stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוסיין עלי
הערות שוליים

↑  SC HEERENVEEN LEGT HUSSEIN ALI VAST TOT 2025 באתר הרשמי של הירנפיין, 19 ביולי 2022 (בהולנדית)
↑  شاهد: بطريقةٍ جديدةٍ.. مدربُ المنتخب الوطنيّ كاساس يعلنُ القائمةَ النهائية لكأسِ آسيا 2023 والمُؤلفة من 26 لاعباً בחשבון הטוויטר הרשמי של התאחדות הכדורגל העיראקית, 27 בדצמבר 2023 (בערבית)
↑  قائمةُ المنتخب الأولمبيّ المُشارك في أولمبياد باريس באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל העיראקית, 26 ביוני 2024 (בערבית)
| נבחרת עיראק – גביע אסיה בכדורגל 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 טאלב •  2 סולאקה •  3 ח. עלי •  4 נאטק •  5 פוטרוס •  6 עדנאן •  7 אמין •  8 באיש •  9 אל-חמאדי •  10 מ. עלי •   11 איקבאל •  12 חסן • 13 רסן •  14 האשם • 15 מחי א-דין • 16 אל-עמארי • 17 ג'אסם • 18 חוסיין • 19 א-סעיד • 20 רשיד • 21 א. עלי • 22 באסל • 23 דוסקי • 24 תחסין • 25 יחיא • 26 מאג'ד • מאמן: קסאס |  1 טאלב •  2 סולאקה •  3 ח. עלי •  4 נאטק •  5 פוטרוס •  6 עדנאן •  7 אמין •  8 באיש •  9 אל-חמאדי •  10 מ. עלי •   11 איקבאל •  12 חסן • 13 רסן •  14 האשם • 15 מחי א-דין • 16 אל-עמארי • 17 ג'אסם • 18 חוסיין • 19 א-סעיד • 20 רשיד • 21 א. עלי • 22 באסל • 23 דוסקי • 24 תחסין • 25 יחיא • 26 מאג'ד • מאמן: קסאס | עיראק |
| נבחרת עיראק – אולימפיאדת פריז 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 חסן •  2 אל-אימאם •  3 עלי •  4 נאטק •  5 מקנזי •  6 תחסין •  7 ג'אסם •  8 באיש •  9 עבדאללה •  10 אמין •   11 מ. מוחמד •  12 א-רקאבה • 13 סעד •  14 אל-מוח'תאר • 15 נ. מוחמד • 16 עבד אל-אמיר • 17 סעדון • 18 חוסיין • מאמן: שנישל |  1 חסן •  2 אל-אימאם •  3 עלי •  4 נאטק •  5 מקנזי •  6 תחסין •  7 ג'אסם •  8 באיש •  9 עבדאללה •  10 אמין •   11 מ. מוחמד •  12 א-רקאבה • 13 סעד •  14 אל-מוח'תאר • 15 נ. מוחמד • 16 עבד אל-אמיר • 17 סעדון • 18 חוסיין • מאמן: שנישל | עיראק |
סיבוכיות מקום

במדעי המחשב, כאשר עוסקים בניתוח המשאבים שדורשים אלגוריתמים משתמשים במושג של סיבוכיות מקום (המכונה גם סיבוכיות זיכרון) על מנת להעריך את כמות זיכרון המחשב הדרוש להם. מדד זה ומדד סיבוכיות הזמן של ריצת אלגוריתמים הם שני המדדים הנפוצים ביותר לסיבוכיות אלגוריתמים, וקיימים קשרים הדוקים בין שניהם.
מבוא

