stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמואל ריניש
הערות שוליים

↑  ילקוט הפרסומים 1578, 17 בנובמבר 1969, עמוד 589
↑  נבחר ליו"ר מועצת נשר - תל־חנן, מעריב, 13 בפברואר 1974
↑  ילקוט הפרסומים 1985, 29 בינואר 1974, עמוד 772
↑  שמואל ריניש הביס את ישראל קולס, מעריב, 8 בנובמבר 1978
↑  הודעה בדבר תוצאות הבחירות לראשות המועצה המקומית נשר, ילקוט הפרסומים 3630, עמודים 1934-1936
|  ראשי מועצת ועיריית נשר |
| --- | --- | --- |
| מועצה מקומית (1952–1995) | יהודה שומרוני (1952–1957) • יצחק רוט (1957–1972) • ישראל קלרטג (1972–1977) • ישראל קולס (1972–1977) • ישראל קולס (1977–1978) • שמואל ריניש (1978–1989) • דוד עמר (1989–1995) |  |
| עירייה 1995 ואילך | דוד עמר (1995–2013) • אברהם בינמו (2013–2018) • רועי לוי (2018–מכהן) |  |
צילום היסטורי בפארק שמואל ריניש בשנת 2015.  עם צילום שנלקח מהערך תל חנן בוויקיפדיה העברית. בשנת 2024 הצילום דהה לחלוטין
צילום קיר דהוי המודבק על קיר מבנים בגן, העוסק בהיסטוריה של העיר נשר בפארק שמואל. צולם בנובמבר 2022
הואדיון העובר בתוך פארק שמואל
תפוחית מצויה

| תפוחית מצויה |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: פרושיים
סוג:: Linaria
מין:: תפוחית מצויה
שם מדעי
 Linaria cannabina ‏לינאוס, 1758
תחום תפוצה


תפוחית על עץ
Linaria cannabina mediterranea
תפוחית מצויה (שם מדעי: Linaria cannabina) היא ציפור קטנה וחומה ממשפחת הפרושים, בעלת מקור קצר ועבה. לרוב התפוחיות יש כתמים אדומים או ורודים.
התפוחית שוהה בישראל באופן קבוע ונמצאת בישראל בעיקר בגולן, בגליל, בהרי הכרמל והרי יהודה. בעונת הסתיו התפוחית נמצאת בקבוצות, לעיתים יחד עם פרושים אחרים וניתן למצוא אותה במישור החוף ואף בנגב. באביב היא חוזרת לאזורי ההרים. התפוחית המצויה נמצאת בשדות בר מישוריים ופתוחים בהם עשבים ושיחים, יערות דלילים ובעיקר בקרחות ושולי היער, מטע, פרדס, כרמים, פארקים וגנים גדולים. מזונה העיקרי הוא זרעים וזירעונים ממגוון רחב של פרחים ושיחים. התפוחית מגוונת את מזונה בניצנים שונים, בפירות ובמגוון רחב של חרקים וחסרי חוליות. תוחלת החיים של התפוחית היא כתשע שנים.
תכונות מורפולוגיות

התפוחית המצויה היא ציפור בגודל קטן עד בינוני. לתפוחית יש גזרה דקה, זנב ארוך ומקור בצבע אפור. אורכה של הציפור הוא 13–14 ס"מ, ומשקלה הוא 15 -21 גרם.
מוטת כנפיים של הציפור הוא 25.5-21 ס"מ. מקור התפוחית קצר ועבה ומתאים לאכילת זרעים. הצבע של התפוחית הוא חום. ראש התפוחית אפור וכתם בהיר בלחייה. צווארה לבנבן. הזכר בולט באביב בצבעיו הוורודים והאדמדמים הן במצחו והן בחזהו. גבו וכנפיו בצבע חום ערמוני בשאר ימות השנה. התפוחית ממין נקבה דומה לזכר אך ללא גוונים אדומים. לתפוחית יכולת שירה והיא שרה בזמן שהיא עפה.
התנהגות > רבייה

התפוחית המצויה מתרבה מאמצע אפריל עד תחילת אוגוסט. הקשר בין בני הזוג יציב ונמשך מעבר לתקופת הקינון. הזכר נוכח באופן קבוע באזור הקרוב לקן ומפגין בעלות על ידי שירתו, סימור נוצות הראש והחזה, ופרישת הכנפיים לצדדים סביב הנקבה. הקן אותו התפוחית ממין נקבה בונה מורכב מענף של עץ או שיח ומרופד בשורשים, פרווה ונוצות. הדגירה נמשכת בין 10 ל-14 ימים. הנקבה דוגרת לבד והזכר נמצא במשך זמן זה במרחק מהקן. כאשר הביצים בוקעות התפוחית מטילה בין 4–6 ביצים שצבען כחלחל-לבן, והן מסומנות בפסים ורודים או סגולים. עם בקיעת הגוזלים הזכר מאכיל את הנקבה והיא מאכילה את הגוזלים. לאחר מספר ימים שני ההורים מביאים אוכל לגוזלים הכולל גושי זרעים שרוככו בזפק והודבקו בריר. כעבור כשבועיים פורחים הגוזלים מהקן.
לקריאה נוספת

