יוליאנוס הכופר
הערות שוליים

↑  Alexander Demandt Die Spätantike: römische Geschichte von Diocletian bis Justinian, 284–565 C.H.Beck, 2007 page 134 מצוטט ב-A companion to Julian the Apostate Leiden; Boston: Brill, [2020] page 2
↑  קיסר הוא תואר של שליט משנה בתקופה זו, המשרת תחת אוגוסטוס; אין מקבילה ברורה בעברית לתואר זה
↑  J. G. A. Pocock. Barbarism and Religion "Barbarism: Triumph in the West". Volume Six page 147 Cambridge University Press 2015
↑  נועם פלאי "בית המקדש של יוליאנוס הכופר" 2017, קולמוס .
↑  Stephen Williams. Diocletian and the Roman Recovery (Roman Imperial Biographies) Routledge 1996 page 197
↑  משה עמית, תולדות הקיסרות הרומית, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 2002 עמוד 800
↑  משה עמית, תולדות הקיסרות הרומית, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 2002 עמוד 874–876
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 2–4
1 2  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 46
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 47–48
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 24–25
1 2  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 29
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 40
↑  Elton, Hugh. Warfare in Roman Europe AD 350–425. New York: Oxford University Press, 1996. page 255
↑  John F. Drinkwater. The Alamanni and Rome 213–496. Oxford: Oxford University Press, 2007 page 239
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 49–50
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 54
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 55–56
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 55
↑  David potter Emperors of Rome: The Story of Imperial Rome from Julius Caesar to the Last Empero Quercus 2013 chapter 4 part 1 page 27
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 57–58
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 60
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 62
1 2  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 63
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 64
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 65
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 66
↑  M. Stern, GLAJJ, Vol.2, p. 549–550: Ad Arsacium Archiereum Galatiae, No. 84a, p. 430B-D. מתוך מכתב שנכתב ככל הנראה ביולי 362, עם הגעתו לאנטיוכיה. המכתב נשמר בהיסטוריה של סוזומנוס, ספר 5, פרק 16, סעיף 5.
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 68
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 69–70
1 2 3  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 72
1 2  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 73
↑  The Cambridge Ancient History. The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 73–74
↑  The Cambridge Ancient History: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 72
↑  Tony Jaques Dictionary of Battles and Sieges: A Guide to 8,500 Battles from Antiquity Through the Twenty-first Century vol 2 page 618
↑  David potter Emperors of Rome: The Story of Imperial Rome from Julius Caesar to the Last Emperors. Quercus 2013 chapter 4 part 1 page 258
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 75
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 77
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 78
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 79
↑  H. C. Teitler, The Last Pagan Emperor: Julian the Apostate and the War against Christianity, Oxford University Press, 2017 pp 125–132
↑  The Cambridge Ancient History. Volume 13: The Late Empire, AD 337–425 Edited by Averil Cameron, University of Oxford, Peter Garnsey, University of Cambridge page 80
↑  קירילוס האלכסנדרוני, נגד יוליאנוס (באנגלית)
↑  M. Stern, GLAJJ, Vol.2, p. 502
↑  Ad Theodorum, 453C-454B; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, עמ' 75 (תרגום מאנגלית: להד לזר).
↑  ראו: הברית החדשה, הבשורה על־פי מרקוס, פרק י"ג, פסוק 2: "הֲרָאִיתָ אֶת־הַבִּנְיָנִים הַגְּדוֹלִים הָאֵלֶּה לֹא־תִּשָּׁאֵר אֶבֶן עַל־אֶבֶן אֲשֶׁר לֹא תִתְפָּרָק".
↑  יוסף גייגר, "המרד בימי גאלוס ופרשת בנין הבית בימי יוליאנוס". בתוך: ארץ ישראל מחורבן בית שני ועד הכיבוש המוסלמי. עורכים: צ' ברס ואחרים ירושלים 1982 עמודים 208–212
↑  Wiemer, Hans-Ulrich, Rebenich, Stefan, editors. A companion to Julian the Apostate Leiden; Boston: Brill, [2020] page 5
↑  יוסף גייגר, "המרד בימי גאלוס ופרשת בנין הבית בימי יוליאנוס". בתוך: ארץ ישראל מחורבן בית שני ועד הכיבוש המוסלמי. עורכים: צ' ברס ואחרים ירושלים 1982 עמודים 213–217
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת מעשר שני,  פרק ה', הלכה ב' [נו ע"א].
