stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרן מתושלח
היסטוריה

הרעיון של "קרן מתושלח" על מטרותיה וחלק משיטות הפעולה כפי שאומצו על ידי מייסדי הקרן הופיע לראשונה בספרו של רוברט היינליין בני מתושלח (1958).

דוקטור אוברי דה גריי (נולד ב-1963) הוא סופר וחוקר הזדקנות בריטי ואילו דייוויד גובל (נולד ב-1952) הוא סופר ויזם אמריקאי מצליח. השניים נפגשו לראשונה אונליין, ב-2000, השנה בה קיבל אוברי דה גריי את הדוקטורט שלו מאוניברסיטת קיימברידג', ויחדיו הם ייסדו את קרן מתושלח.
שלוש שנים אחר כך ייסדה הקרן את "פרס מתושלח" - Mprize, שהוא הפרס הכספי העיקרי שמחלקת היום הקרן, לחוקרים בשני תחומים שונים - אריכות ימים (Longevity), והצערה או חידוש נעורים (Rejuvenation).
ב-2009 עזב דה גריי את הקרן, לצורך הקמת קרן נפרדת משלו - SENS (Strategies for Engineered Negligible Senescence) Foundation (הקרן לעצירת ההזדקנות או הקרן לקידום ביוטכנולוגיות לחידוש הנעורים) (מילולית: קרן לאסטרטגיות ליצירת הזדקנות זניחה) וכשנה אחר כך, באפריל 2010 הכריזה הקרן על פרס נוסף מטעמה, NewOrgan Prize, שיינתן לחוקר הראשון שיצליח לשכפל מתאי גופו של חולה כלשהו, איבר חדש ולהשתיל אותו בחזרה, בגופו של אותו חולה, כך שהוא יתפקד באופן מלא.
הקרן כיום

מקום מושבה של קרן מתושלח הוא בעיירה ספרינגפילד, שבוירג'יניה, סמוך לוושינגטון הבירה. מנכ"ל הקרן הוא דייוויד גובל, שנותר מבין שני המייסדים, ולצידו פועלת הנהלה מייעצת וכן מועצה מדעית. אחד משני היושבי ראש של המועצה המדעית הוא פרופסור אנדריי ברטקה מאוניברסיטת דרום אילינוי, שהצליח ב-2003 לגדל במעבדתו את העכבר שהאריך ימים יותר מכל עכבר אחר בעולם, עד היום. עכבר מסוג זה הוא בדרך כלל בעל תוחלת חיים של כשנתיים - שלוש ואילו ברטקה הצליח לגדל עכבר זה עד גיל חמש בערך, דהיינו, להכפיל את משך חייו. ב-2009 קיבל ברטקה מהסוכנות הפדרלית האמריקאית NIH - המכונים הלאומיים לבריאות מענק של 8.6 מיליון דולר לחקר השפעות הורמון הגדילה על ההזדקנות ואריכות הימים. היושב ראש השני של המועצה המדעית של הקרן הוא פרופסור קרייג קוני, מאוניברסיטת ארקנסו, המתמחה באפיגנטיקה.
על פי דיווחי הקרן לשנת 2012 היקף התרומות הכלליות שקיבלה (בפועל ובהתחייבויות לתרום) עומד על מעל 4.2 מיליון דולר ובנוסף לכך קיבלה בפועל ובהתחייבויות לתרום סך של כ-3.6 מיליון דולר לצורך פרס מתושלח באופן ספציפי.
ראו גם

רונלד דה פיניו
סינתיה קניון
טלומר
טלומראז
גבול הייפליק
תאי גזע
חיי נצח
רפמיצין
מתושלח
מעיין הנעורים
הערות שוליים

↑  מטרותיה של קרן מתושלח, באתר הקרן
↑  על "פרס מתושלח", באתר קרן מתושלח
↑  אתר קרן SENS
↑  על "פרס האיבר החדש", באתר קרן מתושלח
↑  "העכבר הזקן ביותר בעולם", באתר אוניברסיטת דרום אילינוי
↑  Funding, באתר הקרן
יעל רונן (משפטנית)

| --- | --- |

 לידה:  1968 (בת 57 בערך) ירושלים, ישראל 
 ענף מדעי:  משפטים
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית, ירושלים אוניברסיטת קיימברידג', אנגליה
 מוסדות:  המרכז האקדמי שערי מדע ומשפט  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
יעל רונן (נולדה ב-1968) היא פרופסור חבר בבית הספר למשפטים של המרכז האקדמי שערי מדע ומשפט בהוד השרון. היא מומחית למשפט בין-לאומי פומבי, ועוסקת בעיקר בתחומי סטטוס טריטוריאלי, זכויות אדם, דיני כיבוש ומעמדם של שחקנים שאינם מדינות. בנוסף לכך היא עוסקת במשפט בין-לאומי פרטי.
ביוגרפיה

