stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
החוק הסאלי
קבלת החוק

החוק הגרמאני העתיק היה חוק בעל פה, שהתאים לעם נוודים המאוגד במסגרות משפחה. כוחה של המשפחה נמדד בנקמת הדם אותה יכלה לבצע ואחד העונשים החמורים ביותר היה נידויו של הפושע והוצאתו מחוץ למסגרת התומכת והמגנה של המשפחה. מאחר שלא היה להם נדל"ן לא היה צורך בחוקי ירושה ולא היה מוכר מושג הצוואה.
על פי הטקסט המלווה לחוק הסאלי, החוק הסאלי נוסח על ידי ארבעה אנשים מכובדים שבאותו זמן היו מנהיגי העם (rectores) וזאת אחרי שנבחרו מתוך כלל הגברים. שמותיהם היו ויזוגאסט (Wisogastis) בודוגסט (Bodogastis), סאלאגסט (Salegastis), ווידוגאסט (Widogastis) מהאחוזות בוטהם, סאלהם ווידהם אשר מעבר לריין (כלומר בהולנד). על מנת לנסח את החוק הם התכנסו בשלושה כינוסי מאלוס במקומות ששמם סחמי (Sachamae) בודוגי (Bodohamae) ווידוהיים (Widohamae) על מנת לדון במשפטים (causarum) שהתעוררו. אחרי שדנו בכל הסיבות לסכסוכים הם החליטו פה אחד על חוקה הכוללת מספר סעיפים שנועדה לשמור על השלום ולמנוע אלימות.
מניעת האלימות החשובה ביותר הייתה עצירת נקמת הדם. על פי המסורת הפרנקית, כבודו של אדם היה ניזוק על ידי מעשה איבה מצדו של אדם אחר, ורק נקמה הייתה משיבה את הכבוד האבוד. על מעשים מסוימים הייתה נהוגה נקמת דם (Faida) שהיה אפשר לעצור אותה על ידי כופר נפש (Compoditio). והחוק הסאלי הרחיב את מושג הכופר וקבע סולם תשלומים לכל מקרה. בנוסף, אפשר החוק למלך לקחת לעצמו חלק מהכופר בתמורה לכך שהוא שומר על הסדר ועל השלום. החוק הסאלי מתעלם מהנסיבות או מקיום ואי קיום כוונה במעשה ומתייחס לתוצאה בלבד.
החוק הכללי

החוק הסאלי הפלילי חל על אנשים חופשיים (לא עבדים) המהווים חלק ממשפחה. החוק מסתמך על שבועה, אינו מכיר בתקדים, ויוצא מהנחה שאלוהים הוא חלק אינטגרלי של המערכת המשפטית. החוק מסדיר נושאים רבים, בהם חוקי המונרכיה העוברת בירושה, כלומר כללי ירושת הכתר ופיפים אחרים על ידי גברים בלבד, וסדר הירושה במידה ואין למלך בן זכר.
החוק הסאלי בנוי כתעריפון עונשים, הוא מפרט עונשי קנס על מעשי פשע שונים ומגדיר דירוג בין פגיעות גופניות שונות (למשל כריתת יד שמאל פחותה במדרג מכריתת יד ימין). שליש מהקנס יורד לקופת המדינה ושני שלישים משולמים לנפגע, שליש אחד כפיצוי על הנזק והשליש השני כתשלום מוסכם מראש למניעת נקמה. המשפט נערך בפני חבר מושבעים.
אחד החידושים בחוק הוא ביטול העדפת הבן הבכור בעניין ירושת קרקעות לטובת שיטת חלוקה שווה של הקרקע בין כל צאצאיו הזכרים של הנפטר. חוק זה נמצא בבסיסו של חוזה ורדן שפירק את האימפריה הקרולינגית ועיצב את דמותה של אירופה למשך דורות רבים.
החוק הסאלי נותן משקל רב לנושא הכבוד. יש עונשים מוגדרים על פגיעה בכבוד.
דוגמאות לסעיפי החוק

