stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קונצרט
היסטוריה

עד המאה ה-20 היו הקונצרטים נחלתם של עשירים בלבד. לרוב בני אצולה, שהחזיקו בחצרותיהם תזמורות והרכבים קאמריים להנאתם ולבידור אורחיהם ודאגו לאולמות מתאימים לביצוע מוזיקה. מוזיקה קאמרית נוגנה בחדרים מרווחים, כמסתבר משמה, לפעמים כחלק מאירוח ערבית בבתים אמידים, כאמור בעיקר במשפחות אצולה. בניגוד להצגות אופרה, שקהליהן ראו בהן אירוע חברתי נוצץ וייחסו את עיקר החשיבות לשיאי ביצוע של הפרימדונה ובני זוגה, קונצרטים נחשבו בדרך כלל לאירוע מוזיקלי רציני, המחייב גישה מעמיקה יותר.
במאה וחמישים השנים האחרונות, פחות או יותר, נעשו הקונצרטים לנחלת הקהל הרחב. תזמורות ציבוריות נוסדו והתפתחו בארצות העולם, סדרות קונצרטים למנויים בדרגות מחירים שונות נעשו דבר מקובל. תזמורות מרבות בסדרות קונצרטים מוסברים, סימפוניים או קאמריים, לקהל הרחב, לנוער ולילדים. יש קונצרט מנחה וקונצרט צהריים, קונצרטים הכוללים קפה ועוגה ועוד.
במאה ה-19 ובראשית המאה ה-20 הקיפה המילה "קונצרט" לא רק מופע מוזיקלי, אלא כל מופע תרבותי-אמנותי, לרבות דקלום שירה וקטעי משחק או תמונות חיות. עם הזמן הצטמצם מובן המילה למופע מוזיקלי בלבד, המקיף את כל סוגי המוזיקה – קונצרט ג'אז, קונצרט רוק, קונצרט מוזיקה קלה וכו'. קונצרטים נערכים לא רק באולמות אלא גם בפארקים, בטיילת, במערות המצטיינות באקוסטיקה שלהן – למשל במערת הפעמון בגן הלאומי בית גוברין - מראשה – וגם בבתי מורים לנגינה, המציגים את התקדמות הילדים בקונצרט תלמידים לפני הורים גאים. בקונצרטים לאירועים מיוחדים מפעילים פירוטכניקה ויורים בתותח בפתיחה 1812 של פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי, לציון הניצחון על נפוליאון בונפרטה. יש קונצרט גאלה, שכרטיסי הכניסה אליו עולים הון ומיועדים למימון מטרה מוכרזת מראש וההליכה אליו כמוה כהצהרה חברתית וכלכלית, ויש קונצרט אתנחתא של התזמורת הסימפונית ירושלים, שהכניסה אליו חופשית. יש קונצרטים לטובת אמן שדרכו לא צלחה וחבריו מתגייסים לעזור לו. יש קונצרטים בג'ינס של התזמורת הפילהרמונית הישראלית, עם ריקודי דיסקו ושתיית בירה, ויש קונצרטים חגיגיים בבגדי ערב ומעילי פרווה ויהלומים. יש קונצרטים מיוחדים למבצעים צעירים מחוננים, ויש קונצרטים במסגרת תחרויות בין-לאומיות וכיתות אמן.
ראו גם

הופעה
אלבום הופעה
האורטוריה "יורם" של פאול בן-חיים בביצוע בתל אביב, 3 באפריל 2012
לוצ'אנו פבארוטי בקונצרט במלוא הדרו
צלחתן סנפירי

| צלחתן סנפירי |
| --- | --- |
 צלחתן סנפירי
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: Ephippiformes
משפחה:: צלחתניים
סוג:: צלחתן
מין:: צלחתן סנפירי
שם מדעי
 Platax teira ‏פורסקל, 1775

צלחתן שוחה בניו סאות' ויילס.
צַלַּחְתָּן סְנַפִּירִי (שם מדעי: Platax teira) הוא מין של דג גרם ימי ממשפחת הצלחתניים, החי במימי האזור האינדו-פסיפי. לעיתים הוא מגודל באקווריומים שונים.
מאפיינים

הדג בעל סנפיר גבי גבוה ומעוגל, והוא מגיע לאורך של 60 סנטימטרים וגופו שטוח כצלחת. צבע הדג אפור בהיר או כסוף ומעט לבן עם שני פסים עבים מצידי הראש ומרכז הגוף. סנפירי החזה קטנים יחסית וצהובים והזנב דק וקצר. הסנפיר הגבי וסנפיר השת הפכו לארוכים מאוד, והם בולטים יותר משאר הגוף. הראש קצר עם שפתיים רחבות ועיניים שחורות בעלות טבעות צהובות סביבם.
זהו דג שוכן שוניות אלמוגים או כרי אצות ואף בחולות מלאכותיים, טרופיים בתחום שבין ים סוף וחופי הודו ודרום-מזרח אסיה עד לאוסטרליה ואף היגר לים התיכון. הדג יכול להימצא גם במים עמוקים יותר, אך לרוב חי סביב החופים.
הדג משתמש בשפתיו הגדולות כדי לחטוף זואופלנקטון או סרטנונים וגם אצות הצפים במים. זהו דג חברותי שלעיתים יימצא בחבורות הניזונות באותו מקום.
הערות שוליים

