stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סולנות
הסולנות במבט השוואתי

הסולנות שונה במהותה מתחושת בדידות. בדידות היא התחושה הסובייקטיבית של האדם כי הוא לבד, ללא רשת חברתית תומכת. התחושה היא תולדה של הפער בין הציפיות של האדם לאינטראקציה חברתית לעומת האינטראקציות המתרחשות בפועל. לעומתה, בידוד חברתי הוא אובייקטיבי, ונמדד בכמות הקשרים החברתיים הקיימים בפועל: למשל בגילאים מבוגרים, לאחר פרישה מהעבודה, כשהילדים רחוקים מהוריהם הזקנים, וכשהזקנים מאבדים - מטעמים אובייקטיביים הקשורים בנסיבות החיים - את הקרובים להם כגון חברים ובני זוג. התוצאות של בדידות סובייקטיבית שנובעת מבידוד חברתי שאינו נובע מבחירה עלולות להיות קשות. .  הן נמצאו קשורות למועקה והתדרדרות במצב הנפשי והפיזי, ולתופעות כמו דיכאון.
אלו הן התוצאות השליליות של היות האדם לבדו במצבים בהם אינו בוחר בכך. לעומתן הסולנות שונה במהותה. הסולנות היא היכולת או החוויה בה האדם בוחר להיות עם עצמו מבלי להרגיש בודד, עם או ללא נוכחות אחרים. בעוד בדידות ובידוד חברתי נתפסים כקורים ללא מעורבות פעילה של האדם, בסולנות הבחירה בעיסוק היא רצונית ומאפשרת חווית הנאה. בסולנות, הפעילות יכולה להיות רוחנית, יצירתית, תפקודית, של פנאי או כל פעילות אחרת. לכל אדם יש העדפות משלו לגבי המערך בו הפעילות מתרחשת. הסולנות אינה תלויה בתנאים חיצוניים כלשהם. זוהי חוויה חיובית שנבחרה על ידי האדם העוסק בה. לעיתים הסולנות נראית  למתבונן מבחוץ כאדם המרוכז במחשבותיו: הוא מתבונן בעלי העצים מחלונו, הוא חושב על יקיריו, מתרפק על עברו, מפעיל את כוח דמיונו, או חושב על בניית עתידו. לאנשים הבוחרים בסולנות יש לעיתים קרובות עולם פנימי עשיר.
הסולנות השוותה למצבים שונים בספרות המקצועית. מצבים שונים של התנהגות יחידנית או של מיעוט אינטראקציות חברתיות יכולות להיות מקושרות לסולנות. למשל הימנעות מאינטראקציה חברתית או התנהגות אנטי סוציאלית חוסר מוטיבציה לאינטראקציה חברתית, העדפות להתבודדות, נסיגה חברתית וביישנות או חרדה וחוסר חיברות. הסולנות הושוותה גם לתכונות אישיות כגון מופנמות
התפרקות צ'כוסלובקיה

ערך זה עוסק בהתפרקות צ'כוסלובקיה ב-1993. אם התכוונתם להתפרקות צ'כוסלובקיה וחלוקת צ'כוסלובקיה ערב מלחמת העולם השנייה, ראו .
צ'כוסלובקיה עד פירוקה.
התפרקות צ'כוסלובקיה התרחשה ב-1 בינואר 1993, כאשר הפדרציה של צ'כוסלובקיה התפצלה לשתי מדינות עצמאיות – צ'כיה וסלובקיה.
רקע

עד מלחמת העולם הראשונה היו צ'כיה וסלובקיה תחת שלטון האימפריה האוסטרו-הונגרית. בעקבות התפוררותה של האימפריה במהלך המלחמה, חתמו נציגי הצ'כים והסלובקים ב-18 באוקטובר 1918 על הסכם פיטסבורג, בו הוחלט על הקמת רפובליקה משותפת.
במרץ 1939 הכריזו לאומנים סלובקים, בתמיכת גרמניה הנאצית, על הקמת הרפובליקה הסלובקית. זמן קצר אחר כך פלשה גרמניה לצ'כיה, ממנה כבר נטלה את חבל הסודטים בהסכם מינכן, והקימה את הפרוטקטורט של בוהמיה ומוראביה. הרפובליקה הסלובקית, שזכתה להכרה רק מחלק ממדינות העולם, הצטרפה במלחמת העולם השנייה למדינות הציר.
לקראת סוף מלחמת העולם השנייה כבש הצבא האדום את צ'כוסלובקיה מידי הגרמנים, ולאחר תום המלחמה הוקמה הרפובליקה מחדש, כמדינה קומוניסטית וכחלק מהגוש המזרחי. במהלך האביב של פראג ב-1968 הונהגו בצ'כוסלובקיה רפורמות ליברליות, אך ברית המועצות פלשה למדינה כדי לדכאן. הרפורמה היחידה שנותרה על כנה, ונכנסה לתוקף ב-1969, נועדה לאפשר אוטונומיה רחבה יותר לסלובקים, באמצעות הפיכתה של צ'כוסלובקיה לפדרציה, המורכבת מהרפובליקה הסוציאליסטית הצ'כית והרפובליקה הסוציאליסטית הסלובקית.
נפילת הגוש הקומוניסטי נתנה את אותותיה גם בצ'כוסלובקיה, וב-1989 התרחשה בה מהפכת הקטיפה, שהביאה לנפילת המשטר הקומוניסטי במדינה, כמעט ללא שפיכות דמים. ב-1990 נערכו במדינה בחירות חופשיות ראשונות לראשונה מאז שנות ה-30 של המאה ה-20. השינויים באופייה של המדינה הביאו גם לחשיבה מחודשת בשאלת השותפות בין הצ'כים לבין הסלובקים.
הפירוק