מי שזומן כדין לאספת mallus ולא הופיע מסיבה שאינה הכרחית ישלם 600 דינר (dinarrii) שהם 15 סולידי (soldi).
על רצח בכוונה של אדם בן חורין החי לפי דיני החוק הסאלי (פרק 69 סעיף 1) הקנס הוא 200 סולידי. על רצח אישה מבוגרת שכבר אינה מסוגלת ללדת הקנס זהה (פרק 32), על רצח נער הנמצא בפמליית המלך (Puer Regis) הקנס הוא 300 (פרק 90 סעיף 2) ואילו על רצח אישה בגיל הפיריון הקנס הוא 600 סולידי (פרק 32), קנס זהה על רצח של אנשי מעלה כמו עושי דברו של המלך (Grafio, Sagibaro) אחד מחברי המלך (Antrustio Dominicus) וכן על רצח ילד מתחת לגיל 12 (פרק 31 סעיף 1). אבל הקנס על רצח של כומר (presbiter) רק 60 סולידי (פרק 78 סעיף 1) והתעריף עולה כשנרצח דיאקון (diconus) ל-300 סולידי (פרק 78 סעיף 2)
על הריגה של אישה הרה (שאינה רצח) יש לשלם 30 סולידי (פרק 31 סעיף 2) על הריגת רומאי משלם מס יש לשלם 70 סולידי (פרק 69 סעיף 8) ועל הריגת רומאי בעל קרקע יש לשלם 100 סולידי (פרק 69 סעיף 7) והתעריף עולה כמידת ייחוסו של ההרוג כך על הריגת רומאי הסמוך אל שולחן המלך יש לשלם 300 סולידי. התעריף להריגת רומאים נמוך יותר כי אין צורך לשלם את מרכיב מניעת הנקמה, מתוך הנחה שהנקמה אינה מהותית עבור הרומאים אבל חלק משמעותי בתרבות הפרנקית.
יש גם תעריפים לגנבה, על גנבת עבד יש לשלם 30 סולידי ובנוסף את תשלום הנזק (פרק 11 סעיף 1), על גנבת שור יש לשלם 45 סולידי (פרק 3 סעיף 4) וכן פיצויים ונזק, על גנבת טלה (פרק 4 סעיף 2) יש לשלם 7 דינרי, את ערך הכבש ופיצוי על אובדן השימוש שהיה אפשר לעשות בו. על גנבת כבש (פרק 4 סעיף 1) יש לשלם 3 סולידי, את ערך הכבש ופיצוי על אובדן השימוש שהיה אפשר לעשות בו. מי שגנב מספר כבשים (יותר מ-3 ופחות מ-40) צריך לשלם קנס גבוה יותר (35 סולידי) ואם גנב יותר מ-40 כבשים הקנס עולה ל-62.5 ולידי. על גנבת אשת איש יש לשלם 200 סולידי (פרק 15 סעיף 1). על גנבת שדה חקלאי ועיבודו יש לשלם 300 סולידי (פרק 46 סעיף 2)
חוץ מרצח אנשי כנסייה, החוק מתייחס רק ברפרוף לנושא הכנסייה הקתולית, אנשיה ומוסדותיה. למשל מי שמצית בזיליקה חייב לשלם 200 סולידי. (פרק 76).
חוקי הירושה > ירושת כס המלכות

בלב חוק הירושה הסאלי נמצאת תפיסת הירושה האגנאטית, לפיה רק זכרים ראויים למשול ולרשת את אבותיהם על כס המלכות. לפי החוק, הירושה עוברת לבנו הבכור של המלך, אם למלך אין בנים היא עוברת לבן משפחתו הקרוב ביותר, לאורך קו הירושה הגברי (לאמור - אח, בן-אח, בן-דוד וכן הלאה). הירושה אינה עובדת דרך אחיות (בני-האחות אינם יורשים) או קרובי משפחה של אם-המלך (בני-הדודות) אלא אך ורק דרך הגברים בשושלת. במהלך ימי הביניים נשמר החוק הסאלי כלשונו, אך מן המאה ה-15 התאפשרה ברוב הפרשנויות גם ירושה דרך בנות-משפחה נשים, אם כי השלטון בפועל הוא לגברים בלבד (כלומר אם אין בנים מקרובי משפחה גברים אזי בנים לאחיות או לדודות יכולים לרשת). פרשנות זו לחוק נקראת "סאלי-למחצה" (Semi Salic).
חוקי הירושה > ירושת נשים

בחוק הסאלי נמצא סעיף שזכה לכינוי Terra salica ("האדמה הסאלית") האומר שאשה אינה יכולה ליטול חלק בירושת "אדמה סאלית", האדמה הסאלית מחולקת רק בין הבנים. לפי הפרשנות שהייתה נהוגה כבר מ-570 פירוש הדבר הוא שאשה יכולה לרשת נכסים, פרט לנדל"ן ואם לנפטר אין בנים זכרים אזי היא יכולה לרשת גם קרקעות בתחומים שאינם מוגדרים כ"אדמה סאלית", כלומר מחוץ לתחומי גרמניה, בתלות בפרשנות מדובר באפשרות של ירושת קרקעות בצרפת, ספרד ופורטוגל.
השפעת החוק

