stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נתיבות
חינוך > מוסדות החינוך בעיר

במערכת החינוך בנתיבות לומדים כיום כ־10,000 תלמידים. מערכת החינוך כוללת כיום 100 גני ילדים ו־33 בתי ספר, 3 מרכזי העשרה ישיבה אחת, 2 אולפני עברית, 5 מוסדות להשלמת השכלה תיכונית ובגרות, מוסד אחד לגמול השתלמות, מוסד פנימייה אחד ו־8 מוסדות תרבות. בקרבת בתי הספר התיכוניים הוקמו מוסדות תומכי חינוך משלימים: ספרייה, קונסרבטוריון ומרכז מוזיקה. מרכז מדעים, מרכז תקשורת, מרכז להב"ה ללימודי מחשב חינם ומרכזי תרבות וספורט משוכללים.
חינוך > מוסדות החינוך בעיר > גני הילדים בעיר

100 גני הילדים בעיר מתחלקים לגן 1 (1.00%) ממלכתי, 35 (35.00%) ממלכתיים־דתיים, ו־64 (64.00%) מהם חרדיים; 87 (87.00%) מהם שייכים לחינוך הרגיל ו־13 (13.00%) מהם שייכים לחינוך המיוחד; וכולם (100.00%) שייכים למגזר היהודי.
חינוך > מוסדות החינוך בעיר > בתי הספר בעיר

33 בתי הספר בעיר מתחלקים ל־19 (57.58%) בתי־ספר יסודיים ול־14 (42.42%) בתי־ספר על־יסודיים; 2 (6.06%) מהם ממלכתיים, 7 (21.21%) מהם ממלכתיים־דתיים, ו־24 (72.73%) מהם חרדיים; כולם (100.00%) שייכים לחינוך הרגיל; וכולם (100.00%) שייכים למגזר היהודי.
בין בתי הספר בעיר ניתן למצוא את בית הספר "נועם אליהו" שהוא הגדול ביותר מבין כל בתי הספר בעיר והוא משלב אוכלוסיות מכל הגוונים במסלולים מותאמים, ואת בית הספר התורני "נעם־אורות" שהוא חלק מרשת "נעם". כמו כן ישנה בעיר ישיבה תיכונית של "דרכא", תיכונים דתיים נפרדים לבנים ובנות, תיכון ממלכתי ואולפנת "דרכא", המשמשים את תושבי הנגב המערבי.
הגרעין התורני "מגשימים ביחד", שהוקם על ידי שמוליק בן שלום בעיר, מפעיל בעיר מרכז להעמקת יהדות שפועל בגנים ובבתי הספר היסודיים בעיר ובמושבי הסביבה. הגרעין הקים את ישיבת ההסדר "אהבת ישראל" (בשנת ה'תש"ס 2000) ואת המדרשה לבנות "ערבות" (ה'תשס"ה 2005) והיה שותף בפתיחת מסלול קהילתי ערכי בבית הספר הממ"ד "נועם אליהו" (ה'תשע"ב 2012).
הישיבה הגדולה של נתיבות, "ישיבת הנגב", נוסדה בידי הרב יששכר מאיר, ונשאה בעבר את השם "ישיבת עזתה". בישיבה למדו בעבר חובשי כיפות סרוגות שהגיעו אליה מישיבות תיכוניות, אך כיום רוב התלמידים הם בעלי רקע חרדי.
משנת 1982 פועל בעיר "בית חב"ד" בניהולו של הרב ישר אדרעי, חתנו של הבבא סאלי. הבית מפעיל מספר גני ילדים, מעונות ובתי ספר יסודיים.
בעיר פועלים מוסדות "קול רינה – רב פעלים" של הרב יורם אברג'ל, הכוללים כוללי יום, כוללי ערב, כוללי חצות, מעונות יום, גני ילדים, בתי ספר יסודיים לבנים תלמוד תורה "בניהו", בית ספר יסודי לבנות "יבוא ברינה", תיכון לבנות "שפתי רננות" וישיבה קטנה "תפארת בחורים".
מערכת החינוך מקדמת פרויקטים ייחודיים לטיפוח מיומנויות ומצוינות של תלמידים מחוננים ומצטיינים.
חינוך > חינוך בלתי פורמלי

בנתיבות פועלות ארבע תנועות נוער עם שישה סניפים ברחבי העיר ואלו הן:
שני סניפי בני עקיבא: סניף הורד, וסניף נתיבות מרכז.
שני סניפים של תנועת אריאל: סניף בנים וסניף בנות, שהוקמו במהלך שנת 2019.
שבט נועם של תנועת הצופים.
סניף כנפיים של קרמבו.
ארגון הנוער חוגי סיירות של קק"ל. משרדי אזור "נגב מערבי" של הארגון נמצאים בעיר.
כמו כן, פועלות מספר מסגרות נוספות לנוער: תנועת אחריי!, יוניסטרים, משצ"ים, תנועת סח"י ועוד. כלל החינוך הבלתי פורמלי בעיר נמצא באחריות אגף הנוער והמפעיל בין השאר את מרכז נוער 'בית נחמה' הנמצא במערב העיר הנקרא על שמה של נחמה ריבלין אשת נשיא המדינה העשירי ראובן ריבלין.
ספורט > תחרויות ריצה בנתיבות