היינצל פייטר פרסלאו, "הציפורים, מגדיר שדה שלם לציפורי אירופה והמזרח התיכון, בהוצאת "הקיבוץ המאוחד", 1975
תפוחית מצויה מתוך אתר הצפרות הישראלי, 2017
תפוחית מצויה מתוך אתר המרכז לטיפוח ציפורי הבר בחצר ובגינה, 2017
הערות שוליים

↑  תפוחית מצויה באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  תפוחית מצויה מתוך אתר הצפרות הישראלי, 2017
↑  תפוחית מצויה מתוך אתר הצפרות הישראלי, 2017
ננו-חלקיק

ננוחלקיקי ונדיום אוקסיד
ננו-חלקיק הוא חומר ננומטרי. היחס הגדול בין מספר האטומים על שטח פני הננו-חלקיק למספר האטומים הכולל בננו-חלקיק, מעניק לננו-חלקיקים תכונות ייחודיות. ננו-חלקיקים נקראים פעמים רבות נקודות קוונטיות.
ננו-חלקיקים נחקרים במסגרת הננוטכנולוגיה. מחקר זה זוכה לתנופה בזכות יישומים אפשריים רבים של ננו-חלקיקים ברפואה, באופטיקה ובאלקטרוניקה.
ניתן לסווג את הננו-חלקיקים לשתי קבוצות עיקריות:
ננו-חלקיקים מתכתיים ואנאורגנים.
ננו-חלקיקים אורגניים.
ננו-חלקיקים מתכתיים מעוררים עניין רב, בשל היכולת שלהם לשמש מוליכים בתעשיית האלקטרוניקה. כמו כן ננו-חלקיקים ממתכות פאראמגנטיות או פרומגנטיות נקראים ננו-חלקיקים מגנטיים והם בעלי יכולת הכוונה על ידי שדות מגנטיים.
ישנן שתי שיטות עיקריות לייצור של ננו-חלקיקים:
top-down - בשיטה זו מופעל כוח על מצע חומר כדי לכתוש את חלקיקיו עד לגודל ננומטרי.
bottom-up - בשיטה זו מבצעים סינתזה בכימיה רטובה של תרכובות שונות, תחת תנאים מסוימים (טמפרטורה, לחץ, פרק זמן ועוד), אשר באמצעות הריאקציה הכימית והתנאים הרלוונטיים, הופכים לחלקיקים בגודל ננומטרי.
אפיון

ישנן מספר שיטות לאפיון ננו-חלקיקים.
Dynamic light scattering - מתבסס על התנועה הבראונית של חלקיקים כאשר הם מוקרנים באורך גל הגדול מקוטרם. שיטה זו מאפשרת לקבוע בדיוק טוב את גודל החלקיקים במדיומים שונים.
קריסטלוגרפיה באמצעות קרני רנטגן - או XRD - שיטה המבוססת על אפיון באמצעות קרני X.
מיקרוסקופיית אלקטרונים - משמש בעיקר לאפיון של ננו-חלקיקי מתכת ומוליכים למחצה. שיטה זו נותנת "תמונה" לגבי המשטח הננוחלקיקי.
תופעות בננו-חלקיקים

תופעה הנצפית בחלקיקים בגדלים ננומטרים היא שצורת וגודל החלקיק משנים את צבע החומר. בדרך כלל, תופעה זו נצפית כאשר הננו-חלקיקים מוכנסים לתמיסה ואז ניתן לראות שלאותו החומר צבעים שונים, הנקבעים על ידי גודל חלקיקי-הננו שבתוך התמיסה.
ראו גם

ננו-חומרים
נקודה קוונטית
ננו-צינורית פחמן
גרפן
ננושל
ננו-חלקיקים מגנטיים
ננו חלקיקי זהב
ננו-סיב
ננו-יהלום
ננו-חלקיקים שומניים מוצקים
לותר, מלך צרפת

לותר מלך צרפת
לותר (בצרפתית: Lothaire; ‏941 – 2 במרץ 986), היה בן לשושלת הקארולינגים, מלך על פרנקיה המערבית מ-954 עד מותו.
חייו

