stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ילנה יאנקוביץ'
הישגים בולטים > יחידות > זכיות (13)

| לפני שנת 2009 | החל משנת 2009 |
| --- | --- |
גראנד סלאם (0)
אליפות סבב ה-WTA‏ (0)
דרג 1 (4): הקטגוריה העליונה – טורנירי חובה (1)
דרג 2 (2): הקטגוריה העליונה – פרמייר 5 (1)
דרג 3 (1): הקטגוריה העליונה (0)
דרגים 4 ו-5 (2): הקטגוריה הבינלאומית (1)
סבב ה-ITF‏ (1)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מס' | תאריך | טורניר | משטח | יריבה בגמר | תוצאה |
| 1. | 19 באוקטובר 2003 | איחוד האמירויות הערביות דובאי, איחוד האמירויות הערביות | קשה | סלובקיה הנרייטה נגיובה | 2-6, 5-7 |
| 2. | 2 במאי 2004 | הונגריה בודפשט, הונגריה | חימר | סלובקיה מרטינה סוחה | 6-7(4), 3-6 |
| 3. | 6 בינואר 2007 | ניו זילנד אוקלנד, ניו זילנד | קשה | רוסיה ורה זבונרבה | 6-7(9), 7-5, 3-6 |
| 4. | 15 באפריל 2007 | ארצות הברית צ'ארלסטון, ארצות הברית | חימר | רוסיה דינארה סאפינה | 2-6, 2-6 |
| 5. | 20 במאי 2007 | איטליה רומא, איטליה | חימר | רוסיה סבטלנה קוזנצובה | 5-7, 1-6 |
| 6. | 17 ביוני 2007 | בריטניה ברמינגהאם, בריטניה | דשא | רוסיה מריה שראפובה | 6-4, 3-6, 5-7 |
| 7. | 18 במאי 2008 | איטליה רומא, איטליה | חימר | צרפת אליזה קורנה | 2-6, 2-6 |
| 8. | 28 בספטמבר 2008 | הרפובליקה העממית של סין בייג'ינג, הרפובליקה העממית של סין | קשה | רוסיה סבטלנה קוזנצובה | 3-6, 2-6 |
| 9. | 5 באוקטובר 2008 | גרמניה שטוטגרט, גרמניה | קשה (אולם) | רוסיה נדיה פטרובה | 4-6, 3-6 |
| 10. | 12 באוקטובר 2008 | רוסיה מוסקבה, רוסיה | שטיח (אולם) | רוסיה ורה זבונרבה | 2-6, 4-6 |
| 11. | 12 באפריל 2009 | ספרד מארבלה, ספרד | חימר | ספרד קרלה סוארס נבארו | 3-6, 6-3, 3-6 |
| 12. | 16 באוגוסט 2009 | ארצות הברית סינסינטי, ארצות הברית | קשה | רוסיה דינארה סאפינה | 4-6, 2-6 |
| 13. | 21 במרץ 2010 | ארצות הברית אינדיאן ולס, ארצות הברית | קשה | דנמרק קרוליין ווזניאקי | 2-6, 4-6 |
הישגים בולטים > יחידות > הפסד במשחק הגמר (14)