החוק היה בעל השפעה נרחבת על המשפט בימי הביניים. חוקתו של קרל הגדול שאבה מאפיינים רבים של החוק הסאלי ועקב הסתמכות חוקות רבות עליה נמצא שהחוק הסאלי משפיע על מערכות החוק של צרפת, בלגיה, גרמניה, הולנד, אוסטריה, הונגריה ורומניה ובמידה מסוימת אף על איטליה וארצות הבלקן עד ימינו.
למשל, החוק הלומברדי הכתוב הראשון, Edictus Rothari (מוכר גם כ-Edictum Rothari) בנוי גם הוא כתעריפון.
כאן כבר יש ענשי מוות (למי שהורג את אדונו - סעיף 13) ופירוט הפיצויים מפורט יותר ומגיע לנזק לעין, קטיעת אצבע (ואיזו אצבע) וכן הלאה.
גם החוק הסאלי פירט נזקים מסוימים (פרק 48 סעיף 12 - מה דינו של אדם הכורת את לשונו של אדם אחר) אבל לא הגיע לפירוט כה רב. בחוק הלומברדי עקירת עין לאדם חופשי דינה תשלום פיצוי בגובה מחצית מערכו של האדם, חיתוך אוזן (סעיף 53) רבע מערכו, אגודל (סעיף 63) שישית מערכו אבל לאצבעות אחרות נקבע סכום כספי. שן הנראית בשעת צחוק (סעיף 51) 16 סולדי לאדם חופשי, 4 סולד (סעיף 85) לעבד בית ו-2 סולד (סעיף 109) לעבד שדה.
השפעה על ההיסטוריה - לאחר מותו של ויליאם הרביעי, מלך הממלכה המאוחדת ב-1837, עלתה לכס המלוכה בבריטניה ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת, אולם בהנובר, שבה חל החוק הסאלי שמנע מלוכת אשה, הומלך דודה של ויקטוריה ארנסט אוגוסט הראשון, מלך הנובר. ייתכן כי העובדה שלממלכת אנגליה אבדה ממלכת הנובר המצויה בתור גרמניה, הדבר השפיע משמעותית על היחסים ביניהם לאורך השנים.
ראו גם

החוק הריפוארי
החוק הבווארי
לקריאה נוספת

יצחק חן, ראשיתה של אירופה, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ב, יחידה 5, פרק ב, החוק הסאלי, עמ' 226–240.
אלי בר-נביא, "מיתוס ומציאות היסטורית: המקרה של החוק הסאלי", זמנים (קיץ 1984), עמ' 4–16
סופיה מנשה, הכנסייה הקתולית בימי הביניים: אידאולוגיה ופוליטיקה, כרך ב', האוניברסיטה הפתוחה, 2006
Cave, Roy and Coulson, Herbert. A Source Book for Medieval Economic History, Biblo and Tannen, New York (1965)
Craig Taylor, "The Salic Law and the Valois succession to the French crown", French History, 15 (2001), pp. 358-77.
Craig Taylor, "The Salic Law, French Queenship and the Defence of Women in the Late Middle Ages", French Historical Studies, 29 (2006), pp. 543-64.
Drew, Katherine Fischer, The laws of the Salian Franks (Pactus legis Salicae), Philadelphia: University of Pennsylvania Press (1991), ISBN 0-8122-8256-6/ISBN 0-8122-1322-X.
Fosberry, John trans, Criminal Justice through the Ages, trans. John Fosberry. Mittalalterliches Kriminalmuseum, Rothenburg ob der Tauber, (1990 Eng. trans. 1993)
הערות שוליים

↑  ד"ר אורנה ליברמן, פרשת מגדל נל: מעשי ניאוף בחצר המלכות (ראש פרק - תוצאות פוליטיות), באתר פרנקופילים אנונימיים, ‏29/10/21
↑  LEX SALICA
↑  אנשי מעלה proceres
↑  מאלוס (mallus) הוא מושג המתאר אספה של הנהגת הפרנקים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264517405171  BnF: cb12295113g (data)  GND: 4167525-3  LCCN: n85161278  SUDOC: 03180344X  VIAF: 178650747   WorldCat (עם VIAF): 178650747
ג'ון גרנוויל

| --- | --- |

 לידה:  11 בינואר 1928 ברלין, רפובליקת ויימאר 
 פטירה:  7 במרץ 2011 (בגיל 83) לונדון רבתי, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Hans Guhrauer 
 ענף מדעי:  היסטוריה 
 מקום לימודים:  בית הספר לכלכלה של לונדון 
 מוסדות:  אוניברסיטת לידס  אוניברסיטת ברמינגהאם 
 
ג'ון אשלי סואמס גרנוויל (11 בינואר 1928 – 7 במרץ 2011) היה היסטוריון יהודי בריטי, ממוצא גרמני, שעסק בהיסטוריה של העולם המודרני.
קורות חיים

