stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלריה באפריקה שמדרום לסהרה
דרכי הפעולה למניעה ומיגור המלריה והתפשטותה באפריקה > מידע, תקשורת וחינוך

ארגונים וגופים בינלאומיים שונים משלבים יחד עם פעולות המניעה ומיגור המחלה תוכניות הסברה וחינוך לקהילות מקומיות במדינות האנדמיות. הטענה היא שהתמודדות עם התפשטות המחלה ומניעתה לא תהיה אפקטיבית ללא הקניית ידע וכלים מתאימים לאוכלוסייה. זאת מפני שרק באמצעות חינוך והקניית הידע המתאים ניתן יהיה ליצור דור חדש שיכיר בחשיבות האמצעים למניעת המחלה, על מנת ליצור מצב שבו שיעורי התחלואה והתמותה ממלריה באפריקה ירדו. על כן, תוכניות להעשרת הידע של הקהילות בכל הנוגע למלריה וקידום שינוי התנהגותי בקרב הקהילות המקומיות מהווים צעד חשוב בהפחתת ומניעת המלריה באפריקה.

תוכניות אלה מפיצות אינפורמציה על ידי מתן הדרכות שונות ובאמצעות חלוקת קלטות הסברה על המחלה למרכזי בריאות קהילתיים ומנהיגים מקומיים במקומות בהם אין נגישות למרכזים רפואיים. תוכניות אלו נעזרות באמצעים כמו: רדיו, טלוויזיה, חוברות הדרכה ואמצעי תקשורת חינוכיים אחרים במטרה להגביר את המודעות הקהילתית לשימוש ברשתות המיגון ובהדברה וכמו כן ליצור מודעות לחשיבות ההיגיינה והצורך בטיפול תרופתי לאחר ההידבקות במחלה. יתר על כן, אחת מהמלצותיו של ארגון ה-RMB גורסת כי יש להכשיר אימהות לילדים המתגוררים באזורים כפריים נחשלים ובעלי סיכון גבוה להידבקות במחלה, ולצייד אותן בערכות רפואיות אשר יתנו מענה ראשוני לטיפול במחלה. בראשית שנות ה-2000 אומצו המלצות אלה על ידי 22 מדינות באפריקה.
דרכי הפעולה למניעה ומיגור המלריה והתפשטותה באפריקה > טיפול משולב מבוסס ארטמיסינין

על אף ההבטחות שנתנו חלק ממדינות אפריקה בשנת 2000, נתונים שעלו מסקרים שונים הוכיחו כי מחצית מהילדים באפריקה, המתלוננים על חום גבוה וכאבי ראש, מטופלים בתרופות אנטימלריות דוגמת כלורוקווין (Chloroquine). תרופה זו הוכחה כלא יעילה בהתמודדותה במקרים של הדבקות ב-P. falciparum, ועל כן אינה אפקטיבית בריפוי הילדים. בראשית שנות ה-2000 החל שימוש בתרופה הנקראת ארטמיסינין (Artemisinin), המופקת מצמח לענה חד-שנתית (Artemisia annua) ומהווה טיפול יעיל נגד מלריה במקרים היותר קלים שלה. אולם, גם לחומר פעיל זה פיתח P. falciparum עמידות במהרה.

על מנת להתמודד עם נסיבות אלה הורכבה קומבינציה של תרופות מסוג מבוססות ארטמיסינין (Artemisinin-Combination Therapies - ACT), אך זו תהא יעילה ועמידה יותר מהחומר לבדו. עד שנת 2004, 23 מדינות ביבשת אפריקה זנחו את התרופות האנטימלריות המקובלות דאז ואימצו את ה-ACT. מנתוני הדו"ח העולמי בעניין מלריה שפורסם בשנת 2010, צוינה עלייה משמעותית בשימוש ב-ACT החל משנת 2005. בסוף שנת 2009, דווח כי 11 מדינות באפריקה סיפקו ACT בכמות מספקת ל-100% ממקרי המלריה שנרשמו בסקטור הציבורי שבשטחיהן. כמו כן, 8 מדינות אחרות ביבשת דיווחו כי סיפקו ACT בכמות המספקת כיסוי ל-50% ממקרי המלריה שנרשמו בשטחיהן. נתונים אלה, מצביעים על עלייה משמעותית משנת 2005, בה דווח רק על 5 מדינות באפריקה שסיפקו ACT בכמות שסיפקה הגנה רק ל-50% מחולי המלריה שדווחו לסקטור הציבורי. כמו כן, בדו"ח המלריה העולמי של שנת 2011 דווח כי בשנת 2005 נרכשו מיליון ערכות טיפול ב-ACT לעומת 181 מיליון ערכות שנרכשו ב-2010. בשנת 2011 צפויה להירשם דרישה של 287 מיליון ערכות טיפול, מה שמהווה צמיחה של 32% בדרישת טיפול ב-ACT בהשוואה לתקופה המקבילה אשתקד.
על פי המלצותיו של ארגון הבריאות העולמי, אבחנה וטיפול מוקדמים של מלריה מפחיתים את סיכוי התפתחות המחלה ואת מקרי המוות הנגרמים ממנה. יתר על כן, אבחנה וטיפול מוקדמים מפחיתים גם את סיכוי העברת המחלה.
דרכי הפעולה למניעה ומיגור המלריה והתפשטותה באפריקה > ניטור והערכה

