stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רגב קונטס
ביוגרפיה

רגב קונטס נולד וגדל בראשון לציון, לקרול, סוכן ביטוח, ולאסתי לבית פרלמן, מורה. קונטס צמחוני מגיל 12.
קונטס בוגר המחלקה לתקשורת חזותית במכללה האקדמית בצלאל. מכהן כראש המסלול לוידאו ומרצה בכיר במחלקה לתקשורת חזותית שבמכללת שנקר, והיה במאי פרסומות.
בשנת 2009 יצא סרט הבכורה שלו כבמאי, הסרט התיעודי "החברה הכי גרועה בעולם". סרט זה עוסק בשלושה גברים, בהם אביו ודודו של קונטס העובדים בסוכנות ביטוח כושלת שנמצאת על סף פשיטת רגל. הסרט מתעד את נסיונותיו של הבן במאי הסרט להציל את החברה מקריסה. על סרט זה זכה קונטס בפרס סרט הביכורים הטוב ביותר בפסטיבל דוקאביב לשנת 2009. הסרט היה בין המועמדים הסופיים לזכייה בפרס אופיר בקטגוריית סרטים תיעודיים, אך לא זכה.
בשנת 2011 השתתף בסדרה מחוברות 2 ששודרה בערוץ HOT3, בה הופיעה זוגתו שיר נוסצקי כדמות ראשית.
בקיץ של שנת 2011 קיבל פנייה מדפני ליף שביקשה להקים מאהל בשדרות רוטשילד בתל אביב, במחאה על מחירי הדיור הגואים. קונטס היה שותף לישיבת התכנון הראשונית שהתקיימה בסלון ביתה של דפני ליף, זמן קצר לפני פרוץ המחאה החברתית. בפגישה זו הייתה נוכחת גם סתיו שפיר. קונטס היה מהדוברים הבולטים במהלך ימי המחאה.
בשנת 2013 שודר סרטו "חברים". כוונתו הראשונית של קונטס הייתה לצלם סרט על חברים בפייסבוק, אך עם פרוץ המחאה החברתית המשיך קונטס לצלם מאחורי הקלעים של הובלת המחאה החברתית. הסרט שודר בערוץ yes דוקו.
בשנת 2016 יצא סרטו "להתראות אדולף". הסרט ששודר בערוץ 1, עוסק בניסיונו של קונטס וזוגתו שיר נוסצקי להגר לברלין. קונטס נכד לניצולי שואה, מתאכזב מהקושי הכלכלי במדינת ישראל וביחד עם זוגתו מנסה להגר לברלין. הוא מנסה להשיג דרכון סלובקי הודות למוצאו של אביו, אך אביו מנסה להניא אותו מכך.
ב-2019 נולד בן לו ולזוגתו שיר נוסצקי. בשנת 2022 נולד בן נוסף.
פילמוגרפיה

2016 להתראות אדולף (במאי ותסריטאי)
2012 חברים, (במאי ותסריטאי), 60 דקות
2009 החברה הכי גרועה בעולם, (במאי ותסריטאי), 50 דקות, זוכה פרס סרט הביכורים בפסטיבל דוקאביב.
הערות שוליים

↑  שותפים לגורל - סיפור החילוץ ההירואי מבארי: סרט קצר מאת רגב קונטס - שנקר - הנדסה. עיצוב. אמנות, באתר שנקר - הנדסה. עיצוב. אמנות, ‏3 בדצמבר 2023
↑  החברה הכי גרועה בעולם, באתר הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה
↑  "סיפור גדול" ו"הבודדים" יתחרו על פרס אופיר, באתר nrg‏, 28 ביולי 2009
↑  אשר שכטר, רוטשילד - כרוניקה של מחאה, באתר הוצאת הקיבוץ המאוחד
↑  ראשי המחאה: "לא מפרקים אוהלים, זאת רק ההתחלה", באתר וואלה, 6 בספטמבר 2011
↑  רגב קונטס בסרט חדש: כך התחילה המחאה החברתית, באתר מעריב, 10 ביולי 2013
↑  הסיפור האמיתי - להתראות אדולף, באתר רשות השידור
מיקה (שיר)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אפרים שמיר
 יצא לאור:  1971
 שפה:  עברית
 אורך:  4:10
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  יאיר רוזנבלום
 לחן:  יאיר רוזנבלום
 עיבוד:  יאיר רוזנבלום
"מיקה" הוא שיר בביצוע המוזיקאי והזמר הישראלי אפרים שמיר, שהתפרסם ב־1971. יאיר רוזנבלום כתב, הלחין ועיבד את השיר.
ב־1991 ביצע שלומי שבת גרסת כיסוי לשיר, בעיבוד ארקדי דוכין, שנכללה באלבומו השלישי של שבת, "אל תלכי רחוק מדי".
על השיר