רונן נולדה וגדלה בירושלים. היא למדה בבית ספר בית חינוך תיכון עירוני ג'. את שירותה הצבאי עשתה כפקידה בבית המשפט הצבאי ברמאללה.
בשנת 1992 היא סיימה את לימודיה לתואר ראשון במשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. במהלך לימודיה זכתה בפרס אוברלנדר לתלמיד (ה) מצטיינ (ת) במשפט בין-לאומי פומבי וכן במלגות לתלמידים מצטיינים. ב-1996 היא סיימה בהצטיינות לימודי תואר שני בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים.
רונן התמחתה במשך חצי שנה במחלקה הבין-לאומית בפרקליטות המדינה (העוסקת בהסגרה ובעזרה משפטית למדינות זרות) ובמשך שנה באגף משפט במשרד החוץ. היא הוסמכה כעורכת דין בשנת 1993, ומיד בתום תקופת ההתמחות החלה את הכשרתה כצוערת בקורס הצוערים של משרד החוץ.
ב-1994, בתום תקופת הצוערות, הוצבה באגף משפט במשרד החוץ, שם עבדה עד 1998. במהלך תקופה זו, בה ניהל משרד החוץ את תהליך השלום עם הפלסטינים ואת המשא ומתן על הסכמי אוסלו, הייתה רונן מרכזת המשלחת הישראלית למשא ומתן וחברה בצוות המשא ומתן על הבחירות לרשות הפלסטינית (שהתקיימו בינואר 1996). לאחר חתימת הסכם הביניים (בספטמבר 1995) מונתה לאחראית על נושא זכויות אדם באגף משפט במשרד החוץ. במקביל שירתה כיועצת המשפטית למשלחת הישראלית (שבראשה עמד ד"ר יוסף הדס) לוועדה המרובעת בנושא עקורי 1967. כמו כן כיהנה כיועצת המשפטית לנציגות ישראל לאו"ם במהלך מושבי העצרת הכללית בשנים 1996 ו-1997. ב-1998 מונתה רונן לדוברת שגרירות ישראל בניו דלהי, הודו ואחראית על קשרים עם התקשורת.
ביוגרפיה > אקדמיה

ב-2000 פרשה רונן משירות החוץ ופנתה לעבודה אקדמית. היא עבדה כעוזרת מחקר לפרופ' דוד קרצמר וכמרכזת מחקר בהנחית פרופ' רות הלפרין-קדרי ופרופ' רינה בוגוש בנושא מגדר וגישור לגירושין. מאמרן המסכם את מחקרן צוטט בפסיקת בית המשפט העליון.
בשנים 2002–2005 למדה לדוקטורט באוניברסיטת קיימברידג' בהנחייתו של פרופ' ג'יימס קרופורד. עם שובה לארץ ב-2005 החלה רונן ללמד משפט בין-לאומי פומבי ומשפט בין-לאומי פרטי בקריה האקדמית אונו. ב-2008 קבלה מלגת פוסט-דוקטורט (ע"ש אנג'ל) במרכז מינרבה לזכויות אדם באוניברסיטה העברית בירושלים, ומאז תום שנת המלגה היא עמיתת מחקר במרכז. ב-2009 החלה רונן ללמד במרכז האקדמי שערי מדע ומשפט ומאז 2010 היא חברת סגל קבוע במוסד. ב-2011 קודמה על ידי המועצה להשכלה גבוהה לדרגת מרצה בכירה ובשנת 2014 קודמה על ידי המועצה להשכלה גבוהה לדרגת פרופסור חבר.
רונן מלמדת משפט בין-לאומי פומבי ופרטי, קורסים בנושאי זכויות אדם, משפט בין-לאומי פלילי, היבטים משפטיים של הסכסוך הישראלי-פלסטיני. בשנים 2012–2015 היא כיהנה כעורכת כתב העת "שערי משפט". בנוסף לכך היא מלמדת באוניברסיטה העברית בירושלים ובמוסדות אקדמיים נוספים. מאז 2008 רונן היא העורכת האקדמית של כתב העת Israel Law Review. כתב העת מתמחה בסוגיות של זכויות אדם, משפט בין-לאומי וציבורי, ובמיוחד בנושאי קונפליקטים משפטיים רלוונטיים לישראל. היא העורכת של הבלוג שיח.זכויות@מינרבה, המתפרסם על ידי מרכז מינרבה לזכויות אדם באוניברסיטה העברית בירושלים.
רונן מרצה בקביעות בהשתלמויות של הצלב האדום והאגודה לזכויות האזרח בישראל ובהדרכות לסטודנטים המשתתפים בתחרויות הבין-לאומיות על משפט הומניטרי, וכן בהשתלמויות של שירות המדינה, בפרקליטות הצבאית ועוד. היא עמיתה בפורום לחשיבה אזורית. רונן חברה בפורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה, הפועל נגד שינויי המשטר שהוצעו במערכת המשפט בשנת 2023.
מחקריה

