stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2005 בקולנוע
פרסים > פרסי גלובוס הזהב > דרמה

הסרט הטוב ביותר – הר ברוקבק
השחקן הטוב ביותר – פיליפ סימור הופמן (טרומן קפוטה)
השחקנית הטובה ביותר – פליסיטי האפמן (טראנסאמריקה)
פרסים > פרסי גלובוס הזהב > קומדיה או מחזמר

הסרט הטוב ביותר – הולך בדרכי
השחקן הטוב ביותר – חואקין פיניקס (הולך בדרכי)
השחקנית הטובה ביותר – ריס וית'רספון (הולך בדרכי)
פרסים > פרסי סאטורן

סרט המדע בדיוני הטוב ביותר – מלחמת הכוכבים - פרק 3: נקמת הסית'
סרט הפנטזיה הטוב ביותר – באטמן מתחיל
סרט האימה הטוב ביותר – השדים של אמילי
סרט ההרפתקאות/פעולה/מותחן הטוב ביותר – עיר החטאים
סרט האנימציה הטוב ביותר – חתונת הרפאים
השחקן הראשי הטוב ביותר – כריסטיאן בייל (באטמן מתחיל)
השחקנית הראשית הטובה ביותר – נעמי ווטס (קינג קונג)
שחקן המשנה הטוב ביותר – מיקי רורק (עיר החטאים)
שחקנית המשנה הטובה ביותר – סאמר גלאו (סרניטי)
הביצוע הטוב ביותר של שחקן צעיר – דקוטה פנינג (מלחמת העולמות)
הבמאי הטוב ביותר – פיטר ג'קסון (קינג קונג)
התסריט הטוב ביותר – כריסטופר נולאן ודייוויד ס. גויר (באטמן מתחיל)
הפסקול הטוב ביותר – ג'ון ויליאמס (מלחמת הכוכבים 3: נקמת הסית')
האיפור הטוב ביותר – סיפורי נרניה: האריה, המכשפה וארון הבגדים
התלבושות הטובות ביותר – סיפורי נרניה: האריה, המכשפה וארון הבגדים
האפקטים המיוחדים הטובים ביותר – קינג קונג
נפטרו

15 בינואר – רות ווריק, שחקנית
29 בינואר – אפרים קישון, במאי ותסריטאי (יליד 1924)
20 בפברואר – סנדרה די, שחקנית (ילידת 1942)
23 באפריל – ג'ון מילס, שחקן (יליד 1908)
6 ביוני – אן בנקרופט, שחקנית (ילידת 1931)
14 בספטמבר – רוברט וייז, במאי (יליד 1914)
10 בדצמבר – ריצ'רד פריור, שחקן (יליד 1940)
16 בדצמבר – ג'ון ספנסר, שחקן (יליד 1946)
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
סרטים נוספים

"רעש לבן"
"אלקטרה"
"לרדת מהפסים"
"מחבואים"
"בוגימן"
"פו הדב: סיפורו של פיל נפיל"
"קונסטנטין"
"המסכה חוזרת"
"רובוטס"
"נחש מי"
"סלון יופי"
"עיר החטאים"
"מדריך הטרמפיסט לגלקסיה"
"XXX2"
"בית השעווה"
"ממלכת גן עדן"
"משחק מכור"
"החיפושית בהילוך גבוה"
"ארבעת המופלאים"
"איילנד"
"בתול בן ארבעים"
"פגוש את היונים"
"האחים גרים - למבוגרים בלבד"
"גבר גבר"
"שר המלחמה"
"הטיסה (2005)"
"היסטוריה של אלימות"
"בנעליה"
"דום"
"המסור 2"
"צ'יקן ליטל"
"ג'ארהד"
"זכרונותיה של גיישה"
"כיפה אדומה: הסיפור האמיתי"
"הבמאים"
"12 במחיר אחד 2"
"מינכן"
"קזנובה"
"השמועה אומרת ש..."
"הקמע"
"העולם החדש"
"קרייזי"
"שאדיה"
"נני מקפי - קסם של אומנת"
"הנקמה היהודית 3: משימה בנאפל"
"א געשעפט
ראו גם

2005 בטלוויזיה
2004 בקולנוע
2005
2006 בקולנוע
שנים בקולנוע
סרט קולנוע
HBTSS

HBTSS - Hypersonic and Ballistic Tracking Space Sensor הוא מערך לוויינים מתוכנן של ארצות הברית. הפרויקט מנוהל על ידי הסוכנות לפיתוח החלל של ארצות הברית עבור ובמשולב עם ההסוכנות להגנה מפני טילים. מטרת המערך היא לאפשר עקיבה אחר טילים בליסטיים וטילים היפרסוניים, גם בשלבים שבהם הם לא מונעים ובהתאם, יש להם חתימת חום נמוכה.
הלוויינים הראשונים, "אבות טיפוס" של המערך, שוגרו בהצלחה במהלך פברואר 2024.
ארכיטקטורת מערכים מבוזרים בחלל