העיר נתיבות, המעודדת לספורט ולפעילות גופנית, קיבלה את הכינוי "עיר בקצב מהיר", ועורכת משנת 2017 תחרויות ריצה בעיר:
ספורט > תחרויות ריצה בנתיבות > מרוץ נתיבות

בין השנים 2017–2018, התקיים מרוץ בנתיבות:
במרוץ שלושה מסלולים: 10 ק"מ, 5 ק"מ (עם מדידה), ו־2 ק"מ (עממי).
בשנת 2017, התקיים המרוץ ב־6 בינואר.
בשנת 2018, התקיים המרוץ ב־9 בפברואר.
לאחר הפסקה של 4 שנים חודש המרוץ בנתיבות:
בשנת 2021, התקיים המרוץ ב-5 בנובמבר.
בשנת 2023 המרוץ בוטל עקב מלחמת חרבות ברזל.
ספורט > תחרויות ריצה בנתיבות > חצי מרתון נתיבות

בשנת 2019, התקיים חצי מרתון בנתיבות:
בחצי המרתון ארבעה מסלולים: 21.1 ק"מ, 10 ק"מ, 5 ק"מ (עם מדידה), ו־2 ק"מ (עממי).
המרוץ התקיים ב־18 בינואר.
מסלול חצי המרתון התקיים גם סביב השטחים החדשים של העיר, מחוץ לאזור המאוכלס.
ספורט > קבוצות ספורט עירוניות

כדורגל: קבוצת הכדורגל הבכירה בנתיבות, מכבי עירוני נתיבות משחקת בליגה ב' ומארחת את משחקיה באצטדיון הזוהר בעיר.
ספורט > מתחמי ספורט

מתחמי ספורט קיימים:
מרכז הספורטק – מרכז הספורטק ממוקם ברחוב האגוז בשכונת נווה נוי בעיר ומכיל אולמות ספורט, מגרשי טניס, בריכת שחייה חצי אולימפית, מכון כושר, אצטדיון כדורגל ובו 3000 מושבים, מגרש קט רגל ובו 760 מושבים, וכן מגרשי כדורסל פנימיים וחיצוניים.
אצטדיון לאתלטיקה קלה:
מגרש ספורט משולב גדול ומרווח במערב העיר.
מגרש כדורגל בעלות של 6.5 מיליון שקלים נפתח במערב העיר.
מגרש סקייטפארק אשר נבנה ב"פארק האגם" – הפארק העירוני החדש באזור האגם. סקייטפארק הוא מתקן ספורט לשעות הפנאי שמתוכנן ונבנה כך שהוא מתאים במיוחד לסקייטבורדינג ויכול להיות מותאם גם לגלגיליות ולאופני פעלולים. המתקנים העיקריים בסקייטפארק הם רמפות בצורת חצי צינור, מעקות, מדרגות, תיבות, פירמידות, משטחים משופעים והוא מהווה אטרקציה המשלבת חוויה וספורט.
עיריית נתיבות

בראשות המועצה המקומית עמדו: אברהם רוזנמן (1956–1958), אשר אוחיון (1958–1961), חיים בן אריה (1961–1969), שלום דנינו (1969–1983), יוסף אבו (1983–1989). בשנת 1989 ניצח יחיאל זוהר את יוסף אבו ונבחר לראשונה לראשות המועצה כנציג הליכוד. ב־30 באפריל 1993, פוזרה המועצה שבראשה עמד יחיאל זוהר על ידי שר הפנים אריה דרעי, בעקבות ממצאי ועדת חקירה של משרד הפנים, וועדה קרואה כיהנה בנתיבות. הוועדה כיהנה כשנה, ובראשה עמד יוסי שא־נס. בהמשך נבחר יחיאל זוהר שוב לראשות המועצה, ובהמשך לראש העיר, משהפכה נתיבות לעיר בשנת 2000, במשך שבע קדנציות (בין השנים 1989 עד ל־2023).
בבחירות בעיר ב־30 באוקטובר 2018, היו 22,735 איש בעלי זכות הצבעה. זוהר זכה ב־11,029 קולות (63.85%), ורשימתו למועצה מח"ל – הליכוד זכתה ל־4 מושבים (4,137 קולות). מתחרהו משה בנימין פרץ קיבל 6,247 קולות (36.15%), ורשימתו דרך ארץ – "ץ" קיבלה 2 מנדטים (2,175 קולות). רשימת שס"ג זכתה ב–5 מנדטים (5,547 קולות). רשימת אחדות ביחד – "נ" של מפלגת יחד, ב־2 מנדטים (1,926 קולות). רשימת כולנו – "כ", זכתה במנדט (1,387 קולות). ורשימת "ל", זכתה במנדט (1,333 קולות).
בבחירות ב-2024 ניצח שוב יחיאל זוהר וזכה לקדנציה שמינית.
לקריאה נוספת