חשיבות המעקב וההערכה של שיעור המלריה במדינות אפריקה היא גבוהה ביותר. על מנת לייעל ולשפר את הטיפול במחלה נערכים סקרים ובדיקות שונות באזורים הנגועים. זאת על מנת לבדוק באופן פרטני את יעילותו של כל אופן טיפול במחלה. בנוסף לכך, נערך מעקב אחר חולים אשר מטופלים בתרופות ACT במטרה לנטר את התקדמות ויעילות התרופה וכן על מנת לבדוק את רמת עמידותם של טפילי הפלסמודיום בפניה.
פיתוח חיסון

עד כה כשלו הניסיונות לפיתוח חיסון יעיל נגד מחלת המלריה. זאת משום שטפילי הפלסמודיום, הגורמים למחלה, הם מיקרואורגניזמים בעלי מחזור חיים מורכב המסייע להם להתחמק ממרכיבי מערכת החיסון של המאכסן. עם זאת, בעקבות תרומות כספיות מצד ארגונים בינלאומיים רבים, פילנתרופים שונים וחברות המייצרות תרופות, מתקיימים ניסויים רבים במטרה לפתח חיסון יעיל נגד המחלה. באוקטובר 2011 דווח כי מחקר קליני גדול בחיסון ניסיוני הפחית בחצי את הסיכוי להתפרצות המחלה בקרב ילדים אפריקנים. אמנם המחקר בחיסון החדש נמשך, אך בניתוח נתונים מ-6,000 הילדים הראשונים שנבדקו נמצא כי לאחר שנה של מעקב, 3 זריקות של החיסון הניסיוני הפחיתו את הסיכוי לחלות במלריה קלינית ב-56% והפחיתו ב-47% את הסיכוי לחלות במלריה חריפה.
הוראות מניעה וטיפול למטיילים באפריקה

על פי נתוני משרד הבריאות בשנת 2010 נרשמה עלייה דרמטית במספר חולי המלריה המאובחנים בישראל. לפי נתוני המחלקה לאפידמיולוגיה במשרד הבריאות, מתחילת שנת 2010 ועד לסוף אוקטובר אותה שנה, דווח על 152 חולי מלריה חדשים בישראל, פי 5.6 יותר מאשר בתקופה המקבילה בשנת 2009. רוב המקרים שנרשמו בישראל אובחנו באנשים ששהו באפריקה. במערב אפריקה אומדן הסיכון לחלות במלריה נאמד באופן הבא:
כ-4–7 מתוך 1,000 מטיילים ששוהים כחודש בטוגו, במאלי, בגינאה, בקונגו, בבנין וברפובליקה המרכז אפריקנית.
כ-2–4 מתוך 1,000 מטיילים ששוהים כחודש בבורקינה פאסו, בחוף השנהב ובקמרון.
פחות משני מקרים מתוך 1,000 מטיילים ששוהים כחודש בסנגל ובגבון.
ללא טיפול מונע הסיכון הגבוה ביותר לחלות במלריה הוא בקרב הארצות הסמוכות למדבר סהרה.
יתושי האנופלס פעילים במיוחד מלפנות ערב ועד לשעות הבוקר המוקדמות. לפיכך חשוב לשהות בשעות הדמדומים והחושך במקום מוגן, דוגמת חדר ממוזג וסגור, או לחלופין בחדר בו מותקנות רשת נגד יתושים וכילה. אם יוצאים החוצה יש ללבוש בגדים בהירים המכסים חלקים רבים בגוף ככל האפשר ולמרוח על החלקים החשופים של הגוף תכשיר דוחה יתושים. הסיכוי לחלות במלריה תלוי באופי ובמשך הטיול. כך למשל תייר היוצא לטיול מאורגן ולן בחדרים ממוזגים מפחית את סיכויו להידבק במחלה בהשוואה לתרמילאי הלן באכסניה זולה וטיול בערים מקטין בהרבה את הסיכוי לחלות במלריה בהשוואה לטיול ביערות ובאזורי ספארי.
המחלה מתחילה עם תסמינים הדומים לאלה של שפעת. התסמינים יכולים להופיע כשבוע עד שבועיים מרגע העקיצה. חשוב מאוד לפנות לטיפול רפואי מיד כאשר חושדים בהידבקות במלריה. כאשר טסים למקום שידועה בו סכנת מלריה ניתן לקבל טיפול מונע לפני היציאה מישראל, לקבל ייעוץ במרכזי הבריאות השונים של קופות החולים ולברר על צורת המלריה ועל התרופות שיש לקחת לשם מניעתה. היות שהמחלה מאובחנת באמצעות בדיקת דם, על כל מטייל ששהה בארצות בהן קיימת סכנה להדבקות ללכת ולהיבדק עם שובו לישראל.
נתונים עדכניים על מצב המלריה באפריקה