יאיר רוזנבלום כתב, הלחין ועיבד את השיר ב־1971 כשיר אהבה למיקה מרידור (בתו של יעקב מרידור), שעימה עבד בלהקת פיקוד המרכז, בזמן שהיא שירתה בלהקה והוא היה המנהל המוזיקלי שלה. רוזנבלום סיפר שמרידור הייתה חברתו.
עיקר עבודתו של רוזנבלום הייתה בתחום ההלחנה, אולם לפעמים הוא גם כתב מילים כאשר הייתה לו "מעורבות אישית גבוהה", כפי שהיה במקרה הזה:
אני זוכר שישבתי בדירה השכורה שלי ברמת השרון, ואז נפרדתי מחברה, מאהבה גדולה, והתנגן לי ככה אותו פסוק שכמעט לקחו ממני, אבל הספקתי עוד בזמן לכתוב: "מיקה מיקה מי כמוך, מי כמוך איתי" [...] התיישבתי ליד הפסנתר, וכתבתי את השיר. הרמתי טלפון לחבר טוב שלי, שרק עכשיו השתחרר, זה היה אפרים שמיר, אמרתי לו: "אפרים, בוא, יש לך שלאגר, בוא נפתיע את מיקה."
רוזנבלום אמר בתוכנית הטלוויזיה לעיל שאפרים שמיר היה משוחרר טרי מהצבא כשפנה אליו בבקשה לשיר את השיר, אולם באתר של רוזנבלום כתוב ששמיר היה עדיין בשירות (בלהקת הנח"ל) בעת הפנייה. דני סנדרסון ליווה בגיטרה.
אפרים שמיר סיפר לימים שהחשיב את הצעתו של רוזנבלום כמאוד מרגשת: "הוא הציע לי לבטא את אהבתו, להיות הקול שלו. זה מאוד החמיא לי". שמיר ציין שני היבטים מוזיקליים חדשניים לזמנו בשיר, בוודאי בישראל: גבר ששר עם קול גבוה, וכן זמרה רומנטית מאוד: "רומנטיקה בישראל הייתה עם קריצה. [...] "אף אחד לא אמר, לא שר, לא הפגין רומנטיות בלי הדאחקה. זה פתאום היה שיר בלי הדאחקה.
מכל מקום, ההפתעה שתכנן רוזנבלום לא הועילה. מיקה מרידור התחתנה כעבור זמן קצר, בגיל 20, עם יגאל בשן, לו הייתה נשואה כמעט 50 שנה, עד מותו. לימים אמרה: "החיים שלי התחילו כשהכרתי את יגאל בצבא, בגיל 19, משם התחילו חיי. מה שהיה קודם – לא מעניין".
על השיר > המחזמר "מיקה שלי"

לאור הצלחת השיר, חובר סביבו סיפור בדיוני כבסיס למחזמר משירי יאיר רוזנבלום (כולל השיר "מיקה"), שבו הדמות הראשית נושאת את השם "מיקה". מחזמר הלהיטים "מיקה שלי" הועלה על הבמות ב־2003, בבימוי גדי ענבר ובהשתתפות בוגרי בית הספר "בית צבי". ביולי 2018 החלו ההצגות של הפקה נוספת של "מיקה שלי", והפעם בתיאטרון הלאומי "הבימה", בעיבודו ובבימויו של משה קפטן ובהשתתפותם של יובל דיין, מיקי קם ואחרים.
מצעדי פזמונים

"מיקה" ערך את הופעת הבכורה שלו במצעד הפזמונים השבועי של הגל הקל ב־14 ביוני 1971. הוא צעד 10 שבועות עד 23 באוגוסט 1971, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום הראשון ב־26 ביולי 1971.
במצעד השנתי של קול ישראל לשנת תשל"א השיר הגיע למקום ה־21. במצעד השנתי של גלי צה"ל הוא הגיע למקום ה־17.
מצעדי פזמונים > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1971)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1971)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1971)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1971)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | הגל הקל | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשל"א)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשל"א)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשל"א)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשל"א)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | קול ישראל | 21 |  |
|  ישראל | גלי צה"ל | 17 |  |
ביאורים

↑  דבר לא מקובל, שהתאפשר בזכות מעמדו של רוזנבלום.
↑  שמיר הביא כדוגמה את השיר "אהבת פועלי בנין" של "שלישיית גשר הירקון".
הערות שוליים