בטבלה זאת לא מוצגים הפסדים במשחק הגמר בטורנירים שנערכו בסבב ה-ITF.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מס' | תאריך | טורניר | משטח | יריבה בגמר | תוצאה |
| 1. | 5 במרץ 2005 | איחוד האמירויות הערביות דובאי, איחוד האמירויות הערביות | קשה | ארצות הברית לינדזי דבנפורט | 4-6, 6-3, 4-6 |
| 2. | 12 ביוני 2005 | בריטניה ברמינגהאם, בריטניה | דשא | רוסיה מריה שראפובה | 2-6, 6-4, 1-6 |
| 3. | 2 באוקטובר 2005 | קוריאה הדרומית סיאול, קוריאה הדרומית | קשה | צ'כיה ניקול ואידישובה | 5-7, 3-6 |
| 4. | 13 באוגוסט 2006 | ארצות הברית לוס אנג'לס, ארצות הברית | קשה | רוסיה ילנה דמנטייבה | 3-6, 6-4, 4-6 |
| 5. | 12 בינואר 2007 | אוסטרליה סידני, אוסטרליה | קשה | בלגיה קים קלייסטרס | 6-4, 6-7(1), 4-6 |
| 6. | 23 ביוני 2007 | הולנד דן בוס, הולנד | דשא | רוסיה אנה צ'קבטדזה | 6-7(2), 6-3, 3-6 |
| 7. | 19 באוגוסט 2007 | קנדה טורונטו, קנדה | קשה | בלגיה ז'וסטין הנין | 6-7(3), 5-7 |
| 8. | 23 בספטמבר 2007 | הרפובליקה העממית של סין בייג'ינג, הרפובליקה העממית של סין | קשה | הונגריה אגנש סאבאי | (7)7-6, 5-7, 2-6 |
| 9. | 5 באפריל 2008 | ארצות הברית מיאמי, ארצות הברית | קשה | ארצות הברית סרינה ויליאמס | 1-6, 7-5, 3-6 |
| 10. | 7 בספטמבר 2008 | ארצות הברית אליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס, ניו יורק, ארצות הברית | קשה | ארצות הברית סרינה ויליאמס | 4-6, 5-7 |
| 11. | 3 באוקטובר 2009 | יפן טוקיו, יפן | קשה | רוסיה מריה שראפובה | 2-5, יאנקוביץ' פרשה |
| 12. | 8 במאי 2010 | איטליה רומא, איטליה | חימר | ספרד מריה חוסה מרטינס סאנצ'ס | 6-7(5), 5-7 |
| 13. | 6 במרץ 2011 | מקסיקו מונטריי, מקסיקו | קשה | רוסיה אנסטסיה פבליוצ'נקובה | 6-2, 2-6, 3-6 |
| 14. | 21 באוגוסט 2011 | ארצות הברית סינסינטי, ארצות הברית | קשה | רוסיה מריה שראפובה | 6-4, 6-7(3), 3-6 |
הישגים בולטים > זוגות

| לפני שנת 2009 | החל משנת 2009 |
| --- | --- |
גראנד סלאם (0)
אליפות סבב ה-WTA‏ (0)
דרג 1 (0): הקטגוריה העליונה – טורנירים מנדטוריים (0)
דרג 2 (0): הקטגוריה העליונה – פרמייר 5 (0)
דרג 3 (1): הקטגוריה העליונה (0)
דרגים 4 ו-5 (0): הקטגוריה הבינלאומית (0)
סבב ה-ITF‏ (0)
הישגים בולטים > זוגות > זכיות (1)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מס' | תאריך | טורניר | משטח | שותפה | יריבות בגמר | תוצאה |
| 1. | 18 ביוני 2006 | בריטניה ברמינגהאם, בריטניה | דשא | הרפובליקה העממית של סין נה לי | ארצות הברית ג'יל קרייבאס דרום אפריקהליזל הובר | 2-6, 4-6 |
דירוג יחידות בתום כל שנה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| מיקום |  361 |  194 |  85 |  28 |  22 |  12 |  3 |  1 |  8 |  8 |
פרסים

"הספורטאית הצעירה של השנה" ביוגוסלביה.
"טניסאית השנה" (גברים ונשים) בסרביה לשנת 2004.
"השחקנית המשתפרת של השנה" בשנת 2006.
"טניסאית השנה" (נשים בלבד) בסרביה 2007.
"אלופת העולם של ה-ITF" לשנת 2008.
הערות שוליים