אהרון (אהרל'ה) כהן, תולדות הקמתן של עיירות הפיתוח בנגב המערבי: שדרות, אופקים, נתיבות, ספריית בית אל, 2016.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
1 2 3 4 5  הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור 
סוף 2022
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  ההרוג בנתיבות - בבר וקנין; אחיו: "אדם זהב", באתר ynet, 27 בדצמבר 2008
↑  יניר יגנה, יקי אדמקר‏, טרגדיה משפחתית: רקטה אחת הרגה אב, בעל ובן בנתיבות, באתר וואלה, 30 באוקטובר 2023
↑  דני בלר, תיעוד דרמטי: שוטרים מחסלים מחבלים ליד נתיבות. חדשות באר שבע והנגב, 9 באוקטובר 2023
↑  קובי רוזן, צפו בתיעוד: שוטרים מחסלים מחבלי חמאס סמוך לנתיבות, באתר כיכר השבת, 9 באוקטובר 2023
↑  ערן אזרן, מרכז הקניות של צים ודמרי ליד נתיבות ייפתח בהשקעה של 80 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 20 במאי 2011
1 2   נמרוד בוסו, נתניהו אישר ההמלצה לכלול את שטח פארק התעשייה נעם בתחומי העיר נתיבות, באתר TheMarker‏, 28 בינואר 2016
↑  בג"ץ 7439/20 מועצה אזורית שדות נגב נ' שר הפנים, ניתן ב־26 בדצמבר 2021
↑  עודד בר-מאיר, 50,000 מכולות בשנה - מסוף מטענים חדש ועצום יקום בנתיבות, באתר mynet‏ באר שבע, 23 בינואר 2022
↑  מידע אקלימי רב שנתי, באתר השירות המטאורולוגי הישראלי (עדכון אחרון: ינואר 2020)
↑  ועדות קרואות, באתר הכנסת.
↑  ניצחונות מרשימים לזוהר,דנינו ודוידי, באתר נגבנט, 31/10/2018
| דגל ישראל מחוז הדרום |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת אשקלון • נפת באר שבע | מפת מחוז הדרום |
| ערים | אופקים • אילת • אשדוד • אשקלון • באר שבע • דימונה • נתיבות • ערד • קריית גת • קריית מלאכי • רהט • שדרות | מפת מחוז הדרום |
| מועצות מקומיות | חורה • ירוחם • כסייפה • להבים • לקייה • מיתר • מצפה רמון • עומר • ערערה בנגב • שגב שלום • תל שבע | מפת מחוז הדרום |
| מועצות אזוריות | אל קסום • אשכול • באר טוביה • בני שמעון • הערבה התיכונה • חבל אילות • חוף אשקלון • יואב • לכיש • מרחבים • נווה מדבר • רמת הנגב • שדות נגב • שער הנגב • שפיר • תמר | מפת מחוז הדרום |
| מועצה מקומית תעשייתית | נאות חובב | מפת מחוז הדרום |
| מועצות אזוריות שבוטלו | אבו בסמה | מפת מחוז הדרום |
| יישובים לשעבר | כרמון • נוה יאיר • אשלים | מפת מחוז הדרום |
| יישובים עתידיים | דניאל • דרור • נווה תמרים • כסיף • עבדה • מעלה אהרן • שפיר | מפת מחוז הדרום |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562652205171  LCCN: n88235459   WorldCat (עם LCCN): n88-235459 
אחת הכניסות לעיר בה מופיע הפסוק מהתנ"ך עם שם העיר
נתיבות בשנות ה־60
העתק מגדל אייפל ב"פריז סנטר" בעיר
תחנת הרכבת בנתיבות
OU

ערך זה עוסק בארגון יהודי-אורתודוקסי אמריקאי. אם התכוונתם לאוניברסיטה באת'נס, אוהיו, ראו .
| --- | --- |

 תחום:  religious congregations and associations 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מטה הארגון:  ניו יורק 
 תקופת הפעילות:  1898–הווה (כ־127 שנים) 
 www.ou.org
 
OU (ראשי תיבות באנגלית: Orthodox Union), או בשמו המלא: Union of Orthodox Jewish Congregations of America, הוא מהגדולים והוותיקים בארגוני היהודים האורתודוקסים הפועלים בארצות הברית. הוא נודע בעיקר בזכות מתן הכשרות שלו, הנחשבת לאמינה בצפון אמריקה. הארגון תומך ברשת בתי כנסת, תוכניות לבני נוער, תוכניות לנכים ועוד. לארגון שלוחה בישראל ובעבר הייתה שלוחה באוקראינה.
בתי הכנסת של הארגון ורבניהם נמנים ברובם על הזרם המכונה "אורתודוקסיה מודרנית".
היסטוריה