↑  אפרים שמיר – מיקה (1971), באתר סטריאו ומונו
1 2 3  נתוני היצירה, באתר אקו"ם
1 2  מיקה, באתר yairrosenblum.co.il
↑  מיקה, באתר הספרייה הלאומית
↑   כאן | שירה בציבור – אולפן זמר עם יאיר רוזנבלום (25:46 מתחילת הסרטון), סרטון בערוץ "כאן ארכיון | אוצרות השידור הישראלי", באתר יוטיוב
↑   תיעוד יוצרים של מפעל הפיס עם יואב קוטנר – אפרים שמיר (הגרסה הארוכה) (46:28 מתחילת הסרטון), סרטון בערוץ "מפעל הפיס", באתר יוטיוב, 6 בפברואר 2019
↑   איילה חסון בשיחה עם מיקה בשן, אלמנתו של יגאל בשן (7:48 מתחילת הסרטון), סרטון בערוץ "eyallz (new channel)", באתר יוטיוב, 16 בדצמבר 2018
↑  סמדר שיר, ‏40 ומשהו שנות רכילות (1972), "מעריב", 8 בספטמבר 1991, באתר הספרייה הלאומית
↑  שגיא בן נון‏, "שיער הישראלי": הבימה תעלה מחזמר משירי המלחין יאיר רוזנבלום, באתר וואלה, 10 באפריל 2018
↑   מיקה שלי - התיאטרון הלאומי הבימה, סרטון  באתר יוטיוב
↑  השיר נכנס למצעד הפזמונים השבועי של הגל הקל, באתר פזמונט
↑  השיר יוצא ממצעד הגל הקל, באתר פזמונט
1 2  מיקום שיא במצעד השבועי של רשת ג' (1), באתר פזמונט
1 2  מצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשל"א של קול ישראל, באתר פזמונט
↑  מצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשל"א של גלי צה"ל, באתר פזמונט, מתוך מצעדי הפזמונים, "להיטון", 24 בספטמבר 1971, עמ' 41
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 20801cda-d5b4-4ab6-9e88-b8a066fd1d37
ליל עוזי ורט

| --- | --- |

 לידה:  31 ביולי 1995 (גיל: 29) פילדלפיה, פנסילבניה, ארצות הברית
 שם לידה:  סיימיר וודס
 שם במה:  Lil Uzi Vert 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2010 
 מקום לימודים:  Northeast High School, Henry Abbott Technical High School 
 סוגה:  ראפ • היפ הופ • פופ-ראפ • דאנס • טראפ • אימו ראפ
 שפה מועדפת:  אנגלית אפרו־אמריקנית 
 חברת תקליטים:  Generation Now אטלנטיק רקורדס
 בן או בת זוג:  JT (2019–?) 
 www.liluziofficial.com
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:  
 
סיימיר וודס (באנגלית: Symere Woods; נולד ב-31 ביולי 1995), המוכר יותר בשם הבמה ליל עוזי ורט (Lil Uzi Vert) או בקיצור ליל עוזי, הוא ראפר וזמר אמריקאי מהעיר פילדלפיה שבמדינת פנסילבניה.
ביוגרפיה

וודס התפרסם בזכות הסינגל הראשון שלו "Money Longer" (אנ'), ומיקסטייפים רבים שהוציא, ביניהם: Luv Is Rage, שהוציא ב-18 בדצמבר 2015, Lil Uzi Vert vs. the World שיצא ב-15 באפריל 2016, ו-The Perfect Luv Tape שיצא ב-31 ביולי 2016. באוקטובר 2016 שיתף פעולה עם הרכב ההיפ הופ מיגוס בשיר "Bad and Boujee", שהיה שירו הראשון ששהגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100.
בשנת 2017, הוציא את אלבום הבכורה שלו, Luv Is Rage 2, שהגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד 200. הסינגל "XO Tour Llif3" מתוך האלבום הגיע למקום השביעי במצעד הבילבורד הוט 100 וקיבל את תואר הפלטינה הכפולה מאיגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי. בשנת 2018, היה מועמד לפרס גראמי לתגלית השנה.
ב-2020, הוציא את אלבומו השני, Eternal Atake, שהגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד 200 אף הוא. הסינגל המוביל מתוך האלבום, "Futsal Shuffle 2020", הגיע למקום החמישי במצעד הבילבורד הוט 100, ובכך היה לשירו של ליל עוזי ורט שהגיע למיקום הגבוה ביותר במצעד. באותה השנה, הוציא את האלבום Pluto x Baby Pluto יחד עם הראפר פיוצ'ר. האלבום הגיע למקום השני במצעד הבילבורד 200.
אלבומו השלישי, Pink Tape, יצא לאור ביוני 2023. מתוך האלבום יצא הלהיט "Just Wanna Rock", שהגיע לעשירייה הפותחת במצעד בילבורד הוט 100.
בנובמבר 2024, יצא לאור אלבומו הרביעי, Eternal Atake 2. ורט הודיע על יציאת האלבום שבוע קודם, ב-24 באוקטובר.
חיים אישיים

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ליל עוזי טוען שהסיבה לקעקועים שעוטרים את פניו היא כדי שלא יעסיקו אותו והוא יוכל להתמיד ולעסוק בקריירת הראפ שלו.
בנוסף על כך ליל עוזי אמר שקיבל את שם הבמה שלו מיד לאחר שאדם אמר לו שהוא שר ראפ ממש מהר כמו "תת-מקלע" מכאן והלאה החליט ששם הבמה שלו יהיה "Lil Uzi" שמייצג את תת-המקלע הישראלי – "עוזי".
ה-"Vert" מייצג את המילה "Vertical" (אנכי) בטענה שכך הוא רוצה שיקבלו אותו בתעשיית הראפ – ישר.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2017: Luv Is Rage 2
2020: Eternal Atake
2023: Pink Tape
2024: Eternal Atake 2
דיסקוגרפיה > אלבומים משותפים