בשנת 2019, ארצות הברית הקימה את הסוכנות לפיתוח החלל. הרעיון הוא לאפשר תהליכי פיתוח ורכש מהירים, תוך מינוף היכולות האזרחיות שהתפתחו בתחום החלל האזרחי ובעיקר, ירידת עלויות השיגור והצבה של מערכי לוויינים גדולים על ידי "השוק הפרטי", כמו למשל המערך של אירידיום תקשורת, Starlink, המערך של Globalstar, הלוויינים של Planet Labs ומערכים נוספים.
הקמת הסוכנות התאפשרה, בין השאר, בגלל פרישת המעצמות מההסכם למניעת תפוצת טילים בליסטיים והחשש שהקמת מערכי לוויינים כאלה תפר את ההסכם. הרעיון של מערכים גדולים נועד לתת מענה למגוון צרכים ובכללם, היכולת לעקוב ולהגן מפני טילים היפרסוניים כמו גם, להיות עמידים בפני התקפות על הלוויינים בדמות שיבוש באמצעות לוחמה אלקטרונית או אפילו הפלה קינטית שלהם.
לפי הסוכנות, הארכיטקטורה כוללת שבע "שכבות" ובכללן:
תקשורת
יכולת שליטה ובקרה
עקיבה
אחיזת שטח מהחלל
יכולות מפציעות
נווט
מכלול התמיכה הקרקעית ובכללו תחנות הקרקע, איסוף המידע ופענוחו וכלל הבטי יכולת השיגור
פיתוח ספירלי

שיטת הפיתוח הנבחרת היא הצבה של לוויינים ב"בלוקים" כך שכל שנתיים מוזרקים למסלול כמות גדולה של לוויינים - ככל שהיכולות מבשילות.
"בלוק אפס" כלל שישה לוויינים ששניים מתוכם הם אבות טיפוס של מערך ה-HBTSS. הלוויינים שוגרו בפברואר 2024 ונכנסו בהצלחה למסלול.
מערך ה-HBTSS והתפתחותו הספירלית, ביחד עם מערך OPIR-Optical Persistant Infra Red, מיועדים להחליף - להשלים את מערך ה-SBIRS, כך שיהיו מאות רבות של לוויינים שעושים, בין השאר, את משימת ההתרעה המוקדמת, העקיבה ו"בקרת האש" מול המיירטים. לפי פרסומי הסוכנות לפיתוח החלל, נכון למאי 2024, ההערכה היא שהסוכנות תציב כ-1300 לוויינים במסלולים שונים (גיאסטציונרי, אליפטי, בגובה בינוני ובגובה נמוך, מסלולים פולריים כמו גם כאלו שיהיו באינקלינציה נמוכה).
נכון למאי 2024, הסוכנות הציבה כבר 28 לוויינים במסלול - מסוגים שונים, כולל לוויני עקיבה, לוויני תקשורת, הדגמות של "תקשורת אופטית בחלל" (אנ') ועוד..
אבני דרך משמעותיות

בפברואר 2024, שוגרו הלוויינים הראשונים של המערך המתוכנן (אבות טיפוס).
ב-14 ביוני 2024 בוצע ניסוי עקיבה ראשון אחרי טיל היפרסוני. בניסוי השתתפו גם הסוכנות לפיתוח החלל וגם הסוכנות להגנה מטילים
הערות שוליים

↑  דווח של ממשל ארצות הברית על הצלחת השיגור
↑  דווח של ממשל ארצות הברית על הצלחת השיגור באפריל 2023
↑  דווח של ממשל ארצות הברית על הצלחת השיגור בספטמבר 2023
↑  דווח של נאס"א על הצלחת השיגור בפברואר 2024
↑  דווח של ממשל ארצות הברית על ביצוע ניסוי העקיבה 2024
ארכיטקטורת לווינות לפי הסוכנות לפיתוח החלל של ארצות הברית
Depiction of the optical module of the LLCD
קריוגניקה

חנקן הוא נוזל מתחת ל-C°‏ 195.8- (K‏ 77).
זהו תרשים של טלסקופ חלל בטכנולוגיית תת-אדום, שמחייב מראה קרה ומכשירים. מכשיר אחד צריך להיות אפילו קר יותר, ויש לו מערכת קירור קריוגנית (אנ'). המכשיר נמצא באזור 1 ומערכת הקירור שלו נמצאת באזור 3 באזור חם יותר של החללית (ראו טלסקופ החלל ג'יימס וב).
מכל בגודל בינוני מתמלא בחנקן נוזלי ממכל אחסון קריוגני גדול יותר.
בפיזיקה, קריוגניקה היא הייצור והמחקר של התנהגות של חומרים בטמפרטורות נמוכות מאוד.
הקונגרס הבינלאומי לקירור ה-13 של המכון הבין-לאומי לקירור (אנ') (שנערך בוושינגטון די.סי. ב-1971) אישר הגדרה אוניברסלית של "קריוגניקה" ו"קריוגנית" על ידי קבלת סף של K‏ 120 (או C°‏ 153-) כדי להבחין בין מונחים אלה מהקירור המקובל. זהו קו הפרדה הגיוני, שכן נקודות הרתיחה הרגילות של הגזים הקבועים כביכול (כגון הליום, מימן, ניאון, חנקן, חמצן ואוויר רגיל) נמצאות מתחת ל-K‏ 120, בעוד שלחומרי הקירור של פריאון, פחמימנים וחומרי קירור נפוצים אחרים יש נקודות רתיחה מעל ל-K‏ 120. המכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה של ארצות הברית מחשיב את תחום הקריוגניקה כתחום הכולל טמפרטורות מתחת ל-C°‏ 153- (K‏ 120; F°‏ 243.4-).
גילוי של חומרים מוליכי-על בטמפרטורות קריטיות משמעותית מעל נקודת הרתיחה של חנקן יצר עניין מחודש בשיטות אמינות ובעלות נמוכה לייצור קירור קריוגני בטמפרטורה גבוהה. המונח "קריוגני בטמפרטורה גבוהה" מתאר טמפרטורות הנעות מעל נקודת הרתיחה של חנקן נוזלי, C°‏ 195.79- (K‏ 77.36), עד C°‏ 50- (K‏ 223).
קריוגניסטים משתמשים בסולם הטמפרטורה של קלווין או רנקין, שניהם נמדדים מהאפס המוחלט, ולא סולמות רגילים יותר כמו מעלות צלזיוס שמודד מנקודת הקיפאון של המים בגובה פני הים או מעלות פרנהייט שמודד מנקודת הקיפאון של תמיסת מי מלח מסוימת בגובה פני הים.
המילה קריוגניקה נובעת מיוונית κρύος (קריוס) - "קר" + γενής (גניס) - "יוצר".
נוזלים קריוגניים

