stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
למידה אותנטית
סטנדרטים

פותחה מסגרת המורכבת מחמישה סטנדרטים של הוראה אותנטית על ידי מרכז ויסקונסין לארגון והבניה מחדש של בתי הספר. מסגרת זו היא כלי בעל ערך הן לחוקרים והן למורים. היא "מספקת מערך של סטנדרטים, שדרכו אפשר לצפות במשימות, בפעילויות הוראה, ובשיח בין המורה לתלמידים ובין התלמידים לבין עצמם". מורים יכולים להשתמש במסגרת זו כדי לייצר שאלות, להבהיר מטרות ולבקר את ההוראה שלהם. כל סטנדרט יכול להיות מוערך על פני סולם של 5 דרגות: מ-1 עד 5, במקום בעזרת משתנה של 'כן' או 'לא' הקטגוריאלי. חמשת הסטנדרטים הם:
חשיבה מסדר גבוה: סולם זה מודד את המידה שבה תלמידים משתמשים במיומנויות חשיבה מסדר גבוה. חשיבה מסדר גבוה דורשת מתלמידים לעבור מעבר לזכירה פשוטה של עובדות אל משימה מורכבת של מניפולציה על מידע ורעיונות, באופן המשנה את המשמעות ואת היישום שלהם, כמו למשל: כאשר התלמיד מסנתז, מכליל, מסביר, משער או מגיע לידי מסקנה או לידי פרשנות כלשהי.
עומק הידע: סולם זה מעריך את עומק הידע של התלמידים ואת הבנתם. ידע נחשב לעמוק, כאשר התלמיד מסוגל "לעשות הבחנות ברורות, לפתח טיעונים, לפתור בעיות, להבנות הסברים, ולעבוד עם הבנות מורכבות יחסית". במקום להדגיש כמות רבה של מידע מקוטע ההוראה מכסה נושאים מועטים באופן סיסטמטי ומחובר, דבר המוביל להבנה עמוקה יותר.
חיבור לעולם: סולם זה מודד את המידה שבה יש להוראה ערך ומשמעות מעבר להקשר ההוראתי. ההוראה יכולה להיות מחוברת, כאשר התלמידים פותרים בעיות ציבוריות בעולם האמיתי, או כשהם משתמשים בהתנסות אישית ליישום של ידע בהקשר.
שיחה מהותית: סולם זה מעריך את המידה שבה מדובר בלמידה ובהבנה של מהות הנושא. רמות גבוהות של שיחה מהותית מתאפיינות בשלושה מאפיינים: אינטראקציה ניכרת אודות הנושא, הכוללת עדות לחשיבה מסדר גבוה, שיתוף ברעיונות ושיח הנבנה על ראיונות המשתתפים לקידום הבנה משותפת ועמוקה של הנושא.
תמיכה חברתית בהישגי התלמיד: סולם התמיכה החברתית מודד את התרבות של קהילת הלמידה. תמיכה חברתית היא גבוהה, בכיתות שבהן יש ציפיות גבוהות מכל התלמידים, וכן: אקלים של כבוד הדדי והכללה של כל התלמידים בתהליך הלמידה. התרומות מכל התלמידים מעודדות ומוערכות.
דוגמאות

יש כמה פרקטיקות של למידה אותנטית, שבהן התלמידים יכולים להשתתף. להלן כמה דוגמאות:
למידה מבוססת סימולציה: תלמידים מעורבים בסימולציות ובמשחק תפקידים, על מנת להגיע למצב, שבו התלמיד משתתף באופן אקטיבי בקבלת ההחלטות אודות הפרויקט. הדבר מסייע "לפתח תקשורת בעלת ערך, שיתוף ומיומנויות של מנהיגות, המסייעים לתלמיד להצליח כאיש מקצוע בתחום שהוא לומד". למידה בעזרת סימולציה ומשחק תפקידים שימשה כדי להכשיר מועמדים לטיסה, כבאי אש וכוח אדם רפואי, אם לציין רק חלק.
מדיה שיוצר התלמיד: מדיה שיוצר התלמיד מתמקדת בשימוש בטכנולוגיות שונות כדי "ליצור סרטונים, לעצב אתרי רשת, לייצר אנימציות, הבניות מחדש וירטואליות ותמונות". נוסף על ההתנסות בעלת ערך בעבודה עם מגוון של טכנולוגיות, "התלמידים גם משפרים את הבנת הקריאה שלהם, את מיומנויות הכתיבה, ואת היכולת שלהם לתכנן, לנתח ולפרש תוצאות, ככל שהם מתקדמים בפרויקט המדיה".
למידה מבוססת חקר: למידה מבוססת חקר מתחילה בהצבת שאלות, בעיות או סצנריו ולא רק בהצגת חומר לתלמידים. תלמידים מזהים וחוקרים סוגיות ובעיות כדי לפתח את הידע שלהם או את פתרונותיהם. למידה מבוססת חקר משתמשת באופן כללי בעבודת שדה, בחקר מקרה, במחקרים, בפרויקטים של יחידים או של קבוצות ובפרויקטים של מחקר.
הערכת עמיתים: בהערכת עמיתים תלמידים מקבלים הזדמנות לנתח, לבקר, ולספק משוב קונסטרוקטיבי על המשימות של חבריהם. בתהליך זה הם נחשפים לפרספקטיבות שונות על הנושא הנלמד, מה שמאפשר הבנה מעמיקה של החומר.
עבודה עם נתוני מחקר: תלמידים אוספים את הנתונים שלהם או משתמשים בנתונים שנאספו מחוקרים לשם ביצוע המחקרים שלהם בעצמם.
רפלקציה ותיעוד הישגים: חשיבות המטא-קוגניציה בתהליך הלמידה תועדה היטב במחקר. הזדמנות לתלמידים לחשוב ולבקר את הלמידה שלהם היא נחוצה. כתבי עת, פורטפוליו ופורטפוליו דיגיטלי הם דוגמאות למשימות של למידה אותנטית, שנועדו להראות את עבודת התלמיד ולתת לתלמיד אמצעי לרפלקציה על הלמידה שלו במשך הזמן.
יתרונות

