופר קרלו פרטיני נגד פתיחת סניף מקדונלד'ס בפיאצה די ספניה ברומא ב-1986. אירוע זה הוביל להקמת תנועת מזון איטי. ההתרחבות של תנועת המזון האיטי לתחומי חיים נוספים צברה תאוצה עם השנים והביאה להתנהלות איטית יותר בהיבטים שונים של החיים כגון עבודה, צריכה, הרחבת הפנאי ועוד. תנועת ההאטה משיקה בחלק מרעיונותיה לתנועות הסביבתיות.
לתנועה האיטית אין מבנה ריכוזי והיא אינה מנוהלת על ידי ארגון אחד. מאפיין בולט של תנועת האיטיות הוא שהרעיונות המרכזיים מועברים על ידי יחידים שמהווים את הקהילה הגלובלית המתרחבת של התנועה. הפופולריות של התנועה גדלה במידה ניכרת בעקבות תנועת המזון האיטי והתפתחותן של ערים איטיות (Cittaslow) באירופה ועם התפשטות הרעיון לאוסטרליה וליפן.
תפיסת עולם

תנועת ההאטה יוצאת נגד האובססיביות של העולם המערבי להישגיות, רווחים ומיצוי הזמן, ומעלה שאלה עקרונית בנוגע לצורה הטובה ביותר לשימוש בזמן. איטיות ומהירות הן תכונות פיזיולוגיות, אולם, הן קבלו גם משמעותיות ערכיות: עובד מהיר נחשב כמי, שבדרך כלל מספיק יותר בפחות זמן ומשיג את העובד האחר או המתחרה. על כן, לעיתים קרובות, עובד איטי נשפט כמי שהשיג פחות. הרבה ומהר הם תיאורים מוערכים וחיוביים בתפיסה כלכלית המבוססת צמיחה ונתפסות על ידי הרוב כתכונות חיוביות ורצויות.
תנועת ההאטה אינה קוראת לחזרה אחורה, לצורת חיים פשוטה ללא טכנולוגיה, אלא לשילוב פרקטיקות של חיים איטיים כמו חלוקת משאב הזמן ומשאבים אחרים באמצעות תשומת לב ושיקול דעת לפרט, לחברה ולסביבה. כך, בישול, ארוחה משותפת וגידול ירקות ופירות מחליפים קנייה של מזון מוכן ואכילה תוך כדי עבודה או תנועה. בנוסף, יש העדפה לרכישה של תצרוכת מקומית על פני קנייה של מוצרים מיובאים; רכיבה על אופניים, הליכה במקום נהיגה והשקעה של זמן בלמידה, בילוי ופעילות לרווחת הפרט.
הפילוסוף הנורווגי, גוטורם פלויסטאד (Guttorm Fløistad), המצוטט במקומות שונים, מסביר שהאטה היא חלק מאנושיות:
הדבר היחיד שהוא וודאי הוא שהכל משתנה. קצב השינוי מתגבר. אם אתה רוצה להיות חלק, כדאי לך להאיץ. זה המסר של היום. עם זאת, כדאי להזכיר לכולם שהצרכים הבסיסיים שלנו לעולם לא ישתנו. הצורך להראות ולהרגיש מוערכים! הצורך להשתייך. הצורך בקרבה ובטיפוח, ובמעט אהבה! דברים אלה קורים רק באמצעות איטיות ביחסי אנוש. כדי לשלוט בשינויים, אנחנו צריכים לשקם את [ההתנהלות] האיטית, הרפלקסיה ותחושת הביחד. שם נמצא השינוי האמיתי
התפתחות תנועת האטה

תנועת ההאטה נולדה באיטליה בשנות השמונים של המאה הקודמת כמחאה להתפשטות מסעדות המזון המהיר באיטליה. ב-1989 נכתב המניפסט של תנועת המזון האיטי הבינלאומית. תנועת המזון האיטי מתנגדת לגלובליזציה ומעלה את החששות של קהילות שונות ברחבי העולם, שכניסתו של אוכל מתועש ואחיד פוגע ואף מחסל מסורות מקומיות של גידולים, זנים, מאכלים וטעמים. המטרה הראשונית של תנועת המזון האיטי הייתה להגן על מסורות אזוריות, על הנאה גסטרונומית ועל קצב חיים איטי. בעקבות תנועת המזון האיטי התרחבה הפעילות של תנועת האטה לתחומים נוספים: ערים איטיות, כסף איטי, עיצוב איטי ועוד.
קרל אונורה, עיתנואי קנדי, כתב בשנת 2004 את הספר בשבח האיטיות (In Praise of Slow). בספר בוחן אונרה את החיים בעידן המהירות ומציעה פתרונות להורדת קצב בכל תחומי החיים. הספר מתחקה אחר התפתחות תפיסת המהירות והיעילות מהמהפכה התעשייתית ועד ימינו. אונורה מראה בספרו כי ההאטה תגרום לשיפור בבריאות, באיכות החיים, ביחסים בין-אישיים, בעולם העבודה ועוד. אונורה טבע את המונח "תנועת האטה". הפייננשל טיימס אמר שהספר, בשבח האיטיות, הוא לתנועה איטית מה שהקפיטל הוא לקומוניזם". אונורה מתאר את הפילוסופיה של תנועת האיטיות כך:
"זו מהפכה תרבותית נגד הרעיון שהמהיר יותר הוא תמיד הטוב יותר. הפילוסופיה האיטית אינה מכוונת שהפעילות תהייה בקצב של חילזון, אלא לנסות לעשות כל דבר בקצב הנכון [לו]. להתענג על השעות והדקות במקום רק לספור אותן. לעשות הכל, בדרך הטובה ביותר במקום [בדרך] הכי מהירה שאפשר. איכות על פני כמות בכל דבר, החל מעבודה ועד אוכל והורות ".
התפתחות תנועת האטה > צרכנות איטית