נוזלים קריוגניים עם נקודת הרתיחה שלהם בקלווין ובמעלות צלזיוס.
| Fluid | נקודת רתיחה (K) | נקודת רתיחה (C°) |
| --- | --- | --- |
| הליום-3 | 3.19 | 269.96- |
| הליום-4 | 4.214 | 268.936- |
| מימן | 20.27 | 252.88- |
| ניאון | 27.09 | 246.06- |
| חנקן | 77.09 | 196.06- |
| אוויר | 78.8 | 194.35- |
| פלואור | 85.24 | 187.91- |
| ארגון | 87.24 | 185.91- |
| חמצן | 90.18 | 182.97- |
| מתאן | 111.7 | 161.45- |
יישומים תעשייתיים

תמונה קטלוגית של שסתום קריוגני
שסתומים קריוגניים באתרם, עם לחות אטמוספירית מעובה
גזים נוזליים (אנ'), כגון חנקן נוזלי והליום נוזלי, משמשים ביישומים קריוגניים רבים. חנקן נוזלי הוא היסוד הנפוץ ביותר בקריוגניקה וניתן לרכישה חוקית ברחבי העולם. הליום נוזלי נמצא גם בשימוש נפוץ ומאפשר להגיע לטמפרטורות הנמוכות ביותר שניתן להשיג.
נוזלים אלו עשויים להיות מאוחסנים ב"מכלי דיואר", שהם מכלים דו-דפנותיים עם ריק גבוה בין הדפנות כדי להפחית את העברת החום לנוזל. מכלים מעבדתיים טיפוסיים של דיואר הם כדוריים, עשויים זכוכית ומוגנים במכל חיצוני ממתכת. למכלי דיואר לנוזלים קרים במיוחד כמו הליום נוזלי יש מכל נוסף בעל דופן כפולה מלא בחנקן נוזלי. מכלי דיואר נקראים על שם הממציא שלהן, ג'יימס דיואר (אנ'), האיש שעיבה לראשונה מימן. בקבוקי תרמוס הם מכלים קטנים יותר המצוידים במארז מגן.
תוויות ברקוד קריוגניות משמשות לסימון מכלי דיואר המכילים את הנוזלים הללו, ולא יתקררו עד ל-C°‏ 195-.
משאבות העברה קריוגניות הן המשאבות המשמשות ברציפי LNG (ראשי תיבות באנגלית של Liquefied Natural Gas – גז טבעי נוזלי) להעברת גז טבעי נוזלי ממכליות גז טבעי נוזלי למכלי אחסון LNG, וכך גם שסתומים קריוגניים.
יישומים תעשייתיים > עיבודים קריוגניים