עבודת הדוקטורט של רונן, בנושא "סיומם של משטרים בלתי חוקיים על פי המשפט הבינלאומי", עסקה במתח שבין היעדר תוקף של הכרזות עצמאות וסיפוחים בלתי חוקיים על פי המשפט הבין-לאומי לבין הצורך להבטיח יציבות והמשכיות במשפט הבין-לאומי ומבחינת זכויות אדם בפרט. עבודתה הסתמכה על הפרקטיקה בעת המעבר לעצמאות של זימבבואה ב-1980, נמיביה ב-1990, המדינות הבלטיות ב-1991, ומזרח טימור ב-2002, בתום האפרטהייד והיעלמות מדינות החסות (הבנטוסטאנים) בדרום אפריקה, ובתוכנית לאיחוד צפון קפריסין עם דרום האי. הדוקטורט התפרסם כספר בהוצאת Cambridge University Press בשנת 2011. מאמר המבוסס על העבודה זכה בפרס למאמר המצטיין ביובל ה-25 של כתב העת הנורדי לזכויות אדם.
מחקריה של יעל רונן מתמקדים באופן שבו תחומי משפט שונים – זכויות אדם, משפט הומניטרי, משפט בין-לאומי פלילי – חלים ביחס לשחקנים במשפט הבין-לאומי שאינם מדינות, כגון מעין-מדינות, ולמצבים שאינם מצבי ריבונות, כמו כיבוש או טענות ריבונות שאינן מוכרות. מאמרה בנושא "המדינה", נזכר בפסיקת בית המשפט המחוזי. רונן כתבה מספר מאמרים בנוגע להשלכות של הצעדים של הפלסטינים ושל הרשות הפלסטינית לקראת הכרה בין-לאומית במדינה, בין היתר מבחינת אחריותם על פי דיני זכויות אדם, וסמכות בית הדין הפלילי הקבוע בנוגע למעשים שבוצעו בשטח שהפלסטינים טוענים לגביו שהוא "מדינת" פלסטין. עבודתה של רונן עוסקת גם בהיבטים שונים של אחריותה וכוחה של מדינת ישראל ביחס לשטח. מאמרה בנושא תחולתו של חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו נזכר בפסיקת בית המשפט העליון בפסק דין בנוגע לתפיסת מקרקעין פלסטינים פרטיים על מנת להקים מגורי ארעי למפוני עמונה ב"עמונה צפון".
בנוסף לכך, עסקה רונן בעבודתם של בתי דין בין-לאומיים, בכתיבה משותפת עם פרופ' שבתאי רוזן על הפרקטיקה של בית הדין הבין-לאומי בהאג (ICJ) ומחקרם על עבודתם של בתי הדין הפליליים הבין-לאומיים וכן של מסגרות מדינתיות שהוקמו בעקבות המלחמה ביוגוסלביה, וכן ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו ובמזרח טימור.
תחום נוסף שבו היא עוסקת הוא מעמדם של תושבי מזרח ירושלים במסגרת המשפט הישראלי, בעיקר בהקשר של מעמדם כתושבים שאינם אזרחים.
מבחר פרסומים > ספרים

אמנון רמון בהשתתפות יעל רונן, "תושבים, לא אזרחים: ישראל וערביי מזרח ירושלים", 2017-1967 (מכון ירושלים למחקרי מדיניות, 2017)
רובי סיבל ויעל רונן, "משפט בינלאומי" (מהדורה שלישית, נבו 2016)
David Kretzmer and Yaël Ronen, The Occupation of Justice (Oxford University Press, 2nd ed, 2021)
Yaël Ronen, Transition from Illegal Regimes under International Law (Cambridge University Press 2011)
Yaël Ronen, The Iran Nuclear Issue (Hart 2010).
Shabtai Rosenne and Yaël Ronen, The Law and Practice of the International Court, 1920-2005, vol 1 (4th edn, Brill 2006)
מבחר פרסומים > מאמרים נבחרים בעברית

"ירושלים דיבורים סביבה לה" בספר הפרשנות של חוק יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי יובל שני וידידיה צ' שטרן עורכים (המכון הישראלי לדמוקרטיה 2023)
"פני הלכת עווד – לאן? מעמדם של תושבי מזרח ירושלים הפלסטינים" בספר רות לפידות (יובל שני והילי מודריק-אבן חן, עורכים, נבו 2020) 97–115
"ניסיונות חד-צדדיים לשינוי מעמד השטחים בצל הסכם הביניים" ב-25 שנה ל"תהליך אוסלו"- ציון דרך בניסיונות ליישוב הסכסוך הישראלי-פלסטיני (אפרים לביא, יעל רונן והנרי פישמן, עורכים, כרמל 2019)
"משילות חלולה: מערכת החינוך במזרח ירושלים", משפט וממשל יט (2017)
"המדינה", ברובי סיבל ויעל רונן (עורכים), משפט בינלאומי (המכון למחקרי חקיקה ולמשפט השוואתי ע"ש הרי ומיכאל סאקר, האוניברסיטה העברית בירושלים, הפקולטה למשפטים, נבו, מהדורה שלישית, תשע"ו-2016)
תחולתו של חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו בגדה המערבית, שערי משפט ז, תשע"ד 149
המשפט הבין-לאומי ושאלת זכותם של מתנחלים להישאר בשטח לאחר העברת השליטה בו: מתנחלים בגדה המערבית, בצפון קפריסין ובמדינות הבלטיות, משפט וממשל י"ג, תשע"א 49
מבחר פרסומים > מאמרים נבחרים באנגלית