גם לאחר נפילת המשטר הקומוניסטי נשמר המבנה הפדרטיבי של צ'כוסלובקיה, ולצד הפרלמנט הצ'כוסלובקי המשיכו לכהן גם בתי נבחרים בצ'כיה ובסלובקיה. ב-1992 ניהלו ראש ממשלת צ'כוסלובקיה ואצלב קלאוס (ששימש גם כראש ממשלת הרפובליקה הצ'כית) וראש ממשלת הרפובליקה הסלובקית ולדימיר מצ'יאר, מגעים בשאלת עתיד הפדרציה. החלופות שנבחנו הן הידוק הקשר בין הרפובליקות וכינון משטר ריכוזי יותר, יצירת קונפדרציה רופפת או היפרדות לשתי מדינות עצמאיות לחלוטין. ב-17 ביוני הציב בפניהם הפרלמנט הסלובקי עובדה מוגמרת, כשאימץ את הכרזת העצמאות הסלובקית. בעקבות ההכרזה, התפטר נשיא צ'כוסלובקיה, ואצלב האוול. קלאוס ומצ'יאר המשיכו במגעים, שמטרתם הייתה עתה להסדיר את הליכי ההיפרדות. ב-13 בנובמבר אישר הפרלמנט הצ'כוסלובקי חוק המסדיר את חלוקת הרכוש בין שתי המדינות, וב-25 בנובמבר אושר חוק שקבע שצ'כוסלובקיה תחדל להתקיים ב-31 בדצמבר ב-12 בלילה.
השלכות ההתפרקות > משפט בינלאומי

גם צ'כיה וגם סלובקיה לא נחשבו ליורשותיה של צ'כוסלובקיה מבחינת הדין הבינלאומי (בניגוד לרוסיה, למשל, שנחשבה ליורשתה של ברית המועצות לאחר פירוקה). על כן, עם פירוק המדינה, חדלה צ'כוסלובקיה להיות חברה באו"ם, ושתי המדינות התקבלו כחברות חדשות ב-19 בינואר. ב-19 במאי הודיעה סלובקיה למזכ"ל האו"ם כי היא רואה עצמה חתומה על כל אמנה שצ'כוסלובקיה הייתה חתומה עליה.
השלכות ההתפרקות > שטח

חלוקת השטח בין המדינות התבססה על הגבולות ההיסטוריים ביניהן. עם זאת, שינויים שחלו ברבות השנים הביאו לכך שבכמה מקומות עבר הגבול בתוך שטח יישוב מסוים ובמקומות אחרים חצו כבישים את הגבול החדש. בחלק מהמקומות סיכמו המדינות על תיקוני גבול קלים, ובמקומות אחרים פוצו תושבים שנפגעו מיצירת הגבול. חלק מהתושבים שרכושם נחצה בין המדינות המשיכו לסבול מבעיות ביורוקרטיות שנלוו לכך, אך עם הצטרפותן של צ'כיה וסלובקיה לאמנת שנגן ב-2004, הוקל מצבם.
השלכות ההתפרקות > אזרחות

כל אחת מהמדינות החדשות העניקה אזרחות לתושביה. סלובקיה אפשרה לאזרחיה להחזיק באזרחות כפולה עד 2010, אך מקצתם ניצלו אפשרות זו. עם הצטרפותן של צ'כיה וסלובקיה לאיחוד האירופי ב-2004, פחתה משמעותה של האזרחות הנפרדת, שכן אזרחי המדינות רשאים לבקר ולעבוד בכל אחת ממדינות האיחוד.
אחת הסוגיות שנותרו במחלוקת לאחר הפירוק היא מעמדם של הצוענים שחיים בצ'כיה אך נולדו בסלובקיה ובאופן רשמי היו רשומים כתושבים בסלובקיה. חוק האזרחות הצ'כי מ-1992 הקנה אזרחות למי שנולד על אדמת צ'כיה, ואילו לתושבים שאינם ילידי צ'כיה הוצבו דרישות נוספות, שכללו תושבות של 5 שנים לפחות, היעדר עבר פלילי ותשלום אגרות בסכומים גבוהים. צוענים רבים לא עמדו בתנאים אלה. מנגד, גם ממשלת סלובקיה סירבה להעניק אזרחות למי שאינם תושביה. בלחץ האיחוד אירופי תיקנה צ'כיה את חוק האזרחות שלה ב-1999 וב-2003, והצוענים זכו לאזרחות.
השלכות ההתפרקות > רכוש

