הכחשת טבח שבעה באוקטובר
השתתפות מדינות וארגונים בהכחשת המתקפה

לפי תחקירים של גופי מודיעין ומחקר, ולפי הערכות של פקידי ממשל ומומחים עצמאיים, שופרסמו על ידי "הניו יורק טיימס", רוסיה, איראן, ובמידה מסוימת גם סין ומדינות נוספות מעורבות ב"מלחמות מידע" לטובת חמאס. מומחים מעריכים כי מדובר בקמפיין התעמולה הגדול ביותר שהתקיים עד כה (נכון לשנת 2023). לפי התחקירים המדינות השתמשו בכלי תקשורת הממלכתיים וברשתות החברתיות הגדולות כדי לתמוך בחמאס, להשמיץ את ישראל, וכן להציג באור שלילי גם את ארצות הברית, בעלת בריתה העיקרית של ישראל. הנושא העלה על סדר היום את תפקידה של רשת טיקטוק, שנמצאת בשליטה סינית, בקידום תעמולה אנטי-מערבית ושאלת המגבלות עליה ועל רשתות חברתיות בכלל. גופים נוספים שהשתתפו במסע התעמולה לטובת חמאס כללו מדינות המושפעות מאיראן כמו סוריה, לבנון ועיראק, וכן ארגוני טרור כמו אל-קאעדה והמדינה האסלאמית.[דרוש מקור] לפי חברת המודיעין הטכנולוגי Cyabra במאמץ התעמולה ברשתות החברתיות השתתפו מעל 40,000 בוטים והתכנים שלהם הגיעו למאות מיליוני אנשים ברחבי העולם.
Moustafa Ayad, ממכון המחקר העצמאי, Institute for Strategic Dialogue, מלונדון העריך כי גופים רבים מעורבים בקמפיין נגד ישראל. לפי תחקיר של המכון:
חשבונות המזוהים עם ממשלת איראן האדירו את התקפת חמאס ב-7 באוקטובר כמכה אסטרטגית נגד ישראל והאשימו את ארצות הברית באחריות לסבל הפלסטיני. איראן הוצגה כמובילות "התנגדות פאן-אסלאמית" נגד מעצמות מערביות "נאו-קולוניאליות" וישראל.
דיווחים איראניים האדירו ותירצו פשעי מלחמה נגד אזרחים ישראלים והשתמשו בשפה דה-הומנית המתארת את "האויב" כרע באופן מיוחד.
חשבונות המזוהים עם ממשלת רוסיה הפיצו מסרים על המלחמה כדי לאשש את מערך הנרטיבים האנטי-מערביים והאנטי-אוקראיניים הרגילים שלהם. המסרים האשימו את המערב ב"סטנדרטים כפולים" וכי מדינות המערב אשמות בהסלמה.
התגובה למלחמה מצד רשתות המזוהות עם המפלגה הקומוניסטית של סין משתנה במידה ניכרת בין חשבונות ופלטפורמות. פוסטים בפייסבוק ניסו להישאר נייטרליים, והתעקשו לגנות את כל המעשים הפוגעים באזרחים, התגובות ב-X היו מקוטבות בצורה ניכרת, עם התקפות חריפות נגד דמויות פוליטיות מערביות וכלי תקשורת מערביים.
ב-X, חשבונות תקשורת ממלכתיים סיניים גינו את ארצות הברית על כך שהיא מרוויחה כביכול יתרון כלכלי מההסלמה. אותם דיווחים טענו כי פוליטיקאים מערביים ותקשורת המיינסטרים מתעלמים מהקורבנות בעזה.
לדברי ד"ר יורם עברון, חוקר סין מאוניברסיטת חיפה, סין מקדמת קו אנטי-ישראלי במלחמה, בגלל רצון שלה לפגוע בארצות הברית וכיוון שישראל היא בת ברית של ארצות הברית. לדבריו התקשורת הסינית כמעט לא התייחסה לטבח של חמאס בתושבי ישראל. לפי דבריו "המונח שהם משתמשים בו הוא 'ההתקפה הצבאית שחמאס ביצע על ישראל ב–7 באוקטובר'. זה ממוסגר כעימות צבאי, ואם יש דיווח על פגיעה באזרחים, זה רק על תושבי עזה שנפגעים מישראל." לפי דבריו "המעורבות הסינית ברשתות החברתיות גדולה מאוד. אנשים שניסו לפרסם כתבות פרו־ישראליות בתקשורת הסינית עברו עריכה כבדה מאוד, ואנשים שפרסמו או העלו פוסטים פרו־ישראליים ברשתות — החשבונות שלהם נסגרו." לפי ד"ר מיכל זלצר־לביד, מומחית לסין מאוניברסיטת בר־אילן, "בסין התתעוררה ברשתות אנטישמיות חזקה". לדבריה מאמר בעיתון בהונג קונג שמדגיש שאמה הסינית של החטופה נועה ארגמני היא לא סינית, אלא ישראלית. "היה להם חשוב להבהיר גם שנועה נולדה בישראל. ומה שהדהים אותי עוד יותר היה לראות את התגובות לכתבה הזאת: 'היהודים אשמים בהכל', 'חבל שהיטלר לא סיים את העבודה', 'היהודים נאצים בעצמם'. אלה דברים שאנחנו נתקלים בהם בפעם הראשונה, והשלטון לא בולם את זה".