כל אלגוריתם, כשהוא ממומש כתוכנת מחשב, זקוק לכמות כלשהי של זיכרון מחשב לצורך ריצתו. חלק מהזיכרון נדרש לאלגוריתם לצורך שמירת נתוני עזר שנדרשים במהלך ביצוע התוכנה. זיכרון נוסף דרוש על מנת לאחסן את הקלט של האלגוריתם ואת הפלט שלו. כמו כן, חלק מהזיכרון דרוש כדי לאחסן את הקוד אשר מממש את האלגוריתם.
כאשר עוסקים בחקירה תאורטית של ביצועי האלגוריתם, נהוג להתעלם מאספקטים טכניים הקשורים ישירות למימוש של האלגוריתם במחשב מסוים, ועל כן ההתמקדות היא רק בזיכרון הדרוש לצורך קלט, עיבוד ופלט הנתונים. כמו כן, נהוג להשתמש במודל מתמטי מופשט של מחשב לביצוע הניתוח, כאשר המודל המקובל ביותר הוא זה של מכונת טיורינג.
מכיוון שבהינתן בעיה כלשהי, גודל הקלט וגודל הפלט אינם תלויים באלגוריתם הפותר אותה, לא נהוג להחשיב אותם כחלק מהזיכרון אותו דורש האלגוריתם. אם כן, עיקר ההתמקדות בחקר סיבוכיות מקום היא בזיכרון העזר הנדרש לצורך ביצוע האלגוריתם.
מכיוון שקשה להעריך במדויק את כמות הזיכרון שדורש אלגוריתם, נהוג להשתמש בהערכה החוסמת את כמות הזיכרון המקסימלית שאותה ידרוש האלגוריתם. מכיוון שעבור קלטים ארוכים יותר נדרש לרוב זיכרון רב יותר, בעיקר מתעניינים בהתנהגות האסימפטוטית של כמות הזיכרון הנדרשת כפונקציה של גודל הקלט.
סיבוכיות זיכרון של בעיית הכרעה ידועה בתור סיבוכיות הזיכרון המינימלית של מכונת טיורינג המממשת אותה. הגדרה נאיבית של סיבוכיות הזיכרון של מכונת טיורינג היא כמות תאי הזיכרון של המכונה שבהם נעשה שימוש - בצורה פורמלית, מספרו של התא הימני ביותר שאליו הראש הקורא הגיע (כאשר המודל הוא מכונת טיורינג חד סרטית, שהסרט שלה אינסופי בכיוון ימין בלבד).
הבעייתיות שבהגדרה הנאיבית נעוצה בכך שהן הקלט והן הפלט של המכונה כתובים על הסרט, ולכן נחשבים לחלק מהמדד. למשל, אלגוריתם אשר מקבל מספר ובודק האם ספרתו האחרונה היא 1 לא ידרוש כלל זיכרון עזר (שכן כל שעליו לעשות הוא לבדוק את הביט האחרון בקלט שקיבל), אך סיבוכיות הזיכרון שלו היא ליניארית באורך הקלט (שכן הקלט נחשב לחלק מהזיכרון שבו משתמשת המכונה).
בשל בעיה זו, נהוג להשתמש בווריאציה על המודל הסטנדרטי של מכונת טיורינג: מכונת טיורינג בעלת סרט קלט לקריאה בלבד, סרט פלט לכתיבה בלבד, וסרט "עבודה". קל להראות שהמודל הזה של מכונת טיורינג שקול למודל הסטנדרטי (הוא ניתן למימוש באמצעות המודל של מכונת טיורינג רב סרטית שגם הוא שקול למודל הרגיל), אך ניתן למדוד בו סיבוכיות זיכרון בצורה יעילה יותר אם היא מוגדרת ככמות תאי הזיכרון שבהם השתמשה המכונה מתוך "סרט העבודה" בלבד.
מחלקות סיבוכיות

עבור פונקציה  \ f(n) מקובל להשתמש בסימון  \ {\mbox{DSPACE}}(f(n)) כדי לסמן את אוסף כל בעיות ההכרעה עבורן קיימת מכונת טיורינג דטרמיניסטית שבהינתן קלט באורך  \ n פותרת את הבעיה תוך שימוש בזיכרון של לכל היותר  \ f(n). לעיתים משתמשים בסימון אסימפטוטי על מנת לפשט את הכתיבה, ומסתפקים בכך שמכונת הטיורינג תפתור את הבעיה בזיכרון  \ O(f(n)). כלומר - עבור קלטים גדולים מספיק, כמות הזיכרון הנדרשת קטנה מקבוע כלשהו כפול  \ f(n).
בצורה דומה מסמנים בתור  \ {\mbox{NSPACE}}(f(n)) את אוסף בעיות ההכרעה עבורן קיימת מכונת טיורינג לא דטרמיניסטית הפותרת את הבעיה תוך שימוש בזיכרון  \ f(n).
בעזרת הסימונים הללו ניתן להגדיר כמה ממחלקות הסיבוכיות המרכזיות בהן עוסקים בחקר סיבוכיות זיכרון: PSPACE, L,NL,EXPSPACE.
{\mbox{PSPACE}}=\bigcup _{k\in \mathbb {N} }{\mbox{DSPACE}}(n^{k})
{\mbox{EXPSPACE}}=\bigcup _{k\in \mathbb {N} }{\mbox{DSPACE}}(2^{n^{k}})
\ {\mbox{L}}={\mbox{DSPACE}}(\log n)
\ {\mbox{NL}}={\mbox{NSPACE}}(\log n)
קשר בין סיבוכיות מקום וסיבוכיות זמן

