משמרות כהונה
הערות שוליים

↑  ספר דברי הימים ב', פרק כ"ג, פסוק ח'. ספר דברי הימים א', פרק ט', פסוק כ"ה.
↑  ספר דברי הימים א', פרק כ"ד
↑  משנת רבי אליעזר, פרשה ב', סימן י"ז.
↑  מחלוקת תנאים היא, אם משה תיקן 8 משמרות או 16, ורב חמא בר גוריא סובר כאחד מן החולקים.
↑  תשובת רב האי גאון
↑  ראו רבנו חננאל על תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף י"ז, עמוד א'; וספר ראבי"ה סימן תקכ"ו בשם זקינו ראב"ן (אבן העזר סימן פ"ו).
↑  נוסח כתבי היד של ויקרא רבה, פרשה כ"ח, פסקה ג': "ואימתי הן תמימות? בזמן שאין משמרות ישוע ושכניה באות בהן". מופיע בדפוס בקהלת רבה, פרשה א', פסקה ד'. ראו הגהות הרש"ש שם (הערה 180 בכתב ידו), בשם הרוקח הלכות שבועות סימן רצ"ה.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף י"א, עמוד ב'.
תלמוד ירושלמי, מסכת שקלים,  פרק ה', הלכה ג'.
תלמוד ירושלמי, מסכת סוכה,  פרק ה', הלכה ח'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף י"ז, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף י"ז, עמוד ב'.
↑  לפי תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ט, עמוד א' ותלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף י"א, עמוד ב' שבית המקדש השני נחרב ביום ראשון של משמרת יהויריב ולפי הסכמת החוקרים (מר שושני, מחברת 1CH78, דף ראשון. אברהם אריה עקביא, הלוח ושמושו בכרונולוגיא, עמוד ס"א. יוסף יצחק איידלר, הלכות קידוש החודש על-פי הרמב"ם, עמוד 383) שתאריך החורבן הוא 5 באוגוסט 70
↑  אבי שוויקה, "כתיבת התאריך על החותמות שהיו במקדש", תרביץ פג [ד] (תמוז–אלול ה'תשע"ה); שלמה נאה, "'שם משמר' ו'שם שבת': עיון נוסף בפרשת החותמות שהיו במקדש", תרביץ פד [א] (תשרי תשע"ו).
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"ו, עמוד ב'.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת תענית,  פרק ד', הלכה ב'.
↑  אף על פי שהייתה בכך אי שויוניות מסוימת, כי בזמן הרגלים היה מאוד נח לאנשים להביא גם את הנדרים והנדבות שלהם
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"ה, עמוד ב' (ראו גם בתוספות דיבור המתחיל ובחילוק)
↑  קינה לתשעה באב מהמאה התשיעית.
↑  ספר עזרא, פרק ב', פסוקים ל"ו–ל"ט
↑  ספר עזרא, פרק ו', פסוק י"ח.
↑  תוספתא, מסכת תענית, פרק ב' הלכה א'.
↑  תשובות הגאונים
↑  ספר דברי הימים א', פרק כ"ד, פסוק ז'.
↑  נערך בעזרת (סיור בעקבות משמרות הכהונה) מאמרו של גיל ברנר מדריך טיולים, תושב הגליל, בעל חברת טיולים "גיל גליל". ואנציקלופדיה "ארץ ישראל ושכנותיה".
↑  עדנה סופר, חדשות ארכאולוגיות, רשות העתיקות
↑  חירבת עמודים, באתר SYT
↑  ספר דברי הימים א', פרק כ"ה ופרק כ"ו
↑  ישראל הוא כינוי ביהדות ליהודי שאינו כהן ואינו לוי
↑  משנה, מסכת תענית, פרק ד', משנה ב'
↑  צבי אילן, "שבר לוח כ"ד משמרות-הכוהנים מסביבות כיסופים", תרביץ מג (ה'תשל"ד), עמ' 225–226.
↑  מיכאל אבי-יונה, כתובת מקיסריה על כ"ד משמרות הכוהנים, בתוך: ארץ ישראל – מבחר מאמרים, הוצאת אריאל בשיתוף החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, ירושלים, 1999 עמ' 185–190 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  ריינר דיגן, "כתובת מתימן על כ"ד משמרות הכוהנים", תרביץ, מב [ג/ד] (ניסן–אלול תשל"ג), עמ' 302–303, באתר JSTOR.
↑  מנחם זולאי, ידיעות המכון לחקר השירה העברית, כרך חמישי עמוד קיא.