על פי דו"ח המלריה העולמי שפורסם בשנת 2011, המימון הבינלאומי שמיועד למלחמה במגפת המלריה ממשיך לצמוח. בשנת 2011 יועדו כ-2 מיליארד דולרים למטרה זו. על אף שסכומים אלה משמעותיים מאוד, הם אינם מתקרבים לסכום של 5 מיליארד דולר הדרושים להשיג את מטרות האו"ם וארגון ה-RMB.
הכסף שהוקצה לפיקוח על מחלת מלריה גרם לעלייה משמעותית בכמות הכילות המרוססות בחומרי ההדברה שחולקו במדינות אפריקה שמדרום לסהרה.

הפחתה של יותר מ-50% בכמות מקרי המלריה בין השנים 2000–2010 נרשמה ב-43 מדינות מתוך 99 מדינות הנגועות במלריה ואילו עלייה בכמות מקרי המלריה נרשמה רק ב-8 מדינות באפריקה.
 כ-216 מיליון מקרי מלריה אובחנו בעולם בשנת 2010 מתוכם 174 מיליון (81%) באפריקה. בשנת 2010, נרשמו בעולם 655,000 מקרי מוות ממלריה, מתוכם 91% באפריקה.
שנת 2010 היוותה נקודת ציון חשובה בדרך להשגת היעדים והמטרות הבינלאומיים שהוצבו בתחילת המאה ה-21. הודות להתקדמות הרבה שהושגה בשנת 2010 עדכן ארגון ה-RMB את מטרותיו העולמיות:
הפחתת מקרי המוות ממלריה בעולם ל-0 מקרים בשנת 2015.
הפחתת מקרי ההידבקות במלריה ב-75% עד שנת 2015 (לעומת שנת 2000).
מיגור מגפת המלריה בלפחות 10 מדינות חדשות, עד שנת 2015.
בתרבות

מארי ומרתה (Mary and Martha) - סרט קולנוע משנת 2013, בבימויו של פיליפ נויס ובכיכובן של הילרי סוונק וברנדה בלתין. הסרט מתמקד במאבקן של שתי אימהות, שאיבדו את ילדיהן בעקבות מחלת המלריה במוזמביק, להגברת המודעות העולמית כלפי המחלה בעולם בכלל ובאפריקה שמדרום לסהרה בפרט.
ראו גם

מלריה
פלסמודיום
רשימת הערכים על המצב הבריאותי והרפואי באפריקה
אדוארד מקוקה נקולוסו

| --- | --- |

 לידה:  1919 רודזיה הצפונית רודזיה הצפונית 
 פטירה:  4 במרץ 1989 (בגיל 70 בערך) זמביה זמביה 
 מדינה:  זמביה 
 ידוע בשל:  השתתפותו בתנועה לעצמאות זמביה ופעילותו לקידום חקר החלל במדינה
 השכלה:  אוניברסיטת זמביה
 מקצוע:  מנהל באקדמיה הלאומית למדעים  נציג מרכז החירות
 מפלגה:  מפלגת העצמאות הלאומית המאוחדת 
 פרסים והוקרה:  מדליה להנצחת 40 שנים לניצחון במלחמה הפטריוטית הגדולה 1941־1945 
 
אדוארד פסטוס מקוקה נקולוסו (גם "אדוארד מקוקה נקולוסו") היה חבר בתנועת ההתנגדות הזמבית ומייסד האקדמיה הלאומית למדע, חקר החלל והפילוסופיה של זמביה.
חייו

נקולוסו נולד בשם אדוארד פסטוס מקוקה נקולוסו בשנת 1919, בחבל הצפון של רודזיה הצפונית. במקורות מסוימים הוא מכונה גם "אדוארד מקוקה נקולוסו".
הוא גויס לכוחות הגדוד של רודזיה הצפונית במלחמת העולם השנייה, ושימש כסמל בחיל הקשר. לאחר המלחמה הוא הפך למתרגם מטעם ממשלת צפון רודזיה. הוא היה גם מורה והקים בית ספר חדש, שכביכול נסגר על ידי הרשויות. לאחר מכן הצטרף לתנועת ההתנגדות לשחרור זמביה. הוא נעצר ונכלא בשנים 1956 ו-1957. לאחר שחרורו מונה לקצין הביטחון של מפלגת העצמאות הלאומית המאוחדת. בשנת 1960 ייסד את האקדמיה הלאומית למדע, חקר החלל והפילוסופיה של זמביה. בשנת 1964 השתתף בוועידה החוקתית לאחר מתן העצמאות לזמביה.
תוכנית החלל