↑  היגוי סרבי לפי האלפבית הפונטי הבינלאומי : ˈjɛlɛna ˈjaːnkɔvitɕ
1 2  Jelena Jankovic - Biography
↑  Interview with Jelena Jankovic A Serbian flavour on the tennis court
↑  Getting to Know... Jelena Jankovic
↑  מערכת וואלה! ספורט‏, ינקוביץ' לפדרר: "תתעסק בעניינים שלך", באתר וואלה, 10 בפברואר 2009
↑  Don't be fooled, Jankovic earned the No. 1 ranking
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1231661178  VIAF: 8560161938112539870005   WorldCat (עם VIAF): 8560161938112539870005 
ילנה יאנקוביץ' באליפות סן דייגו הפתוחה, 2007
ילנה יאנקוביץ' באליפות צרפת הפתוחה, 2009
ילנה יאנקוביץ' באליפות צרפת הפתוחה, 2009
ילנה יאנקוביץ'
לימפופו

ערך זה עוסק בנהר בדרום אפריקה. אם התכוונתם לפרובינציה, ראו .
| --- | --- |
נהר הלימפופו במוזמביק
נהר הלימפופו במוזמביק
 מידע כללי
 אורך:  1,750 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  174 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  415,000 קמ"ר
 מוצא:  דרום אפריקה
 יובלים:  Runde River, Motloutse River, Serorome River, Lotsane River, Notwane River, Changane River, Mokolo River, Matlabas River, Nwanedi River, Nzhelele River, Sand River, קרוקודייל (יובל של הלימפופו), Mzingwane River, Shashe River, Levubu River, Olifants River, Marico River, Thuli Parks and Wildlife Land, Bubye River, Mogalakwena River 
 שפך:  האוקיינוס ההודי
 מדינות באגן הניקוז:  בוטסואנה בוטסואנה דרום אפריקה דרום אפריקה זימבבואה זימבבואה מוזמביק מוזמביק
 אגן הניקוז של נהר לימפופו
 
לימפופו הוא נהר הזורם במרכז דרום אפריקה. הנהר זורם בכיוון כללי מזרח ונשפך לאוקיינוס ההודי. אורכו של הנהר כ-1,750 קילומטר והוא הנהר השני באורכו באפריקה מבין הנהרות הנשפכים לאוקיינוס ההודי (הארוך ביותר הוא נהר הזמבזי). שטח אגן הניקוז של הלימפופו כ- 415,000 קמ"ר והספיקה הממוצעת כ-174 מ"ק לשנייה.
מסלול הנהר מתווה קשת גדולה - בתחילתו מתפתל הנהר בכיוון צפון מזרח, בהמשך פונה מזרחה ולבסוף זורם לדרום מזרח. לאורך הנהר קיימים מספר אשדות. לאורך כ-640 ק"מ מהווה הלימפופו את הגבול המדיני בין דרום אפריקה ובוצואנה, ובהמשך בין דרום אפריקה לזימבאבווה. הנהר נשפך לאוקיינוס ההודי בתחומי מוזמביק, וחוצה את חלקה הדרומי של המדינה. בסמוך לשפכו נמצאת עיר הנמל שי-שי.
היובל העיקרי של הלימפופו הוא נהר אוליפנטס. יובלים נוספים כוללים את נהר שָשֵה, מֵזִינגוָאנֶה ומוֵונזִי.
ראו גם

הפארק הלאומי לימפופו
מונטוקו

הקיסר מונטוקו (ביפנית: 文徳天皇;‏ 22 בינואר 827 – 7 באוקטובר 858) היה הקיסר ה-55 של יפן. הוא מונה לקיסר בשנות 850 ושלט עד מותו בשנת 858. בטרם הפך לקיסר, שמו היה 道康親王. מונוטוקו היה בנו הבכור של הקיסר נינמיו (仁明天皇). למונטוקו נולדו 29 בנים.
ראו גם