↑  צלחתן סנפירי באתר הרשימה האדומה של IUCN
צי בעצם היותו

בלוחמה ימית, צי בעצם היותו (באנגלית: Fleet in being) הוא כוח ימי הנמנע מפעולה ומשפיע על המהלכים בזירה הימית מעצם נוכחותו ועוצמתו. הצי בעצם היותו הוא חלק מאסטרטגיה הגנתית הרתעתית המיושמת על ידי כוח ימי נחות. הצי בעצם היותו מסוגל למנוע שליטה בים, אך אינו מסוגל ליצר שליטה שכזו. הצי בעצם היותו יכול לבצע פעולות התקפיות ברמה הטקטית שמטרתן ערעור הכוח הימי החזק של היריב, אך לא לצאת להתקפה אסטרטגית.
רקע

במונח נעשה שימוש לראשונה בשנת 1690, בעת שארתור הרברט, הרוזן הראשון מטורינגטון נקרא להסביר בפני הפרלמנט הבריטי מדוע הפסיד בקרב ביצ'י הד ב-10 ביולי 1690. הוא הצהיר כי ”כפי שזה היה, מרבית האנשים חששו שהצרפתים יפלשו; אך אני החזקתי בדעה אחרת, ועל כך יעידו כמה מחברי הבית: תמיד אמרתי כי כל עוד ישנו לנו הצי בעצם היותו, הם לא יעזו לנסות.”.
התפתחות המושג

האסטרטג הימי הראשון שהתייחס למונח במובנו האסטרטגי הרחב היה פיליפ הווארד קולומב (אנ'), בספר שפרסם בשנת 1891, בו התייחס למהלך שביצע לורד טורינגטון בביצ'י הד, וציין כי היה די בצי בעצם היותו, על אף שהיה מוכה וחבול ונחות, לבלום את פעולתו של הצי המנצח כנגד הים והחוף. בהקדמה למהדורה השנייה של ספרו הרחיב קולומב את ההתייחסות לצי בעצם היותו, לאור תגובות שקיבל למהדורה הראשונה. בביוגרפיה של הלורד נלסון שפרסם אלפרד תייר מהן בשנת 1897, בהתייחסו לפעולת הנחיתה בקלווי שבקורסיקה בשנת 1794, טען מהן כי היה ונלסון היה עומד מול לורד טורינגטון, לא היה הצי בעצם היותו של טורינגטון מספיק כדי לעוצרו. הייתה זו ביקורת כלפי הגדרתו של קולומב. קולמוב הגיב במהדורה השלישית לספרו, שיצאה ב-1899, בה צורף נספח העוסק במלחמת ארצות הברית–ספרד שהתרחשה שנה קודם לכן, ובה שימש תייר מהן יועץ אסטרטגי לענייני אסטרטגיה ימית. בנספח הדגים קולומב בפירוט רב כיצד ציו של פסקואל סרוורה (אנ') היווה צי בעצם היותו, ומנע מצי ארצות הברית לבצע פעולות התקפיות במשך 33 ימים, על אף שהיה רחוק ימים רבים מזירת הלחימה. מהן עצמו הציב תשתית רעיונית למונח באסופת לקחיו מהמלחמה.
ב-1911 תרם ג'וליאן קורבט תרומה נוספת להתפתחות המושג, כשטען שהצי בעצם היותו היא שיטה לגיטימית לערעור השליטה בים באמצעות צעדים הגנתיים. לדבריו, מגננה ימית משמעה ”החזקת הצי בעצם היותו - לא רק מתקיים, אלא איתן ופעיל.”. קורבט הרחיב והסביר כי היכן שהאויב מחפש שליטה בים למען צרכיו ההתקפיים, ניתן למנוע ממנו שליטה זו באמצעות שימוש הגנתי בצי הכולל הימנעות מקרב ישיר וניצול כל הזדמנות להתקפת נגד.
ההיסטוריון ג'פרי טיל (אנ') זיהה בתחילת המאה ה-21 כי במונח "הצי בעצם היותו" נעשה שימוש לתיאור ארבעה סוגים שונים של מבצעים. הראשון, השגת מידה של שליטה בים לצורך השהיית הצורך בהחלטה במהלך קרב; השני, השגת יתרון אסטרטגי באמצעות פעולות כמו מתקפה על אוניות סוחר, תוך המניות מהתנגשות עם צי עדיף; השלישי, שימוש בהטרדה והתחמקות מתמידים ככלי למניעת שימוש חופשי בים מהאויב; הרביעי, ביצוע פעולות שמטרתן אך ורק הבטחת שרידותו של צי יריב נחות.
מקרים היסטוריים > מלחמת רוסיה–יפן

