משה בכוש
הערות שוליים

↑  אביגדור שנאן, דברי הימים של משה, הספרות כרך 24, 1977, עמ' 100 - 116; בן ציון פירר, תשובה למבקר, הצופה, 25 בדצמבר 1959
↑  שליט מוף, בעלה של מריס בת פרעה פלמנותס
↑  Eusebius, Præparatio Evangelica, Book IX, Chapters XVIII, XXIII, XXVII (וגם Clement of Alexandria, Stromata, Book I, Chapter XXIII, 154)
1 2  יאיר זקוביץ, אביגדור שנאן, לא כך כתוב בתנ"ך, פרק יט: מה אירע למשה בין בריחתו ממצרים לישיבתו במדין?, תל אביב: ידיעות ספרים, 2004, עמ' 160.
↑  אלי אשד‏, בצאת ישראל ממצרים :משה רבנו ויציאת מצרים בספרות בקומיקס ובפיזמון העברי, באתר "המולטי יקום של אלי אשד", 20 במרץ 2021 
 ארתפנוס מציין שהיוונים מכנים אותו מוסאוס איש אתונה (אנ')
↑  צוטט במאה השנייה בערך על ידי אירנאיוס ראו כאן
↑  כך לפי - עפרי אילני, ההגדה שלא סופרה: גירסאות שונות מנסות להסיר את המסתורין מעל משה רבנו, באתר הארץ, 29 במרץ 2010; בתרגומו של אברהם שליט אלו ינשופים ונחשים
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר שני, פרק י, פסקה ב, סעיפים 248–253.
↑  הרודוטוס, היסטוריות, ספר שני פסקה 75, באתר פרויקט בן יהודה.
↑  Tessa Rajak, ‏Moses in Ethiopia: Legend and Literature, Journal of Jewish Studies, 29:2 (Autumn 1978): 111-12, באתר Academia.edu
↑  אגדות היהודים, כרך ג, רמת גן תשכ"ח, עמ' 268
↑  במהדורתו לקדמוניות היהודים
↑  אביגדור שנאן, מארטאפאנוס עד "ספר הישר": לתולדותיה של אגדת משה בכוש, אשכולות 2-3 (תשלז-תשלח), עמ' 58
↑  בגרסה המכונה "תרגום יונתן בן עוזיאל"
↑  אביגדור שנאן, תרגום ואגדה בו, הוצאת מאגנס, ירושלים תשנ"ג
↑  אביגדור שנאן, מארטאפאנוס עד "ספר הישר": לתולדותיה של אגדת משה בכוש, אשכולות 2-3 (תשלז-תשלח), עמ' 65
↑  אביגדור שנאן, דברי הימים של משה, הספרות כרך 24, 1977, עמ' 100 – 111
↑  רבי דוד אופנהיים בספרו שם דוד על התורה (ואתחנן, עמ' תה) כותב הודו
↑  רבי חיים פלטיאל מצטט את הסיפור, בנוסחתו הסיפור מתחיל במצור שהטיל קיקנוס על מדינה אחת, ראו פירוש רבי חיים פלטיאל, שמות ב ט"ו
↑  כך במהדורת שנאן, במהדורת ילינק "קיקנוס" כך גם בספר הישר, גרסאות נוספות ראו אצל עידן דשא, ילקוט מדרשים חלק ט
↑  שמות, רמז קסח
↑  בילקוט שמעוני שמו מונחם בן קוקנוס
↑  על בסיס הפסוק "וְאַשְׁבִּיעֲךָ בַּה' אֱלֹהֵי הַשָּׁמַיִם, וֵאלֹהֵי הָאָרֶץ: אֲשֶׁר לֹא-תִקַּח אִשָּׁה, לִבְנִי, מִבְּנוֹת הַכְּנַעֲנִי, אֲשֶׁר אָנֹכִי יוֹשֵׁב בְּקִרְבּוֹ."
↑  ספר שמות, משה והאשה האתיופית באתר ויקיטקסט (בלטינית)
↑  רשב"ם, ספר במדבר, פרק י"ב, פסוק א'
↑  כרשב"ם כתבו גם חזקוני, דעת זקנים, טור ובכור שור. גם רמבמ"ן קיבל את הפירוש בביאורו.
↑  "ואשר כתוב בדברי הימים דמשה אל תאמין. וכלל אומר לך כל ספר שלא כתבוהו נביאים או חכמים מפי הקבלה אין לסמוך עליו, ואף כי יש בו דברים שמכחישים הדעת הנכונה" (אבן עזרא, ספר שמות, פרק ב', פסוק כ"ב)
↑  שוע אמוראי-שטרק, "האלה תרמותיס, בת פרעה, משה וארטפניס: פרק בפרשנות יהודית-הלניסטית", כעת, כתב עת תלפיות, כרך א תשע"ד, עמ' 199, כך סברו גם מספר חוקרים מובאים אצל שנאן
↑  מרים סמואל, נשים בזכות עצמן, ספריית בית אל, אלול תש"פ, עמ' 93 הערה 20, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  מכוח נקודה זו הגיע יש"ר (בפירושו במקום) להחלטה שהסיפור אמין
↑  אברבנאל, ספר שמות, פרק ב', פסוק י"א
↑  צוטט גם אצל הכתב והקבלה
↑  מובאים בסוף מאמרו של שנאן
↑  אודות ר' קלונימוס זה ראו: הרב ראובן מרגליות, "רבי קלונימוס ירושלמי", עוללות, ירושלים תש"ז, אות יב;
↑  מהרח"ו, שער הפסוקים פרשת בהעלותך
↑  ניתן לקראה פה באתר ארכיון האינטרנט
↑  Tharbis : poetic drama, באתר OCLC (באנגלית)
↑  משה, נסיך מצרים, עברית: ב' גילאי, תל אביב: עידית, תשי"ט. על הספר ראו: י. פוגרבינסקי, משה נסיך מצרים, חרות, 10 באפריל 1959
משה נפרד ממלכת כוש, המאה ה-15 (בציור נראה החלפת הטבעות על פי גרסתו של פטרוס קומסטור)