רכושה של צ'כוסלובקיה התחלק בין צ'כיה לבין סלובקיה ביחס של 1:2, בהתאם ליחס שבין אוכלוסיות המדינות. מספר סוגיות הקשורות לאופן החלוקה, כגון יתרות הזהב של המדינה שאוחסנו בפראג, נותרו במחלוקת, אך כולן נפתרו בתוך מספר שנים.
השלכות ההתפרקות > סמלים לאומיים

בהתאם לחוק שהסדיר את הפירוק, אף אחת מהמדינות החדשות לא הורשתה להשתמש בסמלים לאומיים ששימשו את צ'כוסלובקיה. הסמל וההמנון לא עוררו בעיות. סמל צ'כוסלובקיה שילב אריה, המזוהה עם צ'כיה, וצלב כפול, המזוהה עם סלובקיה, ועם היפרדות המדינות אימצה כל אחת מהן סמל חדש הכולל רק את המאפיינים המזוהים עמה. המנון צ'כוסלובקיה הורכב אף הוא מקטע צ'כי ומקטע סלובקי, וקטעים אלה פוצלו והיו להמנון צ'כיה והמנון סלובקיה.
עם זאת, שאלת הדגל הציבה קשיים בפני צ'כיה. מאז 1990 השתמשה הרפובליקה הצ'כית בדגל בוהמיה, המזכיר במראהו את דגל פולין. לקראת הפירוק חיפשה צ'כיה דגל חדש, ובסופו של דבר, על אף ההסכם עם סלובקיה, החליטה לאמץ את דגל צ'כוסלובקיה כדגלה שלה. המהלך לא עורר התנגדות בסלובקיה, שמצדה בחרה דגל משלה.
סמל צ'כיה
סמל סלובקיה
השלכות ההתפרקות > מטבע

בסמוך לאחר הפירוק המשיך הכתר הצ'כוסלובקי לשמש כהילך החוקי בשתי המדינות. ב-8 בפברואר 1993 אימצו המדינות שני מטבעות נפרדים, הכתר הצ'כי והכתר הסלובקי. בתחילה היה ערכם זהה, אך עם הזמן שוויו של הכתר הצ'כי היה גבוה יותר, בקרוב ל-30%. בשנת 2009 הצטרפה סלובקיה לגוש האירו, בעוד שבצ'כיה ממשיך הכתר הצ'כי להיות ההילך החוקי.
השלכות ההתפרקות > שפה

אמצעי התקשורת בצ'כוסלובקיה השתמשו באופן שווה בשפות הצ'כית והסלובקית (אם כי סרטים זרים דובבו כמעט אך ורק לצ'כית). כתוצאה מכך ומהדמיון הרב בין השפות, יכלו רוב הצ'כים והסלובקים להבין איש את שפת רעהו, אף אם לא דיברו אותה. לאחר הפירוק, חדלו ערוצי הטלוויזיה הצ'כיים להשתמש בשפה הסלובקית כמעט לחלוטין, בעוד ערוצי הטלוויזיה הסלובקיים ממשיכים לשדר גם בצ'כית. משכך, לצעירים סלובקים היכרות דומה לשל הוריהם עם השפה הצ'כית, ואולם ידיעת הסלובקית בקרב הצ'כים מצטמצמת ככל שנוקפות השנים.
| ברית המועצות (1955–1980) המלחמה הקרה ארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו | ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו |  |
| שנות ה-40 | מבצע מהדק נייר • ההתנגדות האנטי-קומוניסטית בפולין • שיטת הסלמי • משבר איראן • מלחמת האזרחים הסינית • מלחמת הודו-סין הראשונה • מלחמת האזרחים ביוון • מצב החירום המלאי • הפיצול היוגוסלבי-סובייטי • הסגר על ברלין • בריחת המוחות מגרמניה המזרחית |  |
| שנות ה-50 | מלחמת קוריאה • בהלת הלבנדר • המרד המזרח גרמני • משפטי פראג • הפיצול האלבני–סובייטי • המרד ההונגרי • משבר סואץ • משבר הספוטניק • משבר ברלין השני • ויכוח המטבח • הפיצול הסיני-סובייטי • מלחמת וייטנאם |  |
| שנות ה-60 | משבר קונגו • משבר מטוס הריגול U-2 • מלחמת האזרחים בגואטמלה • הפלישה למפרץ החזירים • משבר הטילים בקובה • מלחמת האזרחים של צפון תימן • האביב של פראג • הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה |  |
| שנות ה-70 | ביקור ניקסון בסין • מלחמת יום הכיפורים • משבר האנרגיה העולמי • מבצע מוקינגברד • המהפכה האתיופית • מלחמת האזרחים באנגולה • מבצע קונדור • מבצע טוקאן • מלחמת האזרחים במוזמביק • מלחמת אוגדן • סכסוך לוב–צ'אד • מלחמת אפגניסטן |  |
| שנות ה-80 | החרם על אולימפיאדת מוסקבה • החרם על אולימפיאדת לוס אנג'לס • יוזמת ההגנה האסטרטגית • אייבל ארצ'ר 83 • תקרית הנגיחות בים השחור • אירועי כיכר טיין-אן-מן • סתיו העמים • נפילת חומת ברלין • מהפכת הקטיפה • המהפכה הרומנית • הפיקניק הפאן-אירופי |  |
| שנות ה-90 | איחוד גרמניה מחדש • איחוד תימן • התפרקות צ'כוסלובקיה • התפרקות ברית המועצות • התפרקות יוגוסלביה • תקרית הטיל הנורווגי |  |
| מושגי יסוד | הגוש המזרחי • הגוש המערבי • מסך הברזל • קומוניזם • קפיטליזם • מרוץ חימוש • המרוץ לחלל • מלחמה גרעינית • השמדה הדדית מובטחת • הקו החם מוסקבה-וושינגטון • המלחמה הקרה השנייה |  |
| מדיניות | דוקטרינת טרומן • תורת הבלימה • מקארתיזם • דוקטרינת אולבריכט • דוקטרינת הלשטיין • דוקטרינת ברז'נייב • דוקטרינת אייזנהאואר • דטאנט • אוסטפוליטיק • דוקטרינת רייגן • גלאסנוסט • פרסטרויקה • דוקטרינת סינטרה |  |
| דיפלומטיה | פגישות בין מנהיגי בעלות הברית במלחמת העולם השנייה • ועידת טהראן • ועידת יאלטה • ועידת פוטסדאם • הסכמי פריז ולונדון • הסכמי הלסינקי • סאל"ט • האמנה למניעת ניסויים גרעיניים • פסגת מלטה |  |
| כלכלה | תוכנית מרשל • קומקון • הנס הכלכלי בגרמניה • הקהילה הכלכלית האירופית |  |
| ארגונים | נאט"ו • ברית ורשה • CIA • ק.ג.ב. • שטאזי • ברית בגדאד • המדינות הבלתי-מזדהות • תנועת "סולידריות" בפולין |  |
| גרמניה | חומת ברלין • ברלין המערבית • ברלין המזרחית • הגבול בין גרמניה המערבית לגרמניה המזרחית • צ'ק פוינט צ'ארלי • מחנה המעבר מריינפלדה • אני ברלינאי • מר גורבצ'וב, הפל חומה זו! |  |
| רשימת ערכים מלאה | רשימת ערכים מלאה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph120842 
צ'כיה
סלובקיה
וילה ליברמן