לותר נולד בעיר לאן שבצפון צרפת, ללואי הרביעי מלך פרנקיה המערבית, מאשתו גרברג מסקסוניה. אחרי מות אביו הוכתר למלך פרנקיה המערבית בכנסיית סנט רמי שבעיר ריימס (12 בנובמבר 954). היות שהיה בן שלוש עשרה שנה בלבד, איג הגדול דוכס הפרנקים ורוזן פריז, שהיה מתנגדו של לואי הרביעי, התמנה לשמש כאפוטרופוס לנחלותיו של המלך הצעיר. לותר נשא לאישה את אמה, בתו של לותאר השני, מלך איטליה, שילדה לו בן בשם לואי שירש את כתרו אחרי מותו.
בתחילת מלכותו היה עסוק במלחמות בווסאלים שלו, ובמיוחד בדוכס נורמנדיה. ב-955 לותר ואיג הגדול כבשו את פואטייה אחרי שהטילו עליה מצור. ב-956 מת איג הגדול, והיות שלותר היה בן חמש עשרה שנה בלבד, דודו מצד אמו, ברונו ארכיבישוף קלן שימש לו כאפוטרופוס. לותר, ששימש כמתווך בין בניו של איג הגדול, איג קאפה ואנרי, העניק לאיג קאפה את התואר רוזן פריז ודוכס הפרנקים, ולאנרי את דוכסות בורגונדיה.
ב-962 מת בלדווין השלישי שהיה רוזן פלנדריה בשיתוף עם אביו ארנולף הראשון. ב-965 עם מות ארנולף הראשון, לותר פלש לפלנדריה וכבש ערים רבות, אבל לבסוף נסוג בגלל התנגדות מצד תומכיו של ארנולף השני, דוכס פלנדריה (שהיה נכדו של ארנולף הראשון). אולם, הערים אראס ודואה נשארו בידיו של לותר.
באביב 978 ניסה את כוחו בהתקפת פתע על חבל לורן, וכמעט לקח בשבי את אוטו השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. בסתיו של אותה שנה פלש אוטו השני לצרפת, התקדם לעבר פריז והחריב את כל מה שנקרה על דרכו, אך לא הצליח לכבוש את העיר ונסוג תוך אבדות כבדות. ב-980 נחתם הסכם שלום בין הצדדים. המלך לותר ניסה את כוחו נגד איג קאפה, אך ללא הצלחה. ב-986 נפטר המלך לותר, ובנו לואי ירש את כתר פרנקיה המערבית בשם לואי החמישי.
צבי אבינר ופני

| --- | --- |

 לידה:  1963 (בן 61 בערך) פתח תקווה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 תפקיד:  שגריר 
 מספר צאצאים:  2 
 
צבי אבינר ופני (Vapni) (נולד בשנת 1963) הוא סופר ודיפלומט ישראלי. החל מ-8 ביולי 2021, מכהן כיועצו המדיני הבכיר של נשיא המדינה, יצחק הרצוג.
קורות חייו

ופני, יליד פתח תקווה, הוא צאצא של שלמה זלמן צורף ויואל משה סלומון מאבות היישוב ופורצי החומות בירושלים. אביו, משה ופני היה מנהל בית הספר מורשת משה ברמת גן ונהרג במלחמת ששת הימים. בית הספר קרוי מאז על שמו.
למד היסטוריה של עם ישראל והיסטוריה כללית באוניברסיטה העברית בירושלים. הוא בעל תואר מוסמך בהיסטוריה כללית ובוגר מחזור 2020 של קרן וקסנר.
ב-1991 הצטרף לשורות משרד החוץ. במסגרת תפקידיו שירת בשגרירות ישראל בסופיה, בקונסוליה הכללית לדרום מזרח ארצות הברית באטלנטה ובקונסוליה הכללית למערב ארצות הברית בלוס אנג'לס. בין השנים 2007 ל-2011 כיהן כשגריר ישראל בפיליפינים. בין השנים 2013 ל-2015 שימש כיועץ דיפלומטי במטה לביטחון לאומי. בין השנים 2015 ל-2019 כיהן כשגריר ישראל בסלובקיה
בין השנים 2019 ל-2021 שימש כראש חטיבת צפון אמריקה במשרד החוץ.
ב-8 ביולי 2021 החל כהונתו כיועץ המדיני הבכיר לנשיא מדינת ישראל יצחק הרצוג.
ב-3 בדצמבר 2024 אישרה הממשלה את מינויו לשגריר ישראל בהולנד.
במהלך השנים פרסם סיפורים קצרים בכתבי עת שונים ובהם "קשת החדשה", "שבו" ו"מסמרים".
בשנת 2010 ראה אור ספרו הראשון, "אמרי שאת זוכרת", קובץ סיפורים קצרים בהוצאת אבן חושן.
ספרו השני, הרומן "כל שאר התביעות מוגזמות", התפרסם בפברואר 2013 בהוצאת בבל.
רשימת פרסומים