The Right to be Erased and War Crimes’ in Russell Buchan and Asaf Lubin (eds), The Rights to Privacy and Data Protection in Armed Conflict (CCDCOE 2022)
‘International Human Rights Aspects of Repatriating Israeli Settlers from the West Bank’ in Omer Bartov (ed), Israel-Palestine: Lands and Peoples 78-100 (Berghahn Books 2021)
‘Responsibility of Businesses operating in the Israeli Settlements in the West Bank’ in Joseph E David, Yaël Ronen, Yuval Shany and JHH Weiler (eds), Strengthening Human Rights Protections in Geneva, Israel, the West Bank and Beyond (Cambridge University Press 2021)
‘On Prisoners, Family Rights and Collective Punishment: The Namnam Case’ (2019), 914 International Review of the Red Cross (2021)
‘Palestine in the ICC: Statehood and the Right to Self-determination in the Absence of Effective Control’, 18 Journal of International Criminal Justice’ 947-966 (2020)
‘Taking the Settlements to the ICC? Substantive Issues’ 111 AJIL Unbound 57-61 (2017)
‘Israel, Palestine and the ICC — Territory Uncharted but Not Unknown’ (2014) 12 Journal of International Criminal Justice 7
‘Human Rights Obligations of Territorial Non-State Actors’ (2013) 46 Cornell International Law Journal 21
(with Amir Paz-Fuchs) ‘Occupational Hazards: Labor Law in the Occupied Territories’ (2012) 30 Berkeley Journal of International Law
‘ICC Jurisdiction over Acts Committed in the Gaza Strip’ (2010) 8 Journal of International Criminal Justice 3
‘Avoid or Compensate? Liability for Incidental Injury to Civilians Inflicted During Armed Conflict’ (2009) 42 Vanderbilt Journal of Transnational Law 181
הערות שוליים

↑  רינה בוגוש, רות הלפרין-קדרי, יעל רונן, "מגדר וגישור בהליכי גירושין", המשפט, כרך ז (תשס"ב) 335
↑  בע"ם 919/15, 1709/15, פלוני נ' פלונית (19.7.2017)
↑  שיח.זכויות@מינרבה
↑  "מי אנחנו", פורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה.
↑  Yaël Ronen, Transition from Illegal Regimes under International Law, Cambridge University Press, 2011
↑  Yaël Ronen, Human Rights and Territorial Claims: Transition from Unlawful Regimes in International Law, Nordic Journal of Human Rights 26, 2008
↑  "המדינה", ברובי סיבל ויעל רונן (עורכים), משפט בין-לאומי (המכון למחקרי חקיקה ולמשפט השוואתי ע"ש הרי ומיכאל סאקר, האוניברסיטה העברית בירושלים, הפקולטה למשפטים, נבו, מהדורה שלישית, תשע"ו-2016)
↑  תא (י-ם) 5074/03 ע.ג. ו-17 אח' נ' הרשות הפלסטינית (16.7.1017)
↑  יעל רונן, ‏תחולתו של חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו בגדה המערבית, שערי משפט ז תשע"ד 149
↑  בג"ץ 794/17 זיאדה ואח' נ' מפקד כוחות צה"ל ואח'(31.10.1017)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007585193705171  BIBSYS: 6035457  BnF: cb155546173 (data)  CiNii: DA15378082  GND: 1014990777  ISNI: 0000 0001 0984 0653  LCCN: n2011002695  LNB: 000239359  NTA: 292781547  ORCID: 0000-0003-4283-2430  RERO: 02-A012029027  SUDOC: 148602428  VIAF: 69244651   WorldCat (עם VIAF): 69244651
משקפת

משקפת
חיילי צה"ל משתמשים במשקפות שדה. החייל ברקע מביט דרך משקפת בעלת הגדלה חזקה יותר, המוצבת על ידי חצובה
משקפת של הצי האמריקני
משקפת (מילה נרדפת: מצופית) נקראה בעבר גם בינוקל (כנראה השפעה של שפה אירופאית כלשהי; באנגלית binoculars או binocular.) היא מכשיר מצויד בזכוכיות מגדילות המקרב לעין עצמים רחוקים והיא אמצעי תצפית המסייע בצפייה למרחק. משקפת מאפשרת לראות דברים רחוקים כשהם נראים גדולים יותר וקרובים יותר, מאשר בצפייה בעין בלתי מצוידת. את המילה חידש אליעזר בן-יהודה בשנת 1896 כגזירה תניינית של המילה משקפיים, במקור במשמעות של טלסקופ.
מאפיינים