מחקר חינוכי הראה, כי למידה אותנטית היא גישת למידה אפקטיבית להכנת התלמידים לעבודה במאה ה-21. באמצעות הצבת הידע בהקשרים רלוונטיים, הלמידה מתרחבת בכל 4 תחומיה: הקוגניטיבי (ידע); האפקטיבי (עמדות); הפסיכומוטורי (מיומנויות); והפסיכולוגי (מיומנויות חברתיות).
מקצת היתרונות של למידה אותנטית, כוללות את אלה:
התלמידים נוטים להתעניין יותר במה שנלמד ולהיות בעלי מוטיבציה יותר גבוהה, כאשר החומר רלוונטי וישים לחייהם מחוץ לבית הספר.
תלמידים מקבלים הכנה טובה להצליח בלימודים אקדמיים, בקריירה ובבגרות.
תלמידים לומדים להטמיע ולחבר ידע שאינו מוכר להם.
תלמידים נחשפים למערכים שונים, פעילויות ופרספקטיבות שונים.
ההעברה והיישום של ידע תאורטי לעולם מחוץ לכיתה מורחבים.
התלמידים מקבלים הזדמנות לשתף, ליצור תוצרים ולתרגל פתרון בעיות ומיומנויות מקצועיות.
לתלמידים ניתנת הזדמנות לתרגל שיפוטים מקצועיים בסביבה בטוחה.
פרקטיקה של התלמידים במיומנויות חשיבה מסדר גבוה.
תלמידים מפתחים סבלנות לטיעונים ארוכים ועוקבים אחריהם.
תלמידים מפתחים גמישות לעבודה על פני ומעבר לגבולות דיסציפלינריים ותרבותיים שונים.
למידה אותנטית בסביבה מתוקשבת

חוקרי חינוך ציינו, כי למידה אותנטית בעלת ערך אינה מתייחסת בהכרח ללמידה מחוץ לכותלי הכיתה, אשר מתרחשת בסביבה פיזית אמיתית, אלא למידה אותנטית יכולים ליישמה בסביבות למידה מבוססות אינטרנט.
לפי הספרות, למידה מבוססת אינטרנט ולמידה ניידת יכולות לספק תנאים אידיאליים ליישום למידה אותנטית, הן מזמינות כלים קוגניטיביים ופלטפורמות שונות להפצת חוויות למידה אותנטיות מקצועיות. סילנדר, סותנן ותארהיו (2004) הראו, כי מכשירים ניידים מרחיבים את סביבת הלמידה, שבה התלמידים עובדים ומשלבים אותה בהקשרים אמיתיים.
בדרך כלל, טכנולוגיות אשר תומכות בסביבת למידה אותנטית כוללות:
אינטרנט מהיר, מאפשר הספקת מידע מולטימדיה הכולל נתונים דינמיים וחזותיים.
תקשורת א-סינכרונית וסינכרונית.
כלים חברתיים המאפשרים עבודת צוות כוללת תוצרים שיתופיים ברשת, שיתוף משאבים והבניית ידע חברתי.
סביבות ווירטואליות.
מנגנוני משוב שונים המאפשרים לאסוף מידע עשיר אודות ביצועי התלמיד ולעזור לתלמידים להעביר מה שלמדו לסיטואציות חדשות.
ראו גם

למידת חקר
מיומנויות המאה ה-21
למידה שיתופית
למידה מתוקשבת
לקריאה נוספת > מקורות חשובים

מאמרם של בוזאליק ואחרים על שימוש בטכנולוגיות מתפתחות להשגת למידה אותנטית, בכתב העת הבריטי לחינוך טכנולוגי. (באנגלית)
מאמרם של רוי ואחרים על השימוש בכונן גוגל (Google Drive) לתמוך בגישת הלמידה האותנטית, בכתב העת הבריטי לחינוך טכנולוגי. (באנגלית)
מאמרם של בוזאליק ואחרים על הפוטנציאל של למידה אותנטית ולמידות מתפתחות לפיתוח מיומנויות שונות אצל התלמידים, בכתב העת דרום אפריקה להשכלה גבוהה. (באנגלית)
הערות שוליים