תחום הקריוגניקה התקדם במהלך מלחמת העולם השנייה כאשר מדענים גילו שמתכות שהוקפאו לטמפרטורות נמוכות הראו יותר עמידות בפני שחיקה. בהתבסס על תאוריה זו של הקשחה קריוגנית (אנ'), תעשיית העיבוד הקריוגני (אנ') המסחרית נוסדה בשנת 1966 על ידי ביל ואד בוש (Ed Busch). עם רקע בתעשיית הטיפול בחום (אנ'), האחים בוש הקימו בדטרויט חברה בשם קריוטק (CryoTech) בשנת 1966. בוש התנסה במקור עם האפשרות להגדיל את תוחלת החיים של כלי מתכת בין 200% ל-400% מתוחלת החיים המקורית באמצעות חיסום קריוגני במקום טיפול בחום. שיטה זו התפתחה בסוף שנות ה-90 לטיפול בחלקים אחרים.
קריוגנים, כגון חנקן נוזלי, משמשים עוד ליישומי קירור והקפאה מיוחדים. כמה תגובות כימיות, כמו אלה המשמשות לייצור החומרים הפעילים לתרופות הסטטינים הפופולריות, חייבות להתרחש בטמפרטורות נמוכות של כ-C°‏ 100-. כורים כימיים קריוגניים מיוחדים משמשים להסרת חום התגובה ולספק סביבת טמפרטורה נמוכה. הקפאת מזון ומוצרי ביוטכנולוגיה, כמו חיסונים, דורשת חנקן במערכות הקפאה. חומרים רכים או אלסטיים מסוימים הופכים קשים ושבירים בטמפרטורות נמוכות מאוד, מה שהופך את הטחינה הקריוגנית (טחינה קריוגנית (אנ')) לאופציה עבור חומרים מסוימים שלא ניתן לטחון בקלות בטמפרטורות גבוהות יותר.
עיבוד קריוגני אינו תחליף לטיפול בחום, אלא הרחבה של מחזור החימום-טבילה-חיסום. בדרך כלל, כאשר פריט עובר טבילה, הטמפרטורה הסופית היא טמפרטורת הסביבה. הסיבה היחידה לכך היא שלרוב מטפלי החום אין ציוד קירור. אין שום דבר משמעותי מבחינה המתכות בטמפרטורת הסביבה. העיבוד הקריוגני ממשיך פעולה זו מטמפרטורת הסביבה עד ל-C°‏ 196- (K‏ 78). ברוב המקרים המחזור הקריוגני מלווה בהליך חיסום חום. מכיוון שלכל הסגסוגות אין את אותם מרכיבים כימיים, הליך החיסום משתנה בהתאם להרכב הכימי של החומר, היסטוריה תרמית או יישום השירות המסוים של הכלי.
התהליך כולו אורך 3–4 ימים.
יישומים תעשייתיים > דלקים

שימוש נוסף בקריוגניקה הוא דלק קריוגני (אנ') לרקטות עם מימן נוזלי כדוגמה הנפוצה ביותר. חמצן נוזלי (אנ') (LOX) נמצא בשימוש נרחב עוד יותר, אך כחומר מחמצן, לא כדלק. סוס העבודה של נאס"א מעבורת החלל השתמשה בהנעת מימן/חמצן קריוגני כאמצעי העיקרי שלה להיכנס למסלול כבידתי. LOX נמצא בשימוש נרחב גם עם קרוסין מסוג RP-1, פחמימן לא קריוגני, כמו ברקטות שנבנו עבור תוכנית החלל הסובייטית על ידי סרגיי קורוליוב.
יצרנית המטוסים הרוסית טופולב פיתחה גרסה של העיצוב הפופולרי שלה Tu-154 עם מערכת דלק קריוגנית, המכונה Tu-155 (אנ'). המטוס משתמש בדלק המכונה גז טבעי נוזלי או LNG, ועשה את הטיסה הראשונה שלו ב-1989.
יישומים אחרים

כמה יישומי של קריוגניקה:
תהודה מגנטית גרעינית (NMR) היא אחת השיטות הנפוצות ביותר לקביעת המאפיינים הפיזיקליים והכימיים של אטומים על ידי זיהוי תדר הרדיו שנקלט ונקיפה לאחר מכן של גרעינים בשדה מגנטי. זוהי אחת מטכניקות האפיון הנפוצות ביותר ויש לה יישומים בתחומים רבים. בעיקר, השדות המגנטיים החזקים הנוצרים על ידי אלקטרומגנטים מקוררי-על, אם כי קיימים ספקטרומטרים שאינם דורשים קריוגנים. בסולנואידים מוליכי-על מסורתיים, הליום נוזלי משמש לקירור הסלילים הפנימיים מכיוון שיש לו נקודת רתיחה של כ-K‏ 4 בלחץ רגיל. ניתן להשתמש במוליכי-על מתכתיים זולים עבור חיווט הסליל. מה שנקרא תרכובות מוליכות-על בטמפרטורה גבוהה ניתן ליצור מוליכות-על עם שימוש בחנקן נוזלי, הרותח בסביבות K‏ 77.
דימות תהודה מגנטית (MRI) היא יישום מורכב של NMR המבצע דה קונבולוציה לגאומטריה של תהודות ומשמש לצילום עצמים על ידי זיהוי נקיפה של פרוטונים שהופרעו על ידי דופק בתדר רדיו בשדה המגנטי החזק. זה משמש לרוב ביישומי בריאות.
בערים גדולות קשה להעביר חשמל באמצעות כבלים עיליים, ולכן משתמשים בכבלים תת-קרקעיים. אבל כבלים תת-קרקעיים מתחממים וההתנגדות של הכבלים עולה, מה שמוביל לבזבוז אנרגיה. ניתן להשתמש במוליכי-על כדי להגדיל את תפוקת החשמל, אף על פי שהם ידרשו נוזלים קריוגניים כמו חנקן או הליום כדי לקרר כבלים המכילים סגסוגת מיוחדת כדי להגביר את העברת האנרגיה. בוצעו מספר מחקרי היתכנות והתחום הוא נושא להסכם במסגרת סוכנות האנרגיה הבין-לאומית.
גזים קריוגניים משמשים להובלה ואחסון של מסות גדולות של מזון קפוא. כאשר כמויות גדולות מאוד של מזון חייבות להיות מועברות לאזורים כמו אזורי מלחמה, אזורים שנפגעו ברעידת אדמה וכו', יש לאחסן אותם לאורך זמן, ולכן נעשה שימוש בהקפאת מזון קריוגנית. הקפאת מזון קריוגנית מועילה גם לתעשיות עיבוד מזון בקנה מידה גדול.
מצלמות תת-אדום רבות (ביות תת-אדום) מחייבות קירור קריוגני של הגלאים שלהן.
קבוצות דם נדירות מסוימות מאוחסנות בטמפרטורות נמוכות, כגון C°‏ 165-, בבנקי דם.
טכנולוגיית קריוגניקה המשתמשת בחנקן נוזלי ו-CO2 נבנתה במערכות אפקטים למועדוני לילה כדי ליצור אפקט מצנן וערפל לבן שניתן להאיר באמצעות אורות צבעוניים.
קירור קריוגני משמש לקירור קצה הכלי בזמן העיבוד בתהליך הייצור. זה מגדיל את תוחלת החיים של הכלי. החמצן משמש לביצוע מספר פונקציות חשובות בתהליך ייצור הפלדה.
רקטות רבות משתמשות בגזים קריוגניים כחומרי הנעה. אלה כוללים חמצן נוזלי, מימן נוזלי ומתאן נוזלי.
על ידי הקפאת צמיג הרכב או המשאית בחנקן נוזלי, הגומי נעשה שביר וניתן לכתוש אותו לחלקיקים קטנים. חלקיקים אלה יכולים לשמש שוב עבור פריטים אחרים.
מחקר ניסיוני על תופעות פיזיקליות מסוימות, כמו ספינטרוניקה, מחייב טמפרטורות קריוגניות כדי שהאפקטים יתקיימו.
חיסונים מסוימים חייבים להיות מאוחסנים בטמפרטורות קריוגניות. לדוגמה, חיסון פייזר-ביונטק נגד COVID-19 חייב להיות מאוחסן בטמפרטורות של C°‏ 60- עד C°‏ 90-. (ראו שרשרת הקירור (אנ').)
ייצור