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מקרים היסטוריים > מלחמת העולם הראשונה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מקרים היסטוריים > מלחמת העולם השנייה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מקרים היסטוריים > המלחמה הקרה ולאחריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
לקריאה נוספת

John B. Hattendorf (2014). "The Idea of a "Fleet in Being" in Historical Perspective". Naval War College Review. 67 (1).
הערות שוליים

↑  P. H. Colomb (1891). Naval Warfare (1 ed.). London: W. H. Allen. p. 122.
↑  P. H. Colomb (1895). Naval Warfare (2 ed.). London: W. H. Allen. pp. ix.
↑  A. T. Mahan (1897). The life of Nelson. Boston: Little, Brown and Company.
↑  הטנדורף, עמ' 45.
↑  P. H. Colomb (1899). "The Spanish-American War". Naval Warfare (3 ed.). London: W. H. Allen. pp. xxxi, xxxvii–xli.
↑  A. T. Mahan (1899). Lessons of the War with Spain. Boston: Little, Brown and Company. pp. 75–85.
↑  Julian Stafford Corbett (1911). Some Principles of Maritime Strategy. London: Longmans, Green and Company. pp. 212, 224–225.
↑  הטנדורף, עמ' 47.
צבי בן-צבי (פרמקולוג)

ערך זה עוסק בפרופסור לפרמקולוגיה. אם התכוונתם לספורטאי ספורט נכים, ראו .
| --- | --- |

צבי בן-צבי
 לידה:  3 ביולי 1940
 פטירה:  4 באוגוסט 2017 (בגיל 77)
 ענף מדעי:  פרמקולוגיה
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
צבי בן-צבי (3 ביולי 1940 - 4 באוגוסט 2017) היה פרופסור לפרמקולוגיה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, מייסד ומנהל בית הספר לרוקחות באוניברסיטה. היה שותף לגילוי החומר הפעיל בקנאביס, ה-THC, עסק במחקר ולימד למעלה משלושים שנה בבית הספר לרפואה, ניהל את המחלקה לפרמקולוגיה קלינית בשנות ה-90 וזכה ב"אות המופת" מטעם ארגון הרוקחות בישראל לשנת 2012.
קורות חיים

צבי בן-צבי נולד וגדל בחיפה למשפחת עולים מבולגריה. אביו, שעבד בנמל חיפה, עלה לישראל בשנת 1932 כחבר במשלחת בולגריה למכביה הראשונה.
בין השנים 1958 ל-1963 למד בן-צבי רוקחות באוניברסיטה העברית בירושלים, כעתודאי. עם סיום לימודיו שירת בצה"ל כרוקח בבית המרקחת הצבאי בבית החולים רמב"ם. בשנת 1966 נישא לדליה והחל את לימודי הדוקטורט באוניברסיטה העברית בירושלים בהדרכתו של פרופ' רפאל משולם. עבודת הדוקטורט שלו עסקה בקשר בין מבנה ופעילות ה-THC - המרכיב הפסיכואקטיבי העיקרי בצמח הקנאביס.
ב-1972 נסע לארצות הברית לפוסט-דוקטורט במסצ'וסטס ובצפון קרוליינה וחזר בשנת 1975 כחבר סגל במחלקה לפרמקולוגיה קלינית, ולימד פרמקולוגיה בבית-הספר לרפואה שנפתח באוניברסיטת בן-גוריון.
בנובמבר 2001 ייסד וניהל את בית הספר לרוקחות באוניברסיטת בן-גוריון.
חייו האישיים

בן-צבי התגורר בעומר, היה נשוי, אב לשלושה בנים. הוא נפטר ב-2017, בגיל 77.
הערות שוליים

↑  מירב לוי, בית הספר השני בארץ לרוקחות יפתח מחר באוניברסיטת בן-גוריון, באתר News1 מחלקה ראשונה, 4 בנובמבר 2001
↑  אות המופת לפרופ' צבי בן צבי באתר אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 6 בפברואר 2013
↑  Identification through synthesis of an active.DELTA.1(6)-tetrahydrocannabinol metabolite, Journal of the American Chemical Society, June 1970
↑  STRUCTURAL REQUIREMENTS FOR CANNABINOID ACTIVITY, The New York Academy of Sciences, December 1971
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258563605171  VIAF: 5592167025454553390001   WorldCat (עם VIAF): 5592167025454553390001
צ'ליאבינסק

ערך זה עוסק בעיר ברוסיה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
צֶ'לְיָאבִּינְסְק (רוסית: Челябинск, ‏האזנהקובץ:Ru-Челябинск.oga‏Ⓘ‏) היא עיר רוסית מדרום-מזרח להרי אורל על נהר המיאס, יובל של נהר אורל, כ-210 ק"מ דרומית ליקטרינבורג. העיר היא בירתו של מחוז צ'ליאבינסק.
היסטוריה