הגדלה - בכל משקפת ליד אחת העיניות חרוטים שני מספרים המשקפים את קוטר העוצמיות ואת כושר ההגדלה של המשקפת. לדוגמה 7X50 זו משקפת בעלת כושר הגדלה פי 7 ועוצמיות בקוטר 50 מילימטר.
אישון היציאה - קוטר קונוס האור היוצא מהמשקפת אל העין. את קוטר אישון היציאה ניתן לקבל כאשר מחלקים את קוטר העוצמיות של המשקפת בכושר ההגדלה שלה. לדוגמה למשקפת 7X42 אישון יציאה 6 מ"מ.
שדה הראייה - זהו רוחב שדה הראייה שניתן לראות מבעד למשקפת. שדה הראייה הוא במעלות, אך בדרך כלל הוא מבוטא במטרים בהתייחס למרחק של אלף מטרים. ככל ששדה הראייה גדול יותר, הדמות תהיה פנורמית יותר. עשויות להיות 2 משקפות בעלות הגדלה זהה ושדה ראייה שונה. רצוי לבחור במשקפת עם שדה הראייה הגדול ביותר. גודל שדה הראייה מצוין בדרך כלל במעלות וכן בגודל הדמות המרבית שתראה ממרחק מסוים - במטרים או ברגל (רגל = 0.33 מטר) – והמרחק מטרים או יארדים (יארד = 0.9 מטר), בהתאמה. לדוגמה, אם על המשקפת רשם 120/1000 פירוש הדבר שאם מביטים למרחק של 1000 מטר, רוחב הדמות שתראה במרחק זה תהיה 120 מטר. ככל שרוחב הדמות שתראה ממרחק נתון גדולה יותר, כך שדה הראיה גדול יותר.
בהירות יחסית - קיים מושג הנקרא בהירות יחסית והוא מחושב באופן הבא: מחלקים את גודל האובייקטיב בהגדלה ואת התוצאה מעלים בריבוע.
לדוגמה: הבהירות היחסית של משקפת 50X7 היא 50/7 = 7.1 ו-(7.1) בריבוע הוא בקירוב 50. זו בהירות יחסית שאין כמעט לאף משקפת. אפילו למשקפות 50X12 הבהירות היחסית היא מעט למעלה מ-20.
כיצד המשקפת עובדת > משקפת Galilean

במשקפת זו העצמית היא עדשה מרכזת והעינית היא עדשה מפזרת. לסוג משקפת זה שדה ראייה צר יחסית ולרוב הוא לא משמש לדגמי משקפות עם הגדלה גדולה במיוחד. משקפות אלו זולות יחסית ומשמשות בעיקר לצפייה למרחקים לא גדולים במיוחד (משקפת זו אינה משתמשת במנסרה).
כיצד המשקפת עובדת > משקפת Prism

במשקפת זו עדשות העינית הן עדשות מרכזות. זהו יתרון מאחר שזה תורם לשדה ראייה רחב יותר ומרחק eye relief גדול יותר (משקפת זו הופכת את התמונה המתקבלת בעזרת מנסרה).
שלב 1 - בתחילת המשקפת נמצאת העוצמית objective, שהיא בעצם העדשה האחראית על הכנסת האור למשקפת. ככל שהיא גדולה יותר ייכנס יותר אור וכך התמונה המתקבלת בסוף תהיה ברורה וחדה יותר. העוצמית היא עדשה מרכזת.
שלב 2 - מאחר שבעדשה מרכזת קרני האור מתחלפות התמונה תגיע הפוכה לצופה במשקפת. פה נכנס תפקיד הפריזמה - הפריזמות הן רכיבים ההופכים את התמונה המתקבלת במשקפת ב-90 מעלות על ידי שבירת והחזרת קרני האור. על מנת להפוך את התמונה ב-180 קיימות בכל "טלסקופ" של המשקפת שתי פריזמות שהופכות את התמונה – סך הכל 4 פריזמות במשקפת. דרך הפיכת התמונה תלויה בסוג הפריזמה הנמצאת במשקפת. הפריזמות מכבידות על המשקפת.
שלב 3 - מהפריזמה עוברות קרני האור אל עדשות העינית eyepieces שנמצאות ליד נקודת המיקוד של קרני האור. נקודת המיקוד היא נקודת מפגש קרני האור המגיעות מן העצם, ומרחק המיקוד הוא המרחק בין נקודת המיקוד לעדשה עצמה. (מרחק המיקוד נמדד במ"מ) עדשות העינית אחראיות על הגדלת התמונה, לכן הן עדשות מפזרות. ככל שמרחק המיקוד של העצם יהיה גדול יותר כך הגדלת התמונה תהיה גדולה יותר, ובאותה מידה – ככל שמרחק המיקוד של עדשות העינית יהיה קטן יותר כך הגדלת התמונה תהיה קטנה יותר.
סוגי משקפות