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  גלריה 
 כתובת:  ואנזה 
 מיקום:  שטגליץ-צלנדורף 
 מדינה:  גרמניה 
 קואורדינטות:  52°25′44″N 13°09′54″E﻿ / ﻿52.4289°N 13.165°E﻿ / 52.4289; 13.165
 www.liebermann-villa.de
 he
 
וילה ליברמן (בגרמנית: Liebermann-Villa) היא מעון הקיץ לשעבר של הצייר היהודי-גרמני מקס ליברמן. היא ממוקמת על שפת אגם ואנזה בברלין. הוילה פתוחה לציבור מאז 30 באפריל 2006 ובה מוצג אוסף הציורים של ליברמן, ציורי הווילה שלו וגינת המבנה.
היסטוריה > מקס ליברמן

מקס ליברמן (1847–1935) היה מייסד, יושב ראש הזצסיון הברלינאי וראש האקדמיה הפרוסית לאמנויות ("Preußische Akademie der Künste"). הוא הודח על ידי הנאצים בשנת 1933 ונאסר. הוא צייר בווילה שלו כ-200 ציורי גן, חלקם מוצגים בסטודיו הקודם שלו בקומה העליונה.
היסטוריה > הוילה

מתחילת המאה העשרים החלו בני המעמד העליון בברלין ברכישת בתי קיץ בכפר. אחד האזורים היוקרתיים והמבוקשים ביותר היה קולוניית אלזן (COLONIE ALSEN) לחופי אגם ואנזה. בין היתר רכשו שם חלקות בנקאים ותעשיינים עשירים וגם אמנים מצליחים.
בשנת 1909 רכש ליברמן את חלקת הקרקע האחרונה הגובלת באגם. הוא מינה את האדריכל באומגרטן (PAUL OTTO BAUMGARTEN) לתכנן עבורו בית בסגנון נאו קלאסי. הגן בשטח שבעה דונמים תוכנן על ידי אלפרד ברודרסון (ALFRED BRODERSON) שנעזר באלפרד ליכטווארק (ALFRED LICHTWARK), מנהלו של מוזיאון המבורג, בהתאם לרעיונותיו ועיצובו של ליברמן עצמו. על הקירות הוצגו עבודותיו של האמן אך גם של אמנים אחרים מאוספו האישי. 
בניית הוילה והגנים הסתיימה בשנת 1910 וליברמן עבר מיד להתגורר בה. הוא כינה את הוילה בשם "הטירה שלנו" וגם "וורסאי הקטן".
בשנת 1911 יצר ליברמן ציור קיר בלוג'יה הפונה בכוון הגנים והאגם. בדומה לסטודיו שלו בקומה הראשונה של הוילה, מדובר בחדר בעל שלושה קירות בלבד המהווה חלק מן המבנה אך מנותק מגישה פנימית אליו. את ההשראה לציור קיבל ליברמן מן העיטורים על קירות וילה ליוויה ברומא המתוארכים ל-30 לפני הספירה. הציור מציג גן עדן עלי אדמות. בחלקו השמאלי פרגולה המכוסה בגפנים  ובסמוך אליו עץ. בשני אזורים הושחת הציור כתוצאה מדלתות שנפרצו בשנים מאוחרות יותר. על התקרות המעוגלות מצוירים מוטיבים האופייניים לעבודתו של ליברמן, כגון צעירים רוכבים על סוסים ומתרחצים בחוף, וגם כאלה האופייניות לאמנות העתיקה כגון דמויות נגני חליל וקרן יער. ציורי הקיר הללו כוסו מסיבה כלשהי על ידי ליברמן בשנות ה-20 והתגלו מחדש ושוחזרו במהלך עבודות השיקום של הוילה בשנים 2004-2006 .
קיץ 1934 היה האחרון שבו בילה ליברמן בוילה. הוא נפטר בפברואר 1935 והבעלות על הנכס עברה לאשתו מרתה. בשנת 1940 אולצה מרתה למכור את הוילה לשירות הדואר של הרייך. תמורת המכירה הועברה לחשבון חסום שאליו לא ניתנה לה גישה. שאר נכסיה הוחרמו כולם על ידי המשטר הנאצי. שירות הדואר השתמש בוילה כמרכז הכשרה לנשים. לצורך כך נערכו שינויים במבנה הפנימי. הריהוט והגנים נהרסו לחלוטין.