↑  מתאים ללוחות השנה של ידותון הלוי החבר (ראו למשל לוח לשנת ד'תתקצ"ד), חזן בית הכנסת בן עזרא, שבהם שנות החורבן מתחלפות בתשעה באב, ולא בא' בתשרי כמו כל מנייני השנים, ואז באב ואלול ההפרש באחדות הוא 3 שנים (לפי החשבון השגוי שהחורבן היה בשנת ג'תתכ"ח).
↑  בדומה לקהילות אחרות, כמו קהילותיהם של יניי ושמעון בן מגס.
↑  יעקב עציון, קדושתאות הדותהו לכ"ד משמרות הכהונה ולשונן (הקישור אינו פעיל, י"א בכסלו ה'תשפ"ה), עבודת דוקטור, אוניברסיטת בן-גוריון, תשע"ז, עמ'13–20.
↑  עושה השלום הוא כינוי לפיוטים שנועדו להשתלב בסיום ברכת שים שלום בחזרת הש"ץ.
↑  שולמית אליצור, פיוטי רבי פינחס הכהן, האיגוד העולמי למדעי היהדות, ירושלים תשס"ד, עמ' 62; עזרא פליישר, "חדשות בנושא המשמרות בפיוטים", עמ' 261–262.
↑  מנחם זולאי, "פיוטים חדשים לר' חדותא", תרביץ, כב [א] (תשרי תשי"א), עמ' 28–42, באתר JSTOR.
↑  הפיוט חתום באקרוסטיכון 'יניי חזן' ופליישר משער שהכוונה ליניי הידוע ולא לפייטן אחר בעל שם זהה
↑  פליישר ציין קרובה נוספת שבה פסוק המסגרת אינו מהמקרא, והפנה לקרובה לערב ר"ה או ערב יו"כ שבה מתחילות חטיבות הפיוט במילים מתפילת 'כל נדרים וחרמים' (גרסה עברית של תפילת כל נדרי)
↑  בבתים המשתייכים לקרובת הי"ד (חלק הפיוט שתפקידו לפייט את הברכות שלפני הקינות ששולבו בברכת בונה ירושלים) הנוסח הוא 'כל משמרות יבכו לי' ובבתים של השלמת הקרובה (חלק הפיוט שתפקידו לפייט את הברכות שלאחר ברכת בנוה ירושלים) הנוסח הוא 'כל משמרות ישמחו לי'. פליישר משער שסיבת השינוי היא שלאחר שבסילוק שמעביר בין חטיבת הקינות לחתימת ברכת בונה ירושלים עסק יניי בנושאי נחמה הוא היה צריך להמשיך לעסוק בנחמה גם בהשלמת הקרובה ולצורך זה שינה את מילות הפזמון מ'יבכו' ל'ישמחו'.
↑  פליישר, "חדשות בנושא המשמרות בפיוטים", עמ' 279–284; הנ"ל, "פיוט ליניי חזן על משמרות הכהנים", סיני ס"ד (ה'תשכ"ט), עמ' קע"ו–קפ"ד.
↑  מהבית הראשון של הקינה שבת סורו
↑  ' שבת סורו ואיכה ישבה, נאמרו בכל קהילות אשכנז ו'הילילו הה' נאמרה רק בקהילות מערב ארופה
↑  עציון, קדושתאות הדותהו, עמ' 13.
↑  פורסמה על ידי עזרא פליישר, "קומפוזיציות קליריות לתשעה באב", HUCA 45 ‏(1974), עמ' א–מ.
↑  בכל בית מובא אחד מהחודשים, מהשבטים, מהמזלות, ממשמרות הלוויה וממשמרות הכהונה.
↑  עזרא פליישר, "לעניין המשמרות בפיוטים", סיני סב (תשכ"ח), עמ' יג–מ, קמב–קסב.
↑  עציון, קדושתאות הדותהו, עמ' 17
↑  עזרא פליישר, "שבעתות חדשות על משמרות הכהונה לפייטן ר' פינחס", סיני סא (תשכ"ז)
↑   פליישר, "חדשות בנושא המשמרות בפיוטים".
1 2  עציון, קדושתאות הדותהו, עמ' 19
↑  ייתכן שפיוט זה הוא חלק ממערכת היוצר לשבת שקלים של יהושע בן כלפה
↑  שרגא אברמסון, "קרובות לחתן", תרביץ ט"ו (ה'תש"ד), עמ' 52–54.
קטעים מהקדושתא של הדותהו על משמרת בלגה, בדף מגניזת קהיר ובניקוד ארץ-ישראלי.