מונוקולרמשקפות קומפקטיות - אחד מסוגי המשקפות הפופולריים ביותר כיום בשוק. בעלות עצמית קטנה יחסית (20-25 מ"מ), כאשר טווח ההגדלה שלהן נע בין פי 7 עד פי 10. משקפות קומפקטיות, כשמן כן הן - קטנות וקלות מאוד. אך בעזרת שיטת ייצור מיוחדת האיכות האופטית של המשקפת נשמרת.
משקפות שדה - משקפות שדה הן הקבוצה המגוונת ביותר מכל סוגי המשקפות. ניתן לחלק את הקבוצה לחלוקת משנה של משקפות בינוניות עם עצמיות בקוטר הנע בין 30 ל-42 מ”מ והגדלה של פי 7 עד פי 8. ומשקפות שדה גדולות עם עצמיות של 50 מ”מ וכושר הגדלה של פי 7 עד פי 15. משקפות כאלה דורשות לעיתים חצובה (=ייצוב מכשיר במקום מוגדר). משקפות שדה פופולריות מיוצרות בשיטת ה-PORRO המאפשרת לשלב איכות אופטית טובה בעלות יצור נמוכה. המשקפת היא כלי מעולה לתצפיות בשדות כוכבים ובגרמי שמיים שדורשים שדה ראייה גדול. שדה ראייה אופייני למשקפת שדה הוא 4 או 5 מעלות, בעוד שלרוב הטלסקופים, בעיקר הבינוניים והגדולים, יש שדה ראייה קטן בהרבה.
מונוקולר - (חצי משקפת) משקפת שבה טלסקופ אחד בלבד. מכשיר אופטי קל וקטן במיוחד (הקטן ביותר) מונוקולרים פופולריים מאחר שאפשר להסתיר אותם בתוך כף היד. מונוקולר מיוצר בשיטת ה-PORRO והן בשיטת ה-ROOF (סוג המנסרה). טווח ההגדלה הוא בדרך כלל פי 8 עד פי 10, קוטר העצמית נע מ-20 עד 30 מ”מ.
משקפות זום - משקפות זום הן משקפות בהן ההגדלה אינה קבועה אלא רציפה. אפשר לשנות את רמת ההגדלה שלהן כדי לראות מיותר קרוב ולראות בדמות שנוצרה יותר טוב. משקפות זום עשויות להגיע בקטרים שונים. הבעיה במשקפת זום היא שיש מתכת ששולטת בשתי מערכות ההגדלה אבל לא כל כך מדויקת, ולכן יכול להיות שיהיה מצב בו טלסקופ אחד של המשקפת מגדיל את התמונה טיפה יותר מהשני ויכול לגרום לראייה ברמה נמוכה יותר.
משקפות אטומות למים - כדי לדעת שמשקפת אטימה למים עובדת כמו שהיא צריכה, צריך לבדוק אם היא עדיין יבשה מבפנים ותקינה לאחר שהות במי ים בעומק חמישה מטרים, במשך חמש דקות לפחות. משקפות אלו ממולאות בחנקן במקום באוויר והברגותיהן אטומות בטבעות איטום. כשמשקפות נחשפות לשינויים גדולים של טמפרטורה ובמיוחד במקומות לחים זה יכול לגרום לאדים בתוך המשקפת, מה שיכול להפוך את הראייה למטושטשת. חנקן, בניגוד לאוויר, לא מכיל בתוכו מים, כך שלא ייווצרו בו אדים.
בחירת משקפת

בחירת משקפת היא בהתאם למטרת השימוש במשקפת. משקפות עשויות לשמש למגוון מטרות: ימאות, צפרות, תיאטרון, אסטרונומיה, צפייה בלילה וכן למעקב וריגול.
תדמית

פוליטיקאים וגנרלים בכירים נוהגים להצטלם עם משקפת ותמונות שלהם צופים במשקפת מתפרסמות רבות בתקשורת. תמונות כאלו של ראש אמ"ן והרמטכ"ל התפרסמו בישראל כבר בשנות ה-60. דורון רוזנבלום הגדיר את המשקפת כרקוויזיט המודיע שיש צופה לבית ישראל באופן הנותן לציבור תחושה של ביטחון.
במספר מקרים צולמו מנהיגים צופים במשקפת מכוסה, דבר שהביא ללעג כלפי המצולם. כך למשל אריאל שרון, הנשיא ג'ורג' ווקר בוש, עמיר פרץ, בנימין נתניהו, ראש ממשלת נפאל ואחרים צולמו צופים במשקפת מכוסה, ואחרים, תועדו צופים במשקפת מכוסה או הפוכה.
ראו גם