↑  אתר על חינוך טכנולוגי ולמידה ניידת. (באנגלית)
1 2  ספרם של דונוואן ואחרים על איך לומדים, הוצאת האקדמיה הלאומית למדעים: וושינגטון. (באנגלית)
↑  מדריך של סאוייר על למידת מדעים, הוצאת אוניברסיטת קיימברידג' ניו יורק. (באנגלית)
1 2  מאמרם של ניומן ואחרים על פדגוגיה אותנטית בכתב העת סוגיות של ארגון בתי ספר מחדש. (באנגלית)
1 2  מאמרם של ריווז ואחרים על פעילות אותנטית כמודל ללמידה מבוססת אינטרנט, בכנס שנתי של האגודה האמריקנית לחקר החינוך. (באנגלית)
1 2  מאמרם של בלומנפלד ואחרים על עידוד למידה מבוססת פרויקטים, בכתב עת פסיכולוגיה חינוכית. (באנגלית)
↑  ספרם של רינגטון ואחרים על טכנולוגיות חדשות ופדגוגיות חדשות. (באנגלית)
↑  מחקרו של רינגטון על למידה אותנטית מתוקשבת בהשכלה גבוהה שהוצג בכנס עולמי על למידה מתוקשבת בארגון, ממשלה, בריאות, והשכלה גבוהה. (באנגלית)
↑  מאמרם של רינגטון ואוליוור על עיצוב מסגרת הוראה לסביבות למידה אותנטיות בכתב העת: מחקרים על פיתוח וחינוך טכנולוגי. (באנגלית)
↑  מאמרו של מאימס על למידה אותנטית בכתב עת מרידיאן. (באנגלית)
↑  מאמרו של רולי על הרכיבים של למידה אותנטית. בכתב עת למידה אותנטית. (באנגלית)
1 2 3 4  יוזמה לימודית של לומבארדי על למידה אותנטית במאה ה -21. (באנגלית)
1 2 3  מאמרם של ניומן ווילאג, על חמישה סטנדרטים של הוראה אותנטית. בכתב עת: מנהיגות חינוכית. (באנגלית)
1 2 3 4 5  מאמרם של רינגטון ואחרים על סביבות למידה אותנטיות בספרינגר ניו יורק. (באנגלית)
↑  האתר של אוניברסיטת קרטין על יתרונות של למידה אותנטית.  (באנגלית)
↑  ספרו של סילאנדר ואחרים על מובייל ושילוב פעילויות בכיתה עם חקר, בסדנה בינלאומית על טכנולוגיות אלחוטיות וניידים בחינוך. (באנגלית)
ט"ז בטבת

ט"ז בטבת הוא היום השישה עשר בחודש הרביעי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השישה עשר בחודש העשירי 
למניין החודשים מניסן.
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בט"ז טבת היא פרשת ויחי אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) ופרשת שמות אם בר המצוה חל בשנה שלמה המתחילה ביום שני, או בשנה המתחילה ביום שלישי או ביום חמישי.
חגים ומועדים

פורים שני ליהודי בגדאד על כיבוש העיר בשנת ה'שצ"ט
אירועים היסטוריים

ה'שצ"ט – הסולטאן העות'מאני מוראד הרביעי כובש את בגדאד מידי ממלכת פרס הספווית
ה'תקמ"ב – כתב הסובלנות ניתן ליהודי אוסטריה
ה'תשי"ח – בובי פישר (בן ה-14) זוכה באליפות ארצות הברית בשחמט
ה'תש"ל – חמישה סטי"לים של חיל הים הישראלי חומקים ממספנות נמל שרבורג שבצרפת למימי תעלת למאנש בדרכם לישראל
ה'תשנ"ד – ישראל והותיקן מכוננות קשרים דיפלומטיים ביניהן
נולדו

ה'תרל"ד – יוסף ארלנגר, רופא יהודי-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה (נפטר ה'תשכ"ה)
ה'תרנ"ה – ליאו אריה מאיר, מזרחן וחוקר תולדות האמנות האיסלאמית (נפטר ב-ה'תשי"ט)
ה'ת"ש – יהורם גאון, זמר ושחקן ישראלי
ה'תשי"א – יהודה פוליקר, זמר ישראלי
ה'תשכ"ד – יצחק גאגולה, חבר הכנסת מטעם מפלגת ש"ס
ה'תשל"ד – גור שלף, כדורסלן ישראלי
נפטרו

ה'תקכ"א – רבי יהודה אשכנזי, רב באיזמיר
ה'תר"ח – הרב אהרן פולד, דיין וראש ישיבה בפרנקפורט.
ה'תשס"ב – הרב חיים קרייזווירטה,  רב קהילת "מחזיקי הדת" באנטוורפן
ה'תשס"ה – צבי צור, הרמטכ"ל השישי של צה"ל
ט"ו בטבת – י"ז בטבת
טבת
רוזי קאוואלירו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 בנובמבר 1967 (בת 57) אנגליה, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1995 
 מקום לימודים:  האקדמיה של וובר דאגלס למשחק דרמטי 
 פרופיל ב-IMDb
 