רשימת קיסרי יפן
לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה

לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה הם תחום לימוד המיועד לתלמידי החטיבה העליונה  של בית ספר תיכון ומצוי באחריות יחידה במזכירות הפדגוגית של משרד החינוך והתרבות. לימודי ארץ ישראל משלבים נושאים מן המקצועות האלה: גאוגרפיה, היסטוריה, תנ"ך, ביולוגיה, אקולוגיה, ארכאולוגיה ומחשבת ישראל. לעיתים קרובים מורים אחדים מלמדים את הנושאים ולכן חייב להתבצע תיאום ביניהם.
המזכירות הפדגוגית מציעה שלוש גישות לבניית תוכנית הלימודים:
הגישה הכרונולוגית  - התוכנית עוברת לאורך התקופות השונות בתולדותיה של ארץ ישראל. אם נשווה את לימודי ההיסטוריה ללימודי ארץ ישראל, הרי לפי גישה זו נקבל הדגשה על המתרחש בארץ ישראל בתקופה הנידונה.
הגישה הרגיונלית - הלימוד מתרכז סביב חבל ארץ מסוים, כאשר ניתן לתת דגש לחבל בו מצוי מוסד הלימוד.
הגישה הנושאית - לפיה יבחר נושא מסוים, כמו הזית והשמן והוא יוצג בצורה כוללנית.
מבנה תוכנית הלימודים

התוכנית הבסיסית מבוססת על הגישה הרגיונלית.

יחידות הבסיס הן שתיים: פרקי מבוא וירושלים מהמאה הי"ט ועד ימינו.

יחידות לבחירה הן: ירושלים מראשיתה ועד למאה הי"ט, ההר המרכזי והבקעה, צפון הארץ, מישור החוף, הנגב.

לבתי ספר ממלכתיים דתיים: ארץ ישראל במחשבה ובהלכה.

ולכולם : עבודת גיאוטופ ויחידה נבחרת מארכאולוגיה.
ניתן לבנות מיחידות אלה תוכנית לימוד ליחידה אחת, שלוש יחידות וחמש יחידות. כמו כן, יש למוסדות הלימוד חופש פעולה לקבוע את ההרכב הרצוי להן.
הלומדים שבחרו ללמוד את המקצוע בהיקף של חמש יחידות לימוד מכינים עבודה הכוללת תאוריה וסיכום של עבודת שדה. העבודה עצמה נעשית בהדרכת המורה המומחה במקצוע ובהנחייתו, וכן בעזרת מנחה מן החוץ.
דרכי הוראה ייחודיות

הוראת לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה מחייבת אימוץ דרכי הוראה ייחודיות. בין השאר:
קיום סיורים לימודיים - הסיור נועד להמחיש את תוכן הלימוד של חבל הארץ הנלמד.
מחנות לימוד - לצורך לימוד נושא או אזור מסוים.
השתתפות בחפירות ארכאולוגיות - על מנת להכיר את שיטות העבודה מקרוב.
טיפוח אתרים - בסביבה הקרובה של המוסד החינוכי.
הכנת אוספים -  אוסף גאולוגי, אוסף בוטני, אוסף זואולוגי.
ביקור במוזיאונים לטבע ולחבלי הארץ השונים.
מהגוני

ערך זה עוסק בסוג עץ. אם התכוונתם לאופרה מאוד ברכט ווייל, ראו .
| מהגוני |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: סבוננאים
משפחה:: אזדרכתיים
סוג:: Swietenia
מין:: מהגוני
שם מדעי
 Swietenia macrophylla ‏King, 1886
תחום תפוצה

מהגוני (שם מדעי: Swietenia macrophylla ;באנגלית: mahogany) או תולענה הוא עץ קשה וממורט שגונו חום-אדמדם, המשמש חומר גלם לתעשיית הרהיטים והגיטרות החשמליות.
היסטוריה