↑  קהלת רבה, ט, י.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת נדרים,  פרק ג', הלכה ב' [לז ע"ד].
↑  M. Stern, GLAJJ, Vol.2, p. 511
↑  Edward Gibbon, "The History of the Decline and Fall of the Roman Empire", vol. 2, Chapter 19, note 39
↑  Timothy Barnes, "Ammianus Marcellinus and the Representation of Historical Reality" (1998), page 123
↑  H. C. Teitler. The Last Pagan Emperor: Julian the Apostate and the War against Christianity Oxford University Press; (2017) chapter 1 page 13
↑  Alexander Demandt Die Spätantike: römische Geschichte von Diocletian bis Justinian, 284–565 C.H.Beck, 2007 page 134 מצוטט ב-A companion to Julian the Apostate Leiden ; Boston : Brill, [2020] page2
↑  Wiemer, Hans-Ulrich, Rebenich, Stefan, editors. A companion to Julian the Apostate Leiden; Boston: Brill, [2020] page 6
↑  Sebastian Schmidt-Hofner Reform, Routine, and Propaganda: Julian the Lawgiver in A companion to Julian the Apostate / by Stefan Rebenich, Hans-Ulrich Wiemer. Boston : Brill, [2020] pp 124–170
↑  Heinz-Günther Nesselrath Julian’s Philosophical Writings in A companion to Julian the Apostate / by Stefan Rebenich, Hans-Ulrich Wiemer. Boston : Brill, [2020] pp 38–60
↑  Wiemer, Hans-Ulrich, Rebenich, Stefan, editors. A companion to Julian the Apostate Leiden; Boston: Brill, [2020] pp 2–3
↑  השמצה, עלילת דברים מאתר ויקימילון
↑  Wiemer, Hans-Ulrich, Rebenich, Stefan, editors. A companion to Julian the Apostate Leiden; Boston: Brill, [2020] page 15
↑  Desaint & Saillant, 1746 Life of Emperor Julian Jean-Philippe-René de La Bletterie באתר "google books"
↑  J. G. A. Pocock. Barbarism and Religion "Barbarism: Triumph in the West". Volume Six Cambridge University Press 2015 pp 148–149
↑  Wiemer, Hans-Ulrich, Rebenich, Stefan, editors. A companion to Julian the Apostate Leiden; Boston: Brill, [2020] page 14
↑  Wiemer, Hans-Ulrich, Rebenich, Stefan, editors. A companion to Julian the Apostate Leiden; Boston: Brill, [2020] pp 15–16
↑  Wiemer, Hans-Ulrich, Rebenich, Stefan, editors. A companion to Julian the Apostate Leiden; Boston: Brill, [2020] pp 17–18
1 2  Wiemer, Hans-Ulrich, Rebenich, Stefan, editors. A companion to Julian the Apostate Leiden; Boston: Brill, [2020] page 19
↑  Jones, Arnold Hugh Martin, The Later Roman Empire, 284–602: A Social, Economic and Administrative Survey (Baltimore: Johns Hopkins University, 1986), p. 136.
↑  Glen Warren Bowersock Julian the Apostate Classical life and letters Harvard University Press, 1997 page 20
↑  Wiemer, Hans-Ulrich, Rebenich, Stefan, editors. A companion to Julian the Apostate Leiden; Boston: Brill, [2020] pp 26–27
↑  Nulle, Stebelton H. “Julian and the Men of Letters.” The Classical Journal, vol. 54, no. 6, The Classical Association of the Middle West and South, 1959, pp. 257–266, http://www.jstor.org/stable/3294141.