רוזלינד ססיליה "רוזי" קאוואלירו (באנגלית: Rosalind Cecelia "Rosie" Cavaliero; נולדה ב-27 בנובמבר 1967) היא שחקנית אנגלייה.
ביוגרפיה

קאוואלירו נולדה ב-1967 באנגליה. היא למדה בבית הספר סיינט לאונרד במייפילד שבמזרח סאסקס. אחר כך למדה משחק באקדמיה לאמנות הדרמה ובר דאגלס.
בטלוויזיה שיחקה קאוואלירו בסדרות קומיות כגון "רגלים קרות", "ג'אם וג'רוזלם", "הנדרבי", "יומנו של רופא צעיר" ו"שיחות בוקר עם אלן פרטרידג'". ב-2009 גילמה את גברת פלורניש במיני-סדרה "דוריט הקטנה" על פי הרומן באותו שם מאת צ'ארלס דיקנס. ב-2017 שיחקה בתפקיד מריון קלסי בעונה השנייה של הסדרה "בלתי נשכח". בקולנוע הופיעה קאוואלירו בסרטים "טופסי טרווי" (1999), "וירה דרייק" (2004) ו"ג'יין אייר" (2011). היא כיכבה בתפקידי אורח בפרקים בסדרות כגון "רציחות במידסומר", "כובע אדום" "בתוך מס' 9" ו"פיפ שואו.
ב-2014 כיכבה קאוולירו בסדרת המתח "טרף" בתפקיד סמלת בילוש סוזן ריינהרט יחד עם ג'ון סים. ב-2015 חזרה להופיע בעונה שנייה של הסדרה לצדו של פיליפ גלניסטר.
תיאטרון

"דרקולה" בתיאטרון אברימן, צ'לטנהם - בתפקיד פלורי (פברואר 1995)
"Airswimming" בתיאטרון בטרסי ארט סנטר, לונדון - בתפקיד פרספוני (פברואר 1997)
"In Flame", בתיאטרון בוש, לונדון (ינואר 1999), בתיאטרון ניו אמבסדורס, לונדון (ספטמבר 2000) - בתפקיד קלרה
"המסיבה של אביגייל" בתיאטרון המפסטד (יולי 2002), בתיאטרון ניו אמבסדורס, לונדון (דצמבר 2002) - בתפקיד אנג'לה
"The Anniversary" בתיאטרון ליברפול פלייהאוס (ספטמבר, 2004), בתיאטרון גאריק, לונדון (ינואר 2005) בתפקיד קארן
רדיו

"The Public" - רדיו 3 של ה-BBC (נובמבר 1999)
"The Bayeux Tapestry" - רדיו 4 של ה-BBC (ב-19 בפברואר 2001)
"Doctor Joe Aston Investigates" - רדיו 4 של ה-BBC (ב-7 בדצמבר 2001)
"Beyond the Back of Beyond" - רדיו 4 של ה-BBC (ב-26 בדצמבר 2001)
"Just Plain Gardening" - רדיו 4 של ה-BBC (מרץ 2002)
"The Don" - רדיו 3 של ה-BBC (ספטמבר 2004)
"Cashcows" - רדיו 4 של ה-BBC (ב-2005)
"The Spaceship" - קארן טרקס (2005–2008)
"Nebulous" - פולה בריז (2005–2006)
"Project: Lazarus" (אודיו דרמה בסדרה "דוקטור הו") - קאסי
"Project:Twilight" (אודיו דרמה בסדרה "דוקטור הו") - קאסי
"Self Storage" - רדיו 4 של ה-BBC - ג'ודי (אוקטובר 2007)
"Laura Solon: Talking and Not Talking" - רדיו 4 של ה-BBC - תפקידים שונים (יוני 2008)
"One Chord Wonders: Parallel Lines" - רדיו 4 של ה-BBC (ב-11 ביולי 2008)
"Lost Property" - רדיו 4 של ה-BBC - בתוכנית "Afternoon Play" ב-17 במאי 2011. דרמה בשלושה חלקים - המספרת
"Lost Property - A Telegram from the Queen" רדיו 4 של ה-BBC - בתוכנית "Afternoon Play" ב-17 במאי 2011. פרק שלישי - המספרת ורותי
"Where This Service Will Terminate" - רדיו 4 של ה-BBC (ינואר 2016)
"Inappropriate Relationships" - רדיו 4 של ה-BBC - דרמה בחמישה חלקים (פברואר-מרץ 2017)
"Where This Service Will Terminate" - רדיו 4 של ה-BBC בתוכנית "Afternoon Play" שני פרקים מאת קתרין ג'ייקווייז (27 ו-28 באפריל 2017)
פרסים

הטרילוגיה "Lost Property" ששודרה ברדיו 4 זכתה בפרס הדרמה הטובה ביותר של ה-BBC לשנת 2011. רוזי קאוואלירו זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר על תפקידה בדמות רותי בפרק השלישי "Lost Property - A Telegram from the Queen".
הערות שוליים