הארגון הוקם ב-1898 על ידי רבני בית המדרש לרבנים באמריקה. בעקבות כניסתו של שניאור זלמן שכטר לתפקיד נשיא בית המדרש בשנת 1902 קיבל בית המדרש צביון קונסרבטיבי ונוצר פילוג בין הארגונים. עם זאת, עדיין היו קשרים עם בית המדרש לרבנים עד שנות ה-50. בשנת 1949 פסק בית הדין הקונסרבטיבי שמותר ליהודים לנסוע בשבת לבית הכנסת ובעקבות החלטה זו נוצר חילוק ברור בין הקונסרבטיבים והאורתודוקסים. פילוג זה גרם לקהילות אורתודוקסיות רבות להצטרף לארגון ה-OU עקב רצונן להיות מאוגדות תחת ארגון אורתודוקסי גדול.
אגף הכשרות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בשנת 1923 הוקם אגף הכשרות של הארגון והוא החל לתת הכשר לכמה ממוצרי היינץ. זוהי מערכת הכשרות הגדולה בעולם[דרוש מקור]. ההכשר של OU ניתן גם בישראל, למפעלים המייצאים לחו"ל. הארגון מעסיק בקביעות 1000 משגיחי כשרות. בסוף שנת תשל"ב 1972 נתמנה לראש מחלקת הכשרות הרב דוב ברל ויין וכיהן בתפקיד 5 שנים. ב-1980 התמנה הרב מנחם גנק לראשות מערך הכשרות.
סימני הכשרות של OU:
OU - פרווה
OU-D - חלבי
OU-DE - יוצר בציוד חלבי
OU-Meat או OU-Glatt - בשרי / גלאט
OU-F או OU-Fish - דגים
OU-P - כשר לפסח פרווה
המרכז הישראלי של ה-OU

ל-OU שלוחה בישראל אשר תחת חסותה פועלים מספר מפעלים חינוכיים. בניין המרכז הישראלי של ה-OU היה ברחוב קרן היסוד בירושלים ובשנת תשפ"ה הוא עבר להר החוצבים. נשיא המרכז הוא צבי סנד והמנכ"ל הוא אבי ברמן. בין הפרויקטים של המרכז הישראלי:
תנועת הנוער "מקום בלב" הוקמה בשנת תש"ס (2000) וכיום פעילים בה כ-1,400 חניכים ב-13 ערים בישראל.
מרכזי נוער "אוריתא״ הוקם בשנת 2006 במהלך מלחמת לבנון השנייה בערי הפריפריה בצפון ובשנת 2009 החל בשאר הארץ. כיום ישנם 14 מרכזי ״אוריתא״ הפועלים כל ערב עם נוער מאותגר. הצוות החינוכי חברתי של המרכזים עובד עם בני הנוער ומעודד אותם לגיוס משמעותי לצה״ל.
"הזולה של חצרוני" הוא מועדון נוער שפועל במרכז העיר ירושלים עבור בני נוער במצוקה (בעיקר כאלו הבאים מבתים דתיים). על פי מנהלי המועדון פוקדים אותו כ-3,000 בני נוער בשנה. מקים המועדון והעומד בראשו הוא הראל חצרוני. מנהלו החינוכי הוא הרב פינחס (פינצ'ו) רובינשטיין.
הערות שוליים

↑  RABBI MENACHEM GENACK, באתר OU.org
↑  OU Kosher Symbols Explained, באתר oukosher.org
↑  חזקי ברוך, המטה החדש של OU ישראל: "ציון דרך משמעותי במימוש החזון", באתר ערוץ 7, 16 בפברואר 2025
↑  אתר "מקום בלב"
↑  אתר "הזולה של חצרוני"
↑  רויטל שנור, גשרים של אהבה, באתר ערוץ 7, 25 במרץ 2004
↑  תומר ניר, ‏יו"ר הכנסת וראש עיריית ירושלים באו לתפוס ראש ב"זולה של חצרוני", באתר "סרוגים", 21 בנובמבר 2010
↑  יוני קמפינסקי, הרבנים מהללים את הפעילות ב"זולה", באתר ערוץ 7, 24 במאי 2011
↑  הזולה של חצרוני עלה למעלה עלה, מתוך עולם קטן
| יהדות אורתודוקסית |
| --- | --- | --- |
| זרמים | חרדים (חסידים • ליטאים • חרדים ספרדים) • דתיים לאומיים (חרדים לאומיים) • אורתודוקסיה מודרנית • נאו-אורתודוקסיה |  |
| ארגונים רבניים | ק"ק כנסת ישראל • OU‏ • אגודת הרבנים • מועצת גדולי התורה • הרבנות הראשית לישראל • אגודת הרבנים בפולין • העדה החרדית • התאחדות קהלות החרדים • חבר הרבנים שעל ידי הפועל המזרחי • התאחדות הרבנים • ועידת רבני אירופה • מועצת חכמי התורה • מרכז רבני אירופה |  |
| הגות | עיקרי האמונה היהודית • תורה מן השמים • נצחיות התורה • אמונת חכמים • דעת תורה • טיעון העד (יהדות) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269148405171  ISNI: 0000 0001 0740 1622  LCCN: n80097834  NKC: kn20081128010  VIAF: 128321527   WorldCat (עם VIAF): 128321527 
סמל ההכשר של ה-OU
תמיסת רינגר