"לינה במדבר", סיפור קצר, קשת החדשה גיליון 17 (סתו 2006)
"תהומות", סיפור קצר, קשת החדשה גיליון 21 (סתו 2007)
"בכי ראשון", סיפור קצר, שבו-כתב עת לשירה גיליון 18 (2008)
"אדם נכנס לתוך חדר", סיפור קצר, מסמרים גיליון 12/ילדות (2009)
"הציפורים של ברילסקי", סיפור קצר, מסמרים גיליון 14/מעבר לגדר (2010)
"אמרי שאת זוכרת", קובץ סיפורים קצרים, הוצאת אבן חושן, יולי 2010
"בית הדיו", אסופת סיפורים בעריכת יובל שמעוני, הוצאת עם עובד, 2011
"כל שאר התביעות מוגזמות", רומן, הוצאת בבל, פברואר 2013
הערות שוליים

↑  מינויים לשירות החוץ, החלטה מספר 1002 של ממשלת ישראל השלושים ואחת, משנת 2007, באתר של משרד ראש הממשלה
↑  מינויים בשירות החוץ, החלטה מספר 527 של ממשלת ישראל השלושים וארבע, משנת 2015, באתר של משרד ראש הממשלה
↑  אריק בנדר, ‏צבי אבינר ופני מונה ליועץ המדיני של הנשיא הנבחר יצחק הרצוג, באתר מעריב אונליין, 29 ביוני 2021
↑  מינויים בשירות החוץ, החלטה מספר 2510 של ממשלת ישראל השלושים ושבע, משנת 2024, באתר של משרד ראש הממשלה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306195405171  BnF: cb169101241 (data)  GND: 1067856285  ISNI: 0000 0000 9774 9712  LCCN: no2010162227  VIAF: 144671654   WorldCat (עם VIAF): 144671654
רכבת לצפון

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אסף אמדורסקי
 מתוך האלבום הרי את
 יצא לאור:  מאי 2008
 פורמט:  CD
 סוגה:  רוק אלקטרוני
 שפה:  עברית
 אורך:  4:14
 חברת תקליטים:  א.א. מוזיקה
 כתיבה:  אסף אמדורסקי
 לחן:  אסף אמדורסקי
 הפקה:  אסף אמדורסקי ורונן בר חורין
"רכבת לצפון" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי אסף אמדורסקי. השיר יצא לאור במאי 2008, כסינגל הראשון מתוך האלבום "הרי את", על ידי חברת התקליטים א.א. מוזיקה.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי אסף אמדורסקי והופק על ידי אמדורסקי ורונן בר חורין. השיר הוא בסגנון הרוק האלקטרוני המאפיין את שאר השירים באלבום. השיר נקרא במקור "קקי בכנרת".
יוסי חרסונסקי ציין את השיר בחיוב והעניק לו ציון של ארבעה כוכבים מתוך חמישה.
זמן מה לאחר צאת האלבום, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי וצבר עד כה מעל ל-1.7 מיליון השמעות.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר, בוים על ידי נועם ורדי והועלה לערוץ היוטיוב של אמדורסקי ב-23 בנובמבר 2010.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2008)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2008)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2008)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2008)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2008–2011)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2008–2011)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2008–2011)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2008–2011)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 45 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 40 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 13 |  |
הערות שוליים

↑  "שיר אחד" על רכבת לצפון | אסף אמדורסקי, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 15 באוגוסט 2017
↑  רכבת לצפון, באתר יוסמיוסיק, ‏2008-05-26
↑  רכבת לצפון, נבדק ב-2022-02-15
↑   אסף אמדורסקי - רכבת לצפון, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 4:14)
↑  Media Forest, web.archive.org, ‏2019-02-26
אודנסה

| --- | --- |
סמל אודנסהסמל אודנסה
קתדרלת אודנסה ובית העירייה
קתדרלת אודנסה ובית העירייה
 מדינה:  דנמרק דנמרק
 מחוז:  מחוז סודדנמרק
 ראש העיר:  Peter Rahbæk Juel
 תאריך ייסוד:  1355
 גובה:  13 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  176,683 (1 בינואר 2017)
 קואורדינטות:  55°23′45″N 10°23′19″E﻿ / ﻿55.3959666666667°N 10.3885361111111°E﻿ / 55.3959666666667; 10.3885361111111
 אזור זמן:  UTC +1
 www.odense.dk
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת דנמרק מוגדלת) קופנהגן אולבורג אורהוס אסביירג שוודיה גרמניהאודנסה(למפת דנמרק רגילה) קופנהגן אולבורג אורהוס אסביירג שוודיה גרמניהאודנסה(למפת מחוז סודדנמרק רגילה) ויילהאודנסה(למפת מחוז סודדנמרק מוגדלת) ויילהאודנסה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
אודנסה (בדנית: Odense, ‏האזנהקובץ:Da-Odense.ogg‏Ⓘ‏ היא העיר השלישית בגודלה בדנמרק (אחרי קופנהגן ואורהוס), הגדולה ביותר באי פין, ובין העתיקות ביותר בערי דנמרק.
בעיר יושבת מועצת המחוז. אוכלוסיית העיר מונה כ-145,000 תושבים. משמעות השם "אודנסה" היא "אודין" - אל במיתולוגיה הנורדית. העיר שוכנת ליד פיורד אודנסה ונהר אודנסה. העיר ידועה במוזיאונים הרבים שלה.
היסטוריה