2020: Pluto x Baby Pluto
דיסקוגרפיה > מיני אלבומים

2014: Purple Thoughtz EP Vol.1
2016: 1017 vs. The World (עם גוצ'י מיין)
2017: Luv Is Rage 1.5
2022: Red & White
דיסקוגרפיה > מיקסטייפים

2014: The Real Uzi
2015: Luv Is Rage
2016: Lil Uzi Vert vs. the World
2016: The Perfect Luv Tape
הערות שוליים

↑  "Lil Uzi Vert - Luv Is Rage". HotNewHipHop. נבדק ב-2017-12-06.
↑  Lil Uzi Vert Vs. The World by Lil Uzi Vert on Apple Music, itunes.apple.com (באנגלית)
↑  THE PERFECT LUV TAPE®️, SoundCloud (באנגלית)
↑  Top 100 Songs | Billboard Hot 100 Chart, Billboard
↑  "Lil Uzi Vert's 'Luv Is Rage 2' Debuts at No. 1 on Billboard 200 Albums Chart". Billboard. נבדק ב-2017-12-06.
↑  Suarez, Gary. "For The Second Time This Year, Lil Uzi Vert Goes 4x Platinum". Forbes.com. ארכיון מ-11 באפריל 2020. נבדק ב-11 באפריל 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Holmes, Charles (6 במרץ 2020). "Lil Uzi Vert Finally Dropped 'Eternal Atake.' This Is Not a Drill". Rolling Stone (באנגלית אמריקאית). ארכיון מ-7 במרץ 2020. נבדק ב-6 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Trust, Gary (23 בדצמבר 2019). "Mariah Carey No. 1, Brenda Lee No. 2 in Billboard Hot 100's First-Ever 'Christmas' Double Up". Billboard. נבדק ב-24 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Johnson, Patrick (21 ביולי 2020). "Future and Lil Uzi Vert Hint at Upcoming Collaboration". Hypebeast. ארכיון מ-24 ביולי 2020. נבדק ב-30 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Tyler Jenke, Lil Uzi Vert Releases New Album ‘Eternal Atake 2’: Stream It Now, Billboard, ‏2024-11-01 (באנגלית אמריקאית)
↑  11 facts you didn’t know about Lil Uzi Vert, DailyRapFacts, ‏2019-06-07 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 1707991621399  BnF: cb181035712 (data)  GND: 1160335532  ICCU: DDSV378118  ISNI: 0000 0005 1360 2577  LCCN: no2017095800  MusicBrainz: 8837b875-3689-4646-b3fd-d8b53815c7a8  RERO: 02-A027713209  SUDOC: 278454321  VIAF: 8343150172732900180007   WorldCat (עם VIAF): 8343150172732900180007
אורי אלגום

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 ביולי 1933 תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  25 באוגוסט 2018 (בגיל 85) ביתן אהרן, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  עד ל-1983
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד הפנימייה הצבאית לפיקוד בחיפה  ראש המחלקה להיסטוריה
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים    מלחמת יום הכיפורים
 תפקידים אזרחיים
 ראש היחידה להיסטוריה במשרד הביטחון, מנהל ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון, יושב ראש האיגוד הישראלי לארכיונאות ולמידע
 
אורי אלגום (29 ביולי 1933 – 25 באוגוסט 2018) היה קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה אשר שימש ראש המחלקה להיסטוריה וכמפקד הפנימייה הצבאית לפיקוד בחיפה. לאחר שחרורו מצה"ל שימש ראש היחידה להיסטוריה במשרד הביטחון, מנהל ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון וכיושב ראש האיגוד הישראלי לארכיונאות ולמידע.
ביוגרפיה

אלגום נולד ב-29 ביולי 1933 בתל אביב. התגייס לנח"ל ועבר לחטיבת גולני, ושימש בתפקידים פיקודיים שונים, בהם מפקד פלוגה וקצין החינוך של בה"ד 1. בשנת 1966 סיים קורס להיסטוריה צבאית באוניברסיטת תל אביב במסגרת שירותו הצבאי. במלחמת ששת הימים שימש כסמג"ד בחזית הירדנית. בשנת 1970 סיים תואר ראשון בפקולטה למדעי הרוח ע"ש לסטר וסאלי אנטין. באותה שנה מונה למפקד הפנימייה הצבאית לפיקוד בחיפה. שימש בתפקיד זה עד יולי 1973. במלחמת יום הכיפורים שימש מפקד גדוד מילואים בחטיבת הנגב.
בשנת 1975 מונה למפקד המחלקה להיסטוריה. במסגרת תפקיד זה עסק בניהול חקר מלחמת יום הכיפורים, וכן בתיעוד מבצע ליטני ופעולות אחרות. בשנת 1981 מונה נסים סלומון להחליפו בתפקיד, אולם המינוי בוטל לאחר שסלומון נכנס לתפקיד ואלגום שב לשמש כראש המחלקה עד שנת 1983. לאחר שלא מונה לתפקיד קצין חינוך ראשי סיים את שירותו הצבאי.
עם שחרורו מצה"ל החל לשמש כראש היחידה להיסטוריה במשרד הביטחון, ולאחר שנתיים וחצי מונה למנהל ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון. בתחילת ינואר 1999 החל לשמש כיושב ראש האיגוד הישראלי לארכיונאות ולמידע, וביולי אותה שנה פרישה לגמלאות. אלגום שימש כיושב ראש האיגוד הישראלי לארכיונאות ולמידע עד שנת 2006.
אלגום היה נשוי לנעמי, ולשניים בן ושתי בנות. התגוררו בביתן אהרן. אלגום נפטר ב-28 באוגוסט 2018, ותרם את גופתו למדע.
מכתביו