עצי המהגוני נתגלו לאנשי המערב במאה ה-16 עת הגיעו נוסעים ספרדים לאיי הודו המערבית שליד יבשת אמריקה. הם השתמשו בעצים אלה כדי לתקן את ספינותיהם. אך כחומר גלם לייצור רהיטים נודע המהגוני רק בראשית המאה ה-18.
עץ המהגוני, הנמנה עם משפחת האזדרכתיים, מגיע לגובה רב. עליו גדולים ומנוצים ופרחיו קטנים, פירותיו מעוצים, ובהתבקעם הם משחררים זרעים מכונפים.
עד למחצית השנייה של המאה ה-19 נכרתו רוב עצי המהגוני הגדלים באמריקה התיכונה, שהם מין שונה, הנמנה גם הוא עם משפחת האזדרכתיים. בתקופה מאוחרת יותר יוצרו רהיטים גם מן העצה של עצים אחרים מבני משפחת האזדרכתיים, הגדלים בארצות שונות במערב אפריקה. עצים אלה נקראים מהגוני אפריקני. עצת המהגוני קשה וכבדה. פסלים ומגלפים בעץ מרבים להשתמש בה.
בישראל מרבים לגדל את האזדרכת, עץ נוי הנמנה עם אותה משפחה. פרחיו ורודים-סגולים ופרותיו הם בתי גלעין כדוריים וצהבהבים המשמשים כמזון לעופות שונים.
פיסת עץ מהגוני
שולחן מעץ מהגוני שנבנה ב-1828
הערות שוליים

↑  מהגוני באתר הרשימה האדומה של IUCN
לורטה סנצ'ז

לורטה לורנה סנצ'ז (באנגלית: Loretta Lorna Sanchez; נולדה ב-6 בינואר 1960) היא פוליטיקאית אמריקאית חברת המפלגה הדמוקרטית. בשנים 1997–2017 הייתה חברה בבית הנבחרים של ארצות הברית, מטעם המחוז ה-46 ו-47 של קליפורניה.
ביוגרפיה

לורטה סנצ'ז נולדה וגדלה בלינווד שבקליפורניה. היא סיימה תואר ראשון ב-1982 באוניברסיטת צ'אפמן (אנ') באורנג' שבקליפורניה. במשפחה היו שבעה ילדים, כאשר גם אחותה לינדה סנצ'ז הייתה חברה בבית הנבחרים של ארצות הברית וזה המקרה היחיד שבו אחיות היו חברות בקונגרס בו-זמנית.
בשנת 1982 היא סיימה תואר שני בכלכלה ומאז עבדה בתחום עד שנבחרה לקונגרס.
היא נבחרה לראשונה בשנת 1997 מטעם האזור ה-46 וכהנה בתפקיד עד לשנת 2003. בשנים 2003–2013 היא הייתה נציגת אזור ה-47. בבחירות 2013 מטעם אזור זה נבחר אלן לוינטל ובאנצ'ז החליטה לחזור לאזור ה-46 וכיהנה עד לשנת 2017.
במהלך הקריירה הפוליטית הייתה לורטה סנצ'ז פעילה בתחום ביטחון, אבטחת מחשבים ויחסים עם וייטנאם בהיותה נציגת מחוז עם אוכלוסייה ווייטנאמית משמעותית.
לייזר אלקטרונים חופשיים

לייזר אלקטרונים חופשיים (באנגלית: Free electron laser, בראשי תיבות: FEL) הוא מקור חזק של קרינה אלקטרומגנטית קוהרנטית. עקרון הפעולה שלו שונה מעקרון הפעולה של לייזר רגיל.
עקרון הפעולה