ניתן להראות כי מתקיים  \ {\mbox{DSPACE}}(f(n))\subseteq {\mbox{DTIME}}(2^{f(n)}) כלומר, לכל מכונה העובדת בסיבוכיות מקום  f(n) קיימת מכונה העובדת לכל היותר בסיבוכיות זמן שהיא אקספוננציאלית בסיבוכיות המקום  f(n) ופותרת את אותה הבעיה.
הטכניקה בה משתמשים כדי להראות זאת מבוססת על ספירת כל המצבים האפשריים של החישוב אותו מבצעת המכונה המקורית. כל מצב שכזה נקבע באופן יחיד על ידי תוכן סרט העבודה, מיקום הראש הקורא של המכונה והמצב הפנימי בו נמצאת המכונה. על מנת למנוע בלבול נהוג לכנות כל מצב שכזה בשם קונפיגורציה.
ניתן להראות כי מספר הקונפיגורציות האפשריות של מכונת טיורינג שעובדת בזיכרון של  O(f(n)) הוא  O(2^{f(n)}). זאת מכיוון שמספר המצבים הפנימיים הוא קבוע, מספר המקומות שבהם הראש הקורא יכול להיות הוא  f(n), ומספר האפשרויות השונות לתוכן סרט העבודה הוא  2^{f(n)} (בהנחה שא"ב העבודה הוא בינארי - אם הוא מכיל יותר אותיות ההבדל יהיה רק שינוי בבסיס החזקה).
הבחנה חשובה בהקשר זה היא כי אם חישוב של מכונת טיורינג מגיע פעמיים לאותה קונפיגורציה, החישוב מצוי בלולאה אינסופית (כלומר, יחזור על עצמו שוב ושוב לתמיד). בכל צעד חישוב מכונת הטיורינג עוברת מקונפיגורציה אחת לאחרת, ולכן אם המכונה תבצע יותר צעדי חישוב מאשר מספר הקונפיגורציות האפשריות, היא בהכרח תגיע לאותה קונפיגורציה פעמיים, ולכן היא נמצאת בלולאה אינסופית.
כעת, בהינתן מכונת טיורינג A הפותרת בעיה בזיכרון  O(f(n)) ניתן לבנות מכונת טיורינג B שפותרת את אותה הבעיה בזמן  O(2^{f(n)}) בצורה הבאה: B מבצעת סימולציה של ריצת A, וסופרת את כל הצעדים ש-A מבצעת. אם A חורגת ממספר הצעדים המותר, B עוצרת מיד ומחזירה תשובה שלילית.
מסקנה נוספת מקשר זה היא שמתקיים תמיד  {\mbox{DSPACE}}(f(n))\subseteq R, כלומר כל בעיה שניתנת לפתרון באמצעות מכונת טיורינג בעלת זיכרון חסום, ניתנת גם להכרעה (כלומר, קיימת מכונת טיורינג שפותרת אותה ועוצרת לכל קלט).
קשר אלמנטרי נוסף בין סיבוכיות זמן וזיכרון הוא  {\mbox{DTIME}}(f(n))\subseteq {\mbox{DSPACE}}(f(n)). קשר זה נובע מכך שמכונה שרצה  f(n) צעדים אינה מסוגלת לנצל יותר מ- f(n) תאי זיכרון, שכן בכל צעד ניתן לנצל תא זיכרון חדש אחד לכל היותר. (ניתן גם להראות תוצאה טובה יותר  {\mbox{DTIME}}(f(n))\subseteq {\mbox{DSPACE}}\left({\frac {f(n)}{\log {f(n)}}}\right))
משפטים הנוגעים לסיבוכיות זיכרון > משפט סביץ'

משפט סביץ' מצביע על הקשר בין סיבוכיות הזיכרון של מכונות טיורינג דטרמיניסטיות ואי דטרמיניסטיות (קשר שטרם ידוע דומה לו עבור סיבוכיות זמן):
אם  \ f(n)\geq \log n אז  \ {\mbox{NSPACE}}(f(n))\subseteq {\mbox{DSPACE}}(f^{2}(n))
ממשפט זה נובע, למשל, שאין צורך להגדיר מחלקה מיוחדת NPSPACE בתור המקבילה האי דטרמיניסטית של PSPACE, שכן שתי המחלקות שוות.
משפטים הנוגעים לסיבוכיות זיכרון > משפט Immerman-Szelepcsényi

משפט Immerman-Szelepcsényi מראה כי מחלקות סיבוכיות זיכרון אי דטרמיניסטיות סגורות למשלים. בניסוח מדויק:
אם  \ f(n)\geq \log n אז  \ {\mbox{NSPACE}}(f(n))={\mbox{co-NSPACE}}(f(n))
משפטים הנוגעים לסיבוכיות זיכרון > משפטי היררכיה

משפטי ההיררכיה לזיכרון אומרים, בצורה אינטואיטיבית, שאם מגדילים בצורה אסימפטוטית את כמות הזיכרון האפשרית לפתרון בעיה, מגדילים בכך את אוסף בעיות ההכרעה שניתן לפתור. בניסוח יותר פורמלי:
אם  \ f(n)\geq \log n היא פונקציית זיכרון אז קיימת בעיית הכרעה שניתן להכריע בזיכרון  \ O(f(n)) אבל לא  \ o(f(n)).
עבור כמויות נמוכות של זיכרון המצב מורכב יותר. ניתן להראות שאם  \ f(n)=o(\log \log n) אז  \ {\mbox{DSPACE}}(f(n))={\mbox{DSPACE}}(O(1)), ובמילים אחרות - אם קיים אלגוריתם שמכריע בעיה באמצעות שימוש בכמות זניחה מאוד של זיכרון יחסית לגודל הקלט - אסימפטוטית פחות מאשר לוגריתם של לוגריתם של גודל הקלט - אז ניתן להסתפק בכמות קבועה של זיכרון. המחלקה  \ {\mbox{DSPACE}}(O(1)) שקולה לשפות רגולריות, כלומר אלה הפתירות באמצעות אוטומט סופי דטרמיניסטי. כמו כן ניתן להראות בעיות שאינן ניתנות לפתרון בעזרת כמות קבועה של זיכרון אך קיים אלגוריתם בעל סיבוכיות זיכרון של  \ O(\log \log n) לפתרונן, כך שהחסם הדוק.
הקשרים בין מחלקות הסיבוכיות השונות