תמיסת רינגר (Ringer's solution או Ringer’s irrigation) היא תמיסה של מים מזוקקים, המכילה יוני נתרן 130 mM, כלור 109 mM, אשלגן 4 mM, סידן 3 mM וביקרבונט 3 mM.
התמיסה מאפשרת את המשך פעולתו של הלב למשך מספר שעות לאחר שהוצא מן הגוף, ובכך מוכיחה את חשיבות הסידן לפעולת הלב, בנוסף התמיסה מדגימה את חשיבות ניטרול החומציות הנוצרת כתוצאה מפעילות שריר הלב על ידי ביקרבונט.
תמיסת רינגר היא אם התמיסות הפיזיולוגיות והמדיומים המשמשים להזרקה לבני אדם ובעלי חיים, הן למטרות מחקר והן למטרות רפואיות, בנוסף תמיסת רינגר מהווה את הבסיס לשמירת איברים, רקמות ותאים מחוץ לבעל החיים או האדם- בכך תרמה תרומה משמעותית להשתלת איברים, וגידול תאים בתרבית המאפשרים החזקה או גידול תאים ורקמות מחוץ לבעל החיים.
התמיסה הוצגה על ידי סידני רינגר בסדרת מאמרים בשנים 1882-1883 בכתב העת .J. Physiol. בחירתו של רינגר בלב כמודל מחקרי מבטיחה שהתמיסה תתאים לכל אברי הגוף כיוון שדם מן הלב זורם לשאר האיברים.
חשיבות הסידן בתמיסה לצורך פעילות שריר הלב התגלתה על ידי רינגר, כאשר ניסה להכין את התמיסה בעצמו, בעת שעוזר המחקר שלו היה בחופשת חג המולד. לאחר שנכשל בהכנת תמיסה שתאפשר את כיווץ הלב התברר לו שעוזר המחקר נהג להכין את התמיסה עם מי ברז, ולא עם מים מזוקקים כפי שהתבקש. כיוון שמי הברז, בניגוד למים מזוקקים, מכילים סידן, תמיסת העוזר פעלה.
סנטיאנה

קרלוס אלונסו "סנטיאנה" גונסאלס (בספרדית: Carlos Alonso "Santillana" González; נולד ב-23 באוגוסט 1952) הוא כדורגלן עבר ספרדי ששיחק בעמדת החלוץ. במירב הקריירה שלו שיחק סנטיאנה במדי ריאל מדריד, במדיה זכה פעמיים בגביע אופ"א, בתשע אליפויות ספרד ובארבעה גביעים. סנטיאנה ייצג את ספרד בשני טורנירי מונדיאל ובשתי אליפויות אירופה.
כינויו של סנטיאנה ניתן לו מעיר הולדתו, סנטיאנה דל מאר. הוא ממוקם במקום הרביעי בטבלת ההופעות במדי ריאל מדריד, עם 645 בכל המסגרות, ובמקום הרביעי בטבלת הכובשים של המועדון בכל הזמנים, עם 289 בכל המסגרות.
קריירת משחק > נבחרת ספרד

סנטיאנה ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת ספרד ב-17 באפריל 1975, בשוויון 1-1 הביתי של ספרד מול רומניה במסגרת מוקדמות יורו 1976.
סנטיאנה זומן לסגל ספרד למונדיאל 1978 בארגנטינה, הוא שותף בשני משחקים בשלב הבתים בהרכב הפותח, אך ספרד כשלה להעפיל לשלב הבא. בטורניר יורו 1980, שגם בו לא צלחה ספרד את שלב הבתים, שיחק סנטיאנה במשחק אחד בלבד, ההפסד 2-1 לאנגליה, בו גם שימש כקפטן הנבחרת. הוא המשיך לייצג את הנבחרת גם במונדיאל 1982 הביתי, ולא שותף בשלב הבתים הראשון ממנו עלתה ספרד. בשלב הבתים השני פתח סנטיאנה בהרכב נבחרתו בשני המשחקים, בסיומם הודחה ספרד מהטורניר.
הופעת השיא של סנטיאנה במדי הנבחרת הייתה ב-21 בדצמבר 1983, במסגרת מוקדמות יורו 1984. ספרד אירחה את מלטה, והייתה צריכה לנצח בהפרש של 11 שערים כדי להעפיל. המשחק הסתיים בתוצאה 12-1 לספרד, כשסנטיאנה כובש רביעייה במשחק, שלושת השערים הראשונים והשער התשיעי של נבחרתו, ובכך העפילה ספרד על חשבון הולנד. יורו 1984 היה הטורניר המוצלח ביותר של סנטיאנה בספרד, והוא פתח בהרכב בכל חמשת משחקיה של ספרד בטורניר. הוא כבש את שער השוויון מול פורטוגל במשחק השני של שלב הבתים, שערו היחיד בטורניר גדול, וכבש את הפנדל הראשון בדו-קרב הפנדלים בחצי הגמר בו הדיחה ספרד את דנמרק. בגמר הפסידה ספרד 2-0 לצרפת וסיימה את הטורניר במקום השני, כשבמהלך המשחק במצב של שוויון 0-0, נגיחה של סנטיאנה הורחקה מקו השער על ידי לואיס פרננדס.
ב-1985 ערך סנטיאנה את הופעתו האחרונה במדי ספרד, ובסך הכל רשם במדיה 56 הופעות בהן כבש 15 שערים.
תארים > תארים קבוצתיים