אורי אלגום, ‏קרבות חרבת מחאז, מערכות 295-294, 1984
אורי אלגום, חוקר מוסדי וחוקר מורשה, ארכיון 8, 1995, עמ' 83–88
אורי אלגום, מתודת המחקר ההיסטורי-צבאי בן זמננו במערכת הביטחון, ארכיון 10-11, 1999, עמ' 95-105
אורי אלגום, מעמדו ותפקידו של הארכיון בחברה ותרומתו לקהילה, עיונים בארכיונאות 7, 2006, עמ' 10–12
הערות שוליים

↑  מסיימי מחזור ט' באוניברסיטת תל אביב, למרחב, 19 ביוני 1966
↑  רשימת מקבלי תארים ותעודות באוניברסיטת תל אביב - תש"ל, מעריב, 29 ביוני 1970
↑  מרדכי גילת, יותר "אבא" פחות "שוטר", על המשמר, 10 בינואר 1971
↑  בעז זלמנוביץ, הדרך צפונה - מבצע ליטני, צה"ל - המחלקה להיסטוריה, 2023, עמ' 17.
↑  אמנון לורד, מהחווה הסינית לתיק הביטחון, מקור ראשון, 3 באוקטובר 2003
↑  מסיבת פרידה ממנהל ארכיון צה"ל אורי אלגום, ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון, 28 ביולי 1999
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 30156675115733580373   WorldCat (עם VIAF): 30156675115733580373
לאה נאור

| --- | --- |

 לידה:  22 בינואר 1935 (בת 90) י"ח בשבט ה'תרצ"ה המנדט הבריטי הרצליה, פלשתינה (א"י)
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב
 שפות היצירה:  עברית
 תחום כתיבה:  פזמונאות, סיפורת, תרגום, תסריטאות
 סוגה:  ספרות ילדים, פזמונאות, ביוגרפיה
 יצירות בולטות:  זרעים של מסטיק, מקהלה עליזה, קרנבל בנח"ל
 תקופת הפעילות:  מ-1956
 בן או בת זוג:  מרדכי נאור 
 מספר צאצאים:  3 
 פרסים והוקרה:  פרס זאב לספרות ילדים ונוער (1980)  עיטור אנדרסן (1984)  פרס אקו"ם (2014)  פרס רשות השידור (1977)
 http://www.naorlea.co.il
 
לאה נאור (נולדה ב-22 בינואר 1935) היא פזמונאית, סופרת, מתרגמת, מחזאית ותסריטאית ישראלית.
ביוגרפיה