בדרך נס שרדה הוילה את ההרס של מלחמת העולם השנייה. בשנת 1945 אוחדו המתחמים של וילה ליברמן ביחד עם וילה HAMSPOHN הסמוכה אליה והן שימשו כבית החולים של ואנזה. בשנת 1951 הוחזרה הוילה לבעלותה של קטה, ביתו של ליברמן והיא המשיכה להשכיר אותה לשימוש כבית חולים. חדר הניתוח היה ממוקם בסטודיו של האמן. בשנת 1952 נפטרה קטה והוילה הועברה בירושה לבתה מריה. בשנת 1958 מכרה מריה את הוילה למדינת ברלין. בשנת 1969 הועבר בית החולים למיקום חדש והנכס נותר נטוש במשך כשנתיים עד שבשנת 1971 הושכר למועדון צלילה שפעל בו עד לשנת 2002. גן הוילה שימש כאתר לאחסון הסירות של החברים, ובאולם הכניסה של הוילה מוקם הבר של המועדון.
בשנת 1995 הוקמה קרן מקס ליברמן ששמה לה למטרה לשחזר ולשמר את תהילת עברה של הוילה ולהפוך אותה למוזיאון. תהליך השחזור והשימור של הוילה והגנים התחיל בשנת 2003 עם שתילת עצי ליבנה בגן הצפוני והיא נפתחה מחדש כמוזיאון בשנת 2006
היסטוריה > הגנים

הגן הארוך מחולק לשניים על ידי הווילה עצמה. ממרכז הווילה נשקף נוף של הדשא אל אגם ואנזה. יש טרסת גן מול הבית, המשקיפה לעבר ואנזה. מצד אחד של הדשא, יש שביל של עצי ליבנה. בצד השני, ישנם שלושה גנים מגודרים. בחלק האחורי של הווילה נמצא בית הגן וחלקת ירקות.
עיצוב הגן משקף במידה רבה את רעיונותיה של תנועת הרפורמה בגננות שהייתה אופיינית לתקופה.
גן הירק הממוקם בחלקו הדרומי של המתחם גובל ברחוב AM GROSSEN WANNSEE. עיצוב הגן משקף את מסורת גני הירק האופיינים לבתי הכפר בצפון גרמניה. הוא כולל שביל מרכזי אשר מצדדיו פרחים עונתיים והוא מוביל אל הלוג'יה הקדמית של הוילה. בסופו של השביל ספסל גן לבן המאפשר צפייה דרך המבנה עצמו ועד לאגם.
שלושת הגנים הממוקמים בצידו הצפוני של המתחם והוילה, הם בעלי משמעות רבה בעיצוב המתחם כולו. ליברמן כינה אותם "חדרים ירוקים" והם כוללים אלמנטים מרכזיים האופייניים לעבודתו האומנותית. כל אחד מן הגנים מעוצב בצורה גאומטרית שונה. האחד מרובע, השני אובאלי והשלישי עגול. הם מופרדים זה מזה באמצעות שבילי חצץ מצטלבים אך מחוברים זה לזה באמצעות ציר מרכזי אורכי אחד. בתחילתו של ציר האורך ממוקם ספסל לבן המאפשר מבט ישיר וללא הפרעה על שלושת הגנים והאגם שמאחוריהם.
בגן הראשון נטועים במבנה ריבועי שנים עשר עצי טיליה אשר צמרותיהם גזומים ליצירת מבנה של תיבה, היוצרת חופת הצללה מעל משטח חצץ וספסלי מנוחה ליצירת "חדר" בטבע.
הגן השני, האובאלי, מתאפיין בשבילי חצץ היוצרים את המבנה הגאומטרי אשר ביניהם נטועים משטחי פרחים צבעוניים. בנקודות ההצטלבות של השבילים מעוצבות באמצעות גיזום חיצוני ופנימי של עצים נמוכים ממשפחת השדריים, מעין "קופסאות ירוקות", היוצרות מעבר דקורטיבי ומפתיע.
הגן השלישי והאחרון הנחשב לשיאו העיצובי של מתחם הגנים הוא גן הוורדים, והמראה שנוצר בעונת הפריחה הוא מהמם ביופיו, שבילי החצץ שביניהם נטועים שיחי הוורדים מעוצבים בצורה של צלב קלטי המזכיר את עיצובי הגנים המסורתיים במנזרים . במרכזו גזיבו טבעי הנוצר מהשתרגות שיחי הוורדים. בהמשכו של גן הוורדים ועד לנקודת המפגש עם האגם ניטעו עצי פרי.
מוזיאון > תערוכה קבועה