אודנסה היא אחת הערים העתיקות ביותר בדנמרק. מקדש סיינט קוּד שבעיר היה אחד ממקומות העלייה לרגל הגדולים ביותר של הצליינים בימי הביניים, ועוד לפני הנצרות הייתה מרכז דתי חשוב. במאה ה-16 הייתה העיר מקום מפגש של כמה פרלמנטים, ועד 1805 הייתה מקום מושבו של הפרלמנט המחוזי של האי פין.
כיום אודנסה היא מרכז תעשייה משגשג ולאחר שנתחברה בתעלה אל הים במאה ה-19, הואץ תהליך פריחתה וצמיחתה. בזכות ההפרדה בין אזור התעשייה לבין הרובע העתיק ורובעי המגורים נעשתה עיר זו לאתר תיירות פופולרי. המבחר הגדול של אתרים ומוזיאונים, ואטרקציות מגוונות, במיוחד לילדים והוריהם, מושכים אל העיר רבבות תיירים מדי שנה בשנה.
האתר המפורסם ביותר באודנסה היה אודינסטרנט (מגדל אודין), שהיה עד 1935 המגדל השני בגובהו באירופה, אחרי מגדל אייפל. המגדל פוצץ על ידי קבוצה נאצית ב-1944 ולא נבנה שוב, אך נבנה דגם מיניאטורי שלו באזור המגורים פארק אודין, המקום שבו עמד קודם לכן המגדל המקורי.
תושבים מפורסמים

הסופר הדני הנס כריסטיאן אנדרסן נולד בעיר ב-2 באפריל 1805. ביתו, שבחלק העתיק של העיר, הפך למוזיאון שבו אוסף גדול של עבודותיו וחפציו.
המלחין הקלאסי קרל נילסן נולד ליד אודנסה, והעיר הקימה לכבודו מוזיאון.
המלך קנוט הרביעי (1043-1086), נודע גם "כקנוט הצדיק" ו"קנוט הקדוש" לאחר שנרצח על ידי איכרים מיוטלנד. במרכז העיר נמצאת הקתדרלה שנבנתה במאה ה-12 על שרידי כנסיית קנוט הקדוש (Sankt Knuds Kirke).
תפוח הפילים

| תפוח הפילים |
| --- | --- |
 תפוח הפילים
מיון מדעי
ממלכה:: צמחים
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: סבוננאים
משפחה:: פיגמיים
סוג:: Limonia
מין:: תפוח הפילים
שם מדעי
 Limonia acidissima ‏לינאוס, 1763

תפוח הפילים (שם מדעי: Limonia acidissima), הוא מין של עץ פרי נשיר במשפחת הפיגמיים מוצאו מהודו.
מאפיינים

עץ תפוח הפילים גדל לגובה 9 מטרים, קליפתו מחוספסת והענפים מעוטרים בקוצים. העלים קטנים וצבעם ירוק כהה ובעת הלבלוב העלים בצבע אדום כהה. הפריחה באשכולות צהובים ואדומים. הפרי בגודל רימון בצבע חום עם קליפה קשה בקוטר 1-2 סנטימטר. נדרש שימוש בפטיש או אבן כדי לפצח את הקליפה. ציפת הפרי מתוקה רכה בצבע חום ובעלת זרעים לבנים קטנים.
מאפיינים > תפוצה

מקורו של פרי הפילים מהודו אך הוא נפוץ גם בסרי לנקה, פקיסטן, בנגלדש, תאילנד, אינדונזיה, ואזורים שונים בהודו סין.
שימושים

פרי הפילים נאכל טרי משמש להכנת משקאות וגלידות. הזרעים מכילים חומצות שומן בלתי רוויות. גזע העץ משמש בבניה ופיסול.
| --- | --- |
 ערך תזונתי ל-100 גרם
 
 מים:  74 ג'
 
 חלבונים:  8 ג'
 פחמימות:  7.45 ג'
 שומן:  1.45 ג'
 כולסטרול:  0 מ"ג
 
 ברזל:  0.07 מ"ג
 סידן:  0.17 מ"ג
 זרחן:  0.08 מ"ג
 
 מקור:
ראו גם

עץ הטנאקה
| --- | --- |
 ערך תזונתי ל-100 גרם
 
 מים:  4 ג'
 