משנת 1960 עד 1969, ביקשה התוכנית לשגר טיל שתשלח נערה בת 17 בשם מת'ה מוומבווה, מיסיונר ושני חתולים לירח. לנקולוסו היו גם תוכניות לשיגור משימה למאדים. בכך הוא קיווה לנצח את תוכניות החלל של ארצות הברית וברית המועצות בשנים בהן המירוץ לחלל הגיע לשיא.
כדי להכשיר את האסטרונאוטים (שנקראו גם "אפרונאוטים", הלחם של המילים אפריקה ואסטרונאוט) הקים נקולוסו מתקן מאולתר בחווה נטושה מרחק 11 ק"מ מלוסקה, שם אומנו החניכים. אחד האימונים כלל גלגול בתוף שמן בנפח 200 ליטר במורד גבעה. הגלגול, על פי נקולוסו, אימן את החניכים להתרגל לתחושת חוסר המשקל הן בחלל והן בחדירה לאטמוספירה. כמו כן הם התאמנו בהליכה על הידיים, שהייתה לפי נקולוסו, "הדרך היחידה ללכת על הירח".
נקולוסו הצהיר כי מטרות התוכנית היו להקים משרד נוצרי לתושבי מאדים והביע תקווה שזמביה תהפוך ל"שולטת בגן העדן השביעי של המסע בחלל". עם זאת, על פי הדיווחים הוא הורה למיסיונרים בתוכנית לא לכפות את הנצרות על תושבי החלל.
הרקטה, ששמה D-Kalu 1, הייתה כלי בצורת תוף של שלושה מטרים על שניים. היא נקראה על שמו של נשיא זמביה הראשון, קנת קאונדה, ונקולוסו טען שהוא עשוי מאלומיניום ונחושת, וראוי לחלל. תאריך השיגור המתוכנן היה 24 באוקטובר 1964, יום העצמאות והוא תוכנן להתקיים מאצטדיון בלוסקה אך נראה כי השיגור בוטל עקב היותו לא ראוי.
נקולוסו טען כי הוא ביקש מאונסק"ו מענק של 7 מיליון פאונד זמבי כדי לתמוך בתוכנית החלל שלו. וכן נאמר כי הוא ביקש 1.9 מיליארד דולר מ"מקורות זרים פרטיים". עם זאת, משרדי החשמל, התחבורה והתקשורת של זמביה דיווחו כי בקשות אלו לא הוגשו מטעם מקורות רשמיים. לאורך כל הדרך התוכנית לא זכתה לתמיכה רשמית של ממשלת זמביה החדשה.
נשיא זמביה לשעבר קאונדה התראיין בשנת 2016 ואמר על תוכנית החלל כי "זה לא היה דבר אמיתי... זה היה יותר בשביל הכיף מכל דבר אחר."
כישלון התוכנית

נקולוסו הצהיר כי התוכנית נכשלה בגלל מחסור במשאבים, כניסתה להיריון של הנערה שהייתה אמורה לטוס לחלל וחזרה לביתה וכן קשיי מורל שנגרמו מתשומת הלב הציבורית. עוד הוא טען כי "גורמים זרים" חיבלו בטיל. ממשלת זמביה עשתה מאמץ להתרחק מהניסיון של נקולוסו לשגר טיל לחלל.
סיקור התוכנית התאפיין בגיחוך על המאמץ להגיע לחלל, והיו שראו בכך דרך נוספת של המערב להגחיך את אפריקה. כך למשל, פורסמה בעיתון הטיימס כתבה שכותרתה הייתה "מחר בירח". אחרים סיקרו את התוכנית כניסיון של אדם בודד; כמו כתב רשת סקיי ניוז ציין כי "עבור רוב תושבי זמביה, זוהי רק קבוצה של משוגעים".
ספר התצלומים "אפרונאוטים" (Afronauts) להנצחת האירועים ראה אור בהוצאה עצמית של כריסטינה דה מידל בשנת 2012. הסרט התיעודי העצמאי הקצר שכותרתו Afronauts שביים פרנסס בודומו הוקרן בבכורה בפסטיבל סאנדנס בשנת 2014.
שלהי חייו

לאחר התוכנית נקולוסו התמודד ללא הצלחה לראשות עיריית לוסקה, זמביה, והדגיש את ההתקדמות המדעית של המדינה. הוא מונה על ידי הנשיא קאונדה לנציג מרכז השחרור, תנועה למען חופש אזורי. הוא עודד תמיכה ממשלתית ברופאי כשפים לפחות בהזדמנות אחת. הוא טען שצריך להיות להם מקום לצד רופאים, וכי הם מהווים תגובת נגד לנצרות שפגעה בכישוריה הרפואיים של אפריקה, אך קבע גם שהוא לא עסק בכישוף בעצמו. הוא פרש מעשייה ציבורית ב-1972.
הוא קיבל תואר במשפטים מאוניברסיטת זמביה בשנת 1983. עוד הוא זכה במדליית היובל הרוסי לארבעים שנה לניצחון על גרמניה הנאצית. הוא כיהן גם כנשיא התאחדות אנשי השירות לשעבר של נדולה ומונה לקולונל של כבוד. הוא נפטר ב-4 במרץ 1989 ונקבר תוך קבלת כבוד נשיאותי.
בתרבות הפופולרית