עדשה
ציפוי נגד החזרה
הערות שוליים

↑  ראש אמ"ן מאיר עמית ולצדו סגן אלוף סיסי צופה במשקפת טלסקופית, באתר המרכז למורשת המודיעין
↑  אלי לנדאו, שנה אחת של הרמטכ"ל השביעי, מעריב, 1 בינואר 1965
↑  דורון רוזנבלום, פֶטיש, מסמר, באתר הארץ, 5 באוקטובר 2012
↑  מה עמיר פרץ למד מאריק שרון?, באתר וואלה, 27 באוקטובר 2009
↑  Presidents with Binoculars
↑  המשקפת של פרץ בעיני העולם, באתר nrg‏, 26 בפברואר 2007
↑  נתניהו משיב לתמונת המשקפת של ynet: "יש לי קצת ניסיון עם משקפות", באתר קול חי, 2015
↑  עמיר פרץ לא לבד, באתר וואלה, 3 במרץ 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4724988-2  NARA: 10665602  NDL: 00571366 
משקפת בשימוש צבאי במהלך מלחמת חרבות ברזל
איתן אזולאי

איתן אזולאי (נולד ב-26 במאי 2002) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר המרכזי בקבוצת מכבי חיפה מליגת העל בכדורגל ומשמש כקפטן הנבחרת הצעירה של ישראל עד גיל 21.
קריירת מועדונים

גדל במחלקות הנוער של בית"ר טוברוק, מכבי תל אביב, מכבי נתניה ומכבי פתח תקווה.
ב-12 ביוני 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של מכבי פתח תקווה, בהפסד 0–2 להפועל ניר רמת השרון במסגרת עונת 2019/2020 בליגה הלאומית. בסך הכול ערך שש הופעות ליגה בעונה זו, שהסתיימה בעלייתה של מכבי פתח תקווה לליגת העל. בעונת 2020/2021 ערך אזולאי 19 הופעות ליגה.
ב-21 באוגוסט 2022 נמכר למכבי נתניה ב-2.2 מיליון שקל והפך לרכש היקר בתולדות המועדון.
לאחר קדנציה מוצלחת במכבי נתניה במהלכה בלט גם במסגרת הנבחרת הצעירה כאשר היה שותף להעפלתה לאולימפיאדה, אזולאי נמכר ב-13 ביולי 2024 למכבי חיפה במסגרת טרייד כאשר מכבי נתניה קיבלה בתמורה לו את מאור לוי ו-1.5 מיליון אירו.
נבחרות ישראל

אזולאי שיחק החל מבנבחרת הנערים של ישראל עד גיל 17, בנבחרת נוער ב' עד גיל 18, ומאז 2021 משחק עם הנבחרת הצעירה של ישראל עד גיל 21.
נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של ישראל לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024).
ב-10 באוקטובר 2024 ערך את הופעתו הבכורה בנבחרת הבוגרת בהפסד 4-1 לצרפת בליגת האומות.
חיים אישיים

אזולאי נולד בפריז בירת צרפת ובגיל שנתיים עשה עליה עם משפחתו. הוא בעל דרכון צרפתי.
תארים