 חלבונים:  26.18 ג'
 פחמימות:  35.49 ג'
 שומן:  27 ג'
 כולסטרול:  0 מ"ג
 
 ברזל:  0.03 מ"ג
 סידן:  1.58 מ"ג
 זרחן:  1.43 מ"ג
 
 מקור:
הערות שוליים

↑  מידע על תפוח הפילים (1)
↑  מידע על תפוח הפילים (2)
פרי תפוח הפילים חתוך לשניים (נקנה בשוק בפונה שבהודו)
קמיל פיונטקובסקי

קמיל פיונטקובסקי (בפולנית: Kamil Piątkowski; נולד ב-21 ביוני 2000 ביאסלו שבפולין) הוא כדורגלן פולני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת רד בול זלצבורג ובנבחרת פולין.
קריירת מועדונים > ראקוב צ'נסטוחובה

פיונטקובסקי החל את הקריירה המקצוענית שלו בראקוב צ'נסטוחובה מליגת העל הפולנית. ב-18 באוגוסט 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1–2 על לכיה גדנסק במסגרת המחזור החמישי בליגה לעונת 2019/2020. ב-20 ביוני 2020 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2–3 על ארקה גדיניה במסגרת הליגה. בשתי עונותיו במועדון ערך פיונטקובסקי 51 הופעות ליגה, בהן הבקיע שלושה שערים.
קריירת מועדונים > רד בול זלצבורג

לקראת עונת 2021/2022 חתם פיונטקובסקי ברד בול זלצבורג מהבונדסליגה האוסטרית. ב-21 באוגוסט 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1–3 על אוסטריה קלגנפורט במסגרת המחזור החמישי בליגה.
קריירה בינלאומית

ב-28 במרץ 2021 ערך פיונטקובסקי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פולין, בניצחון 0–3 על נבחרת אנדורה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
תארים

הגביע הפולני (1): 2020/2021
רד בול זלצבורג
אליפות אוסטריה: 2021/2022
גביע אוסטרי: 2021/2022
מבחן F

מבחן F הוא כל מבחן סטטיסטי אשר בו סטטיסטי המבחן הוא בעל התפלגות F תחת השערת האפס.
השם של המבחן נקבע על ידי הסטטיסטיקאי ג'ורג' ואדל סנדקור (George W. Snedecor), כמחווה לרונלד פישר.
דוגמאות למבחן F

להלן מספר דוגמאות נפוצות שבהן משתמשים במבחני F.
בחינת ההיפותזה שהתוחלות של אוכלוסיות המתפלגות נורמלית, בעלות אותה סטיית תקן הן שוות. זהו מבחן ה-F הנפוץ ביותר, והוא מהווה חלק חשוב במבחני אנובה.
בחינת ההיפותזה שמודל רגרסיה מוצע מתאים באופן טוב לנתונים.
דוגמה להשוואה בין שונויות