מבצר צ'ליאבה, שסביבו קמה העיר, הוקם בשנת 1736 על ידי הקולונל אלכסיי טבקלב. מקור שם המבצר בשפה הטורקית: "צ'לבי" משמעו "נסיך" או "משכיל". בשנים 1773–1774 נטלה העיר חלק במרד ימליאן פוגצ'וב ואף נכבשה. ב-1781 נבנו השכונות הראשונות מחוץ לחומות, ונוסדה למעשה העיר. עד סוף המאה ה-19 הייתה צ'ליאבינסק עיירה קטנה, ב-1892 הושלמה מסילת הברזל בקו סמארה–זלאטואוסט שחיברה את העיר עם מוסקבה וממנה עם שאר אירופה. בשנה זו הוחל גם בהקמת קו הרכבת הטרנס-סיבירית מצ'ליאבינסק וב-1896 קושרה העיר עם יקטרינבורג.
העיר הפכה לתחנת מעבר לסיביר ובמשך 15 השנים שבין 1900–1915 עברו דרכה יותר מ-15 מיליון בני אדם, עשירית מכלל אוכלוסיית רוסיה. חלקם נשארו בעיר ותנועת מתיישבים זו נתנה תנופה משמעותית לפיתוח העיר. התפתחות העיירה לעיר הייתה מואצת: עד 1897 כבר צמחה אוכלוסייתה ל-20,000 איש, עד 1913 ל-45,000, ועד 1917 ל-70,000.
בשנות השלושים עברה ברית המועצות תיעוש מהיר, וצ'ליאבינסק הייתה למרכז תעשייתי חשוב של תעשיית המתכת. ב-1933 הוקם בה מפעל הטרקטורים ("צ'ליאבינסקי טרקטורניי זאבוד", ЧТЗ) ומכון מטלורגי. שנה לאחר מכן היא הייתה לבירת המחוז ונפתחה בה אוניברסיטה. אוכלוסיית העיר גדלה הודות לכך פי ארבעה: מ-67,700 ב-1928 ל-273,000 ב-1939.
בתקופת מלחמת העולם השנייה החליט סטלין להסיג מפעלי תעשייה חשובים מפני הנאצים המתקדמים בסוף 1941. צ'ליאבינסק שכנה באזור מרוחק ובטוח יחסית, ומפעלי תעשייה רבים הועברו אליה, למרות היותה עיר קטנה יחסית. מפעלים רבים נותרו בעיר גם לאחר המלחמה והפכו אותה למרכז חשוב.
קווי ייצור גדולים לטנקי T-34 וקטיושות פעלו בעיר, ומפעל הטרקטורים הוסב לייצור טנקים. מפעל "קירוב 185" לייצור טנקים כבדים הועבר גם כן מלנינגרד לצ'ליאבינסק, ומשם עבר לאומסק ב-1962.
העיר זוהתה עם תעשיית הטנקים עד כדי כך שכונתה "טנקוגראד". העיר למעשה נבנתה במהירות בתקופה זו, שכן לפניה היה במקום רק גרעין יישוב קטן ששרידיו נראים היום במרכז העיר.
בשנת 1957 אירעה במפעל לעיבוד דלק גרעיני המצוי במאיאק, כ-150 קילומטר צפונית מערבית לעיר, תאונה שגרמה להתפשטות חומר רדיואקטיבי על פני שטח נרחב. צ'ליאבינסק עצמה אומנם לא נפגעה, אך מעריכים כי במחוז צ'ליאבינסק מתו כ-200 איש מהקרינה. תאונה זו הייתה, עד אסון צ'רנוביל שלושים שנה מאוחר יותר, התאונה הגרעינית החמורה ביותר בהיסטוריה.
בשנת 1956 הגיעה האוכלוסייה ל-612 אלף, וב-1979 כבר עברה את המיליון.
ב-15 בפברואר 2013 התפוצץ מטאור באוויר בסמוך לעיר וגרם לפציעתם של כ-1,200 תושבים בכל האזור.
חינוך

בעיר למעלה מתריסר אוניברסיטאות ומכוני לימודים גבוהים. העיקריים בהם: אוניברסיטת דרום אורל, אוניברסיטת צ'ליאבינסק והאקדמיה לרפואה. המוסד הוותיק ביותר הוא אוניברסיטת צ'ליאבינסק לפדגוגיה שנוסדה בשנת 1934.
תחבורה