מכשיר לייזר אלקטרונים חופשיים מורכב באופן עקרוני, ממאיץ חלקיקים המאיץ אלקטרונים למהירויות גבוהות ביותר, עד למהירויות יחסותיות, כלומר קרוב למהירות האור. קרן האלקטרונים מועברת דרך מגנט מסוג וויגלר (Wiggler) או אנדולטור (Undulator) הבנוי ממערך של מגנטים דו-קוטביים עוקבים, בעלי קוטביות משתנה. השדה המגנטי גורם לאלקטרונים לנוע במסלול סינוסואידי, ועקב כך, לפלוט קרינה אלקטרומגנטית (פוטונים) כתוצאה מהשינוי בכיוון התנועה (תופעה המכונה קרינת בלימה - Bremsstrahlung). הקרינה הנפלטת בתהליך זה מכונה קרינה סינכרוטרונית. בקצות המגנט מוצבות לרוב מראות (המהוות מהוד), שתפקידן להחזיר את הפוטונים הנפלטים ולגרום להם לנוע קדימה ואחורה בדומה ללייזר רגיל. הפוטונים הנעים הלוך וחזור באזור בו נעים גם האלקטרונים, גורמים לפליטה מאולצת קוהרנטית, בדומה ללייזר הרגיל. ההבדל היחיד בין לייזר אלקטרונים חופשיים לבין לייזר רגיל הוא שהאלקטרונים חופשיים ולכן האנרגיה הנפלטת (הקובעת את אורך הגל של הקרינה) אינה קבועה כמו בלייזר גז, לדוגמה, אלא תלויה באנרגיית האלקטרונים (מהירותם) ומאפיני השדה המגנטי המשתנה. כמו כן כאן כל אלקטרון פולט מיליוני פוטונים, חלק מהאנרגיה הקינטית שלו, לעומת פוטון בודד בלייזר רגיל. ההגברה (הפליטה המאולצת) לא מתקיימת בכל אורכי הגל שבשימוש. לרוב, לאחר המעבר במהוד מאטים את הקרן באמצעות מנגנון משמר אנרגיה, ולכן, זו איננה מתבזבזת.
הקרינה הנפלטת מהאלקטרונים מתקדמת במקביל לצידו הארוך של המגנט, והיא מקיימת אינטראקציה עם אלקטרונים אחרים במסלול התקדמותה. אינטראקציה זו גורמת לאלקטרונים מסוימים להאיץ ולאחרים להאט. כתוצאה מכך, האלקטרונים מסתדרים בקבוצות דחוסות (bunches) כשהמרחק ביניהן שווה לכפולה שלמה של אורכי גל, בדומה לתהודה. הסידור מביא ליצירת פליטה קוהרנטית של קרינה, כלומר הפוטונים הנפלטים מקבוצת אלקטרונים אחת מצטרפים לפוטונים הנפלטים מקבוצות אחרות.
תדר הקרינה הנפלטת מלייזר אלקטרונים חופשיים ניתן לכוונון בתחום רחב ביותר, המשתרע מגלי מיקרו, דרך תת-אדום, אור נראה, על-סגול, ועד קרינת X "רכה". הוא תלוי במהירות האלקטרונים ובמחזוריות השדה המגנטי במגנט. זאת בניגוד לרוב הלייזרים הרגילים שבהם תדר הקרינה הנוצרת תלוי בתכונות החומר בו מתרחש תהליך הלזירה, ואינו ניתן לכוונון (מלבד לייזרי צבע, בהם התחום הספקטרלי קטן בהרבה).
חסרונו של מכשיר לייזר זה הוא בגודלו ובמורכבותו. עם זאת, יתרון חשוב שלו נובע מפעולת המתקן תחת ריק, ולכן איבודי אנרגיה עקב התחממות החומר ותהליכים מבזבזים אחרים, הם מזעריים בהשוואה ללייזרים רגילים, בהם גורמים אלה מגבילים את היעילות האנרגטית של תהליך הלזירה.
היסטוריה

ההמצאה והניסוי הראשון בנושא בוצע ב-1971, על ידי ג'. מ. ג' מאדיי (J.M.J. Madey) באוניברסיטת סטנפורד. מדידת הגבר ראשונה התקיימה רק ב-1976 (גם היא על ידי אותו צוות) באורך גל 10 מיקרון. אותו מתקן הופעל כמקור של קרינת 3 מיקרון ב-1977, וגרם להתעניינות מרובה בשטח המחקר החדש.
מתקנים קיימים

בעולם מצויים כמה עשרות מתקני לייזר אלקטרונים חופשיים. באירופה מאוגדים 16 מתקנים בארגון גג המקיים קשר רציף בין כולם.
בישראל, מצוי לייזר אלקטרונים חופשיים באוניברסיטת אריאל, המופעל בשיתוף עם אוניברסיטת תל אביב ורפא"ל.
שימושים