נאור נולדה וגדלה בהרצליה. בנעוריה למדה בבית הספר החקלאי עיינות. שירתה בנח"ל ונמנתה עם מקימי קיבוץ נחל עוז. למדה ספרות כללית באוניברסיטת תל אביב.
היא פרסמה ספרי סיפורת, שירה ומחזות לילדים ולנוער. הייתה היוצרת וכתבה את התסריטים לתוכניות טלוויזיה לילדים, "חג לי", "קרוסלה" ו"סיפורים מהכיס", והשתתפה בכתיבה לתוכניות "פרפר נחמד", "רגע עם דודלי", "בבית של פיסטוק", "מה פתאום?", "שלוש ארבע חמש וחצי" ועוד. תרגמה ספרי ילדים רבים, ובהם סדרה של 35 מספריו של דוקטור סוס.
המחזמר שכתבה, "זרעים של מסטיק" בהלחנת נחום היימן, עובד לאלבום בכיכובה של דליה פרידלנד וילדי בית אלפא, ויצא לאור כספר בספריית פועלים – הקיבוץ המאוחד. הספר זכה למהדורת רבות והוצג על הבמות בגרסאות שונות. תקליט המחזמר זכה בתואר "תקליט זהב" בשנת 1990 וגרסת הדי.וי.די שלו זכתה ל"אלבום זהב" בשנת 2011. השניים – נאור והיימן – חיברו מחזמר נוסף בשם "אנדנדינו", בביצועם של חוה אלברשטיין ואמנון מסקין. יחד עם קובי אושרת כתבה נאור את המחזה המוזיקלי "מה קרה בארץ מי", בהשתתפות חוה אלברשטיין ואברהם מור. המחזה הוצג בשנת 1979 ושוב בשנת 2005. היא עיבדה לטלוויזיה את "אלוף בצלות ואלוף שום" של ח"נ ביאליק, עם לחנים של דובי זלצר.
לאה נאור הרבתה לכתוב ללהקות צבאיות. פזמוניה בוצעו בלהקת הנח"ל, להקת פיקוד המרכז, להקת פיקוד הצפון, להקת פיקוד הדרום וצוותי הווי צבאיים. את הלחנים לשיריה ופזמוניה חיברו המלחינים נורית הירש, מוני אמריליו, נחום היימן, משה וילנסקי, מתי כספי, דובי זלצר, שלום חנוך,  דוד קריבושי, מישה בלכרוביץ, יאיר רוזנבלום, יוסף הדר, מל קלר, סשה ארגוב, יוני רכטר, קובי אושרת ואחרים.
ספרה "בואי אמא" (2006), שתיעד את חיי אמה אסתר מישקובסקי, היווה מחווה לכל דור החלוצות שבנו את הארץ.
זכתה בשורה של פרסים ואותות הוקרה: פרס רשות השידור על תוכניתה "קרוסלה" (1977), פרס זאב לספרות ילדים ונוער על ספרה "מקהלה עליזה" (1980), עיטור אנדרסן לתרגומי מופת על תרגום ספרי ד"ר סוס (1984), תואר יקירת העיר הרצליה (2005), פרס אקו"ם על מכלול כתיבתה לנוער (2014), פרס מפעל חיים על שם דבורה עומר מטעם שרת התרבות והספורט (2014), פרס מפעל חיים מטעם המרכז הישראלי לחדשנות בחינוך (2015) ופרס סאסא סטון לספרות ילדים למפעל חיים (2022).
לאה נאור מתגוררת בהרצליה, נשואה להיסטוריון ד"ר מרדכי נאור, והם הורים לשתי בנות ובן.
יצירותיה > משיריה הנודעים

בלחני נורית הירש:
"איזה ערב יפה"
"אליהו הנביא"'
"האהבה היא פרח"
"הבית של פיסטוק"
"כשקיבלו את התורה"
"מקהלה עליזה"
"פרפר נחמד"
בלחני מוני אמריליו:
"אולי ראיתם את הרוח"
"אל תשתול שושנים"
"למה לא"
"עוד מעט"
"שיר מתוק"
בלחני נחום היימן:
"אדון חרדון המפוזר"
"איך אפשר לישון"
"זרעים של מסטיק"
"יום הולדת מפלסטלינה"
"ימינה שמאלה והלאה"
בלחני משה וילנסקי:
"איזה חג לי"
"בסוכה שלנו"
"סרנדה לעדה"
" "תני לו פרח"
בלחני מתי כספי:
בדיוק בשעה הנכונה"
"הסביבון שלי"
"קרוסלה"
מלחינים נוספים:
לתוכניות הטלוויזיה לילדים:
"בונים סוכה" (לחן: דפנה אילת)
"מה מה תפוח אדמה" (לחן: דובי זלצר)
"מה פתאום" (קשקשתא) (לחן: מישה בלכרוביץ)
"שלוש ארבע חמש וחצי" (לחן:  דוד קריבושי)
ללהקות הצבאיות:
"דבר אל העצים" (לחן: שלום חנוך)
"מה בעצם קרה" (לחן: יוסי הורביץ)
"קרנבל בנח"ל" (לחן: יאיר רוזנבלום)
לפסטיבל הזמר והפזמון:
"בהר הגלבוע" (לחן: יוסף הדר)
"יום אביב חינם" (לחן: דוד מולנר)
לחוה אלברשטיין:
"את כל פלאי הקיץ" (לחן: מל קלר)
לחנים זרים:
"בואי אמא" (לחן: א. קולמנובסקי)
"הלב"- (שירו של מרקו) (לחן: יקוצ'י סקטה)
"חיוכים" (לחן: א. קבארול)
יצירותיה > מספריה

