השערת התעודות
הערות שוליים

↑  סורה 2, פסוק 75 בתרגום דאר אלאסלאם: "הוי חלק מהם היו שומעים את דברי אללה, ואחרי שהבינו אותם היו מסלפים אותם ביודעין!"
↑  צחיח אל-בוח'ארי, ספר הדבקות בקוראן ובסונה (בערבית), מס' 6929. "והוא אמר לכם שאנשי הספר שינו את ספרו של אלוהים וזייפו אותו, וכתבו את הספר במו ידיהם, ואמרו: הוא מאלוהים".
↑  Jean Astruc, Conjectures sur les memoires originaux : dont il paroit que Moyse s’est servi pour composer le livre de la Genese : avec des remarques, qui appuient ou qui eclaircissent ces conjectures, Bruxelles, 1753
↑  הרעיון ששני סיפורי הבריאה מקורם בשתי תעודות נפרדות הועלה לראשונה על ידי H. B. Witter עוד בראשית המאה: Henning B. Witter, Jura Israelitarum in Palestinian terram Hildesheim, 1711.
↑  Johann Gottfried Eichhorn, Einleitung in das Alte Testament I-III, 1780-83.
↑  ר' המהדורה הרביעית לספרו, ibid, 4th ed.; Gottingen: Rosenbusch, 1823
↑  W. M. L. de Wette; Disertatio critico exegetica qua Deuteronomium a prioribus Pentateuchi libris diversu, alius cuiusdam recentioris auctoris opus esse monstratu, Lenae, 1805.
↑  Hermann Hupfeld, Die Quellen der Genesis von neuem untersucht, Berlin, 1853.
↑  יש להדגיש שמקור זה אינו חופף את הטקסט שסומן על ידי אסטרוק כאלוהיסטי. למעשה, רוב רובו של הטקסט שאסטרוק כינה "אלוהיסטי" יוחס בסופו של דבר למקור הכהני (P).
↑  יחזקאל קויפמן, תולדות האמונה הישראלית, כרך א, ירושלים: מוסד ביאליק, תשט"ו, עמ' 113–184, 201–211
↑  Avi Hurvitz, "Dating the Priestly Source in Light of the Historical Study of Biblical Hebrew: A Century after Wellhausen," :	Zeitschrift für die alttestamentliche Wissenschaft 100 (1988), 88–100; אך השוו: ברוך אברהם לוין, "לחקר המקור הכוהני: הבחינה הלשונית",  ארץ ישראל 16 (תשמ"ב), 124–131.
↑  מנחם הרן, מאחורי הקלעים של ההיסטוריה: לקביעת זמנו של המקור הכוהני, ציון, תש"ם, עמ' 1–12
↑  Chayim Cohen, Was the P Document Secret?, Journal of the Near Eastern Society, 1969, עמ' 39–44
↑  השערה זו נובעת במידה רבה מן הקושי הניכר להפריד בין שתי התעודות הללו, ומן המחלוקות הרבות שנתגלעו סביב החלוקה הנכונה. חלק מן החוקרים מעדיפים להתעלם כליל מן האבחנה בין E ל-J ומתייחסים אליהן כאל מקור אחד (J). ר', למשל: ‏Steven L. McKenzie, M. Patrick Graham (eds.), The Hebrew Bible, Today: An Introduction to Critical Issues, Louisville, Ky, 1998, p. 14.
↑  Karl Budde, Die biblische Urgeschichte (Gen 1-12.5), Giessen, 1883; Rudolf Smend, Die Erzählung des Hexateuch auf ihre Quellen untersucht, Berlin, 1912.
↑  Cuthbert A. Sipmson, The Early Traditions of Israel: A Critical Analysis of the Pre-Deuteronomistic Narrative of the Hexateuch, Oxford, 1948.
↑  Baruch J. Schwartz, The Pentateuch as Scripture and the Challenge of Biblical Criticism: Responses among Modern Jewish Thinkers and Scholars, Jewish Concepts of Scripture: A Comparative Introduction, 2012, עמ' 218-222
↑  ראו תיאור מתומצת של המחקר בספר: מחקרים במקרא, יוצאים לאור במלאת מאה שנה להולדתו של מ"ד קאסוטו, ירושלים: הוצאת מאגנס, 1987
↑  I. Dershowitz, M. Koppel, N. Akiva, and N. Dershowitz, (2015), Journal of Biblical Literature, 134(2), pp. 253-271, Computerized Source Criticism of Biblical Texts
↑  Hugo Gressman, Mose und seine Zeit : ein Kommentar zu den Mose-Sagen, Göttingen, 1913; Albrecht Walt, Die Ursprünge des israelitischen Rechts, Leipzig, 1934
↑  Gerhard von Rad, Gesamelte Studien zum Alten Testament, München, 1958; Martin Noth, Überlieferungsgeschichte des Pentateuch, Stuttgart: Kohlhammer, 1948
↑  למשל: Damian J. Wynn-Williams, The State of the Pentateuch: A Comparison of the Approaches of M. Noth and E. Blum. ולטר דה גרויטר, 2014. עמ' 211-214; Sæbø, עמ' 449-452.
↑  Robert Gnuse, The Emergence of Monotheism in Ancient Israel: A Survey of Recent Scholarship Religion, 1999, עמ' 315-336
↑  Stephen L. Cook, The Social Roots of Biblical Yahwism: Society of Biblical Literature, 2004
↑  David M. Carr, Changes in Pentateuchal Criticism, Hebrew Bible Old Testament: The History of Its Interpretation III: From Modernism to Post-Modernism (The Nineteenth and Twentieth Centuries), 2015, עמ' 464-465
↑  Joel S. Baden, The Composition of the Pentateuch: Renewing the Documentary Hypothesis, 2012

Jeffrey Stackert, A Prophet Like Moses: Prophecy, Law, and Israelite Religion, 2014

Lianne M. Feldman, The Story of Sacrifice: Ritual and Narrative in the Priestly Source, 2020

אריאל סרי־לוי, "הכעס האלוהי והדרכים לשיכוכו בתורה ובמקורותיה", עבודת דוקטורט, האוניברסיטה העברית, תשפ"א
↑  ברוך יעקב שורץ, התורה: חמשת חומשיה וארבע תעודותיה, ספרות המקרא: מבואות ומחקרים, כרך א, תשע"א, עמ' 211–218
↑  ברוך יעקב שורץ, סיפורי המבול שבתורה ושאלת נקודת המוצא של ההיסטוריה, ש"י לשרה יפת: מחקרים במקרא, בפרשנותו ובלשונו, בעריכת משה בר־אשר ואחרים, מוסד ביאליק, תשס"ח, עמ' 139–154
↑  ספר יהושע, פרק י"ט, פסוק א'
↑  יהודה ראק, אחת דיבר: ריבוד ספרותי בתורה - בראשית-נח, אפרת: יהודה ראק, תשפ"ה
↑  ברוך יעקב שורץ, "מתן תורה": תרומת חקר המקרא להבנת המושג בעבר ובהווה, ‏1/6/2011
↑  בנימין זומר, התגלות וסמכות: סיני במקרא ובמסורת, ירושלים: כרמל, תשפ"ב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007539158805171  LCCN: sh87000949 
ז'אן אסטרוק
יוליוס ולהאוזן, מפתח השערת התעודות בביקורת המקרא ואחד החשובים שבמבקרי המקרא
השערת התעודות במאה העשרים
תרשים אילוסטרציה של הרכבת התורה מארבע התעודות