יהיו  X_{1},...,X_{n}\sim N(\mu _{1},\sigma _{1}^{2}) ו- Y_{1},...,Y_{m}\sim N(\mu _{2},\sigma _{2}^{2}) שני מדגמים, כך שהשונויות והתוחלות שלהם אינן ידועות.
נניח שאנו רוצים לבדוק האם השונויות זהות או שונות. נגדיר את ההשערות שלנו:
 H_{0}:\sigma _{1}^{2}=\sigma _{2}^{2}
 H_{1}:\sigma _{1}^{2}\neq \sigma _{2}^{2}
כדי לבחון את ההשערות ולקבוע מתי לדחות את השערת האפס נבנה מבחן יחס נראות מוכלל. נגדיר את אומדי הנראות המקסימלית:
 {\hat {\mu }}_{1}={\bar {X}},\quad {\hat {\sigma }}_{1}^{2}={\frac {1}{n}}\sum (X_{i}-{\bar {X}})^{2}
 {\hat {\mu }}_{2}={\bar {Y}},\quad {\hat {\sigma }}_{2}^{2}={\frac {1}{m}}\sum (Y_{i}-{\bar {Y}})^{2}
פונקציית הנראות עבור האומדים הללו מקיימת:  L({\hat {\mu }}_{1},{\hat {\mu }}_{2},{\hat {\sigma }}_{1},{\hat {\sigma }}_{2})=\left({\frac {1}{{\sqrt {2\pi }}{\hat {\sigma }}_{1}}}\right)^{n}e^{-{\frac {n}{2}}}\left({\frac {1}{{\sqrt {2\pi }}{\hat {\sigma }}_{2}}}\right)^{m}e^{-{\frac {m}{2}}}
תחת השערת האפס, מתקיים שהשונויות שוות, נסמנן  {\hat {\sigma }}_{0}^{2}={\frac {\sum (X_{i}-{\bar {X}})^{2}+\sum (Y_{i}-{\bar {Y}})^{2}}{n+m}}. כעת, פונקציית הנראות תחת השערת האפס היא:
 L({\hat {\mu }}_{1},{\hat {\mu }}_{2},{\hat {\sigma }}_{0})=\left({\frac {1}{{\sqrt {2\pi }}{\hat {\sigma }}_{0}}}\right)^{n+m}e^{-{\frac {n+m}{2}}}
משני חישובים אלה נקבל שפונקציית יחס הנראות היא:
 \lambda (X,Y)={\frac {L({\hat {\mu }}_{1},{\hat {\mu }}_{2},{\hat {\sigma }}_{1},{\hat {\sigma }}_{2})}{L({\hat {\mu }}_{1},{\hat {\mu }}_{2},{\hat {\sigma }}_{0})}}=\left({\frac {{\hat {\sigma }}_{1}^{2}}{{\hat {\sigma }}_{0}^{2}}}\right)^{\frac {n}{2}}\left({\frac {{\hat {\sigma }}_{2}^{2}}{{\hat {\sigma }}_{0}^{2}}}\right)^{\frac {m}{2}}
ואם נציב בביטוי את הנתונים ונפשט נקבל:
\lambda (X,Y)=\left(\left(1+{\frac {\sum (Y_{i}-{\bar {Y}})^{2}}{\sum (X_{i}-{\bar {X}})^{2}}}\right){\frac {n+m}{n}}\right)^{-{\frac {n}{2}}}\left(\left(1+{\frac {\sum (X_{i}-{\bar {X}})^{2}}{\sum (Y_{i}-{\bar {Y}})^{2}}}\right){\frac {n+m}{m}}\right)^{-{\frac {m}{2}}}
כעת, נביט בסטטיסטי  T(X,Y)={\frac {\sum (Y_{i}-{\bar {Y}})^{2}}{\sum (X_{i}-{\bar {X}})^{2}}}. נשים לב שגם כאשר ביטוי זה שואף ל-0 וגם כאשר הוא שואף לאינסוף,  \lambda (X,Y) שואפת לאינסוף. לכן, מבחן יחס נראות מוכלל יהיה מהצורה:
נדחה את השערת האפס אם  T(X,Y)>C_{1} או  T(X,Y)<C_{2}, כאשר רמת הביטחון מקיימת
 \alpha =P\left(\{T(X,Y)<C_{2}\}\cup \{T(X,Y)>C_{1}\}\right).
כעת, נשים לב לתכונות הבאות:  {\frac {\sum (Y_{i}-{\bar {Y}})^{2}/(m-1)}{\sum (X_{i}-{\bar {X}})^{2}/(n-1)}}={\frac {S_{Y}^{2}}{S_{X}^{2}}}\sim {\frac {\chi _{m-1}^{2}/(m-1)}{\chi _{n-1}^{2}/(n-1)}}=F_{m-1,n-1}
לכן, נעדיף להשתמש בסטטיסטי  T'(X,Y)={\frac {\sum (Y_{i}-{\bar {Y}})^{2}/(m-1)}{\sum (X_{i}-{\bar {X}})^{2}/(n-1)}}.
כדי לקבל אותו, נחלק ב- n-1,m-1 את המקומות הרלוונטיים בפונקציית יחס הנראות. עדיין יתקיים שכשהסטטיסטי החדש שואף לאינסוף או ל-0, כך גם פונקציית יחס הנראות. לכן נקבל את אותו מבחן יחס נראות מוכלל רק עם ערכי C שונים:
נדחה את השערת האפס אם  T'(X,Y)>C_{1}^{*} או  T'(X,Y)<C_{2}^{*} כאשר רמת הביטחון מקיימת  \alpha =P(T'(X,Y)<C_{2}^{*}orT'(X,Y)>C_{1}^{*}).
ולמעשה נוכל למצוא את ערכי ה-C לפי התפלגות F :  C_{1}^{*}=F_{m-1,n-1;1-{\frac {\alpha }{2}}},C_{2}^{*}=F_{m-1,n-1;{\frac {\alpha }{2}}}
ראו גם

מבחן t
שנית גדולה

| שנית גדולה |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: הדסאים
משפחה:: כופריים
סוג:: שנית
מין:: שנית גדולה
שם מדעי
 Lythrum salicaria ‏לינאוס, 1753
שָׁנִית גדולה (שם מדעי: Lythrum salicaria) היא צמח גדות רב-שנתי או הלופיט (helophyte) נפוץ, השופע פרחים סגולים במהלך עונת הקיץ, בין החודשים יוני לנובמבר, ומשויך למשפחת הכופריים. זהו צמח זקוף וגבוה למדי (80 עד 200 ס"מ), הגדל בצפיפות בחגורת הצמחייה הראשונה, בסמוך למים, לאורך גדות נהרות, נחלים ותעלות ובשטחי מעיינות וביצות.