צרכנות איטית מציעה דרך חדשה לקנות ולמכור, באמצעות תכנון מחדש של חנות כולה, מן סוג השירותים המוצעים, קשרי הלקוחות, דאגה לסביבה פיזית, תמיכה בסחר הוגן. צרכנות איטית שואפת לשנות את הדינמיקה הנוכחית של הצריכה, לקדם מודעות הצרכן לרכישה נדרשת על פני רכישה פסיכולוגית. צרכנות איטית מעודדת תיקון של מוצרים על פני רכישת חדשים, העברת מוצרים שאין בהם שימוש וכן קנייה של מוצרים יד שנייה.
התפתחות תנועת האטה > מזון איטי

תנועת מזון איטי מבקשת לשמר תרבות קולינרית מקומית ולעשות שימוש נרחב במזון מן הצומח, בזרעים, בבשר מחיות משק ובגינון מסורתי המתאים לבית הגידול המקומי במטרה לחזק ולשמר מטבחים מקומיים ואזוריים. בנוסף לאכילת מזון מקומי התנועה מעודדת אכילה משותפת סביב שולחן.
התפתחות תנועת האטה > ערים איטיות

ערים איטיות (אנ') היא אסטרטגיית תכנון עירונית, אשר מתעדפת דרך חיים איטית על הדרישות של מהר יותר, זול יותר ונוח יותר. היא קשורה לקיימות, חוסן, תרבות, אופי השכונה ואיכות החיים. ברוב הערים כיום, חלק גדול של שטח העיר משמש בדרך כלל עבור כבישים ומקומות חניה. אסטרטגיות עיר איטיות מכוונות בדרך כלל להקצות חלק מהשטח למטרות ידידותיות יותר לקהילה, לתרבות, לבריאות ולסביבה, כגון שטחים ירוקים ואזורי הולכי רגל.
תפירה איטית

תך איטי (Slow Stitch) תעשיית האופנה המהירה, הביאה לכך שמייצרים יותר בגדים באיכות פחותה וכתוצאה מכך לזריקת בגדים שנלבשו מעט פעמים ולזיהום סביבתי מוגבר. בראשית שנות ה-1990, יחד עם חזרה למלאכות יד מסורתיות, כגון עבודות טלאים, ורקמה, התפתח שוב עניין בתפירה איטית יותר, להתענג על תיקונים וקישוטים לבגדים, להפכם לאישיים יותר. ניכרת גם השפעה של תרבויות המזרח הרחוק, שבהן מקדשים תיקונים ואף מבליטים אותם בשיטות הבורו, קנטה, וסאשיקו. נשות המערב שהתחנכו על הסתרת תיקונים, מה שנקרא פעם 'תיקון אמנותי', נהנות כעת מצורת ביטוי אמנותית אישית תוך כדי תיקון בגדיהן.
ראו גם