צפונית-מזרחית לעיר צ'ליאבינסק נמצא נמל התעופה צ'ליאבינסק שפועל משנת 1953 ומהווה נמל תעופה בינלאומי. בניית הרכבת התחתית של צ'ליאבינסק החלה בתחילת שנות התשעים, ותוכננו בה שלושה קווים. הפרויקט סבל מדחיות רבות וביטולים עקב מצבה הפוליטי והכספי הרעוע של העירייה, עד שלבסוף הוחלט לבטלו בשנת 2021. הקטעים שנבנו ינוצלו לפרויקטי תחבורה אחרים.
תעשייה

צ'ליאבינסק היא מרכז תעשייתי חשוב ברוסיה. מרוכזים בעיר מפעלי מתכת וציוד צבאי. העיקריים בהם: קומבינאט המתכת צ'ליאבינסק (CMK), מפעל הטרקטורים של צ'ליאבינסק ומפעל ערגול הצינורות לתעשיית הנפט והגז. בעיר שוכנים גם מספר מפעלי אלקטרוניקה גדולים כ"מטראן", "פולט", ו"זאבוד אלקטרומשינה" המייצרים מוצרים צבאיים ואזרחיים.
ערים תאומות

לצ'ליאבינסק יש 4 ערים תאומות:
הרפובליקה העממית של סין אורומצ'י, הרפובליקה העממית של סין
ישראל רמלה, ישראל
בריטניה נוטינגהאמשייר, בריטניה
ארצות הברית קולומביה, דרום קרוליינה, ארצות הברית
גלריה

הבניין הראשי של אוניברסיטת דרום אוראל הממלכתית (אנ')
מרכז עסקים "צ'ליאבינסק סיטי"
מלון "וידגוף"
מרכז עסקים "בוביד"
קתדרלת הולדת ישו
אולם עוגב ומוסיקה קאמרית "רודינה" ואנדרטה לפיוטר סטוליפין
האיצטדיון המרכזי
נמל התעופה צ'ליאבינסק
ראו גם

בית הכנסת בצ'ליאבינסק
הערות שוליים

↑  רויטרס, ניו יורק טיימס, הפגיעה החמורה ביותר המתועדת - כ-1,200 נפגעו מהמטאור ברוסיה , באתר הארץ, 15 בפברואר 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562057805171  GND: 4122739-6  MusicBrainz: fe18a7f3-1788-434e-95a7-8397c75f9137  NKC: ge216888  VIAF: 6219148574278824430008   WorldCat (עם VIAF): 6219148574278824430008
צבי בן-יעקב (צנחן)

| --- | --- |

 לידה:  22 בפברואר 1922 ברטיסלאבה, סלובקיה
 הוצאה להורג:  סוף דצמבר 1944 או ינואר 1945 מחנה הריכוז מאוטהאוזן
 תאריך עלייה:  1939
 מדינה:  פלשתינה (א"י) 
 כינוי:  ינאי
 השתייכות:   פלמ"ח הצבא הבריטי הצבא הבריטי חיל האוויר המלכותי חיל האוויר המלכותי
 תקופת הפעילות:  1942–1944 (כשנתיים)
 דרגה:  סרג'נט
 תפקידים בשירות
 צנחן
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה
 הנצחה
 יד לצנחני היישוב בארץ שנפלו באירופה, רחוב בחיפה ובערים אחרות
 
קבר ריק ומעליו מצבה לזכרו של צבי בן יעקב ביד לצנחני היישוב בארץ שנפלו באירופה בהר הרצל.
צבי בן יעקב (22 בפברואר 1922 – דצמבר 1944 או ינואר 1945) היה מצנחני היישוב שנרצח בידי הנאצים במחנה הריכוז מאוטהאוזן.
הנצחה

בעקבות העלאת עצמותיהם של חביבה רייק ורפאל רייס, בקשה משפחתו של בן יעקב שתוקם עבורו מצבת זיכרון בישראל. לזכרו הוקם קבר ריק ומעליו מצבה בחלקת יד לצנחני היישוב בארץ שנפלו באירופה בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים. כן הוקמה לזכרו מצבה בקיבוצו, קיבוץ החותרים. בעשור לנפילתו הונחה אבן פינה לאכסניה על שמו בקיבוץ.
מספר רחובות בערים שונות נקראים על שמו.
הערות שוליים

1 2 3  פרטי הרישום של צבי בן יעקב (יינדריך גרונהוט) באתר ועדת חבר העמים לקברי מלחמה
↑  חיים חפר, חיים גורי, משפחת הפלמ"ח, הוצאת ידיעות אחרונות, 1977
↑  עצמות הצנחנים הובאו לארץ, על המשמר, 10 בספטמבר 1952
↑  שמואל האוזר, זכרו של הצנחן צבי בן יעקב יועלה בעצרת בקיבוץ החותרים, על המשמר, 23 בספטמבר 1954
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300326305171  ISNI: 0000 0000 6815 6985  VIAF: 97370484   WorldCat (עם VIAF): 97370484 
אבן זיכרון לצבי בן יעקב בקיבוץ החותרים
שלט הנצחה בכניסה למבנה הספרייה בקיבוץ החותרים
שלט הנצחה לבי בן יעקב ברחוב על שמו בפתח תקווה
קוטלובקה