קירור קריוגני של מכשירים וחומרים מושג בדרך כלל באמצעות שימוש בחנקן נוזלי, הליום נוזלי, או מערכת קירור קריוגנית (אנ') מכנית (המשתמשת בקווי הליום בלחץ גבוה). מקררי Gifford-McMahon,‏ Pulse tube refrigerator (אנ') ומקררי מנוע סטרלינג נמצאים בשימוש נרחב עם מבחר המבוסס על טמפרטורת הבסיס הנדרשת ויכולת הקירור. ההתפתחות העדכנית ביותר בקריוגניקה היא השימוש במגנטים כמחדשים כמו גם כמקררים. מכשירים אלו פועלים על פי העיקרון המכונה אפקט מגנטו-קלורי (אנ').
גלאים

ישנם גלאים קריוגניים שונים המשמשים לאיתור חלקיקים.
למדידת טמפרטורה קריוגנית עד ל-K‏ 30, משתמשים בחיישני Pt100, גלאי טמפרטורת התנגדות (RTD). עבור טמפרטורות נמוכות מ-K‏ 30, יש צורך להשתמש בחיישן סיליקון לטמפרטורה (אנ') לצורך דיוק.
הערות שוליים

↑  International Dictionary of Refrigeration, http://dictionary.iifiir.org/search.php (אורכב 01.10.2019 בארכיון Wayback Machine)
↑  ASHRAE Terminology, https://www.ashrae.org/technical-resources/free-resources/ashrae-terminology
↑  Timmerhaus, R. Reed. Cryogenic Engineering: Fifty Years of Progress. Springer Science+Business Media LLC (2007)
↑  "About Cryogenics".
↑  J. M. Nash, 1991, "Vortex Expansion Devices for High Temperature Cryogenics", Proc. of the 26th Intersociety Energy Conversion Engineering Conference, Vol. 4, pp. 521–525.
↑  Thermal, Timmy. "Cryogenic Labels". MidcomData.
↑  Gantz, Carroll (2015). Refrigeration: A History. Jefferson, North Carolina: McFarland & Company, Inc. p. 227. ISBN 978-0-7864-7687-9.
↑  "ESO Signs Technology Transfer Licence Agreement for Cooling System".
↑  Pfizer-BioNTech COVID-19 Vaccine Storage and Beyond-Use Date Tracking Labels
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538670905171  GND: 4078299-2  LCCN: sh85078650  NDL: 00572767  NKC: ph351705 
מכשירים אסטרונומיים על הטלסקופ הגדול מאוד מצוידים במערכות קירור בזרימה רציפה.
משאית משלוח גזים קריוגניים בסופרמרקט, איפסלנטי (אנ') במישיגן
רוני דניאל

| --- | --- |
דניאל, 2016
דניאל, 2016
 לידה:  29 באוקטובר 1947 ט"ו בחשוון ה'תש"ח  בגדאד, ממלכת עיראק 
 פטירה:  26 ביולי 2021 (בגיל 73) י"ז באב ה'תשפ"א ישראל תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  1971–2021 (כ־50 שנה)
 מעסיק:  קול ישראל  גלי צה"ל  חברת החדשות  103FM
 סוג כתב:  כתב ופרשן טלוויזיה
 תחום סיקור:  צבא וביטחון
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  RoniDanielNews
 טוויטר (X):  daniel__roni
 