גרנוויל נולד בשם הנס גוהראור בברלין, גרמניה ב-11 בינואר 1928. ב-1939, ברח מגרמניה בעזרת הקינדר-טראנספורט עם אחיו גוליאן וואלטר.
הוא שינה את שמו רשמית לג'ון אשלי סואמס גרנוויל ב-1949 מיד אחרי שקיבל אזרחות בריטית. אמו מתה במחנה ריכוז, ולאביו היו אמצעים מוגבלים לתמוך במשפחה.
לאחר השתתפותו בבית ספר הכנה באסקס, הוא למד בבית הספר הטכנולוגי של קיימברידג', אחר כך הוא לקח עבודת גננות בפיטר-האוס, קמברידג'. גרנוויל התחיל ללמוד לבדו במהלך היום ולקחת שיעורים בקולג' בירקבק, לונדון בערב. לגרנוויל ניתנה את העטירה של המועצה המחוזית, שאפשרה לו ללמוד באוניברסיטת לונדון. אחר כך הוא הלך לקולג' בירקבק ובית הספר לכלכלה של לונדון. הוא למד בשם צ'ארלס וובסטר וסיים תואר ראשון בהיסטוריה ב-1951 ודוקטורט, שעליו הוענק לו מדליית האצ'ינסון.
גרנוויל התחיל את הקריירה האקדמית שלו באוניברסיטת נוטינגהאם שבו היה עוזר מרצה מוצלח. הוא היה פרופסור להיסטוריה בין לאומית באוניברסיטת לידס מ-1966 עד 1969, אחר כך פרופסור וראש המחלקת להיסטוריה מודרנית באוניברסיטת בירמינגהם מ-1969 עד 1994. אחר כך עבד באוניברסיטת המבורג.
גרנוויל התמקד בהצגתו כאיש אנגלי בעל שורשים גרמניים, ולכן רוב מחקרי סובבים סביב זה. הוא פיתח את לימודי התואר הבינלאומי בלידס, שהתמקדה בשימוש סרטים ככלי להבנת ההיסטוריה.
גרנוויל התחתן פעמיים. הוא פגש את בטי אנני רוסנברג דרך אחוות הרקנוס בייל, היה להם שלושה בנים ביחד, עם זאת, היא מתה, והשאירה את גרנוויל ביחד אם שלושת ילדיו שהוא צריך לגדל לבד. פטרישיה קארני ניחמה אותו באובדנו, והם התחתנו ב-1975 והמשיכו ללדת עוד ילדים.
גרנוויל נפטר ב-7 במרץ 2011.
הערות שוליים

↑  Will, Wilfried, "John Grenville; John Grenville obituary".
↑  פטר אלטר, . Out of the Third Reich: Refugee Historian in Post-War Britain, לונדון, 1998
↑  Leeds.ac.uk., Professor J A S Grenville, ‏2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007290352205171  PLWABN: 9810552277105606  BIBSYS: 90327412  BNE: XX1139812  BnF: cb127680882 (data)  CiNii: DA01425446  GND: 121179710  ISNI: 0000 0001 0932 3760  LCCN: n50031481  LNB: 000026069  NKC: jn20000602446  NLA: 35227206  NLG: 103888  NSK: 000172171  NTA: 068408838  RERO: 02-A003318884  SNAC: w6bh7xnf  SUDOC: 060309938  Trove: 873160  VIAF: 108988566   WorldCat (עם VIAF): 108988566 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אנרי פריידנבר

| --- | --- |

 לידה:  14 בדצמבר 1876 הרובע העשירי של פריז, פריז, הרפובליקה הצרפתית השלישית צרפת 
 פטירה:  20 באוגוסט 1975 (בגיל 98) הרובע הארבעה-עשר של פריז, פריז, צרפת צרפת 
 מדינה:  צרפת 
 השתייכות:  הצבא הצרפתי צבא צרפת
 תקופת הפעילות:  1896–1940 (כ־44 שנים)
 דרגה:  גנרל דה קורפס ד'ארמה
 תפקידים בשירות
 מפקד הדיוויזיה הקולוניאלית הסנגלית ה-1   מפקד הקורפוס הקולוניאלי   מפקד הארמייה השנייה
 פעולות ומבצעים
 Zaian War  מלחמת העולם השנייה  מלחמת העולם הראשונה 
 
גנרל אנרי פריידנבר (בצרפתית: Henry Freydenberg;‏ 14 בדצמבר 1876 – 20 באוגוסט 1975) היה קצין צבא צרפתי.
ביוגרפיה

פריידנבר נולד בפריז ב-14 בדצמבר 1876 למשפחה ממוצא גרמני.
בשנת 1896 הוא התגייס לצבא הצרפתי. באוגוסט 1914, הוא היה קפטן במטה הקורפוס הקולוניאלי ה-2. באוקטובר 1916 הוא קיבל את הפיקוד על רגימנט הרגלים ה-40. הוא נשלח לארמיית המזרח עם הרגימנט שלו ב-SS Amiral Magon שטובעה בים, ופריידנבר שרד לאחר שהיה שעתיים וחצי תלוי על שבר של הספינה שלו ב-25 בינואר 1917. בשנת 1919 הוא היה ראש המטה של הגנרל פיליפ אנרי ד'אנסלם במהלך הכיבוש הצרפתי של אודסה.
כקולונל ב-1921 הוא פיקד על קבוצה ניידת (כוח משולב בגודל חטיבה) במבצע שסיים את מלחמת זאיאן בת 7 השנים. הוא נשאר מעורב בפעולות שלאחר המלחמה באל כסיבה באפריל 1922.  מ-1924 עד 1929 הוא שירת כמפקד הצרפתי של מקנס במרוקו, ועבר ב-1929 לפקד על הדיוויזיה הקולוניאלית הסנגלית הראשונה בסנגל. בשנים 1931 עד 1933 הוא היה המפקד העליון של מערב אפריקה הצרפתית ובילה תקופה קצרה ללא תפקיד לפני שהפך, ב-1933, לקצין כללי המפקד על הכוחות הקולוניאליים בצרפת. הוא פרש לגמלאות ב-1938 אך נקרא לשירות עם פרוץ מלחמת העולם השנייה והפך למפקד הקורפוס הקולוניאלי.
ב-5 ביוני 1940, במהלך הקרב על צרפת, הוא קיבל לידיו את הפיקוד על הארמייה השנייה הצרפתית מידי שארל הונציגר, שעבר לפקד על קבוצת הארמיות הרביעית ואשר חתם על שביתת הנשק עם גרמניה ב-22 ביוני.  לאחר מכן פרש מהצבא בפעם השנייה והאחרונה. הוא התגורר בפריז עד מותו ב-20 באוגוסט 1975 בגיל 98.
הערות שוליים