בסטודיו לשעבר, בקומה העליונה, ישנם כ 40 ציורים הקשורים לגן ולווילה. בקומת הקרקע מתועדים ההיסטוריה של משפחת ליברמן והבית, כולל האופן בו הנאצים אילצו את אשת ליברמן, מרתה למכור את הווילה, במחיר מוזל, שלא תאם את ערכו באותה תקופה וזאת שעות לפני שהייתה אמורה להיות מגורשת למחנה הריכוז טרזיינשטט, היא התאבדה במקום להסתכן במוות בידי הנאצים.
מוזיאון > תפיסת המוזיאון

ציורי הגן והווילה מוצגים בתערוכת קבע במוזיאון. מיצג מולטימדיה מאת הייקו דקסל ואינגבורג פולפ פותח מבט רחב יותר עם מסמכים היסטוריים, תצלומים, הקלטות קול וסרטים אל תוך 100 שנות ההיסטוריה הסוערת של הבית והגן. כך המבקרים יכולים לחוות את השלווה והרוח התרבותית של הווילה כפי שעשה ליברמן כשגר וצייר שם.
ראו גם

מקס ליברמן
וילה ליברמן בקיץ
גן המשקיף לכיוון אגם ואנזה
שלט לזכרו של ליברמן בווילה שלו בברלין
תכנון המבנה הפנימי
הוילה והגנים
המחסור העולמי בשבבים (2020–)

המחסור העולמי בשבבים הוא מחסור עולמי מתמשך שהחל בשנת 2020. המחסור נובע מביקוש גבוה למעגלים משולבים שעולה על ההיצע, ומשפיע על יותר מ-169 תעשיות. המחסור הוביל לעליות גדולות במחירים של מכוניות, כרטיסים גרפיים, קונסולות משחקים, מחשבים ומוצרים אחרים הדורשים מוליכים למחצה.
רקע

בתחילת 2020 פרצה מגפת הקורונה, והשפעותיה גרמו לשיבושים בשרשראות אספקה ולוגיסטיקה. עקב המגפה חלה גם עלייה של 13% בביקוש העולמי למחשבים אישיים כתוצאה ממעבר לעבודה מהבית ומריחוק חברתי. העלייה החדה בביקוש השפיעה על זמינותם של שבבים הנחוצים לייצור מגוון רחב של מכשירים אלקטרוניים. השפעת המגפה על ייצור מוליכים למחצה בקוריאה הדרומית ובטאיוואן צוינה כגורם עיקרי למחסור, וההיצע המוגבל השפיע על תעשיות רבות, כמו תעשיית קונסולות משחקי המחשב ותעשיית הרכב.
בפברואר 2021, אנליסטים חזו שהשפעת המחסור תורגש לפחות עד לרבעון השלישי של 2021. כבר אז, זמן אספקת השבבים כבר עמד על 15 שבועות - זמן ההובלה הארוך ביותר מאז שנת 2017. עד לאפריל 2021, זמני האספקה של מוליכים למחצה כבר עמדו על 22.2 שבועות, לעומת 12.2 שבועות בפברואר 2020.
אירועי מזג אוויר קשים ובפרט הבצורת שהתרחשה בטייוואן בקיץ 2021, היוו גורם נוסף ומשמעותי למחסור. הבצורת גרמה למחסור במים טהורים (אנ') זמינים, הדרושים לניקוי המפעלים ופרוסות הסיליקון.
בסוף הרבעון הראשון של 2021, מחירי המכוניות המשומשות עלו בחלק מהמדינות בגלל העלייה בביקוש והמחסור בשבבים. מחירן של חלק מהמכוניות עלה ב-10% ברבעון הראשון של השנה.
שוק המוליכים למחצה צפוי להמשיך לגדול. שווי המכירות גדל ב-20% בשנת 2021, ולפי התאחדות המוליכים למחצה, צפוי לעלות ב-9% נוספים בשנת 2022 ולהגיע לשווי של ל-574 מיליארד דולר. שוק פרוסות הסיליקון שגודלן 300 מ"מ צפוי להגיע ל-10.57 מיליארד דולר עד לסוף שנת 2027, ולגדול בקצב צמיחה שנתי של 5.1% בחמש השנים הבאות.
דוח שפרסמה מחלקת המסחר של ארצות הברית בינואר 2022 חשף נתונים על המחסור בשבבים. הביקוש לשבבים היה גבוה ב-17% בשנת 2021 בהשוואה לשנתיים קודם לכן. לפי ממשלת ארצות הברית, המלאי החציוני ירד ממלאי שמספיק ל-40 ימים, למלאי שמספיק לפחות מחמישה ימים. בהתאם לכך, לא ידוע מתי יסתיים המחסור בשבבים. באמצע שנת 2022 אמרה הפירמה דלויט שהיא צופה שהמחסור במוליכים למחצה יימשך עד תחילת 2023, כאשר חלק מהלקוחות ימתינו מספר חודשים לשבבים שהזמינו. עם זאת, תחזיות עבר היו לא מדויקות.
גורמים