המחלקה PSPACE היא גדולה למדי; למשל, היא מכילה הן את המחלקה NP של הבעיות הניתנות לפתרון אי דטרמיניסטי בזמן פולינומי והן את המחלקה PP של הבעיות הניתנות לפתרון הסתברותי בזמן פולינומי. לא ידוע האם PSPACE=NP או אולי אפילו PSPACE=P, אך ממשפטי ההיררכיה לזיכרון עולה ש-PSPACE שונה מ-L. מכך נובע שלפחות הכלה אחת מתוך השרשרת  \ \mathrm {L} \subseteq \mathrm {P} \subseteq \mathrm {NP} \subseteq \mathrm {PSPACE}  חייבת להיות הכלה ממש, אך לא ידוע מהי; הסברה הרווחת היא שכל ההכלות הן הכלות ממש. בשל גודלה של PSPACE, השפות שנמצאות בה אינן נחשבות בהכרח לשפות ש"קל" להכריע; לעומתה, המחלקה L מספקת אפיון שכזה.
בדומה למושג השלמות ב-NP קיים גם מושג דומה של שלמות ב-PSPACE - בעיה היא PSPACE שלמה אם כל שפה ששייכת ל-PSPACE ניתנת לרדוקציה פולינומית אליה. דוגמה לשפה PSPACE שלמה היא השפה TQBF.
ראו גם

סיבוכיות זמן
הערות שוליים

↑  John Hopcroft, Wolfgang Paul, Leslie Valiant, On Time Versus Space, J. ACM 24, April 1977, עמ' 332–337 doi: 10.1145/322003.322015
זעמן אף-חזיר מדגסקרי

| זעמן אף-חזיר מדגסקרי |
| --- | --- |
 
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: נחשים
משפחה:: למפרופידיים
סוג:: Leioheterodon
מין:: זעמן אף-חזיר מדגסקרי
שם מדעי
 Leioheterodon madagascariensis

זעמן אף-חזיר מדגסקרי (שם מדעי: Leioheterodon madagascariensis) הוא מין נחש ממשפחת הלמפרופידיים החי רק במדגסקר ובארכיפלג קומורו.
נחש זה יכול להגיע לאורך 130-180 ס"מ. הוא בעל רצועות שחורות-צהובות והראש גדול ובעל אף הפונה כלפי מעלה. הנחש מצוי באזורי יער ושדות במדגסקר ואיי קומורו ומצוי על הקרקע. הוא יצור יחידאי המחפש טרף קטן ואיטי. הוא ניזון מלטאות, יונקים קטנים ועופות אך מחכה גם להטלות ביצים של כמה לטאות כמו איגואנת צווארון מלגשית ואז מבריח את האמא ואוכל את ביציה. חוטמו המוזר יכול להיפתח למעלה ולהקל עליו את אכילת הביצים.
הערות שוליים

↑  זעמן אף-חזיר מדגסקרי באתר הרשימה האדומה של IUCN
סמנטה טינה

| --- | --- |

סמנטה טינה, 2017
 לידה:  31 במרץ 1989 (בת 35) טוקומס, לטביה לטביה
 שם לידה:  סמנטה פוליאקובה
 מוקד פעילות:  לטביה לטביה
 תקופת הפעילות:  מ-2010
 עיסוק:  זמרת
 סוגה:  פופ, אר אנד בי, דאנס
 שפה מועדפת:  לטבית 
 כלי נגינה:  קול
 פרופיל ב-IMDb
 
סמנטה פוליאקובה (בלטבית: Samanta Poļakova; נולדה ב-31 במרץ 1989) ידועה בעיקר בשם הבמה שלה, סמנטה טינה, היא זמרת ומלחינה לטבית. טינה ניסתה להגיע לתחרות האירוויזיון שמונה פעמים בסה"כ, פעמיים דרך הקדם הליטאי לאירוויזיון (2017, 2013) ושש פעמים בסך הכל דרך הקדם הלטבי לאירוויזיון (2012, 2013, 2014, 2016, 2019, 2020). ב-8 בפברואר 2020 זכתה טינה לראשונה בקדם הלטבי לאירוויזיון "Supernova 2020" עם שיר Still Breathing ונבחרה לייצג את המדינה באירוויזיון 2020 ברוטרדם, הולנד- שבוטל. לאחר ביטול התחרות, רשות השידור הלטבית הודיעה כי טינה תמשיך לייצג את ארצה באירוויזיון 2021 עם השיר "The Moon Is Rising". ב-20 במאי 2021, טינה ביצעה את השיר בחצי הגמר השני של התחרות וכשלה להעפיל לגמר.
ביוגרפיה > ראשית חייה

סמנטה פוליאקובה נולדה ב-31 במרץ 1989 בפרבר של עיר הבירה ריגה, טוקומס, שבלטביה.
בשנת 2010 ניצחה טינה בתחרות המוזיקה הלטבית "O!Kartes akadēmija", בה זכתה בלימודים בבית ספר למוזיקה בלונדון, הממלכה המאוחדת. בשנת 2011 זכתה טינה בתחרות שירה מולדובנית. ובשנת 2012 סיימה במקום השני בתחרות מוזיקה מקדונית.
ביוגרפיה > קריירה