שנית גדולה בצפון מערב פולין
תפוצתו בישראל בגליל, עמק הירדן העליון, העמקים, השרון והשפלה. הצמח נפוץ גם בעולם באירופה אוסטרליה וארצות הברית לשם פלש כנראה מאירופה תוך דחיקת הצמחייה המקומית.
גבעול הצמח מעוצה וזקוף. בסוף הקיץ העלים נושרים ומתייבשים. התפרחת מסודרת באשכולות הנראים כמו שיבולים. הפרחים נפתחים בהדרגה מלמטה כלפי מעלה. לפרח חמישה עלי כותרת.
במין זה, וכן גם במינים אחרים של שנית אפשר להבחין בתופעה המכונה הטרוטריסטיליה שמשמעותה 3 צורות הנבדלות זו מזו באורך המאבקים ובאורך עמודי השחלה.
צ'ארלס דרווין ערך ניסויים בהאבקה של הצמח. ממצאיו הראו שפוריות הצמח הגדולה ביותר מתקיימת כשנעשית האבקה בין עמוד העלי לבין אבקנים שגובהם שווה.
בית גדול ותפוצה

מקובל לחלק את צומח גדות המים לחגורות, בהתאם למרחקו מן המים. שנית גדולה היא מן המרכיבים הבולטים והשכיחים של צמחי החגורה הראשונה, הקרובה ביותר למים. בבית-גידול זה צומחת השנית ליד ערברבה שעירה, אך הפרח שונה לגמרי. על ההבדלים ביניהם ראו בערך ערברבה שעירה.
שנית גדולה נפוצה ושולטת בצפיפות בגדות נהרות ונחלים זורמים, מעיינות, תעלות ניקוז וביצות. נוסף על היותו צמח עשבוני רב-שנתי שמעוצה בבסיסו הוא נחשב להלופיט (צמח הגדל במים רדודים) שגדל בעיקר באזור האקלים הממוזג. הלופיט (helophyte) הוא סוג של צורת חיים בצמחים, שבו ניצני הצמיחה של הצמח נמצאים בתחתית המים, אך יש לו גבעולים או חלקים אחרים הבולטים מעל פני המים.
טיפוס התפוצה הוא בוראלי-טרופי. הביטוי "בוראלי-טרופי" מתייחס לטווח תפוצה או לתנאים אקולוגיים הנעים בין אזורים בוראליים (אזורים צפוניים, קרירים וממוזגים) לבין אזורים טרופיים (אזורים חמים ולחים סביב קו המשווה). מונח זה משמש בדרך כלל לתיאור צמחים, בעלי חיים או מערכות אקולוגיות שיכולים להתקיים גם באזורים קרירים וממוזגים וגם באזורים חמים וטרופיים.
תחום התפוצה הטבעי של מין זה הוא אירואסיה הממוזגת, צפון-מערב אפריקה, אתיופיה ואוסטרליה עם חדירה לאמריקה ודרום אפריקה. בישראל שנית גדולה נפוצה ברוב חלקי בחבל הים תיכוני, אך היא חודרת גם הלאה דרומה, בעיקר לאורך הבקע, בבתי גידול מתאימים. היא נפוצה בבקעת החולה; מצויה בגולן, בבקעת כנרות, בכרמל, בעמק עכו, בעמק יזרעאל, ובשרון; נדירה בגליל העליון, במישור החוף הדרומי, בשומרון, ובשפלה; נדיר מאוד בחרמון, בגליל התחתון, בבקעת בית שאן, בגלבוע, חוף הכרמל, בהרי יהודה (ובכללם גם באזור ירושלים) ובאדום.
שמות

להרחבה אודות השם המדעי והשם העברי שהתחדש ראו בערך ערברבה שעירה. הפרח סגול עד ורוד, ספק אם התיאור "צבע שָׁני" הולם אותו.
השם "Purple loosestrife" הוא השם הנפוץ באנגלית לצמח שנית גדולה (Lythrum salicaria). Purple: מתייחס לצבע הפרחים של הצמח, שהם בגוון סגול. Loosestrife: המילה "Loosestrife" היא שילוב של "loose" (משוחרר) ו-"strife" (מאבק, סכסוך), ומקורה ככל הנראה ביוונית, שם שימש כדי לתאר צמחים שנחשבו כמפחיתי מתחים או סכסוכים. עם זאת, בשימוש המודרני, המונח "loosestrife" מתייחס לצמחים ממשפחת הכופריים (Lythraceae), שבהם נכלל גם הצמח הזה.
שם ערבי: חנאא'יה, וארדה אל-חינֶה, حنائيه