↑  "FREYDENBERG, Henri". Base Léonore. Service Historique de la Défense. נבדק ב-13 בינואר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Hoisington, William A (1995). Lyautey and the French conquest of Morocco. New York: Macmillan:St Martin's Press. pp. 89–90. ISBN 0-312-12529-1.
↑  Windrow, Martin (2010). Our Friends Beneath the Sands. London: Phoenix. p. 466. ISBN 978-0-7538-2856-4.
1 2 3 4  Ammentorp, Steen. "Biography of Lieutenant-General Henry Freydenberg". Generals.dk. נבדק ב-15 בדצמבר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mitcham, Jr, Samuel W. (2008). The Rise of the Wehrmacht: The German Armed Forces and World War II. Westport, Connecticut: Greenwood Publishing. pp. 335–341. ISBN 978-0-275-99641-3.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb15676935x (data)  ISNI: 0000 0000 0491 5567  SUDOC: 142545317  VIAF: 24928819   WorldCat (עם VIAF): 24928819
בלו ביטל (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט בעברית
 מבוסס על:  החיפושית הכחולה 
 בימוי:  Angel Manuel Soto 
 תסריט:  Gareth Dunnet-Alcocer 
 עריכה:  קרייג אלפרט 
 שחקנים ראשיים:  שולו מרידואניה (החיפושית הכחולה) אלפידיה קריו אדריאנה בראסה הארווי גווילן Belissa Escobedo ג'ורג' לופז Damián Alcázar Bruna Marquezine סוזן סרנדון Raoul Trujillo (כאראפקס) Jorge A. Jimenez 
 מדבבים:  בקי ג'י 
 מוזיקה:  The Haxan Cloak 
 צילום:  פאוול פוגורזלסקי 
 מדינה:  ארצות הברית, מקסיקו 
 חברת הפקה:  DC Studios, דה ספרן קומפני, האחים וורנר 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר צרפת, InterCom, האחים וורנר 
 הקרנת בכורה:  16 באוגוסט 2023 
 משך הקרנה:  128 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית, ספרדית 
 סוגה:  סרט פעולה, סרט הרפתקאות, סרט גיבורי-על 
 www.bluebeetlemovie.net
 דף הסרט ב־IMDb
 
בלו ביטל (באנגלית: Blue Beetle) הוא סרט גיבורי-על אמריקאי שיצא בשנת 2023 המבוסס על דמותו של חיימה רייס / החיפושית הכחולה מבית DC קומיקס. הסרט, שהופק על ידי אולפני די.סי וחברת ספרן ובוים על ידי אנחל מנואל סוטו עם תסריט מאת גארת׳ דונט אלקוסר, מיועד להיות הסרט ה-14 ביקום הקולנועי של DC. בסרט מככב שולו מרידואניה בתפקיד הראשי כשלצידו מופיעים אדריאנה בראסה, דמיאן אלקאסאר, אלפידיה קריו, ברונה מרקזין, ראול טרוחיו, סוזן סרנדון וג'ורג' לופז.
הפיתוח לסרט אודות דמותו של רייס החל עוד בשלהי נובמבר 2018, עם הצטרפותו של דונט אלקוסר. סוטו נשכר לביים את הסרט בפברואר 2021 עבור שירות הסטרימינג HBO Max. מרידואניה לוהק באוגוסט של אותה שנה ובדצמבר הוחלט להוציא את הסרט לקולנוע. ליהוקים נוספים התקיימו בתחילת 2022, לפני שהצילומים התרחשו מסוף מאי עד אמצע יולי באזור המטרופולין של אטלנטה באולפני Wilder בדקאטור, ג'ורג'יה, כמו כן גם באל פאסו, טקסס ובפוארטו ריקו.
הסרט יצא לאקרנים בישראל ב-17 באוגוסט 2023, על ידי אולפני האחים וורנר.
שחקנים