ראשית הקריאה:
"מחבואים" (1986)
"אלעד והטרקטור" (1990)
"היום הראשון הכי קשה" (1988)
"השקט עושה לי חור בראש" (1993)
ספרי ילדים:
"זרעים של מסטיק" (1966, 1989, 2013)
"מקהלה עליזה" (1980, 2015)
"אנדנדינו או: מעשה שמתחיל באליק בליק בום ונגמר בירח" (1983) (יצא גם תקליט בהשתתפות חוה אלברשטיין, אמנון מסקין ומקהלת ילדים)
"לא בכיתי הפעם" (1983)
"אבל אני כזה" (1985)
"הספר הגדול של לאה נאור(הספר בקטלוג ULI)" (1992)
"הסיפור על גן עדן" (1995)
"תיבת נח" (1997)
"בואי אמא" (2004) – רומן ביוגרפי על חיי הוריה
"מרכבה מזהב", לפי ציוריה של תום זיידמן-פרויד, הוצאת אבן חושן, 2013
ביוגרפיות:
"הרופא על הסוס" – סיפורו של ד"ר הלל יפה (1989)
"המשורר" – סיפורו של חיים נחמן ביאליק (1991)
"מלך הילדים" – סיפורו של לוין קיפניס (2008)
"צייד הצבעים" – סיפורו של נחום גוטמן (2012)
מחזות זמר
אלוף בצלות ואלוף שום, בעקבות חיים נחמן ביאליק
"זרעים של מסטיק"
שירה
"ימים מלאים" הוצאת מחברות לספרות, 1963
"חיוכים" הוצאת שער הרצליה, 2015
"מלה טובה" הוצאת שער הרצליה, 2022
תרגומים
"חתול תעלול" "רחוב תות, סיפור לא פשוט" ועוד למעלה מ-30 מספרי דוקטור סוס
"סיפורי ככה זה" מאת רודיארד קיפלינג
"שירים עליזים וחרוזים פוחזים" מאת רואלד דאל
"הקטר הכחול שיכול" מאת ווֹטי פייפר
"אמילי – מבחר משיריה של אמילי דיקינסון"
"תני לו פרח - מבחר תרגומי שירה מן השפה האנגלית", הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2018
ביאורים

↑  על סיפור לידתה, והבחירה בשמה לאה, ראו בקישור לבלוג של מכון גנזים (שם נמצא גם ארכיונה האישי) כאן.
הערות שוליים

↑  עץ הברוש, באתר האינטרנט של לאה נאור
↑  יותם שווימר, "מרכבה מזהב": לאייר את המאה הקודמת, באתר ynet, 8 בינואר 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007463147405171  BnF: cb146281789 (data)  GND: 1212209184  ISNI: 0000 0000 6658 4820  LCCN: n85105207  MusicBrainz: 180399df-7895-4e87-884a-09624f3669ec  VIAF: 59340657   WorldCat (עם VIAF): 59340657 
לאה ומרדכי נאור, דצמבר 2019
מילות השיר של לאה נאור "כדאי ללמוד מן הפרחים" בגרפיטי על ספסל בראש צורים
טריכוטומיה

טריכוטומיה (משילוב בין יוונית ולטינית Trichaotomia) היא חלוקה ממצה ומוציאה של קבוצה לשלוש תת-קבוצות משלימות. כלומר, כל איבר שהיה חבר בקבוצה המקורית יהיה חבר באחת משלוש תת-הקבוצות החדשות, ושום איבר לא יהיה חבר בשלוש הקבוצות. משתמשים בטריכוטומיה כדי להעצים הבדל בין שלוש קבוצות, או על מנת לכלול בקבוצה שלישית איברים שלא יכולים להיות בשתי קבוצות משלימות או לסירוגין איברים הנמצאים בשתי קבוצות דיכוטומיות גם יחד, לעיתים החלוקה הזו היא לא חד-משמעית.
אטימולוגיה

המונח טריכוטומיה נגזר מהמונח דיכוטומיה, אשר ביוונית, שפירושו "חלוק" dich - צורה של "dicha", שפירושה "לשניים"; tomia - פירושו גזירה, חתיכה או חלוקה של דבר.
בלטינית קידומת "טרי" מייצגת את המספר שלוש, לפיכך על פי היגיון זה המונח טריכוטומיה הוא חלוקה ל-3 קבוצות משלימות.
דוגמאות > טריכוטומיה כמתן תשובה שלישית למונח שאינו דיכוטומי בצורה מלאה

למשל כאשר ישנה קבוצה שלישית בין שני ניגודים קיצוניים במהותם (או איחוד של שני הניגודים) כמו למשל: שחור לבן ואפור, חיובי שלילי ונייטרלי, עבר עתיד והווה.
בניתוח באמצעות רגרסיה, משתנה דמוי-דמה הוא משתנה טריכוטומי המייצג מאפיין מסוים, המקבל רק את הערכים 1 (המעיד על קיום המאפיין), 1- (המעיד על אי-קיום המאפיין) ו-0 (המעיד על אי הידיעה אם המאפיין קיים או שאינו קיים).
דוגמאות > בטבע

ניתן לחלק בצורה דיכוטומית שאינה נכונה את כל בעלי החיים לבעלי חיים יבשתיים ובעלי חיים מימיים אך ישנה קבוצה שלישית שהיא בעלי חיים החיים הן במים והן מחוץ למים (כמו דו-חיים למשל) לכן חלוקה טריכוטומית תהיה נכונה ומדויקת יותר
ישנן חיות האוכלות רק בשר (קרניבוריות), חיות האוכלות רק צמחים (הרביבורים) וגם חיות שהן אוכלות כל (אומניבוריות) כמו למשל האדם.
דוגמאות > בפוליטיקה