1 2 3  BBC Radio 4, Afternoon Play, Lost Property - A Telegram from the Queen by Katie Hims
↑  BBC Radio 4 Drama Inappropriate Relationships by Christopher Reason
סברה (קומיקס)

| --- | --- |

 סוג:  גיבור-על
 הוצאה לאור:  מארוול קומיקס
 הופעה ראשונה:  הופעת אורח: (אוגוסט 1980) הופעה מלאה: (פברואר 1981)
 יוצרים:  ביל מנטלו סאל בוסימה
 גילום הדמות:  שירה האס (קפטן אמריקה: עולם חדש מופלא)
 מידע
 שם אמיתי:  רות בת-שרף
 כינויים:  סברה, רותי, רות בת שרף, SA-1980
 סטטוס:  פעיל
 גזע:  מוטאנטית
 מין:  נקבה
 מקצוע:  סוכנת חשאית
 נטייה:  טוב
 מומחיות:  ריגול, לחימה ומשימות מיוחדות
 כוחות:  כוח, מהירות, זריזות וסיבולת על-אנושיים, יכולת להעביר אנרגיית חיים וכוחות-על לאחרים, יכולת ריפוי עצמית.
 כלי נשק:  מכשיר אנטי-גרביטציה, כפפות שיורות פִּרצי פלזמה וחצים משתקים, אקדח ונשק קל מיוחד
 חברה בקבוצה:  המוסד סוכני העל הישראליים
 חברה לשעבר בקבוצה:  תאגיד אקס ארגון לחירום לאומי (א*ח*ד)/יוזמת חמישים המדינות משטרת ישראל מחתרת אקסבייר
 דת:  יהדות
 אזרחות:  ישראלית
 דמויות קשורות
 משפחה:  יעקב (בן, מת)
סָבְּרָה (באנגלית: Sabra, אינגלוז של המונח הישראלי-עברי ליהודי יליד ארץ ישראל, צבר) היא דמות בדיונית של גיבורת-על ישראלית מוטאנטית המופיעה בחוברות הקומיקס ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת מאוגוסט 1980 בה זכתה לאזכור, אך הופעתה המלאה הראשונה הייתה בחוברת בה נלחמה נגד הענק הירוק. הדמות נכתבה בידי ביל מנטלו ואויירה בידי סאל בוסימה.
סברה היא האלטר אגו של רות בת-שרף, אישה ישראלית שכוחותיה המוטנטיים התגלו לראשונה כאשר הייתה ילדה, ובעקבות זאת היא והוריה נחקרו על ידי גופי ביון בישראל אשר למדו את טיבה ויכולותיה. מאז היא התחנכה ואומנה בתוכנית מיוחדת על מנת להפוך לסוכנת מטעם המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים.
בספטמבר 2022 פורסם שהשחקנית הישראלית שירה האס תגלם את הדמות בסרט היקום הקולנועי של מארוול "קפטן אמריקה: עולם חדש מופלא" שעתיד לצאת לאקרנים ב-14 בפברואר 2025.
היסטוריה פרסומית

הדמות זכתה לאזכור ראשון בקומיקס, כאשר הגולש הכסוף מקיף את העולם ורואה מספר גיבורי על מקומיים, כולל את רות. בהופעתה המלאה הראשונה מסופר כי הענק הירוק הגיע לנמל תל אביב לאחר שברח מארצות הברית. כשהורידו את המטען בו שהה, הוא התפרץ והפך לענק הירוק, ובגלל בלבול התפתח קרב עם צה"ל. רות (סברה) רצה להחליף למדים, אך אחד הסלעים פגע בה והיא חטפה זעזוע מוח. כשהתעוררה חיפשה אותו, אבל הוא חזר לצורתו האנושית והסתתר. ברוס ראה ילד ממוצא ערבי בשם סאהד גונב אבטיח והחליט לעזור לו לברוח. סאהד הסביר לו שהוא נמצא בישראל, הלך להביא אוכל מבית קפה, ואז התרחש פיגוע והוא נהרג. ברוס ראה את הטרוריסטים ומהזעם נהפך לענק הירוק. סברה הגיעה וחשבה שהענק הירוק אחראי לפיצוץ ועל כן התפתח קרב בין השניים. לאחר הקרב הענק הירוק לקח את הגופה של סאהד וברח. סברה מצאה אותו מאוחר יותר קובר את סאהד בירדן ואז הבינה שהוא אינו טרוריסט.
ביוגרפיה בדיונית