ללייזר אלקטרונים חופשיים שימושים מחקריים בתחומים רבים.
השימושים במתקן בישראל:
חומרים: טיפול פני שטח במתכות, בדיקת תכונות על ידי קרינה מוחזרת, ייצור גבישים ועוד.
ביולוגיה: בדיקת שינויים גנטיים בתאי דם לבנים על ידי קרינה.
תקשורת: תקשורת בגלים מילימטריים.
הדמיה בגלים מילימטריים.
במתקני לייזר אלקטרונים חופשיים מועברת הקרן באמצעות מערכות שונות (צינורות, מעבירי גלים וכו') ל"נקודות שימוש" בהן משתמשים שונים (חוקרים, מוסדות חיצוניים שונים וכו') יכולים להשתמש בקרינה למטרותיהם השונות.
הערות שוליים

↑  מתקני לייזר אלקטרונים חופשיים בעולם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550755305171  BnF: cb12115891c (data)  LCCN: sh85051659 
עקרון הפעולה של לייזר אלקטרונים חופשיים - מגנטים בכיוונים שונים גורמים לקרן האלקטרונים של המאיץ לנוע בצורה סינוסואידיאית ולקרון בתוך המהוד.
לוח השנה הערבי הטרום-אסלאמי

בערב הטרום-אסלאמית (אנ') נעשה שימוש במספר לוחות שנה. כתובות עתיקות של לוחות שנה שנמצאו בדרום ערב חושפות שימוש בלוחות שנה מקומיים. לפחות חלק מלוחות השנה הדרום-ערביים עשו שימוש בלוח ירחי-שמשי. במרכז ערב, במיוחד מכה, חסרות עדויות אפיגרפיות, אך פרטים המופיעים בכתבים של מחברים מוסלמים מהתקופה העבאסית מהווים גם הם עדות לשימוש בלוחות שנה שונים. חלק מההיסטוריונים טוענים כי לוח השנה הערבי הטרום-אסלאמי אשר היה בשימוש במרכז ערב היה לוח שנה ירחי בלבד בדומה ללוח המוסלמי המודרני. אחרים טוענים שלוח השנה הטרום-אסלאמי היה במקור לוח שנה ירחי, אך מציעים שכ-200 שנה לפני ההג'רה הוא הוסב ללוח ירחי-שמשי, שנוסף לו מעת לעת חודש כעיבור שנה, בכדי לשמור על מועד העלייה לרגל מקביל לעונה בה שפע הסחורה היה במיטבו.
שמות הימים הטרום-אסלאמים

השמות של ימי השבוע בערב הטרום-אסלאמית שונו עם עליית האסלאם בכדי להתאים ל-7 הימים שאללה ברא בהם את העולם, כפי שמסופר בספר בראשית, פרק א'. לפני כן, ימי השבוע הערבים הטרום-אסלאמים היו:
| מספר | טרום-אסלאמי | בערבית | איסלאמי | בערבית |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אַלְ-אַוַל | ٱلْأَوَّل | אַלְ-אַחַד­ | ٱلْأَحَد |
| 2 | אַלְ-אַהְוַן או אַלְ-אַהֻוַן או אַלְ-אַוְהַד | ٱلْأَهْوَن / ٱلْأَهُوَن / ٱلْأَوْهَد | אַלְ-אִתְ'נַיְן | ٱلْإِثْنَيْن |
| 3 | אַלְ-גֻ'בַּאר | ٱلْجُبَار | אַ-תַّ'לַאתַ'אא­ | ٱلثُّلَاثَاء |
| 4 | אַ-דֻּבַּאר או אַ-דִּבַּאר | ٱلدُّبَار / ٱلدِّبَار | אַלְ-אַרְבִּעַאא | ٱلْأَرْبِعَاء |
| 5 | אַלְ-מֻאְנִס | ٱلْمُؤْنِس | אַלְ-חַ'מִיס | ٱلْخَمِيس |
| 6 | אַלְ-עַרוּבַּה | ٱلْعَرُوبَة | אַלְ-גֻ'מְעַה | ٱلْجُمْعَة |
| 7 | אַ-שִּׁיַאר | ٱلشِّيَار | אַ-סַּבְּת | ٱلسَّبْت |
שמות חודשים טרום-אסלאמים