כאשר קיימת דעה פוליטית רווחת, לדעה יש מתנגדים ותומכים אך ישנם גם אנשים אשר נייטרלים בהקשר לדעה.
נהוג לחלק את הפוליטיקה הישראלית בצורה דיכוטומית שאינה נכונה לשתי קבוצות אידאולוגיות: ימין ושמאל אך הלכה למעשה בפוליטיקה הישראלית ישנה גם קבוצה שלישית אשר אינה נכללת בשתי הקבוצות האחרות ועל כן עדיף לחלק את הפוליטיקה הישראלית דווקא לשלוש קבוצות אידאולוגיות: ימין, שמאל ומרכז.
בהצבעות בכנסת, כל ח"כ יכול לבחור אם הוא משתייך לאחת משלוש קבוצות טריכוטומיות באשר לכל הצבעה או הצעת חוק: בעד נגד ונמנע. ישנה חשיבות מהותית באפשרות של ח"כ להימנע בהצבעתו מכיוון שאפשרות זו עשויה להשפיע על אופן תוצאות ההצבעה במידה והיו כוללים בטעות את הנמנעים יחד עם אלה שבעד ההצעה או יחד עם אלה שנגד ההצעה בעוד הלכה למעשה הנמנעים הם קבוצה נפרדת (לצורך היגיון זה, ח"כ שאינו נכח בהצעה נחשב כנמנע גם הוא)
דוגמאות > במדע

הלכה למעשה כל דבר מדעי או טענה מדעית היא טריכוטומית במהותה שכן אם נבדקה אפשר לאשר או לפסול את הטענה המדעית ואם היא אינה נבדקה אין לדעת אם היא נכונה או לא ועל כן ניתן להגיד שכל טענה מדעית היא נכונה, שגויה או שעדיין לא נבדקה (כולל הטענות המדעיות שלא ניתן לבדוק).
בכימיה כל חלקיק מטען חשמלי הוא חיובי, שלילי או נטרלי (פרוטון בעל מטען חיובי, אלקטרון בעל מטען שלילי ואילו ניטרון בעל מטען נייטרלי).
דוגמאות > במתמטיקה

לא ניתן לחלק את כל המספרים לשתי קבוצות דיכוטומיות של מספרים חיוביים ומספרים שליליים מכיוון שהמספר 0 הוא נייטרלי שאינו מתאים לאף אחת מהקבוצות ולכן המספר 0 דורש קבוצה משל עצמו, ויש לחלק את המספרים לשלוש קבוצות טריכוטומיות: מספרים חיוביים, מספרים שליליים ומספר נייטרלי.
כאשר מחשבים הסתברות מסוימת ישנה אפשרות שההסתברות של תרחיש מסוים אינה ניתנת לחישוב ולכן אי אפשר להגדיר אותה מספרית (בגלל פרמטר שאינו ספיר או שאינו ידוע), בנוסף לכך בהסתברות יש חלוקה בסיסית לשלוש קבוצות טריכוטומיות כאשר תרחיש מסוים יתרחש בוודאות (למשל שזריקת קובייה תציג מספר בין 1–6), תרחיש נוסף בוודאות לא יתרחש (למשל שקוביית משחק תראה את הספרה 7) ותרחיש שלישי שבו ההסתברות אינה 0 ואינה 1 אלא מספר כלשהו בין 0 ל1 (למשל הסיכוי שבהטלת מטבע הצד העליון של המטבע יהיה פלי, סיכוי של ½).
דוגמאות > בספורט

בהקשר לקבוצות ספורט ישנה שלוש קבוצות של אנשים, אוהדי הקבוצה, אוהדי הקבוצה היריבה ואנשים אשר נייטרלים בנוגע לקבוצה (או שאינם מביעים דעה).
בכדורגל, לכל משחק יש שלושה תרחישי סיום שונים שהם: ניצחון, הפסד ותיקו, כאשר בשיטת הניקוד בטבלה ניצחון מקנה 3 נקודות, הפסד מקנה 0 נקודות ואילו תיקו מקנה נקודה אחת (ויש חשיבות להפרדה בין תוצאת ההפסד לתוצאת התיקו). כאשר משחקים בטורניר בשיטת הגביע תוצאת תיקו לאחר 90 דקות גוררת הארכה ולאחר מכן תוצאת תיקו נוספת גוררת גם בעיטות הכרעה (פנדלים) ועל כן משחק שכזה הוא דיכוטומי ולא טריכוטומי מכיוון שיש בו רק 2 תרחישים: ניצחון או הפסד.
ראו גם

דיכוטומיה
הערות שוליים

↑  {{{מחבר}}}, דיכוטומיה, 2018-08-21
יעל שאלתיאלי

יעל שאלתיאלי (נולדה ב-1 בפברואר 1946) היא יו"ר הוועד המנהל של סמינר הקיבוצים. קודם לכן כיהנה כמנכ"לית משרד החקלאות ופיתוח הכפר, כמנכ"לית קרן קיימת לישראל וכראש המועצה האזורית בקעת בית שאן.