רות בת-שׂרף נולדה סמוך לירושלים. היא ומשפחתה עברו לגור בקיבוץ מיוחד שאותו מנהלת ממשלת ישראל אחרי שכוחותיה מתפרצים לראשונה. רות הייתה הסוכנת העל-אנושית הראשונה ששירתה במוסד. היא נעשתה שוטרת בנוסף להיותה סוכנת ממשלתית. זמן קצר לאחר מכן נבחרה סברה כלוחמת בצוות של הישות מוות במשחק האחרון נגד הגראנדמאסטר ב"תחרות האלופים". שם פגשה את איירון מן ואת "האביר הערבי", ונאבקה עם הענקית הירוקה וקפטן בריטניה. מאוחר יותר היא הופיעה בטקס החנינה של הענק הירוק בוושינגטון די. סי..
כמה שנים לאחר מכן, בנה הקטן של סברה, יעקב, נהרג בפיגוע. היא לא צייתה לפקודות, מכיוון שרצתה להביא את רוצחי בנה לדין.
מחלוקת נוספת עם הענק הירוק פרצה כאשר כוחותיה של סברה לקחו ממנו זמנית את קולו, מה שגרם לו להיראות יותר מפלצתי וכמעט חסר-דעת.
מאוחר יותר, במהלך פגישת תהליך השלום, מוצאת סברה את עצמה לוחמת בקבוצת הלוחמים החדשים, תחת השפעתו המנטלית של כוח מסתורי ובלתי מוסבר. זמן מה לאחר מכן, סברה מוצאת את עצמה שקועה במאורעות הקמפיין האנטי-מוטנטי המכונה "מבצע אפס סובלנות". בזמן הזה סברה נלחמת לצד האקס-מן ומתחילה להירשם להרצאות הפילוסופיות של צ'ארלס אקסבייר. סברה מבלה זמן מה כחברה בסניף של תאגיד אקס. היא מלווה את אקסבייר ועוד כמה מוטנטים לאי ג'נושה לאחר שנהרס על ידי זקיפי הסנטינל.
במהלך אירוע הקרוסאובר של ליגת הצדק/האוונג'רס היא נראתה מחזיקה את הכותל המערבי לאחר ההתקפה של קרונה, שגרמה לרעידות אדמה ברחבי העולם.
סברה היא אחת מקומץ המוטנטים ששמרו על כוחותיהם לאחר השפעת אירועי הקומיקס "בית אם". מאוחר יותר היא מתבקשת על ידי ממשלת בריטניה לסייע לגיבור העל יוניון ג'ק לפעול נגד פיגוע טרור בלונדון שבוצע על ידי נבל-העל קרוספייר. היא נכנסת לקונפליקט עם האביר הערבי החדש בגלל הבדלים תרבותיים, אבל הם משתדלים לעבוד יחד, למרות הקשר שלה עם האביר הערבי הראשון במהלך "תחרות האלופים".
מאוחר יותר מתגלה כי סברה יצרה כוח שיטור נגד מוטנטים פורעי חוק. הצוות הזה היה בחזית ביחד עם בישופ, בנוסף לחבר צוות נוסף בשם מיקרומקס. במהלך אירועי הקומיקס "מלחמת האזרחים" תמכה סברה באיירון מן בחוק לרישום העל-אנושיים, והייתה לאחת מחותמי "יוזמת חמישים המדינות". במהלך אירועי "פלישה סודית", סברה נראתה בקצרה נלחמת בגזע הסקרול משני הצורה  בישראל.
בסיפור "קצוות הארץ", סברה היא אחת מגיבורים המגיבים לקריאתו של ספיידרמן לעזרה במפעלי הלוויין של דוקטור אוקטופוס. היא מוצגת כשהיא נלחמת באוקטופוס במפעל נטוש לכאורה עד שנורית על ידי קרוסבונז באמצעות רובה צלפים. עם זאת, המחבר ציין כי הירייה כמעט הרגה את סברה, אך היא שרדה.
סופר שלומפר

| --- | --- |

 סוג:  גיבור-על
 הוצאה לאור:  מודן
 שם ספר:  זבנג
 תוכנית טלוויזיה:  זבנג (סדרת טלוויזיה)
 הופעה ראשונה:  1990
 יוצרים:  אורי פינק
 מידע
 שם אמיתי:  לא ידוע
 כינויים:  שלומפי
 גזע:  יציר מעבדה חייזרית
 מין:  זכר
 נטייה:  טוב
 כוחות:  כוח גופני עצום, יכולת תעופה, מהירות עצומה, יכולת לשרוד בחלל, חסינות לפגיעות
 חברה בקבוצה:  סמא"ש - סופר גיבורים מאוחדים מארצות שונות
 אזרחות:  ישראלי
 דמויות קשורות
 משפחה:  כוח המגן (אב מאמץ), בריין-סטורם (יוצרת)
 חברים:  קולונל אמריקה, מאדאם ויקטואר, גל תיכון
 אויבים:  דארקלון
סופר שלומפר הוא קומיקס פארודי ישראלי על ז'אנר גיבורי העל שנוצר על ידי הקומיקסאי אורי פינק ב-1990. במרכז הקומיקס עומדת דמות בדיונית של גיבור-על בשם "סופר שלומפר". סופר שלומפר הוא סופר-גיבור נמוך קומה לבוש בפיג'מה, תחתונים עם לבבות וכובע גרב צה"לי שמנסה להציל את העולם מאיומים שונים מהחלל החיצון (בהם אויבו המושבע דארקלון) ולהפוך לחבר בקהילת הסופר-גיבורים הבינלאומית (ארגון הנקרא סמא"ש). עלילותיו של סופר שלומפר הם למעשה פרודיה על קומיקס גיבורי העל.
מדי פעם ניסה פינק לכלול סיפורים מתוחכמים למדי בסדרה אולם לרוב היו הסיפורים פשוטים ומבדחים. "משפטו של סופר שלומפר", לדוגמה, אשר היה ארוך בהרבה מהממוצע בסדרה זאת, עסק בפרדוקסים של מסע בזמן, כאשר סופר שלומפר גורם להעברתה של עיר מודרנית לעבר הרחוק ומגלה שצאצאיה כיום פותחים במסע לכיבוש העולם, זאת עד שהוא מונע את קיום האירוע. במספר סיפורים אחרים של סופר שלומפר מביע פינק עמדה נגד המלחמות וההרס המיותר שהן גורמות, ומראה כיצד הצדדים הלוחמים יכולים למצוא את המכנה המשותף ולהפסיק את הסכסוכים האלימים ביניהם. במספר לא קטן של סיפורים, פינק שובר את הקיר הרביעי וסופר שלומפר מודע לכך שהוא דמות קומיקס ואף מנהל אינטראקציה עם פינק ומערכת עיתון "כולנו", סיפורים אלה לרוב מבדחים והומוריסטיים.
עלילותיו של סופר שלומפר החלו לצאת לאור בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20, והופיעו בעיתון הילדים כֻּלָּנוּ, מעריב לילדים, כמו גם ב-3 ספרים שונים בהוצאת מודן. סופר שלומפר ממשיך להופיע בעיתון הקומיקס של אורי פינק "עיתון זבנג" שם מופיע מדי פעם קומיקסים קצרים אודותיו, וכן מופיע לעיתים במעריב לילדים ובאותיות.
ביוגרפיה בדיונית