קוטלובקה (ברוסית: Котловка) הוא ראיון של המחוז הדרום-מערבי של העיר הפדרלית מוסקבה, שברוסיה. שטח הראיון הוא 3.944 קמ"ר ואוכלוסייתו מונה 65,992 תושבים (2020).
לתבליט הראיון אופי הררי בולט עם הפרש גובה של עד 25 מטר. שני הנהרות הזורמים לכאן השפיעו רבות על תבליט הראיון. הגדול ביותר הוא קוטלובקה, אורכו 7.5 ק"מ. יובלו השמאלי של נהר קוטלובקה, אורכו 3.5 ק"מ, ששטחי מישור הצפה שלו הם אזורי טבע מוגנים.
אין תחנת מטרו אחת בשטח ראיון קוטלובקה. התחנות הקרובות ביותר הן התחנות נגורנאיה, נחימובסקי פרוספקט, אקדמיצ'סקאיה ופרופסויוזנאיה הממוקמות בראיונים הסמוכים, כמו גם תחנת קרימסקאיה של הטבעת המרכזית של מוסקבה, הממוקמת על הגבול הצפוני של הראיון.
אתרים ראויים לציון

כנסיית האופרוזין המוסקבאי
פארק "סוסנקי"
אחוזת צ'ריומושקי-זנמנסקויה
ציפי שמיר

ציפורה "ציפי" שמיר (שלזינגר) (נולדה בשנת 1956), היא שחיינית עבר ישראלית, חברה בנבחרת ישראל בשחייה. זוכת מדליית ארד מהמכביה התשיעית (1973).
ביוגרפיה

שמיר גדלה בבת ים. היא התאמנה ביחד עם אחותה הצעירה ממנה תמי, אף שחיינית מצטיינת, בקבוצת הפועל בת ים בהדרכתם של נלו בילדרמן ודורית זלץ. אביה, יצחק, הקים וניהל את האגודה במשך כ-7 שנים.
ביוגרפיה > 1971

בתחרות שמונה האומות שנערכה ברמת גן בשנת 1971 סיימה שמיר במקום שביעי במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:19.6 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבריכת בת גלים בחיפה באוקטובר אותה שנה היא זכתה במדליית כסף במחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:26.7 דקות, אחרי שלומית ניר מהפועל איילת השחר (1:23.9 דקות) ולפני נאוה כגן מהפועל שמיר (1:27.0 דקות).
ביוגרפיה > 1972

בתחרות שמונה האומות שנערכה באדינבורו, סקוטלנד בשנת 1972 סיימה שמיר במקום שמיני במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:21.4 דקות.
ביוגרפיה > 1973

בתחריות השחייה של המכביה התשיעית שנערכו באמצע יולי 1973 זכתה שמיר במדליית ארד במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:59.0 דקות, אחרי כרמן גודמן מדרום אפריקה (2:56.4 דקות) וונדי פסקין מארצות הברית (2:58.2 דקות) אחת משתי מדליות ארד שבהן זכו שחייניות ישראל. נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:23.0 דקות, תוצאה זהה לזו שקבעה נאוה כגן שזכתה במדליית הארד.
שבוע לאחר מכן, בתחרות שמונה האומות שנערכה בסיון, שווייץ בסוף יולי היא סיימה במקום שביעי במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 3:04.7 דקות ובמקום שמיני במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם תמר שמיר, רעיה צורף ואילת יוטבת בתוצאה של 5:09.1 דקות.
הערות שוליים

↑  ברוך דגון, השחיינים הצעירים מפארים עירם אך חולון מתנכרת להם, דבר, 5 באוקטובר 1975
↑  שלמה מוזר, גרינשפן הפתיע את שטרן במשחה דרמטי ב-100 מ' פרפר, דבר, 8 באוקטובר 1971
↑  שמואל טל (עיתונאי), אניטה הקטנה - גדולה בבריכה, דבר, 11 ביולי 1973
↑  שמואל טל (עיתונאי), אניטה לקראת הישג ללא תקדים: 8 מדליות זהב, דבר, 15 ביולי 1973
↑  שרי רובר, רק איסלנד מפגרת אחרי ישראל בתחרות "8 האומות", מעריב, 22 ביולי 1973
פונקציה הומוגנית

במתמטיקה, פונקציה הומוגנית מסדר  n היא פונקציה אשר בעת שהארגומנטים בה מוכפלים במספר קבוע  c, ערך הפונקציה מוכפל ב־ c^{n}.
הגדרה מפורטת

תהי  f:V\to W פונקציה בין שני מרחבים וקטורים מעל לשדה  F, ויהי  k מספר שלם.