לפי פרסומים בעיתון TheMarker, המתבססים על ניתוח של חברת humanz, מאז פרוץ המלחמה ועד 23 בנובמבר, פורסמו ברשת טיקטוק שנמצאת בבעלות סין, כ-8 מיליון פוסטים בעד ישראל, לעומת 1.14 מיליארד פוסטים בעד פלסטין. לדברי יועצת החדשנות איילה צורף. הסינים הצליחו להקים רשת בעלת השפעה גדולה על השיח בעולם המערבי, במיוחד על הצעירים שבו. המשקיע הישראלי מייקל אייזנברג, מייסד קרן אלף, טוען זמן רב שיש סיכוי גבוה שסין משתמשת באפליקציה ככלי להשפעה על דעת הקהל והתרבות במערב במסגרת המאבק בין המעצמות. המשקיע ג'ף מוריס מקרן ההון סיכון Chapter One כתב כי לדעתו טיקטוק היא הסיבה שארצות הברית "מפסידה את תלמידי התיכון והקולג' במלחמת המידע". הוא מספר כי כשניסה לחקור את האלגוריתם של טיקטוק כמשתמש, נתקל בשיטה: "בזמן שנכנסתי לסרטון אחד בטיקטוק שתומך בדעות מנוגדות, כל הפיד שלי נהפך לאנטי־ישראלי באופן אגרסיבי. זה היה כאילו מכניסים אותי לניסוי ומכריחים אותי לראות את כל המלחמה מנקודת מבט שבה ישראל היא הצד המרושע" לדבריו חלק גדול מטיקטוק נשלט על ידי חוות בוטים אנטי־ישראליות, מגיבים ומלייקקים בתשלום — שהרבה ממנו במימון של ארגונים תומכי חמאס וכי הרשת מגדילה את הנרטיב הזה כדי לקבל עוד חשיפה בקרב צעירים עובדים יהודים וישראלים בטיקטוק סיפרו על אווירה עוינת כלפיהם במשרדים מאז פרוץ המלחמה, ועל הערות אנטישמיות ואנטי-ישראליות במערכת הצ'אט הפנימי וכי עובדים של החברה חגגו את טבח שבעה באוקטובר.
נשיא מיקרוסופט בראד סמית' אמר כי רוסיה מפיצה קמפיין של דיס-אינפורמציה ברשת בנוגע למלחמה ברצועת עזה.
ההיסטוריונית ג'ניפר ו' אוונס (אנ') קשרה את ההכחשה סביב 7 באוקטובר להכחשת השואה. חוקרים רואים הקבלות לדיסאינפורמציה סביב פיגועי 11 בספטמבר, שלטענת כמה קבוצות שוליים בוצעו על ידי "המוסד". ג'ואל פינקלשטיין מ-NCRI הצהיר כי "יש קהל מובנה שרוצה להכחיש שיהודים הם קורבנות הזוועה ולקדם את התפיסה שיהודים עומדים בסתר מאחורי הכל". לדבריו, המאמצים לומר שישראל אחראית ל-7 באוקטובר הם חלק מאסטרטגיה רחבה יותר של קיצונים אנטישמים כדי לערער את הסבל היהודי.
הטענות נמצאו ברחבי האינטרנט, כולל בתת-פורום Reddit LateStageCapitalism ובפרסומים ביקורתיים כלפי ישראל כמו אינתיפאדה אלקטרונית ו-The Grayzone. הם זכו לפופולריות גם על ידי מכחישי השואה ימנים כמו אוון בנג'מין ותאורטיקני קונספירציה מהימין הקיצוני. הטענות מבוססות על קטיף דובדבנים כדי לדחוף נרטיבים מטעים.
אמרסון ברוקינג מהמעבדה למחקר משפטי דיגיטלי במועצה האטלנטית הצביע על הכחשת השואה כדבר שעלול לקרות ל-7 באוקטובר, למרות תיעוד גדוש בזמן אמת של ההתקפות.