דניאל, אפריל 1989
דניאל באולפני רדיו תל אביב, 2014
רוני דניאל (29 באוקטובר 1947 – 26 ביולי 2021) היה כתב ופרשן ישראלי לענייני צבא וביטחון של חברת החדשות. לאורך הקריירה המקצועית שלו כעיתונאי עבד במספר כלי תקשורת, בהם: קול ישראל, גלי צה"ל וחברת החדשות, בה עבד מאז הקמתה ב-1993 ועד לפטירתו.
ביוגרפיה

דניאל נולד בבגדאד שבעיראק. אביו נאג'י נפטר כשהיה בן חודשיים. בשנת 1950, בגיל שלוש, עלה לישראל עם אחותו ואמו זיוה שהתחתנה בשנית עם דוד סולודר. גדל בקיבוץ מעוז חיים והיה מתומכי אחדות העבודה. קרובת משפחתו היא חברת הכנסת לשעבר עדנה סולודר.
באוקטובר 1965 התגייס לצה"ל, לגדוד 906 של הנח"ל. עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בתום הקורס שב לנח"ל והיה למפקד מחלקה. במלחמת ששת הימים לחם בקרב אום-כתף בחזית המצרית, נפצע מרסיסים אך חזר לחזית. בשלהי שנות ה-60 היה למפקד פלוגה ולחם במלחמת ההתשה. במלחמת יום הכיפורים נלווה ככתב קול ישראל לגדוד 51 במבצע קינוח. מאוחר יותר מונה על ידי יורם יאיר למפקד גדוד מילואים של חטיבת גולני, בהמשך שירת כמג"ד 9217 בחטיבת הנגב וכסמח"ט במילואים. היה בעל דרגת סא"ל במילואים.
ביוגרפיה > קריירה עיתונאית

דניאל הצטרף ב-1971 לקול ישראל ככתב תחבורה וחקלאות. במהרה עבר להיות כתב צבאי. בשנת 1977 נכלל במשלחת של קול ישראל למצרים. בסוף 1980 עבר השתלמות בתחנת הרדיו של CBS בניו יורק. בשנים 1982–1984 כיהן כראש חטיבת החדשות בתל אביב. בשנת 1983 ננזף על ידי מנכ"ל רשות השידור, יוסף לפיד, בעקבות תקרית שהייתה לו עם הכתב מירון צור. הוא עבד גם בגלי צה"ל ואף הוצע ב-1990 כמועמד לפיקוד התחנה. במקביל לתפקידו העיקרי כפרשן וכתב צבאי, בשנותיו ברשת ב' שימש גם כשדרן ספורט. בשנים 1992–1993 נמנה עם מנחי התוכנית "תיק תקשורת" בטלוויזיה החינוכית. מאז 1993 ועד לפטירתו היה הכתב לענייני צבא וביטחון של חברת החדשות בערוץ 2.
בעת מבצע עופרת יצוקה סירב דניאל לנטוש את עמדת השידור של ערוץ 2 בשדרות כאשר בשידור חי נשמעה אזעקת "צבע אדום", בניגוד להוראת הממונים עליו, והסביר כי ”אני פה בשביל לשדר ולא לברוח מהמסך בשעת מצוקה”. בזמן אותו מבצע, עבר דניאל לכאורה על הוראות הצנזורה הצבאית, כאשר דיווח על העיתוי הצפוי לפתיחת המערכה הקרקעית. על אותו מקרה אמר דניאל:
אני מודה ומתוודה שהייתי קרוב ללכת הביתה. חשבתי לעצמי שאם בגלל הידיעה הזו הכוחות שלנו ייחשפו בדרכם, אתפטר. לסחוב על מצפוני שמישהו נפגע בגללי? ... כשהתברר לי שהשידור לא חשף שום דבר, נגולה אבן ענקית מעל ליבי.
ביולי 2009 פרסם דניאל סדרת תעודה בעלת 5 פרקים שעקבה אחר צוערים בבה"ד 1. ביולי 2014, במבצע צוק איתן, התלווה ללוחמי חטיבת הנח"ל שפעלו בעיירה בית חאנון שבצפון רצועת עזה ותיעד את רגעי הלחימה מבפנים.
בפרשנות שלו נקט דניאל בקו ניצי, כך למשל במבצע צוק איתן תמך בכניסה קרקעית של צה"ל לתוך רצועת עזה.
בשנים 2018–2021 שידר תוכנית אקטואליה ברדיו 103FM - "הקבינט" - יחד עם אלון בן-דוד ויואב לימור, בה הם דיברו על נושאים מדיניים, ביטחוניים, ספורט ועוד.
במרץ 2019 מתח ביקורת על ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לאחר טענות שקמפיין הליכוד לעג למראהו של אברמוביץ' שנפצע במלחמת יום הכיפורים ונכווה בפניו. דניאל אמר כי "ללעוג לאמנון אברמוביץ' על צלקותיו - אחד הדברים הנמוכים שראיתי". בנוסף, הביע ביקורת על התנהגותו כלפי נכי צה"ל ואמר כי אם הוא עצמו היה נכה צה"ל הוא לא היה מסכים לביקורו "אם אני הייתי שוכב במיטה הזאת הייתי קם ויוצא מהחדר".
ביוגרפיה > ביקורת על עבודתו כעיתונאי