קשיבות
אנרכו-פרימיטיביזם
הערות שוליים

↑  Katarzyna Olga Beilin, [ecozona.eu/article/download/908/1244 Alternative Economies for the Anthropocene:
Change, Happiness and Future Scenarios] (עמ' 149-164), ECOZONE, ‏2016
1 2 3 4  Wendy Parkins, Out of Time: Fast Subjects and Slow Living, Time & Society 13, 2004-9, עמ' 363–382 doi: 10.1177/0961463X04045662
↑  עמית נויפלד, חלק ראשון: הבעיה עם המהירות, היסטוריה של מהירות, ישראל: slow, 2018
↑  Marta Botta, Evolution of the slow living concept within the models of sustainable communities, Futures 80, 2016-06, עמ' 3–16 doi: 10.1016/j.futures.2015.12.004
↑  SLOW FOOD MANIFESTO: INTERNATIONAL MOVEMENT FOR THE DEFENSE OF AND THE RIGHT TO PLEASURE
↑  עמית נויפלד, מזון, ההיסטוריה של המהירות, ישראל: slow, 2018
↑  Author: wendikae, Cultural Vision: What is the Slow Movement?, Rethinking Prosperity, ‏2014-09-23 (באנגלית)
↑  לוצ ' יה, ון דר פוסט (27 בינואר 2010)
↑  Adenrele A. Awotona, Rebuilding sustainable communities with vulnerable populations after the cameras have gone : a worldwide study, Newcastle upon Tyne: Cambridge Scholars Pub, 2012, עמ' 227
↑  Maria Paula Saba dos Reis & Brigitte Wolf, [https://www.academia.edu/859881/Slow_shopping_-_Creating_meaningful_experiences_and_relationships Slow shopping
Creating meaningful experiences and relationships], עמ' 1259 – 1267
↑  עמליה אשד, מזון איטי: התשובה הבריאה לפאסט פוד, באתר ynet, 17 בנובמבר 2004
↑  Parkins, Wendy., Slow living, Oxford: Berg, 2006, עמ' 78
↑  Zanna McKay, Big City Living May Help You Slow Down, Stress Less, and Be Happy. Really!, yes!, Apr 17, 2015
↑  What Is Slow Stitching ? (Slow Stitch Tutorial and projects), Sewing is Cool (באנגלית)
↑  Claire Wellesley-Smith, Introduction, SLOW STITCH Mindfulland Comtemplative Textile art, 2015, United Kingdom: BATSFORD, 2015, עמ' 6-9, ISBN 9781849942997. (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7709540-6 
החילזון הסמל של תנועת האטה
ארי אברהם סמג'ה

| --- | --- |

הרב ארי אברהם סמג'ה
 לידה:  11 באוקטובר 1965 (בן 59) י"ב בתשרי ה'תשכ"ו תוניסיה
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:  חרדים ספרדים
 תפקידים נוספים:  רב שכונת רמת שלמה, רב המרכז הרוחני "נר יוסף"
 
הרב ארי אברהם סמג'ה (נולד בי"ב בתשרי ה'תשכ"ו, 11 באוקטובר 1965) הוא רב שכונת רמת שלמה בירושלים ורב המרכז הרוחני נר יוסף בשכונה ומחבר סדרת הספרים "הליכות השולחן ערוך החמישי".
ביוגרפיה

נולד בתוניסיה לרב דניאל ולדינה סמג'ה. בן לשושלת רבנים. עלה עם משפחתו לישראל בשנת 1970. אביו הקים מרכז רוחני בשם "משכן ישראל" בשכונת רמת הנשיא שבבת ים סבו, הרב אברהם סמג'ה, היה רב קהילת אריינה בפרברי תוניס.
למד בישיבת אדר"ת ובישיבת כרם ביבנה. בגיל 19 עבר לישיבת פורת יוסף בעיר העתיקה בירושלים, בראשות הרב שלום כהן. נשא לאישה את גילה, בתו של הראשון לציון הרב אליהו בקשי דורון. לאחר נישואיו התגורר ברובע היהודי.
בשנת 1987 החל למסור שיעור שבועי ברשת מורשת של "קול ישראל" בנושא ערכים בפרשת השבוע. לאחר כמה שנים נוספה תוכנית בנושא המשפט העברי.
בשנת 1991 החל ללמוד בכולל אברכים בישיבת מיר. בשנת 1993 החל ללמוד רבנות ודיינות במכון הרי פישל. בשנת 1995 החל לשמש כרב בשכונת פסגת זאב בירושלים. בשנת 2002 החל לכהן כרב שכונת רמת שלמה בירושלים.
בשנת 1997 החל לשמש כרב צבאי ביחידת נ"מ בגבול הצפון.
בשנת 2001 התמנה למנהל תוכניות לחינוך המוכר שאינו רשמי בתחומי יהדות וחברה במרכז הארצי להשתלמויות "בית יציב" של משרד החינוך. בשנת 2005 החל לשמש מנהל תוכנית למשגיחים וראשי ישיבות בתחום היהדות ופסיכולוגיה במכון ון ליר בירושלים. הקבוצה עסקה בין היתר בבעיית נוער חרדי נושר.
הרב סמג'ה פעל ליצירת מפגשים בין דתיים על ידי ארגונים כמו Hommes de Parole. במרץ 2010, בעקבות חיכוכים בין נערים מרמת שלמה לכפר שועפט הסמוך, יזם הרב סמג'ה מפגש עם 'מוכתר' שועפט ונכבדיו.
כתב טור שבועי בעניינים שבין אדם לחברו בעיתון המודיע בצרפתית במשך כשנה. בשנת 2017 כאשר חודשה הפצת העלון "מעיין השבוע" של רשת החינוך "בני יוסף" מונה לעורכו, וכתב בו גם טור הנושא בשם "הליכות השבוע".
בשנת 2020 חזר לשדר ב"כאן מורשת", במסגרת "בית מדרש משודר".[דרוש מקור]