| שחקנים | דמויות | אודות |
| --- | --- | --- |
| שולו מרידואניה | חיימה רייס / החיפושית הכחולה | נער המקבל כוחות-על כאשר חרפושית חייזרית משתלת עליו ויוצרת שריון עוצמתי סביב גופו |
| אדריאנה בראסה | ננה | סבתו של חיימה |
| דמיאן אלקאסאר | אלברטו רייס | אביו של חיימה |
| אלפידיה קריו | רוסיו רייס | אימו של חיימה |
| ברונה מרקזין | ג'ני קורד | מושא אהבתו של חיימה |
| בליסה אסקובדו | מילגרו רייס | אחותו הקטנה של חיימה |
| ראול טרוחיו | קרפקס האיש הבלתי ניתן להריסה (Carapax) | שומר ראשה של ויקטוריה, שמתגלה בסוף הסרט שהחברה שלה אחרית למות אימו. |
| סוזן סרנדון | ויקטוריה קורד | אשת עסקים הנחושה להשיג את החרפושית |
| ג'ורג' לופז | רודי | דודו של חיימה |
| הארווי גווילן | ד"ר סאנצ'ס | מדען העובד עבור קורד |
| בקי ג'י | קהאג'י-דה | סימביוט חייזרי שמתפעל ושולט בחרפושית |
הפקה > פיתוח

כבר בסוף נובמבר 2018, אולפני האחים וורנר ואולפני די.סי פיתחו סרט המבוסס על חיימה רייס / החיפושית הכחולה, כאשר התסריטאי יליד מקסיקו גארת׳ דונט אלקוסר כתב את התסריט. המפיק זב פורמן היה המפיק בפועל של הפרויקט עבור האחים וורנר, שהיה אמור להיות הסרט הראשון של היקום הקולנועי של DC‏ (DCEU) בכיכובו של שחקן לטיני. בדצמבר 2020, אולפני די.סי תכננו להוציא מספר סרטים עם תקציב בינוני בשנה אך ורק לשירות הסטרימינג HBO Max, ולא בבתי הקולנוע, כחלק מתוכניתו של נשיא האולפנים החדש דאז, וולטר חמאדה, עבור ה-DCEU, כש"החיפושית הכחולה" רשום כפרויקט כזה בשנת 2021. אנחל מנואל סוטו הפורטוריקני נשכר לביים את הסרט בפברואר 2021. באפריל, "החיפושית הכחולה" נכלל בלוח הסרטים של די.סי שהיו צפויים לצאת לאקרנים ב-2022 או 2023. באוגוסט של אותה שנה, ג'ון ריקרד הפיק את הסרט עבור HBO Max, כאשר הצילומים היו צפויים לצאת לפועל בתחילת 2022. בדצמבר 2021, האחים וורנר חשפו שהסרט לבסוף יצא לאקרנים באוגוסט 2023 במקום להיות מופק ישירות עבור HBO Max. באמצע אפריל 2022, סוטו והצלם פאוול פוגורזלסקי ביקרו באל פאסו, טקסס, כדי להיפגש עם אמנים מקומיים, ציירי קיר, מוזיקאים והיסטוריונים כדי לקבל ולהבין את התחושה של העיר. היו"ר והמנכ"ל המשותף של אולפני די.סי, פיטר ספרן, שימש גם כמפיק. אנטרטיינמנט ואן, S&K Pictures וחברת ספרן הפיקו יחד את הסרט, לצד אולפני די.סי. בינואר 2023, המנכ"ל המשותף של אולפני די.סי, ג'יימס גאן, אמר שהסרט יהיה "מנותק" מהיצירות הקודמות של ה-DCEU ויכול להיהפך לחלק מהזיכיון החדש, יקום DC.
הפקה > כתיבה

באוקטובר 2021, סוטו אמר שהתסריט של דונט אלקוסר מציג את "ליבת המשפחה הלטינית", בעוד כוכב הסרט שולו מרידואניה אמר באוגוסט 2022 שהדמות וההיבט המשפחתי של הסרט "טבועים בקומיקס" וטען שדבר כזה לא נחקר באותה מידה בסרטי גיבורי על אחרים. עמיתתו לסרט סוזן סרנדון חשפה בחודש לאחר מכן שבסרט יהיו מספר סצנות המדוברות בספרדית, כשיהיה מסופק תרגום בכתוביות. קרדיט הכתיבה הסופי ניתן לדונט אלקוסר, עם קרדיט ספרותי נוסף שניתן לגארי דאוברמן.
הפקה > ליהוק