גביע אופ"א (2): 1984/1985, 1985/1986
אליפות ספרד (9): 1971/1972, 1974/1975, 1975/1976, 1977/1978, 1978/1979, 1979/1980, 1985/1986, 1986/1987, 1987/1988
הגביע הספרדי (4): 1973/1974, 1974/1975, 1979/1980, 1981/1982
גביע הליגה הספרדית: 1984/1985
אליפות אירופה: 1984 (מקום שני)
תארים > תארים אישיים

מלך השערים של הליגה הספרדית השנייה: 1970/1971
סטטיסטיקות > מועדונים

| עונה | קבוצה | ליגה | בליגה> הופעות | בליגה> שערים | בגביע> הופעות | בגביע> שערים | באירופה> הופעות | באירופה> שערים | סך הכל> הופעות | סך הכל> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1970/1971 | ראסינג סנטנדר | ספרד ליגה אדלנטה | 35 | 16 | 1 | 0 | 0 | 0 | 36 | 16 |
| סך הכל | סך הכל | סך הכל | 35 | 16 | 1 | 0 | 0 | 0 | 36 | 16 |
| 1971/1972 | ריאל מדריד | ספרד לה ליגה | 34 | 10 | 6 | 3 | 4 | 2 | 44 | 15 |
| 1972/1973 | ריאל מדריד | ספרד לה ליגה | 29 | 10 | 0 | 0 | 6 | 5 | 35 | 15 |
| 1973/1974 | ריאל מדריד | ספרד לה ליגה | 18 | 3 | 6 | 6 | 0 | 0 | 24 | 9 |
| 1974/1975 | ריאל מדריד | ספרד לה ליגה | 32 | 17 | 7 | 3 | 4 | 3 | 43 | 23 |
| 1975/1976 | ריאל מדריד | ספרד לה ליגה | 30 | 12 | 2 | 0 | 4 | 1 | 39 | 18 |
| 1976/1977 | ריאל מדריד | ספרד לה ליגה | 30 | 12 | 2 | 0 | 4 | 1 | 36 | 13 |
| 1977/1978 | ריאל מדריד | ספרד לה ליגה | 34 | 24 | 6 | 4 | 0 | 0 | 40 | 28 |
| 1978/1979 | ריאל מדריד | ספרד לה ליגה | 33 | 18 | 11 | 6 | 4 | 2 | 48 | 26 |
| 1979/1980 | ריאל מדריד | ספרד לה ליגה | 33 | 23 | 6 | 3 | 8 | 3 | 47 | 29 |
| 1980/1981 | ריאל מדריד | ספרד לה ליגה | 31 | 13 | 4 | 1 | 8 | 3 | 43 | 17 |
| 1981/1982 | ריאל מדריד | ספרד לה ליגה | 20 | 9 | 3 | 0 | 5 | 2 | 28 | 11 |
| 1982/1983 | ריאל מדריד | ספרד לה ליגה | 27 | 9 | 12 | 13 | 9 | 8 | 48 | 30 |
| 1983/1984 | ריאל מדריד | ספרד לה ליגה | 31 | 13 | 8 | 3 | 2 | 1 | 41 | 17 |
| 1984/1985 | ריאל מדריד | ספרד לה ליגה | 22 | 4 | 7 | 3 | 8 | 5 | 37 | 12 |
| 1985/1986 | ריאל מדריד | ספרד לה ליגה | 27 | 4 | 8 | 5 | 9 | 5 | 44 | 14 |
| 1986/1987 | ריאל מדריד | ספרד לה ליגה | 18 | 1 | 2 | 1 | 5 | 2 | 25 | 4 |
| 1987/1988 | ריאל מדריד | ספרד לה ליגה | 12 | 4 | 7 | 4 | 4 | 0 | 23 | 8 |
| סך הכל | סך הכל | סך הכל | 461 | 186 | 97 | 56 | 87 | 47 | 645 | 289 |
| סך הכל בקריירה | סך הכל בקריירה | סך הכל בקריירה | 496 | 202 | 98 | 56 | 87 | 47 | 681 | 305 |
סטטיסטיקות > נבחרת לאומית

| נבחרת ספרד> שנה | נבחרת ספרד> הופעות | נבחרת ספרד> שערים |
| --- | --- | --- |
| 1975 | 3 | 1 |
| 1976 | 3 | 1 |
1977: 0
| 1978 | 9 | 3 |
| 1979 | 4 | 1 |
| 1980 | 5 | 0 |
| 1981 | 8 | 0 |
| 1982 | 4 | 0 |
1983: 6
| 1984 | 12 | 3 |
| 1985 | 2 | 0 |
| סה"כ | 56 | 15 |
הערות שוליים