המחסור העולמי בשבבים הוא תוצאה של מספר אירועים שונים, כאשר אפקט כדור השלג שגרמה מגפת הקורונה הוא הסיבה העיקרית להאצה במחסור. גורם נוסף שתורם לכך הוא הביקוש הרב לשבבים, אשר כושר הייצור הקיים אינו יכול לעמוד בקצב שלו. סיבות נוספות למחסור יוחסו למלחמת הסחר בין ארצות הברית לסין ולבצורת שהחלה בטאיוואן ב-2021.
גורמים > מגפת הקורונה

הגידול בעבודה מהבית ולמידה מרחוק גרם לגל של ביקוש למחשבים, ציוד רשת היקפי ומוצרי אלקטרוניקה אחרים המכילים שבבים. בשל הסגרים שהוטלו ברחבי העולם בעת המגפה, מפעלים לייצור שבבים נסגרו, מה שהוביל לדלדול במלאי. ברבעון הרביעי של 2020, מכירות המחשבים המסורתיים עלו ב-26.1% לעומת השנה הקודמת.
גורמים > מלחמת הסחר בין ארצות הברית לסין

בספטמבר 2020, כחלק מהסכסוך הכלכלי בין סין לארצות הברית, מחלקת המסחר של ארצות הברית הטילה הגבלות על יצרנית השבבים הגדולה ביותר בסין, SMIC, צעד שהקשה עליהם למכור לחברות שלהן קשרים אמריקאיים. הגבלות אלו הכריחו את החברות בסין להשתמש במפעלי ייצור שונים כדוגמת TSMC הטאיוואנית וסמסונג הדרום-קוריאנית. עם זאת, הייצור בחברות אלו כבר הגיע לקיבולת המקסימלית.
בשנת 2020, GlobalFoundries (אנ'), יצרנית שבבים מארצות הברית, יחד עם זרוע ייצור המוליכים למחצה של חברת AMD, הפסיקו את פעילותן במפעליה בסין. המפעל לייצור מוליכים למחצה (Fab) יועד לייצר פרוסות סיליקון בקוטר 300 מ"מ, אך המפעל בבייג'ינג, ששטחו 65,000 מ"ר, עוד לא החל בייצור.
באוקטובר 2022, ארצות הברית הודיעה כי היא תבחן צעדים נוספים בהגבלת המכירות של טכנולוגיות שבבי מחשב לחברות סיניות, דבר שישפיע בעיקר על מכירות שבבים מתקדמים הנחוצים עבור טכנולוגיות חדשניות. כתוצאה מכך, מניותיהן של החברות לייצור שבבים באסיה צנחו במהלך פתיחת שוקי המניות בטאיוואן, יפן ודרום קוריאה, אחרי החגים הציבוריים במדינות.
גורמים > מטבע מבוזר

העלייה בשימוש במטבעות מבוזרים הובילה להיקף נרחב של "כרייה", שמתבצעת לרוב על ידי מחשבים מיוחדים. הביקוש הגבוה למחשבים מותאמים לכרייה הקטין את זמינות השבבים עבור שימושים אחרים.
גורמים > פגעי מזג אוויר

סופת חורף קשה שהתרחשה בפברואר 2021 אילצה את סגירתם של שלושה מפעלים בבעלות סמסונג Infineon ו-NXP סמיקונדקטורס באוסטין, טקסס, בשל הפסקות חשמל. הדבר עיכב את האספקה מאותם מפעלים במספר חודשים.
טאיוואן היא מובילת תעשיית המוליכים למחצה (אנ'), כאשר חברת TSMC לבדה היוותה מעל ל-50% משוק פרוסות הסיליקון בשנת 2020. ב-2021, התרחשה בטאיוואן הבצורת הקשה ביותר בשטחה ביותר מ-50 השנים האחרונות, מה שהוביל לבעיות בקרב יצרניות השבבים, אשר משתמשות בכמויות גדולות של מים אולטרה-טהורים (אנ') לניקוי המפעלים ופרוסות הסיליקון שלהן.
גורמים > שרפות במפעלים