בשנת 2014 נקולוסו תואר בסרט "נקולוסו האפרונאוט" שהיה מועמד בפסטיבל אוגנדה 2014. הוא הופיע גם כדמות ברומן "The Old Drift" שפורסם ב-2019.
לקריאה נוספת

Patrick Moore, (1972), Can you speak Venusian?: A guide to independent thinkers. David and Charles
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Serpell, Namwali. "The Zambian "Afronaut" Who Wanted to Join the Space Race". New Yorker. נבדק ב-11 במרץ 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Archived copy". אורכב מ-המקור ב-26 באפריל 2015. נבדק ב-2015-04-25. {{cite web}}:  (עזרה);  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810602655305606  VIAF: 6110151353538052720009   WorldCat (עם VIAF): 6110151353538052720009
ציר הזמן של בינה מלאכותית

להלן ציר הזמן של בינה מלאכותית:
ימי קדם, התקופה הקלאסית וימי הביניים

| תאריך | התפתחות |
| --- | --- |
ימי קדם: במיתוסים היווניים על הפייסטוס ופיגמליון הופיעו בובות מכניות תבוניות כגון גלתיאה ופנדורה.
המאה ה-10 לפני הספירה: יאן שי הציג למלך מו מג'ואו בובות מכניות בדמות גברים המסוגלים להניע את גופם באופן עצמאי.
המאה ה-3 לפני הספירה: קטסיביוס בנה את השעון המנגן הראשון ואת ההדמויות היוצאות באופן אוטומטי בכל פרק זמן ומבצעות פעולה מסוימת.
המאה ה-1: הרון מאלכסנדריה המציא את התיאטרון היווני האוטומטי - מחזה בן עשר דקות בו השתתפו בובות שהופעלו על ידי תוכנית קבועה מראש שהופעלה באמצעות סיבובו של גליל בעל בליטות.
המאה ה-9: האחים בנו מוסא תיארו בספרם "כתאב אל-חִייל" (בערבית كتاب الحيل ; מילולית: ספר הטריקים) 100 המצאות, מתוכן 25 בעלות שימוש מעשי, שהיו מבוססות על שסתומים אוטומטיים, זכרונות מכניים, אביזרים שפעלו על בסיס משוב ומנגנוני השהייה.
המאה ה-9: אל-חוואריזמי תרם תרומה משמעתית לפיתוח האלגברה, הטריגונומטריה, הקרטוגרפיה והאסטרונומיה.
1150: אבו אל-עבאס אס-סַ֫בְּתַה (צר') המציא את ה-zairja, מכשיר בו השתמשו אסטרולוגים ערבים כדי לפתור בעיות לוגיות בצורה אוטומטית על ידי צירוף ערכים הקשורים לכל אחד ממושגי היסוד של השאלה.
1206: איסמעיל אל-ג'זארי ידוע בעיקר בשל "ספר הידע של התקנים מכניים גאוניים" (בערבית: الجامع بين العلم والعمل النافع في صناعة الحيل) שבו תיאר 50 התקנים מכניים מלאי המצאות והפתעות מסוגים שונים, יחד עם הוראות כיצד לבנות אותם.
1275: רמון לול, תאולוג מיורקני, ממציא את ה-Ars Magna, כלי לשילוב מכני של מושגים המבוסס על כלי אסטרולוגי ערבי, בשם Zairja . לול תיאר את המכונות שלו כישויות מכניות שיכולות לשלב אמת ועובדות בסיסיות כדי לייצר ידע מתקדם.
בסביבות 1580: המהר"ל מפראג יצר על פי האגדה את הגולם בעל הכוחות העל-אנושיים, שנועד להגן על הקהילה היהודית מרדיפות.
1600-1900