אזי  f תיקרא הומוגנית מסדר  k אם  f(\alpha \mathbf {v} )=\alpha ^{k}f(\mathbf {v} ) לכל  0\neq \alpha \in F ולכל  v\in V.
כאשר המרחבים הווקטוריים הם מעל המספרים הממשיים מגדירים פונקציה הומוגנית חיובית מסדר  k כאשר הדרישה  f(\alpha \mathbf {v} )=\alpha ^{k}f(\mathbf {v} ) צריכה להתקיים רק עבור  \alpha >0 חיובי, ו- k יכול להיות כל מספר מרוכב.
כמו כן, במקרה שבו  F הוא שדה הממשיים או המרוכבים, מגדירים פונקציה הומוגנית בהחלט מסדר  k אם מתקיים  f(\alpha \mathbf {v} )=|\alpha |^{k}f(\mathbf {v} ) לכל  \alpha \in F.
דוגמאות > העתקות ליניאריות

כל העתקה ליניארית  f:V\to W היא פונקציה הומוגנית מסדר 1 שכן על פי הגדרת הליניאריות:  f(\alpha \mathbf {v} )=\alpha f(\mathbf {v} ) לכל  \alpha \in F ולכל  v\in V.
דוגמאות > פולינומים הומוגניים

כל מונום (חד-איבר) ב- n משתנים מגדיר פונקציה הומוגנית  f:F^{n}\to F. לדוגמה, שטח של ריבוע  S(a)=a^{2} הוא מונום הומוגני  f:\mathbb {R} \to \mathbb {R}  מסדר שני, כי אם מכפילים את אורך הצלע בקבוע, מקבלים מכפלה של אותו קבוע בחזקה שנייה עם השטח הרגיל, כלומר  S(ca)=c^{2}a^{2}=c^{2}S(a).
סכום של מונומים הומוגניים מאותו סדר מהווה פולינום הומוגני. לדוגמה:  x^{5}+2x^{3}y^{2}+9xy^{4} הוא פולינום הומוגני מסדר 5.
דוגמאות > פונקציות רציונליות

הפונקציה הרציונלית הנוצרת מחלוקה של שני פולינומים הומוגניים, היא פונקציה הומוגנית למעט בנקודות בהן הפונקציה במכנה מתאפסת.
כלומר אם  f פולינום הומוגני מסדר  m ו- g פולינום הומוגני מסדר  n, אזי  {\frac {f}{g}} היא פונקציה הומוגנית מסדר  m-n בכל הנקודות חוץ מבשורשים של  g.
פונקציות רציונליות הומוגניות מסדר 0, כגון  {\frac {x^{2}+y^{2}+z^{2}}{(x+2y+3z)^{2}}}, מוגדרות היטב על הנקודות של המישור הפרויקטיבי.
דוגמאות > פונקציה תת-ליניארית ונורמה-למחצה

כל פונקציה תת-ליניארית היא בהחלט הומוגנית חיובית מסדר 1, זאת על פי הגדרתה. לעומת זאת, כל נורמה-למחצה (ובפרט כל נורמה) היא הומוגנית בהחלט מסדר 1.
פונקציות הומגניות חלקיות

לעיתים הפונקציה היא הומוגנית מסדרים שונים עבור הפרמטרים השונים, כך למשל אנרגיה קינטית  E_{k}(m,v)={\frac {1}{2}}mv^{2} היא פונקציה הומוגנית מסדר שני עבור המהירות, כי אם מכפילים את המהירות בקבוע מקבלים מכפלה של אותו קבוע בחזקה השנייה עם האנרגיה הקינטית המקורית  E_{k}(m,cv)={\frac {1}{2}}mc^{2}v^{2}, לעומת זאת עבור המסה זוהי פונקציה הומוגנית מסדר ראשון מכיוון שמתקיים  E_{k}(cm,v)={\frac {1}{2}}cmv^{2}.
במקרים אחרים הפונקציה היא הומוגנית רק עבור חלק מהפרמטרים, למשל עבור התפרקות רדיואקטיבית מספר האטומים שנותרו בחומר לאחר פרק זמן  t נתון על ידי  N(N_{0},t,\tau )=N_{0}\cdot e^{-{\frac {t}{\tau }}}, ובעוד שמתקיים  N(cN_{0},t,\tau )=cN(N_{0},t,\tau ), קרי  N היא פונקציה הומוגנית מסדר ראשון עבור  N_{0}, היא אינה הומוגנית במשתנים האחרים.
משפט אוילר לפונקציות הומוגניות

תהי  f:\mathbb {R} ^{n}\to \mathbb {R}  פונקציה חלקה אזי  f הומוגנית חיובית מסדר  k אם ורק אם:
משפט אוילר לפונקציות הומוגניות > הוכחה