באוקטובר 2020, מפעל מוליכים למחצה של תאגיד אסאהי קאסיי (אנ'), שמתמחה ברכיבי ADC ו-DAC, עלה באש. במרץ 2021, מפעל יפני אחר שבבעלות חברת Renesas, אשר מספק 30% מהשוק העולמי של יחידות מיקרו-בקר, המשמשות עבור מכוניות, עלה באש; החברה אמרה כי ייקח לפחות 100 ימים עד שיחזרו לייצור רגיל. בינואר 2022, פרצה שרפה במפעל של חברת ASML בברלין, אשר השפיעה על ייצור ציוד ליתוגרפיה באור אולטרה-סגול קיצוני (EUV), המשמש לייצור שבבים.
גורמים > מלחמת רוסיה–אוקראינה

מחיר הניאון, גז אציל הנצרך עבור לייזרים בתהליך ייצור השבבים, עלה פי שישה בין דצמבר 2021 למרץ 2022 בעקבות מגפת הקורונה והמתיחות הפוליטית באוקראינה. אספקת הניאון הוגבלה במיוחד בשל הפלישה הרוסית לאוקראינה שהחלה בפברואר 2022, מה שעורר חשש כי הסכסוך עלול להחמיר את המחסור בשבבים. אוקראינה מייצרת כמחצית מאספקת הניאון העולמית, כתוצר לוואי של תעשיית הפלדה הרוסית, ו-90% מהניאון ברמת-מוליך למחצה, הנמצא בשימוש בארצות הברית. יצרניות מוליכים למחצה חיפשו ספקים חלופיים, למשל יצרני גז אציל בסין, אך הגדלת הייצור על ידי ספקים חדשים היא הליך שלוקח לפחות תשעה חודשים.
מעבר לכך, סנקציות שהטילו ממשלות המערב על רוסיה עלולות להשפיע על האספקה העולמית של המתכת פלדיום, מתכת המשמשת לייצור רכיבי שבבים שרוסיה מייצאת כ-40% מהאספקה העולמית שלה.
תעשיות שנפגעו

על פי הערכת בנק ההשקעות גולדמן זקס, לפחות 169 תעשיות נפגעו מהמחסור העולמי בשבבים, כאשר תעשיית הרכב ותעשיית מוצרי האלקטרוניקה הושפעו הכי הרבה.
תעשיות שנפגעו > כלי רכב

כלי הרכב הממוצע דורש כ-1,400 עד 1,500 שבבים לצורך ייצור וחלק אף דורשים גם עד 3,000 שבבים. תעשיית כלי הרכב מהווה כ-15% מכלל צריכת השבבים בעולם, בעוד שתעשיית מוצרי האלקטרוניקה מהווה כ-50% מכלל צריכת השבבים. הרווח מהשבבים נטה עוד יותר לעבר התעשיות האחרות. על פי הערכות, הנזק שנעשה לתעשיית כלי הרכב בעקבות המחסור בשבבים נאמד על כ-210 מיליארד דולר אמריקני בשנת 2021. אף על פי שהמכירות היו נמוכות, חלק מהיצרנים דווקא הגדילו את ריווחיהם בשנת 2020, כמו החברות טיוטה וג'נרל מוטורס לדוגמה, שפרסמו כי הגיעו לרווחי שיא ב-2021 בעקבות התאוששות מהירה של הביקוש וירידה בתמריצים כספיים שהוצעו לקונים.
בתחילת המגפה, יצרני כלי הרכב חזו באופן שגוי כי המכירות ירדו, ביטלו משלוחי שבבים ולא היו מוכנים לביקוש שהלך וגבר. ליצרני השבבים היו התחייבויות מתעשיות ה-IT, מה שגרם לירידה באספקת שבבים לתעשיית כלי הרכב. חברת פורד החנתה אלפי כלי רכב לא מוכנים במסלול המרוצים בקנטקי שכן החברה המתינה עד לבואו של משלוח שבבים על מנת לסיים את הרכבתם של אותם כלי הרכב. חברת טיוטה תכננה להוריד את ייצור כלי הרכב ב-40% בספטמבר 2021 וחברת ג'רנל מוטורס הכריזה כי היא תשהה את הייצור של רוב כלי הרכב במפעלים בצפון אמריקה למשך שבוע-שבועיים באותו החודש. במהלך הרבעון השלישי של 2021, כמות כלי הרכב החדשים שנמכרו בארצות הברית הייתה כשני שלישים לעומת אותה תקופה בשנת 2020, שכן היצרניות לא יכלו לעמוד בביקוש. במהלך שנת 2022, חברת אופל סגרה את מפעל הייצור שלה באייזנך, בעקבות המחסור, מה שגרם לפיטוריהם הזמניים של כ-1,300 עובדים. באמצע שנת 2022, חברת סטלנטיס השהתה את הייצור בשני מפעלים שלה בצרפת בטענה למחסור במוליכים למחצה.