| תאריך | התפתחות |
| --- | --- |
1620: פרנסיס בייקון פיתח את התיאוריה האמפירית של ידע והציג בעבודתו הנובום אורגנום לוגיקה אינדוקטיבית שתהווה בסיס למתודה המדעית המודרנית.
1623: וילהלם שיקרד צייר במכתב ליוהנס קפלר מתקן בעזרתו אפשר היה לחבר ולחסר מספרים בני 6 ספרות.
1642: בלז פסקל המציא מכונת חישוב, שהייתה מסוגלת לבצע חיבור וחיסור בלבד (הפסקלין).
1654: בלז פסקל הניח את היסודות לתורת ההסתברות שתהפוך החל מסוף המאה ה-20 לנושא המרכזי בבינה המלאכותית ובלמידת מכונה.
1672: גוטפריד וילהלם לייבניץ שיפר את מכונת החישוב של בלז פסקל והוסיף לה פונקציות של כפל וחילוק. עקרונות הפעולה של המכונה החדשה שלו שכונתה מחשב הפסיעות היו בשימוש במשך 200 שנה.
1676: לייבניץ פיתח את כלל השרשרת בו משתמשים בבינה המלאכותית על מנת לאמן רשתות נייטרליות, לדוגמה אלגוריתם הפצה אחורה (backpropagation)
1679: לייבניץ פיתוח את מושג ה"אלף בית של החשיבה האנושית" (אנ') לפיו כל רעיון מורכב מאבני יסוד אותם אפשר לייצג באמצעות תו חד ערכי.
1738: דניאל ברנולי הציג את עיקרון ה"תועלת", הבסיס לתורת קבלת ההחלטות, והניח את הבסיס המתמטי לאופן בו הבינה המלאכותית מציגה את מטרותיהם של "סוכנים תבוניים"
1739: דייוויד יום חקר את נושא ההיסקים האינדוקטיביים והסיבתיות.
1763: תומאס בייס ניסח את חוק בייס המאפשר לחשב הסתברות מותנית של מאורע כאשר יודעים את ההסתברויות המותנות ההפוכות. חוק זה משמש בסיס לבניית רשת בייסיאנית ביישומי בינה מלאכותית מודרניים.
1765-1805: הסוג הפשוט של רשת עצבית מלאכותית הוא הרשת הליניארית. קרל פרידריך גאוס (1795) ואדריאן-מארי לֶזַ'נדְר (1805) השתמשו בה לצורך ניבוי תנועת הכוכבים.
1800: ז'וזף מארי ז'אקארד יצר נול ניתן לתכנות, הנול של ז'אקאר, המבוסס על המצאות מוקדמות יותר. נול זה איפשר שליטה ברצף הפעולות בתהליך האריגה באמצעות כרטיסים מנוקבים.
1822-1859: עדה לבלייס, הידועה בתור המתכנתת הראשונה, כתבה תוכנית למנוע האנליטי, מחשב מכני שהמציא צ'ארלס בבג' ולא נבנה.
1854: ג'ורג' בּוּל, מאבות הלוגיקה המודרנית הניח את היסודות לאלגברה הבוליאנית המהווה את יסוד מדעי המחשב.
המאה ה-20 > 1901–1950

| תאריך | התפתחות |
| --- | --- |
1912-1914: לאונרדו טורס קווידו בנה מכונה בשם El Ajedrecista שהייתה מסוגלת לשחק ללא כל הנחיה מהלכי סיום בשחמט מול יריב אנושי. הוא כונה "חלוץ הבינה המלאכותית ה-20". הוא בנה מספר מכונות חישוב מכניות והציע צורה ראשונית של ערכים בעלי בנקודה צפה .
1935: אלונזו צ'רץ' הראה שלבעיית ההכרעה במדעי המחשב אין פתרון כללי. הוא פיתח את תחשיב למדה, שהפך לאבן יסוד בתאוריית שפות המחשב.
1936: קונרד זוזה הגיש את בקשת פטנט על מחשב מבוקר תוכנה.
1937: אלן טיורינג פיתח את המודל המתמטי הידוע בשם מכונת טיורינג באמצעותו ניתן לתאר באופן מופשט את פעולתו של מחשב. הוא השפיע רבות על תורת מדעי המחשב על ידי ניסוח פורמלי של רעיון האלגוריתם והחישוב.
1940: אדוארד קונדון הציג את נימאטרון, מכונה דיגיטלית ששיחקה את נים בצורה מושלמת.
1941: קונרד זוזה בנה את המחשב הראשון למטרות כלליות, הנשלט על ידי תוכניות.
1943: וורן סטורגיס מקולוך ו -וולטר פיטס מפרסמים את "חשבון לוגי של הרעיונות הטמונים בפעילות עצבית" (1943), התיאור המתמטי הראשון של רשת עצבית מלאכותית .
1943: ארתורו רוזנבלואת', נורברט ווינר וג'וליאן ביגלו טבעו את המונח " קיברנטיקה ". ספרו הפופולרי של וינר בשם זה שיצא לאור ב-1948.
1945: תורת המשחקים שתתגלה כבעלת ערך רב בהתקדמות הבינה המלאכותית הוצגה בשנת 1944 במאמר " תורת המשחקים וההתנהגות הכלכלית " על ידי המתמטיקאי ג'ון פון נוימן והכלכלן אוסקר מורגנשטרן .
1945: Vannevar Bush פרסם את " As We May Think " (The Atlantic Monthly, יולי 1945) חזון חזותי של העתיד שבו מחשבים מסייעים לבני אדם בפעילויות רבות.
1948: אלן טיורינג פרסם דו"ח "מכונות אינטליגנטיות", הנחשב למניפסט הראשון של בינה מלאכותית. הוא מציג מושגים רבים כולל הגישה מבוססת ההיגיון לפתרון בעיות, הרעיון שפעילות אינטלקטואלית מורכבת בעיקרה מסוגים שונים של חיפוש, ודיון בלמידת מכונה שבה הוא מקדים את גישת ה-Connectionism .
1949: דונלד הב מפתח את תאוריית הלמידה ההביאנית, אלגוריתם אפשרי ללמידה ברשתות עצביות .
המאה ה-20 > שנות ה-50