↑  Perovic, Sanja. Review of Les Œuvres complètes de Voltaire, 45B: Œuvres de 1753–1757 (II): Mélanges de 1756. French Studies: A Quarterly Review, vol. 66 no. 2, 2012, p. 242. Project MUSE
↑  Alexandre Kojève – The Emperor Julian and His Art of Writing
↑  Cropsey, Joseph Ancients and moderns; essays on the tradition of political philosophy in honor of Leo Strauss. New York, Basic Books [1964]
↑  Wiemer, Hans-Ulrich, Rebenich, Stefan, editors. A companion to Julian the Apostate Leiden; Boston: Brill, [2020] page 4
↑  Manuel, Frank E. “A Requiem for Karl Marx.” Daedalus 121, no. 2 (1992): 1–19. http://www.jstor.org/stable/20025430.
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| קיסרי רומא |
| --- | --- | --- |
| תקופת הפרינקיפט | אוגוסטוס קיסר • טיבריוס קיסר • קליגולה • קלאודיוס קיסר • נירון קיסר • גלבה • אותו • ויטליוס • אספסיאנוס • טיטוס • דומיטיאנוס • נרווה • טראיאנוס • אדריאנוס • אנטונינוס פיוס • לוקיוס ורוס • מרקוס אורליוס • קומודוס • פרטינקס • דידיוס יוליאנוס • ספטימיוס סוורוס • קרקלה (עם גטה) • מקרינוס • אלאגבאלוס • אלכסנדר סוורוס |  |
| תקופת משבר המאה השלישית | מקסימינוס תראקס • גורדיאנוס הראשון עם גורדיאנוס השני • פופיאנוס ובלבינוס • גורדיאנוס השלישי • פיליפוס הערבי • דקיוס עם הרניוס אטרוסקוס • טרבוניאנוס גאלוס עם הוסטיליאנוס • טרבוניאנוס גאלוס עם וולוסיאנוס • איימליאנוס • ולריאנוס עם גליאנוס • גליאנוס • קלאודיוס השני גותיקוס • קווינטילוס • אורליאנוס • טקיטוס • פלוריאנוס • פרובוס • קארוס • קארינוס עם נומריאנוס |  |
| תקופת הדומינט | דיוקלטיאנוס עם מקסימיאנוס • קונסטנטיוס כלורוס • גלריוס • פלביוס ולריוס סוורוס • מקסימינוס דאיה • מקסנטיוס • ליקיניוס • קונסטנטינוס "הגדול" • קונסטנטיוס השני עם קונסטנס ועם קונסטנטינוס השני • יוליאנוס • יוביאנוס • ולנטיניאנוס הראשון עם ואלנס • גרטיאנוס עם ולנטיניאנוס השני • תאודוסיוס הראשון |  |
האימפריה הרומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309542205171  PLWABN: 9810662086805606  BIBSYS: 90137776  BNC: 000081073  BNE: XX1051260  BnF: cb121721673 (data)  CANTIC: a10878099  CiNii: DA0131112X  GND: 118558684  ICCU: CFIV051834  ISNI: 0000 0001 2134 5428  LCCN: n79067875  LNB: 000105493  NDL: 00620907  NKC: jn19990003922  NLA: 35799227  NLG: 19252  NSK: 000294965  NTA: 06766668X  RERO: 02-A000095969  SELIBR: 65361  SNAC: w6vf0182  SUDOC: 028722620  TePapa: 68684  Trove: 1092646  VcBA: 495/19103  VIAF: 57406701   WorldCat (עם VIAF): 57406701 
מפת המערכה של יוליאנוס בפרס 362–363
יוליאנוס מול חומות קטסיפון. דף מכתב יד מהמאה ה-11
מרקוריוס הקדוש קוטל את יוליאנוס. ציור קיר בכנסיית בית מרקוריוס באתיופיה.
גאורגיוס הקדוש עומד לצד מרקוריוס הקדוש שהורג את יוליאנוס. ציור קיר מהמאה ה-16 של מיכאל דמשקינוס (אנ').
מרקוריוס הקדוש הורג את יוליאנוס. ציור קיר מהמאה ה-18 של האמן המצרי יוהנה אל ארמני (אנ').
עטיפת הספר "יוליאנוס" מאת גור וידאל