שולו מרידואניה היה הבחירה הראשונה של סוטו לגלם את רייס, כאשר סוטו הסביר שהוא "לא יכול היה להפסיק לראות את [מרידואניה] בתור הדמות" מאז שנשכר לביים את הסרט. סוטו והאחים וורנר הציעו את התפקיד למרידואניה ב-1 באוגוסט 2021, למחרת כבר נחשף בפומבי שהוא מקיים שיחות עבור הסרט, והליהוק שלו אושר רשמית מאוחר יותר באותו יום בהקרנת הבכורה של הסרט "יחידת המתאבדים" של ה-DCEU. כאשר למד על התפקיד, מרידואניה התרגש מאוד מכך שרייס הוא דמות לטינית ובכך הוא יכול להביא ייצוג לטיני לפרויקט של סרט גיבורי-על.
בתחילת מרץ, ברונה מרקזין לוהקה לתפקיד מושא אהבתו של רייס, ג'ני, כאשר בליסה אסקובדו נבחרה לגלם את אחותו של רייס, מילגרו, והארווי גווילן לוהק לתפקיד לא ידוע. מאוחר יותר באותו החודש לוהקו שאר בני משפחתו של רייס: ג'ורג' לופז בתור הדוד רודי, אדריאנה בראסה בתור ננה, אלפידיה קריו בתור רוסיו ודמיאן אלקאסאר בתור אלברטו. סוטו אמר שהוא רוצה ליצור משפחה מקסיקנית אותנטית עם מבטאים אמיתיים וחוויות אמיתיות, וכן רצה שבני המשפחה המבוגרים יוצגו על ידי שחקנים מקסיקנים "אהובים" מהקולנוע הלטיני-אמריקאי שחצו גם לקולנוע האמריקאי וסללו את הדרך עבור בני הדור הצעיר, כמו מרידואניה ואסקובדו. בשלהי מרץ, שרון סטון ניהלה מגעים לגלם את הנבלית ויקטוריה קורד, יצירה מקורית לסרט שנחשבה כאשתו של טד קורד, האדם השני שנשא את השם החיפושית הכחולה בקומיקס. ראול טרוחיו גם הצטרף לצוות השחקנים בתור קרפקס האיש הבלתי ניתן להריסה. באמצע אפריל, סוזן סרנדון לוהקה לתפקיד ויקטוריה קורד לאחר שהמשא ומתן עם סטון הסתיים. בתחילת יוני 2023, המוזיקאית בקי ג'י הודיעה שהיא תתרום את קולה עבור קהאג'י-דה.
הפקה > צילומים

שלב הצילומים החל ב-25 במאי 2022, והתרחש באזור המטרופולין של אטלנטה, בעיקר באולפני Wilder בדקאטור, ג'ורג'יה, תוך שימוש בשם הזמני "Mofongo". פאוול פוגורזלסקי שימש כצלם. הצילומים התרחשו גם באל פאסו ופוארטו ריקו. סרנדון השלימה את צילומי הסצנות שלה עד סוף יוני וטרוחיו אמר בתחילת יולי שהצילומים כמעט הסתיימו. הצילומים הסתיימו ב-18 ביולי בפוארטו ריקו.
הפקה > מוזיקה

המלחין בובי קריליק, הידוע בשם The Haxan Cloak, יספק את הפסקול של הסרט.
שיווק

באוקטובר 2021, סוטו, דונט אלקוסר ומרידואניה קידמו את הסרט באירוע הווירטואלי של DC FanDome, שם הם דנו בהכנות שלהם לצילומים וחשפו אמנות קונספט לסרט. הקדימון הראשון לסרט הופץ ב-3 באפריל 2023, וחשף כי הסרט יתרחש בפאלמרה סיטי, מיקום חדש שנוצר עבור הסרט. בנוסף הוא גם נתן הצצה ראשונה לתלבושות של דן גארט וטד קורד, החיפושיות הכחולות הקודמות שניו לפני חיימה.
הפצה

הסרט יצא לאקרנים בקולנוע בארצות הברית ב-18 באוגוסט 2023.
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמד(ים) | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | פרס סאטורן | סרט גיבורי העל הטוב ביותר | "בלו ביטל" | מועמדות |  |
| 2024 | פרס סאטורן | השחקן/ית הצעיר/ה הטוב/ה ביותר בסרט | שולו מרידואניה | זכייה |  |
הערות שוליים

↑  "Bobby Krlic (The Haxan Cloak) Scoring Angel Manuel Soto's 'Blue Beetle' | Film Music Reporter".
↑  Couch, Aaron (2023-04-03). "DC's 'Blue Beetle' Trailer: An Alien Encounter Launches a Superhero". The Hollywood Reporter (באנגלית אמריקאית). ארכיון מ-3 באפריל 2023. נבדק ב-2023-04-03. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Patrick Hipes, ‘Avatar: The Way Of Water’, ‘Oppenheimer’, ‘Star Trek’ Series Lead Nominations For Genre-Focused Saturn Awards, Deadline, ‏2023-12-06 (באנגלית אמריקאית)
דמאר דרוזן

| --- | --- |

דרוזן במהלך משחק האולסטאר בNBA בשנת 2022
 לידה:  7 באוגוסט 1989 (בן 35) קומפטון שבקליפורניה
 עמדה:  קלע, סמול פורוורד
 גובה:  1.98 מטר
 מספר:  10
 מכללה:  אוניברסיטת דרום קליפורניה
 דראפט:  בחירה תשיעית, 2009 טורונטו ראפטורס
 קבוצות כשחקן
 2009–2018 2018–2021 2021–2024 2024–:  טורונטו ראפטורס סן אנטוניו ספרס שיקגו בולס סקרמנטו קינגס
 הישגים כשחקן
 6 בחירות למשחק האולסטאר  (2014, 2016–2018, 2022, 2023)    החמישייה השנייה של העונה (2018)  החמישייה השלישית של העונה (2017)
דמאר דרנל דרוזן (באנגלית: DeMar Darnell DeRozan; נולד ב-7 באוגוסט 1989) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדות הקלע והסמול פורוורד בקבוצת סקרמנטו קינגס מליגת ה-NBA.
ביוגרפיה