רוב קריירתה של סמנטה טינה התרכזה בניסיונות רבים להגיע לתחרות האירוויזיון. היא החלה בניסיונותיה דרך הקדם הלטבי לאירוויזיון, איירודיזמה 2012, בו התחרתה עם השיר "I Want You Back" ובסופו התמקמה במקום השני מיד לאחר המנצחת אמארי ושירה "Beautiful Song". ב-2013 הגיעה טינה פעם נוספת למקום השני עם השיר "I Need a Hero", באותה השנה השתתפה גם בקדם הליטאי בו הודחה בשלב הראשון.
בשנת 2014 התמודדה בעונה השלישית של תוכנית המציאות "The Voice" בגרסתה הליטאית. מכיוון שהיא לא ליטאית, היא תקשרה עם השופטים ברוסית. לאודישן שלה, סמנטה ביצעה את השיר "I Wanna Dance with Somebody (Who Loves Me)" של ויטני יוסטון. עבור הדו-קרב שלה ביצעה את השיר "I'm Every Woman" של צ'אקה קאן, נגד מוניקה וכריסטינה, אותם סמנטה ניצחה. טינה סיימה את התחרות בשמינית הגמר.
לאחר מספר ניסיונות נוספים, וכישלון אחרון בשנת 2019 עם שירה "Cutting The Wire", הצליחה טינה להעפיל בשנת 2020 לתחרות האירוויזיון עם השיר "Still Breathing" והיא הייתה הנציגה הלטבית באירוויזיון 2021 שנערך ברוטרדם, הולנד.
הערות שוליים

↑  „O!Kartes akadēmijā” uzvar Samanta Tīna, יונס, 17 במאי 2010
↑  Samanta Tīna izcīna "Moldovas kausu", דלפי, 8 במרץ 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000258855  MusicBrainz: d85ebe33-d83b-4480-90bc-93edf9c57323  VIAF: 6051152502896510800006   WorldCat (עם VIAF): 6051152502896510800006
חואן קורדרו

| --- | --- |

 לידה:  16 במאי 1822 Teziutlán Municipality, המדינות המקסיקניות המאוחדות 
 פטירה:  29 במאי 1884 (בגיל 62) קויואקאן, המדינות המקסיקניות המאוחדות 
 שם לידה:  Juan Nepomuceno María Bernabé del Corazón de Jesús Cordero de Hoyos 
 
חואן קורדרו (בספרדית: Juan Cordero;‏ 16 במאי 1822 – 29 במאי 1884) היה צייר מקסיקני, שצייר בין היתר ציורי קיר מקסיקניים בסגנון קלאסי, והחל את דרכו האמנותית ברומא ובפירנצה שבאיטליה.
ביוגרפיה

חואן קורדרו הוטבל ב-11 ביוני 1822 בטסיאוטלאן (Teziutlán) שבמקסיקו. אביו היה תומאס אנטוניו קורדרו (1789–1859) ואמו הייתה מריה דולורס אויוס מייר. לחואן קורדרו היו אחות אחת ושלושה אחים, הוא היה הילד האמצעי. בשנת 1839 התחתן קורדרו עם מריה דל לוס אנחלס אוסיו אריאס קביירו. יחד נולדו להם ארבע בנות ושני בנים.
ביוגרפיה > קריירה

הוריו של קורדרו ציפו ממנו שיצטרף לעסק המשפחתי, אך בסופו של דבר זיהו את כישרונו בציור ורשמו אותו לאקדמיה דה סן קרלוס. עד 1844, הוא הצליח באקדמיה, ואביו שלח אותו ללמוד ברומא באקדמיה די סן לוקה. בשני בתי הספר יש מספר ציורים שלו עד היום.
המדריך העיקרי שלו ברומא היה הצייר הספרדי, פלגרי קלאבה, אבל הוא הושפע גם מתנועה הנצרתיים ומפיליפו אגריקולה. מאוחר יותר, הבחין בעבודותיו נשיא מקסיקו לשעבר אנסטסיו בוסטמנטה, שחי בגלות. בוסטמנטה סידר לקורדרו תפקיד בצירות של מקסיקו בוותיקן, מה שאפשר לו להישאר ברומא עד 1853.
הוא חזר למקסיקו עם כמה בדים גדולים שהציג באקדמיה בהצלחה רבה. הצלחתו יצרה יריבות עם מורו לשעבר פלגרי קלאבה, שעבר למקסיקו והפך למנהל האקדמיה. עד מהרה, היריבות קיבלה גוון פוליטי, שכן קורדרו היה ליברל, בעוד שקלבה היה שמרן. קורדרו עשה מאמץ להחליף את קלאבה כמנהל, בתמיכתו של הגנרל אנטוניו לופס דה סנטה אנה, שאת דיוקן הרכיבה שלו צייר, אך מועצת המנהלים של האקדמיה בחרה להשאיר את קלאבה.
בין השנים 1860–1867 הוא נסע ברחבי מקסיקו, וצייר דיוקנאות. לאחר מכן פנה לציור ציורי קיר, כולל הכיפה בכנסיית סנטה טרסה לה אנטיגואה במקסיקו סיטי, שנהרסה ברעידת אדמה ב-1845 ונבנתה מחדש.
הוא גם היה חבר של גבינו ברדה (אנ'), שב-1874 ביקש ממנו לצייר ציור קיר בבניין שהפך למוזיאון של תנועת המוראליזם המקסיקנית. הציור נקרא "ניצחון המדע והתעשייה", והיה ציור הקיר המקסיקני הראשון בנושא חילוני. בשנת 1900, הציור נהרס והוחלף בחלון ויטראז'. עבודותיו נמצאות במוזיאונים ברחבי אירופה ומקסיקו.
ביוגרפיה > מוראליזם מקסיקני מוקדם