גביע הטוטו: 2022/2023
הערות שוליים

↑  יגאל גולדשטיין, ‏תמורת 2.2 מיליון ש"ח: איתן אזולאי חתם במכבי נתניה, באתר ערוץ הספורט, 21 באוגוסט 2022
↑  מאלעד מדמון ועד עדי יונה: סגל ישראל לאולימפיאדה, באתר ערוץ הספורט, 2 ביולי 2024
↑  רענן ברנובסקי‏, איתן אזולאי בריאיון מיוחד: "אתן את החיים שלי בשביל לזכות בגביע", באתר וואלה, 6 במאי 2023
| נבחרת ישראל – אולימפיאדת פריז 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 ניראון •  2 פיינגולד •  3 גולדברג •  4 למקין •  5 רביבו •  6 גאנדלמן •  7 דוידה •  8 אזולאי •  9 תורג'מן •  10 גלוך •   11 עבדה •  12 בן הרוש • 13 מדמון •  14 פרדה • 15 יונה • 16 ישראלוב • 17 שחר • 18 אליאסי • 19 טוקלומטי • 20 יהושע • 21 מלמוד • 22 ששון • מאמן: לוזון |  1 ניראון •  2 פיינגולד •  3 גולדברג •  4 למקין •  5 רביבו •  6 גאנדלמן •  7 דוידה •  8 אזולאי •  9 תורג'מן •  10 גלוך •   11 עבדה •  12 בן הרוש • 13 מדמון •  14 פרדה • 15 יונה • 16 ישראלוב • 17 שחר • 18 אליאסי • 19 טוקלומטי • 20 יהושע • 21 מלמוד • 22 ששון • מאמן: לוזון | ישראל |
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת פריז (2024)  |
| --- | --- | --- |
|  אופניים | איתמר איינהורן • רותם גפינוביץ • תומר זלצמן • מיכאל יעקובלב |  |
|  אתלטיקה | גשאו איילה • גירמה אמרה • בלסינג אפריפה • מאור טיורי • מארו טפרי • לונה צ'מטאי-סלפטר |  |
|  בדמינטון | מישה זילברמן |  |
|  ג'ודו | טוהר בוטבול • מאיה גושן •  רז הרשקו • ים וולצ'ק •   ענבר לניר • שגיא מוקי •  תמנע נלסון-לוי •  פיטר פלצ'יק • גפן פרימו • שירה ראשוני • ברוך שמאילוב • גילי שריר   נבחרת ישראל בג'ודו (טוהר בוטבול • מאיה גושן • רז הרשקו • ים וולצ'ק • ענבר לניר • שגיא מוקי • תמנע נלסון-לוי • פיטר פלצ'יק • גפן פרימו • שירה ראשוני • ברוך שמאילוב • גילי שריר) |  |
|  גלישת גלים | ענת ליליאור |  |
|  התעמלות אמנותית | דריה אטמנוב    נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית (שני בקנוב, דיאנה סברצוב, הדר פרידמן, רומי פריצקי, אופיר שחם) |  |
|  התעמלות מכשירים |  ארטיום דולגופיאט • ליהיא רז |  |
|  טאקוונדו | אבישג סמברג |  |
|  טריאתלון | שחר שגיב |  |
|  ירי תחרותי | סרגיי ריכטר |  |
|  כדורגל | נבחרת ישראל בכדורגל (מוחמד אבו ניל, איתן אזולאי, ניב אליאסי, נועם בן הרוש, עמרי גאנדלמן, שון גולדברג, אוסקר גלוך, אושר דוידה, עדי יונה, אור ישראלוב, סתיו למקין, אלעד מדמון, עומר ניראון, ליאל עבדה, עילי פיינגולד, איינאו פרדה, רוי רביבו, עידו שחר, דור תורג'מן) |  |
|  סיף | יובל פרייליך |  |
|  שחייה | אביב ברזלי • איתן בן שטרית • דריה גולובטי • אנסטסיה גורבנקו • אלכסיי גליבינסקי • דוד גרצ'יק • מירון חרותי • גל כהן גרומי • דניס לוקטב • אנדראה מורז • אדם מראענה • בר סולובייצ'יק • איילה ספיץ • לאה פולונסקי • רון פולונסקי • תומר פרנקל • מרטין קרטאבי |  |
|  שחייה אומנותית | שלי בובריצקי • אריאל נשיא |  |
|  שחייה במים פתוחים | מתן רודיטי |  |
|  קשתות | רועי דרור • מיכאלה משה |  |
|  רכיבה | אשלי בונד • דניאל בלומן • רובין מוהר • איזבלה רוסקוף |  |
|  שיט | עומר ורד וילנצ'יק • דור זרקה • ניתאי חסון • נועה לסרי • גל צוקרמן •  שרון קנטור •  תום ראובני • שי קקון |  |
ויטאל אנסימבה

ויטאל מנואל אנסימבה (בצרפתית: Vital Manuel Nsimba; נולד ב-8 ביולי 1993 באנגולה) הוא כדורגלן קונגולזי-אנגולי המשחק בקבוצת מכבי חיפה מליגת העל בעמדת המגן השמאלי ובנבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו.
קריירת מועדונים

אנסימבה שיחק בקבוצות המילואים של ז'ירונדן דה בורדו וגנגאן, ולאחר מכן שיחק בקבוצת ליסון מהליגה הצרפתית השלישית. ב-20 ביולי 2015 חתם בבורק-פרונה מליגת המשנה הצרפתית, במדיה ערך 92 הופעות ליגה והבקיע שער אחד.
בחודש יולי 2018 חתם בקלרמון פוט מליגת המשנה הצרפתית, ובעונת 2021/22 שיחק עם המועדון בליגת העל הצרפתית. בסך הכל ערך 120 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.
בעונות 2022/23 ו-2023/24 שיחק במדי ז'ירונדן דה בורדו במסגרת ליגת המשנה הצרפתית, וערך 57 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.
ב-22 באוגוסט 2024 חתם אנסימבה לשנתיים במכבי חיפה מליגת העל לשנתיים.
קריירה בינלאומית

ב-4 באוקטובר 2016 ערך אנסימבה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, בהפסד 1-0 לנבחרת קניה במשחק ידידות.
Knocked Out

"Knocked Out" הוא סינגל הבכורה של הזמרת פאולה עבדול, אשר יצא ב-4 במאי 1988 מתוך אלבום הבכורה שלה Forever Your Girl. השיר נכתב על ידי בייביפייס, אל. איי ריד ודרלי סימונס. הוא נכתב שנה קודם לכן והופק על ידי השניים הראשונים. מבחינה מוזיקלית "Knocked Out" הוא שיר שמכיל מוזיקת פופ ו-R&B.