\Leftarrow : תהי  f:\mathbb {R} ^{n}\to \mathbb {R}  פונקציה חלקה והומוגנית חיובית מסדר  k. אזי  f(a\mathbf {x} )=a^{k}f(\mathbf {x} ). נגזור את שני האגפים לפי  a ונקבל
מכיוון שהומוגניות היא תכונה שמתקיימת לכל  a, נציב  a=1 ונקבל  \mathbf {x} \cdot \nabla f(\mathbf {x} )=kf(\mathbf {x} ).
\Rightarrow : תהי  f:\mathbb {R} ^{n}\to \mathbb {R}  פונקציה חלקה המקיימת  \mathbf {x} \cdot \nabla f(\mathbf {x} )=kf(\mathbf {x} ) לכל  \mathbf {x} .
נבחר  \mathbf {x}  כלשהו ונגדיר  g(a)=a^{-k}f(a\mathbf {x} ). כעת:
נציב  a\mathbf {x} \cdot \nabla f(a\mathbf {x} )=kf(a\mathbf {x} ) ונקבל
לכן  g היא פונקציה קבועה.
נשים לב כי  g(1)=f(\mathbf {x} ), לכן לכל  a>0 מתקיים  g(a)=f(\mathbf {x} ). כלומר  f(a\mathbf {x} )=a^{k}f(\mathbf {x} )
משפט אוילר לפונקציות הומוגניות > תוצאה

עבור פונקציה  f:\mathbb {R} ^{n}\to \mathbb {R}  גזירה והומוגנית חיובית מסדר  k נקבל כי  {\frac {\partial f}{\partial x_{i}}} היא הומוגנית מסדר  k-1. כלומר:
תוצאה זו מתקבלת מגזירת משפט אוילר לפי  x_{i}. שכן על פי משפט אוילר:
נגזור לפי  x_{i} ונקבל
ולכן
הפעלת הצד השני של משפט אוילר תיתן את התוצאה.
הערות שוליים

↑  המשפט לא תקף עבור  a<0 משום ש- g לא מוגדרת בנקודה  a=0.
קונצרט (אלבום)

קונצרט הוא אלבום הסולו השני של המוזיקאי והזמר הישראלי שלמה גרוניך. האלבום הוקלט בהופעה חיה והוא משלב בין סגנונות מוזיקליים רבים, דבר אופייני לגרוניך.
הפקה

באלבום מבצע גרוניך את השיר "אל מלא רחמים" שהלחין למילים של המשורר יהודה עמיחי, וכן שני שירים מוכרים מאלבומו הראשון: "רוזה מרציפן" ו"אל נא תלך". שירים 6–11 מושרים באנגלית ונלקחו מתוך המחזה "אמריקה" שהלחין גרוניך בסוף שנות ה-70 בעת שהותו בניו יורק. את המחזה כתב המחזאי והמשורר יורם לוי פורת. המחזה מבוסס על יצירתו של פרנץ קפקא באותו שם.
האלבום הוקלט במהלך הופעה חיה במועדון צוותא בתל אביב בספטמבר 1979, ויצא ביוני 1980. היוזמה להקלטת האלבום הייתה של המפיק נעם סמל, שהבחין בהתלהבות בה התקבלה הופעה של גרוניך ב'צוותא' באוגוסט 1979, בעת חופשת קיץ בישראל בזמן שהיה בלימודים בארצות הברית. והתקבלה החלטה לקיים הופעות נוספות ולהקליט אלבום המנציח אותם. גרוניך חזר ללימודים בארצות הברית ולכן לא היה מעורב בהחלטה על עיצוב עטיפתו של האלבום.
בשנת 1993 יצא האלבום לראשונה על גבי תקליטור.
השירים באלבום

שיר אהבה טרי
תלמיד בית ספר תיכון באירופה
אל נא תלך
אל מלא רחמים
רוזה מרציפן
רעמסס
מאמא
אני מנסה
שיר אהבה ישן
איש ההמצאות
דיסקין
משתתפים

שלמה גרוניך - שירה, פסנתר, פנדר, סינטיסייזר
אילן גרוניך - כינור
יצחק קלפטר - גיטרה חשמלית
מיקי שביב - גיטרה בס, קולות וכלי הקשה
מאיר ישראל - תופים
מורטון קם - קלרינט, סקסופון
איתמר ארגוב - חצוצרה
אדי קלובסקי - טרומבון
זאב ברטוק - טובה
צחי אוסטרובסקי ‏צחי אוסטרובסקי‏ (Q55753987) - צילומי עטיפה
הערות שוליים

↑  יואב קוטנר, מלחין נועז ומקורי - שלמה גרוניך "קונצרט" (הד ארצי), מעריב, 10 ביולי 1980
↑  יוסי חרסונסקי, ערב עם גרוניך, מעריב, 22 באוגוסט 1979
עבודה סוציאלית

עבודה סוציאלית היא מקצוע טיפולי העוסק בבעיות חברתיות ובסיבות שגרמו להן, על ידי קידום יחידים, משפחות וקהילות מעבר למגבלות ולקשיים בהם הם נתונים.