| תאריך | התפתחות |
| --- | --- |
1950: אלן טיורינג פרסם את " מכונות מחשוב ואינטליגנציה ", המציע את מבחן טיורינג כמדד לאינטליגנציה של מכונות וענה על כל ההתנגדויות הנפוצות ביותר להצעה "מכונות יכולות לחשוב".
1950: קלוד שאנון הניח את היסודות לתורת המידע, לעיבוד שפה טבעית ולבלשנות החישובית. פרסם ניתוח מפורט של האופן בו יש לתכנת מחשב לשחק שחמט.
1950: אייזק אסימוב מציג את שלושת חוקי הרובוטיקה בספרו אני, רובוט.
1951: תוכניות הבינה המלאכותית הפועלות הראשונות נכתבו בשנת 1951 כדי לרוץ על מכונת פרנטי סימן 1 של אוניברסיטת מנצ'סטר: תוכנית דמקה שנכתבה על ידי כריסטופר סטרצ'י ותוכנית שחמט שנכתבה על ידי דיטריך פרינץ .
1952–1962: ארתור סמואל (IBM) כתב את תוכנית המשחקים הראשונה, עבור דמקה, כדי להשיג מיומנות מספקת כדי לאתגר חובבן מכובד. התוכנית הראשונה שלו למשחק דמקה נכתבה ב-1952, וב-1955 הוא יצר גרסה שלמדה כיצד לשחק.
1956: ג'ון מקארתי, מרווין מינסקי, נתן רוצ'סטר מ־IBM וקלוד שאנון ארגנו את סדנת דארטמות' . מקארתי טבע את המונח "בינה מלאכותית".
1956: הדגמה הראשונה של תוכנת המחשב Logic Theorist שנכתבה על ידי אלן ניואל, קליף שו והרברט א. סיימון, הנחשבת לתוכנית הבינה המלאכותית הראשונה. היא עוצבה כך שתוכל לבצע חשיבה אוטומטית, תוכיח 38 מתוך 52 המשפטים הראשונים ב-Principia Mathematica של ברטראנד ראסל ואלברט נורת' וייטהד, ותמצא הוכחות חדשות ואלגנטיות יותר עבור חלקם.
1958: ג'ון מקארתי (המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס או MIT) המציא את שפת התכנות Lisp .
1958: ונתן רוצ'סטר פיקח על תוכניות בינה מלאכותית ב-IBM
1958: ועידת טדינגטון על מיכון תהליכי החשיבה התקיימה בבריטניה ובין המאמרים שהוצגו היו "תוכניות עם שכל ישר" של ג'ון מקארתי (שהציע את היישום Advice Taker כיעד מחקר עיקרי) "Pandemonium" של אוליבר סלפרידג ', ו"כמה שיטות לתכנות היוריסטי ואינטליגנציה מלאכותית" של מרווין מינסקי .
1959: פותר הבעיות הכללי (GPS) נוצר על ידי ניואל, שו וסיימון בזמן שהייתם ב-CMU.
1959: ג'ון מקארתי ומרווין מינסקי הקימו את מעבדת MIT AI .
המאה ה-20 > שנות ה-60

| תאריך | התפתחות |
| --- | --- |
1960: ריי סולומונוף מניח את היסודות לתיאוריה המתמטית של הבינה המלאכותית ומציג שיטות בייסיאניות אוניברסליות להיסק אינדוקטיבי וניבוי.
1960: ג'וסף קארל רובנט ליקלידר מפרסם מאמר בשם "סימביוזה אדם מחשב" בו הוא מדגיש את הצורך בדרכי קשר פשוטים יותר בין האדם למחשב. הוא לא סבר שבעתיד המחשבים יחליפו את בני האדם
1961: ג'יימס סלגלה כתב בשפת ליספ את התוכנית הראשונה שפתרה בעיות חישוב ברמת תלמיד קולג'
: ב-1961 החלה יצרנית הרכב ג'נרל מוטורס להשתמש ביונימייט - הרובוט התעשייתי הראשון - לשם ביצוע מלאכות הלחמה בשלדי המכוניות שעל פס הייצור.
1963: תומאס אוונס כתב את התוכנית ANALOGY שהוכיחה כי מחשבים יכולים לפתור בעיות אנלוגיה הנכללות במבחני IQ
1963: אדווארד פייגנבאום וז'וליאן פלדמן פרסמו אוסף מאמרים ראשון בנושא בינה מלאכותית בשם "מחשבים ומחשבה"
: לאונדר אור וצ'ארלס ווסלר פרסמו עבודה בה תוארה אחת מהתוכנות הראשונות ללמידת מכונה שיכלה לרכוש ולשנות תכונות בצורה אדפטיבית ובכך להתגבר על מגבלות הפרספטרונים של רוזנבלט.
1964: דני בוברוו הראה בהרצאתו ב-MIT שמחשבים מסוגלים להבין שפה טבעית ברמה שמאפשרת להם לפתור נכון בעיות אלגברה מילוליות.
1964: ברטרם רפאל השתתף בבניית הרובוט שייקי (אנ'), הרובוט הראשון שהיה מסוגל לנתח פקודות ולשלב בין חשיבה לוגית לפעילות פיזית.
1965: אלכס גריגוריביץ' איבחננקו פיתח באוקראינה יחד עם ולנטין לפה את אלגוריתם הלמידה העמוקה עבור פרספטרונים רב שכבתיים.
1965: לוטפי זדק פרסם את ספרו הראשון על לוגיקה עמומה.
: אלן רובינסון המציא הליך הוכחה מכני, "שיטת ההכרעה" שאיפשר לתוכנות לעבוד בצורה יעילה עם לוגיקה פורמלית.
: ג'וזף וייצנבאום בנה את אלייזה, תוכנה אינטראקטיבית שניהלה דו-שיח באנגלית בכל נושא.
: אדוארד פייגנבאום יזם את פרויקט הבינה המלאכותית DENDRAL שמטרתו לנבא את המבנה המולקולארי של חומרים אורגניים על סמך נתונים שהושגו ממכשירים מדעיים. זאת הייתה מערכת המומחה הראשונה.
1968: ריצ'רד גרינבלאט בנה ב-MIT תוכנת שחמט מבוססת ידע שדורגה שלישית בתחרויות שחמט.
: יואל מוזס תכנן את Macsyma, התוכה מבוססת ידע הראשונה לפתרון בעיות מתמטיות.
1969: הרובוט שייקי הפגין שילוב של תנועה, תפיסה ופתרון בעיות.
המאה ה-20 > שנות ה-70