ציורי הקיר מהמאה ה-19 במקסיקו התחילו כתגובה לקולוניאליזם הספרדי. אמנים החלו למזג אמנות ופוליטיקה כדרך להחזיר את זהותם התרבותית. ציורי קיר אלו התחילו כיצירות קטנות והתפתחו לציורי קיר גדולים יותר על מבנים שונים בעלי משמעות חברתית ופוליטית. הרעיון הזה של יצירת ציורים ויצירות אמנות אחרות כדי להראות גאווה לאומנית, התפתח בתקופה שבה קורדרו היה בשיאו בעולם האמנות. ציורי קיר מוקדמים אלה שימשו כדי לתאר תמונה חיובית של מקסיקו הפוסט-קולוניאלית. היא גם שלטה בחינוך ובמחשבה פוליטית אצל אמנים רבים. דוגמה לכך היא ציורו "ניצחון המדע" (1874) שמביע את הרעיון של התפתחות המדע וטכנולוגיה החדשים במקסיקו, אבל גם מצביע על כך שהממשלה מזניחה את היחס לאזרחים. השימוש בציורי קיר כדי להביע רעיונות פוליטיים שימש מאוחר יותר השראה לציירי קיר מקסיקנים מפורסמים אחרים בשנות ה-20 כמו דייגו ריברה, חוסה קלמנטה אורוסקו ודוד אלפרדו סיקיירוס (אנ').
ביוגרפיה > יצירות אמנות

הציור של קורדרו, "קולומבוס בחצר המלכים הקתוליים", הוצג באקדמיה דה סן קרלוס בשנת 1851. הציור מתאר אירוע היסטורי מדומיין כאשר כריסטופר קולומבוס חזר מחקר אמריקה ונפגש עם שליטי ספרד המלכים הקתוליים. הוא מראה את קולומבוס מציג אינדיאנים ופריטים מהטבע מיבשת אמריקה בפני המלכים. הציור מפגיש את העולם הישן והעולם החדש במטרה לחזק את הקשר ההיסטורי והתרבותי בין מקסיקו לאירופה.
קורדרו צייר זאת למען הנשיא אנטוניו לופס דה סנטה אנה, כדי שהנשיא ימנה אותו כמנהל האקדמיה של סן קרלוס. למרות שקורדרו לא קיבל בסופו של דבר את תפקיד מנהל האקדמיה, הציור יצר שינוי בעולם האמנות, כאשר אמנים מקסיקנים החלו לצייר אירועים חילוניים ולאומיים שמאוחר יותר יוכרו כמסמכים היסטוריים.
תערוכת האקדמיה עצמה עוררה את אחד הוויכוחים הציבוריים הראשונים על ציורי היסטוריה חילוניים, בין השאר בשל התעמולה של הממשלה הפוסט-קולוניאלית. הציור היה משמעותי בגלל השימוש בסגנון בציורים היסטוריים, כיוון שהסגנון הזה איפשר לקורדרו להשתמש בו ככלי המנציח את החקיקה הפוסט-קולוניאלית של גזענות ומעמדיות במקסיקו בסוף המאה ה-18 ותחילת המאה ה-19.
הציור של קורדרו יוכר כאלמנט חשוב בבניית הזהות הלאומית של מקסיקו. אמנם ציורים היסטוריים רבים זכו לשבחים על החדשנות שהובילה לשיח האזרחי, אך היא גם אפשרה לאליטות הבורגניות ולמלכים לקדם היררכיה חברתית בתוך מקסיקו במטרה מפורשת לרצות להטמיע את האוכלוסייה הילידית במבנה הפוליטי.
הערות שוליים

↑  Family tree of Juan Cordero Hoyos, Geneanet (באנגלית)
1 2  Brief biography
↑  Gang22, PINTORES: VIDA Y OBRA DE JUAN CORDERO, PINTORES, ‏12 בינואר 2011
↑  Jean Charlot, Juan Cordero: A Nineteenth-Century Mexican Muralist, The Art Bulletin 28, 1946, עמ' 248–265 doi: 10.2307/3047086
↑  Michael Werner, Concise Encyclopedia of Mexico, Routledge, 2015-05-11, ISBN 978-1-135-97370-4. (באנגלית)
↑  Stacie G. Widdifield, Dispossession, Assimilation, and the Image of the Indian in Late-Nineteenth-Century Mexican Painting, Art Journal 49, 1990, עמ' 125–132 doi: 10.2307/777192
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007450556805171  GND: 119215896  ISNI: 0000 0000 6675 0366  LCCN: n85141577  RKD: 18321  ULAN: 500035820  VIAF: 10651072   WorldCat (עם VIAF): 10651072 
קולומבוס בחצר המלכים הקתוליים
זלמן רזומני