סופר שלומפר החל כניסוי של חייזרית ירוקה ממרכז החלל בשם "בריין-סטורם" ליצור את הנוטר הגלקטי, סופר-גיבור שיגן על היקום כולו. הניסוי משתבש והיא מחליטה לזרוק את שלומפי התינוק יחד עם פחי אשפה למערה סודית באזור ים המלח. כוח של חיל ההנדסה הקרבית של צה"ל, שנשלח לאזור לבצע ניסוי בחומר נפץ חדש, חושף את הכניסה למערה. אחד החיילים, יוסי שוורץ, מוצא את שלומפי ושומר עליו בזמן שהצבא דן בעתידו. כאשר צמרת הפיקוד הצבאית מגלה שלסופר שלומפר יש כוחות-על (חסינות, חוזק, יכולת תעופה) היא מחליטה לגייס אותו ולבצע בו ניסויים על מנת ללמוד איך קיבל את כוחותיו וליצור סופר-חיילים. שוורץ מציל אותו מגורל זה ומוסר אותו לאימוץ ל"כוח המגן", סופר-גיבור ישראלי שיצא לגמלאות. בפרידה משוורץ שלומפי לוקח את כובע הגרב הצבאי שלו אליו נקשר רגשית.
כעבור מספר שנים סופר שלומפר מחליט לפתוח בקריירה עצמאית של סופר-גיבור. אביו המאמץ קורא לו "סופר שלומפר" בעקבות התלבושת המצחיקה שאימץ שלומפי לעצמו: כובע הגרב שמסתיר את פניו, תלבושת ורודה ותחתונים עם לבבות עליהם. סופר שלומפר מקים בסיס סודי מתחת לבניין מגורים ("בית משותף") ויוצר קשר עם שני נערים צעירים הגרים שם. ארגון סמא"ש (סופר-גיבורים מאוחדים מארצות שונות) שם לב לעלילות הגבורה שלו ומחליט לגייס אותו לארגון כסופר-גיבור של ישראל. מאדאם ויקטואר, הסופר-גיבורה של צרפת, מבשרת לו אישית על ההזמנה והם מתאהבים. בעקבות ההזמנה (והנזק שגרם כאשר קפץ בשמחה) סופר-שלומפר עוזב את הבסיס הישן שלו. למרות מראהו המגוחך, חסר השרירים והיותו נמוך מאוד, סופר שלומפר נחשב לאחד הגיבורים החזקים והחכמים ביותר בסמא"ש, בין השאר מפני שאין לו דעות קדומות המבוססות על קומיקסי גיבורי-העל האמריקאים הטיפוסיים.
מספר שנים אחר כך, סופר שלומפר כמעט מת ביום הולדתו, וניצל על ידי בריין-סטורם ממרכז החלל. הם למדים שסופר שלומפר כמעט מת מאחר שבריין-סטורם ניסתה ליצור עוד נוטר גלקטי, אך הניסוי שוב נכשל: היא יצרה נבל-על מרושע ואלים שהשמיד את רוב המעבדה. סופר שלומפר והסופר-רשע נלחמים ובסוף הקרב סופר שלומפר מנצח ומקבל את הכוחות המלאים של הנוטר הגלקטי. הוא מחליט עתה לא להגן רק על ישראל וכדור הארץ, אלא גם על כל היקום. חלק מתפקידיו כוללים שליחויות דיפלומטיות לכוכבים שונים ומשונים ברחבי היקום, אותם הוא מציל, חוקר או מונע מלחמה בהם. אויבו המושבע הוא דארקלון, אותו סופר שלומפר עוצר פעם אחר פעם. לפי הסיפור "שובו של סופר שלומפר", דארקלון הוא התהוות של האנרגיה שנותרה מרשע-העל לאחר שסופר שלומפר ניצח אותו (בפעם השנייה) באותו הסיפור.
ספרים בסדרה