דרוזן נולד בעיר קומפטון, קליפורניה, והראה יכולות אתלטיות גבוהות כבר בגיל צעיר, ואף היה מסוגל להטביע כדור לסל כבר כשהיה בכיתה ו'. בתקופת לימודיו התיכוניים הוא שיחק בקבוצת הכדורסל של התיכון בעיר, וכבר בעונת הפרשמן שלו היה לאחד משחקניה הבולטים של הקבוצה, שסיימה את העונה במאזן של 16-15, כשרשם ממוצעים של 26.1 נקודות, 8.4 ריבאונדים, 4.3 אסיסטים, 3.0 חטיפות ו-2.0 חסימות למשחק.
במשך כל אחת מארבע עונותיו בתיכון רשם דרוזן ממוצעי קליעה של מעל 22 נקודות למשחק, כשבעונת הסניור קלע 29.2 נקודות בממוצע והוביל את קבוצתו למאזן של 26 ניצחונות מול שישה הפסדים בלבד, ולאליפות הליגה המקומית לתיכונים.
ביוגרפיה > קריירת המכללות

לאחר סיום לימודיו התיכוניים בחר דרוזן לשחק במדי קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת דרום קליפורניה, בה שיחק לצידו של טאג' גיבסון. במשחק הבכורה שלו, בניצחון על אוניברסיטת קליפורניה באירוויין, הוא קלע 14 נקודות, שני רק לגיבסון שסיים את המשחק עם 17. במשחק הגמר של הבית הפסיפי של המכללות (נקרא Pac-10) הוא קבע שיא קריירה אישי במכללות עם 22 נקודות, מהן 19 נקודות במחצית המשחק השנייה בניצחון על אוניברסיטת המדינה של אריזונה.
דרוזן סיים את עונת הבכורה שלו באוניברסיטה כקלע השלישי בטיבו בקבוצה עם 13.9 נקודות בממוצע, וכקוטף הריבאונדים השני עם 5.7 למשחק. בסיום העונה הסדירה במכללות הוא התעלה על יכולתו כשרשם 19.8 נקודות בחמשת משחקי הפלייאוף, ונבחר לשחקן המצטיין של טורניר הבית הפסיפי ולחמישיית הפרשמנים המצטיינים ב-NCAA.
קריירת ה-NBA > טורונטו ראפטורס

לאחר שנה אחת בלבד במכללות, החליט דרוזן להעמיד עצמו לבחירה בדראפט ה-NBA של שנת 2009, ונבחר בבחירה התשיעית על ידי טורונטו ראפטורס. כבר בעונת הרוקי שלו עלה דרוזן בחמישייה ב-65 מ-77 המשחקים בהם שותף, ותרם 8.6 נקודות. דרוזן סייע לקבוצתו לשפר את מאזנה ל-40 ניצחונות בעונה הסדירה, מול 33 ניצחונות בלבד בעונה טרם הגעתו, אולם טורונטו סיימה במקום התשיעי במזרח עם ניצחון אחד פחות משיקגו בולס שהעפילה למשחקי הפלייאוף. במהלך העונה השתתף דרוזן בתחרות ההטבעות במסגרת סוף-שבוע האולסטאר ב-NBA וסיים בתחרות שני רק לנייט רובינסון, שזכה בתחרות ההטבעות בפעם השלישית בקריירה.
לקראת העונה הבאה, עונת 2010/2011, עזב הכוכב כריס בוש את הקבוצה, ודרוזן החל לתפוס את תפקידו כשחקן מפתח. הוא פתח בחמשייה בכל 82 משחקי העונה הסדירה, ורשם במשחקיו 17.2 נקודות בממוצע, שני רק לאנדראה ברניאני. בעונת 2011/2012, שהייתה עונה מקוצרת של 66 משחקים בשל שביתת השחקנים, שותף דרוזן ב-63 משחקים, והיה לשחקן שקיבל את דקות המשחק הרבות ביותר בקבוצה עם 35.0 למשחק. הוא תרם במהלך העונה 16.7 נקודות, שני רק לברניאני, אך עם מאזן של 23 ניצחונות בלבד מול 43 הפסדים סיימה טורונטו במקום ה-11 במזרח ולא העפילה למשחקי הפלייאוף. לאחר עונת 2015/2016, דרוזן חתם על הארכת חוזה עם הרפטורס לעוד חמש שנים ותמורת $139 מיליון.
בתחילת עונת 2016/2017, דמאר היה השחקן הראשון מאז מייקל ג'ורדן לקלוע יותר מ-30 נקודות בתשעה מתוך אחד עשר המשחקים הראשונים של העונה. בעונת 2017/2018 דרוזן הוביל את טורונטו למאזן הטוב ביותר במזרח כשהוא קולע 23.0 נקודות למשחק בעונה הסדירה.