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  1866 ניקולאייב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  1904 (בגיל 38 בערך) 
 
אפרים זלמן (סולומון) רזומני (1866–1904) היה חזן ומלחין נודע, וכן היה מורהו של החזן הנודע דוד משה שטיינברג.
קורות חיים

רזומני נולד בניקולאייב (אז באימפריה הרוסית) והפך לחזן בגיל 19. לאחר מילוי משרה בקישינב, עבר לאודסה לשארית חייו. כדמות ססגונית, היה לרזומני קול טנור עם יכולת אלתור יוצאת דופן.
בין השאר, היה רזומני מורה של החזן הנודע דוד משה שטיינברג שהיה לימים החזן של בית הכנסת הגדול באודסה. רזומני שימש כחזן אורח בקהילות רבות והופיע בקונצרטים בכל רחבי מזרח אירופה, צבר לעצמו קהל מעריצים גדול והפך לאגדה עוד בחייו. הביצוע שלו לאל מלא רחמים בעקבות פרעות קישינב הפך לנכס צאן ברזל בליטורגיה החזנית המזרח אירופאית.
אוסף של רצ'יטטיבים מפרי עטו בשם שירי רזומני יצא לאור על ידי ס. אלמאן בשנת 1930.
בין יצירותיו

לא אמות
רזא דשבת
להאזנה

לא אמות, בביצוע מיכאל מושקוביץ, סרטון  באתר יוטיוב
חיים כפוסי

רבי חיים כפוסי (ה"רח"כ"; 1540 לערך – י"ב בשבט ה'שצ"א, 1631) היה פוסק הלכה ופרשן, מגדולי חכמי מצרים במאות השש עשרה והשבע עשרה.
תולדות חייו

נולד באלג'יר למשפחה שמוצאה מספרד ואשר עזבה את ספרד בעקבות גזירות קנ"א. לא ידוע מתי עזבה משפחתו של רח"כ למצרים. גם לא ידוע מי היו רבותיו. ישנה מסורת שהאר"י היה רבו בתורת הנסתר. הוא מעיד שישב בישיבתו של ר' יצחק בירב, בנו של ר' יעקב בירב. יש משערים שרח"כ עמד בראש ישיבה במצרים, אולם אין לכך הוכחות ברורות. מתוך כתביו, מתברר שחייו של רח"כ היו מלאים סבל ונדודים, והוא נדד בין קהיר, אלכסנדריה ודמיאט.
רח"כ גם סבל מעיוורון. בהקשר לכך מפורסמת אגדה שבה מסופר שאנשים היו מרננים אחריו שהוא לקח שוחד בשבתו כדיין, ובעקבות כך נתעוור (על פי הפסוק "השוחד יעוור עיני חכמים"). מששמע זאת רח"כ אמר – אם לקחתי שוחד אשאר בעיוורוני, ואם לאו, עיני ייפקחו, ואכן נפקחו עיניו. מאז היה חותם בשם "ה' נסי חיים כפוסי" ואחרים הוסיפו לשמו את התואר –"בעל הנס". וישנם אף המשווים בצורת הכתב ובבהירותו, בין פסקיו הכתובים לפני שחלה בעיוורון כשהחל לאבד את ראייתו, ולאחר שראייתו חזרה אליו, כהוכחה לנס שקרה עמו.
קברו נשמר עד היום בקהיר, והוא מהווה אתר עלייה לרגל ליהודים ומוסלמים. בית הכנסת כפוסי הנושא את שמו, קיים גם הוא בקהיר עד ימינו.
ספריו ותשובותיו