מבקריו משמאל, בהם העיתונאי גדעון לוי, מחו על כך שלטענתם הוא שימש למעשה כדובר של צה"ל ולא ככתב-חוקר, ודיווח על אירועים באופן סלקטיבי שנוח לשלטונות צה"ל ולעיתים אף אימץ את הקו הרשמי של הצבא. דניאל דחה זאת בריאיון ל"ידיעות אחרונות", וציין שהוא מתח ביקורת קשה על מערכת הביטחון בתקופת פיגועי ההתאבדות בישראל שקדמה למבצע חומת מגן, וכן בזמן מלחמת לבנון השנייה.
באוגוסט 2010 חשפו דניאל ואמנון אברמוביץ' את "מסמך גלנט", שנודע לימים כמסמך הרפז. ביולי 2012 נודע כי מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס התלונן לרשות השנייה על התנהלותו של דניאל בסיקור פרשת הרפז. נציב פניות הציבור ברשות השנייה דחה את התלונה.
חיים אישיים

דניאל היה נשוי לשלומית ואב לשלושה ילדים. בנו ערי נפטר בשנת 1987 בגיל 13, לאחר התקף אסתמה חריף.
ב-26 ביולי 2021 נפטר מדום לב בגיל 73, בביתו בשכונת רמת אביב ג' שבתל אביב ונטמן בבית העלמין קריית שאול.
הערות שוליים

↑  ניר ליברך, ‏"אני עוצר את השידור. יורים עליי", באתר ‏מאקו‏, 20 בינואר 2009
↑  עמוס הראל, רגיש מדי, באתר הארץ, 2 בינואר 2009
↑  במחנה, ‏איזה פריט צה"לי היה הכי משמעותי עבורכם?, באתר ‏מאקו‏, 26 בספטמבר 2011
↑  אילן כפיר, הקרב על החרמון, הוצאת דביר, 2013, עמ' 286
↑  ראיון עם גבי גזית, רדיו 103fm, ‏6 בינואר 2009
↑  ערן סויסה, מלחמת הכוכבים, באתר nrg‏, 2 במאי 2010
↑  אבי אליהו, ‏2,482 ימי מילואים: יעקב מרר, שיאן ימי המילואים בצה"ל, באתר ‏מאקו‏, 9 באוגוסט 2012
↑  מי למה כמה?, דבר, 24 ביוני 1977
↑  יוסף פריאל, טכנאי הרדיו משבשים השידורים מקאהיר, דבר, 18 בדצמבר 1977
↑  רזי גוטרמן, איש "קול ישראל" נשדד בניו יורק, מעריב, 5 בדצמבר 1980
↑  טל בשן, רדיו חזק, מעריב, 21 באוקטובר 1982
↑  ספר השנה של העיתונאים, אגודת העיתונאים בתל אביב, 1984
↑  דוד ארליך, הבדלי ניסוח, דבר, 25 באפריל 1983
↑  מועמדים לפקד על גלי צה״ל: דרומי, דינור, דניאל, שלונסקי, חדשות, 30 במאי 1989
↑  רוני דניאל לא נכנס למרחב מוגן בעת אזעקה בשידור - למה?, באתר גלובס, 20 ביולי 2014
↑  לי-אור אברבך, הפרשן הצבאי ועברת הצנזורה, באתר nrg‏, 7 בינואר 2009
1 2  רז שכניק, "עד מתי אוקטובר 65'", מוסף "7 לילות" של "ידיעות אחרונות", 16 בינואר 2009
↑  רוני דניאל, ‏תיעוד מיוחד: רוני דניאל עם הכוחות הלוחמים בעזה, באתר ‏מאקו‏, 26 ביולי 2014
↑  רן בוקר, רוני דניאל: "ללעוג לאמנון אברמוביץ' על צלקותיו - אחד הדברים הנמוכים שראיתי", באתר ynet, 22 במרץ 2019
↑  נדחתה תלונת לינדנשטראוס נגד רוני דניאל: "היה מאוזן ואף נטה לטובתו של המבקר", באתר וואלה, 31 ביולי 2012
↑  ערי דניאל בן 13 נפטר מדום לב, מעריב, 13 באוקטובר 1987
↑   עמוס הראל, רוני דניאל היה עיתונאי מזן שכמוהו לא מייצרים כאן יותר, באתר הארץ, 26 ביולי 2021
↑  פרשן חדשות 12 רוני דניאל הלך לעולמו בגיל 73, באתר ‏מאקו‏, 26 ביולי 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307210705171  ISNI: 0000 0000 7038 2578  VIAF: 97571453   WorldCat (עם VIAF): 97571453 
דניאל מראיין את מוטה גור ביום החלפתו בתפקיד הרמטכ"ל
דניאל מדווח עבור חדשות 2 מאירוע הורדת דגל ישראל במחנה אוגדת עזה עם סיום תוכנית ההתנתקות, 11 בספטמבר 2005
רוני דניאל לפני שידור ליד קיבוץ סעד בזמן מבצע עופרת יצוקה, ינואר 2009
קברן