"סופר שלומפר", הוצאת מודן, 1991
"סופר שלומפר מכה שנית", הוצאת מודן, 1993
"קוסמיקס" - כולל מספר רב של סיפורי סופר שלומפר שפורסמו ב"כולנו", הוצאת מודן
"שובו של סופר שלומפר", הוצאת מודן, 2012
כ"ה בכסלו

כ"ה בכסלו הוא היום העשרים וחמישה בחודש השלישי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים וחמישה בחודש התשיעי 
למניין החודשים מניסן.
חגים ומועדים

נר ראשון של חנוכה
אירועים היסטוריים

ג'תקצ"ה – גזרות אנטיוכוס: שליחי אנטיוכוס הרביעי בונים במה בבית המקדש השני ליד המזבח ומקריבים עליו קרבן לעבודה זרה.
ג'תקצ"ח – מרד החשמונאים: יהודה המכבי והחשמונאים משחררים את בית המקדש ומטהרים אותו.
ה'תרמ"ג – נוסדה המושבה זכרון יעקב.
ה'תרכ"ג – הגנרל יוליסס ס. גרנט מוציא צו גירוש ליהודי טנסי, מיסיסיפי וקנטקי. הנשיא אברהם לינקולן ביטל את הצו כעבור מספר ימים.
ה'תרע"ח – כיבוש ירושלים על ידי הצבא הבריטי במלחמת העולם הראשונה, בכך בא קץ לשלטון הטורקי בארץ ישראל.
ה'תש"ט – צה"ל פותח במבצע חורב לשחרור הנגב.
ה'תשס"ח – סטפן נורמן, נכדו של תאודור הרצל, הובא לקבורה בהר הרצל שבירושלים.
ה'תשס"ח – רשות העתיקות מכריזה על גילוי מבנה ליד שער האשפות, ששימש כנראה כארמון של הלני המלכה.
ה'תשע"א – השרפה בכרמל – השריפה הגדולה בתולדות מדינת ישראל, בה נספו 44 בני אדם ופונו כ-17,000 מבתיהם; בשריפה כולו כ-50,000 דונם והושמדו כחמישה מיליון עצים.
נולדו

ה'תקנ"א – הרב אהרן פולד, דיין וראש ישיבה בפרנקפורט.
ה'תר"ז – רבי אברהם מתתיהו פרידמן, "הצדיק משטפנשט" (נפטר בתמוז ה'תרצ"ג)
ה'תרנ"ו – הרב יצחק נסים, הרב הספרדי הראשי לישראל לשעבר (נפטר בה'תשמ"א)
ה'תרע"א – ערי ז'בוטינסקי, איש התנועה הרוויזיוניסטית וחבר הכנסת מטעם חרות (נפטר ב-1969).
ה'תרפ"ב – הרב אלחנן הלפרין רב בשכונת גולדרס גרין בלונדון ונשיא "התאחדות קהילות החרדים" בלונדון.
ה'תש"ז – סטיבן ספילברג, במאי ומפיק סרטים יהודי אמריקאי
ה'תשי"ז – הרב שמואל אליהו רב העיר צפת, בנו של הרב מרדכי אליהו
ה'תשכ"ו – מוסי רז, חבר הכנסת מטעם מרצ.
ה'תשכ"ז – דובר קוסאשווילי, במאי קולנוע, תסריטאי ושחקן ישראלי
נפטרו

ה'תקס"ט – רבי אברהם בן הגר"א, בנו של הגאון מווילנא, פרשן המדרשים, נחשב למייסד חקר האגדה והמדרש.
ה'תרל"ב – רבי יעקב אטלינגר, רב ופוסק הלכה במנהיים ובאלטונה שבגרמניה, בעל הערוך לנר ו"ביכורי יעקב". (נולד בה'תקנ"ח)
ה'תרצ"ב – רבי חיים הגר – אדמו"ר מאנטניא בנו של הרב ישראל הגר (הזקן) האדמו"ר מוויז'ניץ.
ה'תשט"ו – הרב משה שניידר – ראש ישיבת תורת אמת.
ה'תשנ"ט – הרב יוחנן טברסקי – האדמו"ר מטולנא.
ה'תשס"ז – פנינה זלצמן, פסנתרנית ישראלית (נולדה ב-1922).
כ"ד בכסלו – כ"ו בכסלו
כסלו
אריה חשביה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 בספטמבר 1931 
 פטירה:  19 בדצמבר 2015 (בגיל 84) 
 מדינה:  ישראל 
 
אריה חשביה (15 בספטמבר 1931 – 19 בדצמבר 2015, ז' בטבת תשע"ו) היה סופר, עיתונאי ומתרגם ישראלי.