תשובותיו של רח"כ נשארו בכתב יד מאות שנים ולא נדפסו. החיד"א שראה את הקובץ בכתב יד, מצטט מתשובותיו בכתביו. שלשה תשובות של רח"כ פורסמו על ידי הרב יעקב משה טולידאנו (הוסיאטין, ה'תרס"ט). בשנת ה'תשע"א יצא קובץ תשובותיו במלואו על ידי מכון שלמה אומן במסגרת מכון ירושלים. הספר יצא על ידי ד"ר מיכאל ליטמן, ונערך על ידי הרבנים ש"ש גולדשמידט ויואל קטן. הקובץ מכיל 60 תשובות ועוד מספר סימנים של חידושים על התלמוד.
רח"כ ענה לשאלות בהלכה ליהודי מצרים, וכן עמד בקשר עם רבנים שונים במזרח הקרוב.
יש בתשובות מידע רב ערך על יהדות מצרים ועל קהילות אחרות באימפריה העות'מאנית ובצפון אפריקה, המשקף את המציאות ההיסטורית במשך יותר מ-60 שנה. תקופה זו אופיינה באי יציבות פוליטית, מצב כלכלי רעוע, וסכנות של שוד ורצח בדרכים. מעשי הרצח נזכרים בתשובותיו, בפסקיו שנועדו להתיר עגונות שבעליהן יצאו לערים שונות לצורכי פרנסה.
עמד במחלוקות הלכתיות קשות עם רבה של מצרים – ר' יעקב קאשטרו (המהריק"ש), ובמידה פחותה עם ר' בצלאל אשכנזי.
תשובותיו עוסקים במגוון נושאים כמו תשלום מיסים לקהילה המקומית באלכסנדריה, על ידי יבואני הסחורות המשתמשים בנמל המקומי, דיני אבילות ודינו של המשחק בקוביה בשבת. במשא ומתן המשתרע על פני כמה תשובות בינו לר' בצלאל אשכנזי דנים הפוסקים בדינו של מוכס שנדר לא לאכול בשר כל זמן שלא יחזיר את כל חובותיו, ובמשך הזמן ירד המוכס מנכסיו. רח"כ נטה להתיר לו נדרו מחמת שעוני הרי הוא כאונס, ור' בצלאל אשכנזי אסר עליו להתיר נידרו. לאשה שדרשה מבעלה, שלא לגור עם חמותה, פסק רח"כ שיש להאמין לטענות האשה, ועליהם לעזוב את בית הוריו.
מלבד ספר תשובותיו, נדפס ספרו "באור החיים" (ירושלים, ה'תרפ"ט) דרושים וביאורים על התורה בדרך פשט ורמז.
חיבורים אחרים שלו נותרו עדיין בכתב יד, ובהם פירוש על מדרשי הלכה וקובץ דרשות.
הערות שוליים

↑  שם הגדולים, מערכת גדולים, ערך מה' מאיר גביזון.
↑  ראו שו"ת רבי חיים כפוסי סימן ד; שו"ת אהלי יעקב סימן קלא; ספר מעשה חייא (לרבי חייא רופא) סימן כד.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296789005171  ISNI: 0000 0000 7017 7910  VIAF: 97439881   WorldCat (עם VIAF): 97439881
חבית נפט

חבית נפט כחולה, יחידת המידה האמריקאית לנפט ומוצריו
חבית נפט, ובקיצור חבית, היא יחידת מידה לנפח של נפט, והיא שווה ל-42 גלון אמריקאי שהם 158.987294928 ליטר, שהם 34.9723 גלון אימפריאלי. 
יחידת נפח זו נמצאת בשימוש בצפון אמריקה ובמקומות נוספים למדידת נפט גולמי ומוצרי נפט אחרים. נהוג למדוד כמויות נפט גם במטר מעוקב ולעיתים אף בטונות. מידה "חבית" איננה משמשת למדידת גז טבעי. בחבית אחת של נפט גולמי יש ערך אנרגטי השקול ל-5.8 מיליון BTU.
מקורה של יחידת מידה זו הוא בשדות הנפט של מדינת פנסילבניה, בשנות ה-60 של המאה ה-19. עם תחילת הפקת הנפט בשדות אלה, לא היה כלי אחסון תקני לנפט והנפט נשמר והובל בחביות בגדלים שונים ובצורות מגוונות (כך למשל, בחביות בירה, דגים, ועוד). בין החביות שבהן השתמשו היו חביות היין האנגליות התקניות בנפח של 42 גלון אמריקאי, וכן חביות ויסקי בנפח 40 גלון אמריקאי. חביות ויסקי של 40 גלון היו הנפוצות ביותר להובלת נפט, אולם מפיקי נפט רבים לא מילאו את החביות למלוא נפחן.
חברת הנפט סטנדרד אויל (Standard Oil Company) הובילה תמיד את הנפט שהפיקה בחביות צבועות כחול בנפח 42 גלון, והקפידה למלאן עד תום. עד מהרה החלו צרכני הנפט האמריקאים לסרב לקנות חביות בגדלים אחרים ובשנת 1866 התקבלה החבית בנפח של 42 גלון כתקן מחייב ליחידת נפח של נפט. חביות אלה היו גדולות ב-2 גלון מהחביות שבהן השתמשו חברות נפט רבות אחרות. נפח גדול יותר זה הותיר מקום לפחת בהובלה (כתוצאה מאידוי או נזילה), הואיל ורוב החביות באותה עת היו עשויות מעץ.
אף שהמונופול של חברת סטנדרט אויל בתחום הנפט בוטל בשנת 1911, עת פורקה ל-34 חברות נפרדות, "החבית הכחולה" משמשת עדיין כמידת תקן למדידה ולתמחור של נפט בארצות הברית, עד ימינו אלה. יחידות מידה מקובלות נוספות בתעשיית הנפט הן 1Mbbl שהן אלף חביות נפט, וכן 1MMbbl שהן מיליון חביות נפט (מחוץ לתעשיית הנפט יש המשתמשים במונח "מגה-חבית" Mbbl ומתכוונים למיליון חביות).
ראו גם

חבית (יחידת מידה)
הערות שוליים

↑  מדריך לשיטת מדידה מטרית