ערך זה עוסק באדם המספק שירותי טיפול בגופת המת. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
קברן בבית קברות בסרייבו
קַבְרָן הוא אדם המספק שירותים לטיפול בקבורת מתים ומטפל בגופותיהם על פי הנחיות היגייניות ורפואיות, אך גם דתיות ותרבותיות. הקברנים ועורכי הלוויות מטפלים גם בקרובי המת. בחלק מן התרבויות קיימת הבחנה בין האדם החופר את הקברים, וזה אשר עורך את הלוויה. תפקידו המדויק של הקברן משתנה מתרבות לתרבות. בחלק מתרבויות המערב נהוג למשל לאפר את המת ולהציגו בפני האבלים טרם הקבורה עצמה, ובבית לוויות עובדים גם מאפרים. ביהדות מטפלת בענייני קבורה החברה קדישא.
בימי הביניים התייחסו אל המקצוע כאל "לא מכובד" ו"לא ישר", ומבחינה חברתית, עבדו בו אנשים מן המעמדות הנמוכים.
קיימת התייחסות תרבותית לקברן גם כמטפורה - כאל אדם המביא לחורבן כלשהו.
בתרבות קיימות התייחסויות רבות לקברנים - במקרים רבים, כמו ב"המלט" של שייקספיר, שם היוצר בפיהם התייחסויות למוות. סדרת הדרמה "עמוק באדמה" מתמקדת במשפחה המנהלת בית לוויות, והסרט "החיים שאחרי" מתמקד בימים שבין המוות לקבורה עצמה, בהם מכינים את הגופה למנוחת עולמים. בהיאבקות המקצועית ידועה דמותו של הקברן (The Undertaker), שגולמה על ידי מארק קאלאווי, המציגה מתאבק מטיל מורא ומבוססת על מוטיבים של קבורה, מוות, אימה גותית והעל-טבעי. הקברן נחשב לאחד המתאבקים הטובים והמוערכים ביותר בתולדות הענף.
דייוויד אברמסון

דייוויד אברמסון (באנגלית: David H. Abramson), הוא שחיין יהודי-אמריקאי בעבר, אלוף ושיאן המכביה השישית (השישית 1961). שיאן ה-NCAA במשחה ל-500 יארד חופשי ואלוף המכללות במשחה ל-440 יארד חופשי בפעם האחרונה שמשחה זה התקיים.
אברמסון מומחה ברפואת עיניים אונקולוגית ומנהל המחלקה ב-Memorial Sloan Kettering Cancer Center (MSK or MSKCC), שבניו יורק, המחלקה היחידה מסוגה בארצות הברית.
ביוגרפיה

אברמסון נולד וגדל במנהטן, בנם השני של ג'ק ורות' אברמסון. הוא גדל במשפחה של שחיינים. אביו ג'ק, היה חבר בוועד האולימפי האמריקאי ומנהל המבחנים האמריקאים בשחייה, קפיצה למים וכדורמים לאולימפיאדת טוקיו (1964). שני אחיו, הבכור אלן והצעיר ריצ'רד, היו שחיינים מצטיינים.
ביוגרפיה > כוכב המכביה שישית

בתחרויות השחייה של המכביה השישית שנערכו בספטמבר 1961 זכה אברמסון ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-400 מטר חuפשי בשיא מכביה חדש של 4:33.0 דקות, לפני דייוויד קרצקי מארצות הברית (4:49.5 דקות) וג. סולטמן מדרום אפריקה (4:49.5 דקות), במשחה ל-1500 מטר בשיא מכביה חדש של 18:45.4 דקות, לפני אחיו הצעיר ריצ'רד אברמסון (19:33.2 דקות) וג. סולטמן (19:35.6 דקות) ובמשחה שליחים 4x200 מטר בשיא מכביה חדש של 8:46.3 דקות, לפני ישראל 9:23.3 דקות ודרום אפריקה (9:25.6 דקות).
בשנת 1965 סיים את לימודיו באוניברסיטת הווארד.
תארים והישגים

בשנת 1993 נבחר אברמסון להיכל התהילה של אוניברסיטת הרווארד.
הערות שוליים

↑  David H. Abramson, MD, Memorial Sloan Kettering Cancer Center (באנגלית)
↑  NAMES IN THE NEWS Abramson Family Hogs' Medals (באנגלית)
↑  שחייני לארה"ב "כבשו" את מימי "גלי-גיל", דבר, 3 בספטמבר 1961
↑  עליונות לארה"ב בפתיחת תחרויות השחייה במכביה זכו ב 4 מדליות זהב, חרות, 3 בספטמבר 1961
↑  קרפן ומלמד שיפרו שלושה שיאים במשחה 1500 מטרים, דבר, 5 בספטמבר 1961
↑  Hall of Fame Class of 1993
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ORCID: 0000-0002-0118-6391