| תאריך | התפתחות |
| --- | --- |
תחילת שנות ה-70: ג'יין רובינסון ודון ווקר הקימו קבוצת עיבוד שפה טבעית בעלת השפעה ב-SRI.
1970: גיימי קרבונל פיתח את SCHOLAR, תוכנית אינטראקטיבית להוראה בעזרת מחשב המבוססת על רשתות סמנטיות כייצוג הידע.
1971: טרי וינוגרד הדגים את יכולתם של מחשבים להבין משפטים באנגלית בעולם מוגבל של בלוקים לילדים, על ידי שילוב בין התוכנה להבנת השפה הטבעית שנכתבה על ידו SHRDLU לזרוע רובוט שביצעה הוראות שהוקלדו באנגלית.
1972: אלן קולמראואר (אנ') פיתח שפת תכנות לוגית בשם פרולוג עבור כתיבת יישומי בינה מלאכותית.
1973: קבוצת ה-Assembly Robotics באוניברסיטת אדינבורו בונה את Freddy Robot, המסוגל להשתמש בתפיסה חזותית כדי לאתר ולהרכיב דגמים.
1974: עבודת הדוקטורט של טד שורטליף על תוכנית MYCIN (סטנפורד) הדגימה גישה מעשית מאוד מבוססת כללים לאבחונים רפואיים, אפילו בנוכחות אי ודאות.
1975: ארל ססרדוטי פיתח מערכת לפתרון בעיות ופיקוח על ביצועים NOAH (רשתות היררכיות של פעולות) ששימשה בפרויקט ייעוץ מבוסס מחשב.
1975: תוכנית הלמידה Meta-Dendral מקבלת קבוצה של מבנים כימיים אפשריים ואת ספקרום המסות שלהם ומציעה סט של כללים המקשרים בין המבנה לתהליכים המייצרים את ספקטרום המסות.
1978: הרברט א. סיימון זוכה בפרס נובל לכלכלה על התיאוריה שלו על רציונליות מוגבלת, אחת מאבני היסוד של בינה מלאכותית המכונה " סיפוק ".
1978: תוכנית MOLGEN, שנכתבה בסטנפורד על ידי מארק סטפיק ופיטר פרידלנד, מיישמת את תחום האלגברה החישובית והבינה המלאכותית בביולוגיה מולקולארית. היא עוזרת לחוקרים לתכנן ניסויים מורכבים ולבחון את המבנה של חומצות גרעין ושל מולקולות.
1979: התוכנה EMYCIN שנכתבה על ידי ביל ואן מֶלֶה על בסיס התוכנה הקיימת MYCIN שמשה דוגמה למעטפת של מערכות מומחה מסחריות רבות.
1979: ג'ק מאיירס והארי פופל מאוניברסיטת פיטסבורג פיתחו את INTERNIST, תוכנית אבחון רפואית מבוססת ידע המבוססת על הידע הקליני של ד"ר מאיירס.
1979: קורדל גרין, דייוויד ברסטו, איליין קאנט ואחרים בסטנפורד הדגימו את מערכת ה-CHI לתכנות אוטומטי .
1979: עגלת הסטנפורד, שנבנתה על ידי הנס מורבק, הייתה הרכב האוטונומי הראשון הנשלט על ידי המחשב. היא חצתה בהצלחה חדר מלא בכיסא והקיפה את מעבדת הבינה המלאכותית של סטנפורד .
1979: BKG, תוכנית שש-בש שנכתב על ידי הנס ברלינר ב-CMU, מביס את אלוף העולם המכהן.