↑  "רונאלדו ישבור את כל השיאים. הוא השחקן השלם אי פעם", באתר וואלה, 25 בספטמבר 2014
| נבחרת ספרד – מונדיאל 1978 |
| --- | --- | --- |
|  1 ארקונדה •  2 דה לה קרוס •  3 אורייה •  4 אסנסי •  5 מיגלי •  6 ביוסקה •  7 דאני •  8 חואניטו •  9 קיני •  10 סנטיאנה •   11 קרדניוסה •  12 גוסמן • 13 מיגל אנחל •  14 ליאל • 15 מרניון • 16 אולמו • 17 מרסלינו • 18 פירי • 19 רשאק • 20 קאנו • 21 סן חוסה • 22 אורוטי • מאמן: קובאלה |  1 ארקונדה •  2 דה לה קרוס •  3 אורייה •  4 אסנסי •  5 מיגלי •  6 ביוסקה •  7 דאני •  8 חואניטו •  9 קיני •  10 סנטיאנה •   11 קרדניוסה •  12 גוסמן • 13 מיגל אנחל •  14 ליאל • 15 מרניון • 16 אולמו • 17 מרסלינו • 18 פירי • 19 רשאק • 20 קאנו • 21 סן חוסה • 22 אורוטי • מאמן: קובאלה | ספרד |
| נבחרת ספרד – יורו 1980 |
| --- | --- | --- |
|  1 ארקונדה •  2 אלכסנקו •  3 מיגלי •  4 דייגו •  5 אורייה •  6 אסנסי •  7 דאני •  8 קרדניוסה •  9 קרסקו •  10 קיני •   11 דל בוסקה •  12 חואניטו • 13 אורוטי •  14 גורדיו • 15 אולמו • 16 סנטיאנה • 17 סטרוסטגי • 18 סאורה • 19 קונדי • 20 טנדיו • 21 סאמורה • 22 ארטולה • מאמן: קובאלה |  1 ארקונדה •  2 אלכסנקו •  3 מיגלי •  4 דייגו •  5 אורייה •  6 אסנסי •  7 דאני •  8 קרדניוסה •  9 קרסקו •  10 קיני •   11 דל בוסקה •  12 חואניטו • 13 אורוטי •  14 גורדיו • 15 אולמו • 16 סנטיאנה • 17 סטרוסטגי • 18 סאורה • 19 קונדי • 20 טנדיו • 21 סאמורה • 22 ארטולה • מאמן: קובאלה | ספרד |
| נבחרת ספרד – מונדיאל 1982 |
| --- | --- | --- |
|  1 ארקונדה •  2 קמאצ'ו •  3 גורדיו •  4 אלונסו •  5 טנדייו •  6 אלכסנקו •  7 חואניטו •  8 חואקין •  9 סטרוסטגי •  10 זאמורה •   11 לופס אופרטה •  12 אורקיאגה • 13 חימנס •  14 מאקדה • 15 סאורה • 16 סאנצ'ס • 17 גאייגו • 18 אורלדה • 19 סנטיאנה • 20 קיני • 21 אורוטי • 22 מיגל אנחל • מאמן: סנטמריה |  1 ארקונדה •  2 קמאצ'ו •  3 גורדיו •  4 אלונסו •  5 טנדייו •  6 אלכסנקו •  7 חואניטו •  8 חואקין •  9 סטרוסטגי •  10 זאמורה •   11 לופס אופרטה •  12 אורקיאגה • 13 חימנס •  14 מאקדה • 15 סאורה • 16 סאנצ'ס • 17 גאייגו • 18 אורלדה • 19 סנטיאנה • 20 קיני • 21 אורוטי • 22 מיגל אנחל • מאמן: סנטמריה | ספרד |
| נבחרת ספרד – יורו 1984 (מקום שני) |
| --- | --- | --- |
|  1 ארקונדה •  2 אורקיאגה •  3 קמאצ'ו •  4 מאסדה •  5 גויקוצ'יאה •  6 גורדיו •  7 סניור •  8 ויקטור •  9 סנטיאנה •  10 גאייגו •   11 קרסקו •  12 סלבה • 13 בויו •  14 חוליו אלברטו • 15 רוברטו • 16 פרנסיסקו • 17 מרקוס • 18 בוטרגניו • 19 סראביה • 20 זוביזרטה • מאמן: מוניוס |  1 ארקונדה •  2 אורקיאגה •  3 קמאצ'ו •  4 מאסדה •  5 גויקוצ'יאה •  6 גורדיו •  7 סניור •  8 ויקטור •  9 סנטיאנה •  10 גאייגו •   11 קרסקו •  12 סלבה • 13 בויו •  14 חוליו אלברטו • 15 רוברטו • 16 פרנסיסקו • 17 מרקוס • 18 בוטרגניו • 19 סראביה • 20 זוביזרטה • מאמן: מוניוס | ספרד |
אפוטרופוס (הלכה)

על פי ההלכה, אַפּוֹטְרוֹפּוֹס הוא אדם הממונה לפקח על נכסי אחרים, בדרך כלל של יתומים קטנים, ולטפל בצרכיהם.
מהותו

מקור המילה אפוטרופוס הוא מיונית, ופירושה הוא אדם האחראי על מי שאינו מסוגל לדאוג לענייניו, בהלכה המושג אפוטרופוס הורחב ומשמש לכל מי שממונה לטפל בענייני אחרים.
האפוטרופוס הנידון בהלכה הוא המטפל בנכסי קטנים, או בנכסי גדולים שאינם נמצאים כאן או שאינם בני דעת. לרוב השימוש במינוח הוא לגבי המטפל בנכסי יתומים קטנים.
בחז"ל אין התייחסות כשאדם ממנה בעצמו אפוטרופוס על נכסיו, שהרי אדם יכול לעשות בשלו כרצונו.
אופן מינויו

אדם מתמנה לאפוטרופוס באחד משני האופנים הבאים: על ידי אבי היתומים בחייו, או על ידי בית דין לאחר מות האב, וכך הוא לשון הרמב"ם: ”מי שמת והניח יורשין גדולים וקטנים צריך למנות אפוטרופוס שיהיה מתעסק בחלק הקטן עד שיגדיל, ואם לא מנה חייבין בית דין להעמיד להן אפוטרופוס עד שיגדילו שבית דין הוא אביהן של יתומים” (משנה תורה לרמב"ם, ספר משפטים, הלכות נחלות, פרק י', הלכה ה')
חובת המינוי היא כשחלק להם המוריש את הנכסים בחייו, או כשהגדולים אינם רוצים להתעסק בשותפות עם הקטנים אלא לחלק את הירושה, אבל אם הגדולים רוצים להיות בשותפות עם הקטנים ויכולים להשביח את הנכסים, עדיף כך.
במקרה שלא מינה המוריש אפוטרופוס הרשות ביד בית הדין להתעסק בעצמם בנכסי היתומים, והם נחשבים ג"כ לאפוטרופוס בהגדרתם, אלא אם כן יש צורך לדון על הנכסים שע"מ למנוע ניגוד עניינים על בית הדין למנות אפוטרופוס חיצוני, ויש אומרים שבכל מקרה העדיפות הראשונה להעמיד אפוטרופוס פרטי, שכן מן הסתם הוא פנוי לצורכי היתומים ולרווחתם יותר מבית הדין.
כמו כן ישנה אפשרות להיעשות אפוטרופוס באופן אוטומטי כשהיתומים בוטחים בו והוא נעשה אפוטרופוס דה פקטו[דרושה הבהרה].
העמדת אפוטרופסות ליתומים היא מצווה מהתורה, ותוקף פעולותיו הוא מדין זכין לאדם שלא בפניו, מאחר שכל פעולות האפוטרופוס הם לזכות היתומים.
תפקידו

האפוטרופוס עושה כל הדרוש לעשות בנכסים כפי מה שיראה בטובת היתומים, ומכלכלם כפי הממון וכפי הראוי להם, לא יותר מדי ולא פחות מדי, ואף יכול למכור את נכסיהם המטלטלין, כדי להאכיל אותם, אבל לא בשביל להניח המעות, שמא יגנבו המעות, או משום שבח בית אביהם, שנוי וכבוד הוא להם.
כמו כן מוכר שדה ליקח שוורים לעבודת שדות אחרות, שהשוורים הם עיקר כל נכסי שדות ואין מוכר שדה רחוקה בשביל לקנות קרובה, ולא רעה בשביל לקנות יפה, שמא תשתדף אותה שקנה.
הערות שוליים

↑  השגות הראב"ד, ומגיד משנה, על דברי הרמב"ם.
↑  שולחן ערוך, חושן משפט.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף מב, עמוד א'.
↑  חידושי הרמב"ן, מסכת גיטין, דף נ"ב.
↑  רמב"ם
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
אלדאיר

אלדאיר נסימנטו דוס סנטוס (בפורטוגזית: Aldair Nascimento dos Santos; נולד ב-30 בנובמבר 1965), הידוע בשם אלדאיר, הוא כדורגלן עבר ברזילאי ששיחק בעמדת הבלם.
אלדאיר שיחק לאורך רוב הקריירה בקבוצת רומא האיטלקית, ואף היה לקפטן המועדון. הישג השיא שלו במדיה היה הזכייה באליפות איטליה ב-2001. הוא ייצג את נבחרת ברזיל 81 פעמים, בהם בשלושה טורנירי מונדיאל, הגיע איתה פעמיים לגמר הטורניר, בהם בזכייה במונדיאל 1994.