מקורות לשמות החודשים הטרום-אסלאמים אלה הם "אל-מונטכאב מין ע'רב קאלאם אל-ערב" מאת חסן מאבו אל-חסן עלי בן אל-חסן בן אל-חוסיין אל-חונה אד-ד'סאן (309 בספירה המוסלמית/ 921 לספירה הנוצרית), הידוע יותר בשם "קוראא אן-נאמל", וליסאן אל-ערב מאבן מנחור (נפטר ב-711 בספירה המוסלמית/ 1311 בספירה הנוצרית). אל-בירוני ואל-מסעודי מציעים שהערבים הקדמונים השתמשו באותם שמות חודשים כמו המוסלמים, אם כי הם מתעדים גם שמות חודשים אחרים ששימשו את הערבים הטרום-אסלאמים.
| מספר | טרום-אסלאמית | בערבית | איסלאמי | בערבית |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מו'טמיר או אל-מו'טמיר | مُؤْتَمِر / ٱلْمُؤْتَمِر | אל-מֻחַרַם | ٱلْمُحَرَّم |
| 2 | נאג'יר | نَاجِر | אל-צַפַר | صَفَر |
| 3 | חוואן או חוואן | خَوَّان / خُوَّان | רַבִּיע אַלְ-אַוַל | رَبِيع ٱلْأَوَّل |
| 4 | ובסאן | وَبْصَان | רַבִּיע אַתְ’־תַ’אנִי | رَبِيع ٱلْآخِر / رَبِيع ٱلثَّانِي |
| 5 | חאנין | حَنِين | ג’וּמַאדַא אַלְ-אוּלַא | جُمَادَىٰ ٱلْأُولَىٰ |
| 6 | רובבא | رُبَّىٰ | ג’וּמַאדַא אַלְ-אַחִירָה או ג’וּמַאדַא אַתְ’־תַ’אנִיא | جُمَادَىٰ ٱلْآخِرَة / جُمَادَىٰ ٱلثَّانِيَة |
| 7 | אל-אסם או מונייל אל-אסינה או אל-מֻחַרַם | ٱلْأَصَمّ / مُنْصِل ٱلْأَسِنَّة / ٱلْمُحَرَّم | רַגַ'ב | رَجَب |
| 8 | אדעיל | عَاذِل | שַעְבַּאן | شَعْبَان |
| 9 | נתיק | نَاتِق | רַמַד'אן | رَمَضَان |
| 10 | וואל או ועיל | وَعْل / وَعِل | שַׁוַאל | شَوَّال |
| 11 | וורנא | وَرْنَة | ד'וּ אַלְ-קַעְדַה | ذُو ٱلْقَعْدَة |
| 12 | בורק או מיימון | بُرَك / مَيْمُون | ד'וּ אַלְ-חִגַ'ה | ذُو ٱلْحِجَّة |
אירועים

היו שהציעו כי פסטיבלי העלייה לרגל הערבים בחודש השביעי והשנים עשר היו במקור פסטיבלי נקודת השוויון ומחקר על לוח השנה הטרום-אסלאמי סוכם במחקר האסלאמי והחילוני, המשווה את החודשים הטרום-אסלאמים המקבילים לחודשים המוסלמים ממוחרם ועד ד'ו אל-חיג'ה עם חודשי לוח השנה העברי אייר עד ניסן בהתאמה (רמדאן מקביל לצום עשרה בטבת) ולא ניסן עד אדר כפי שהונח לפני כן. הנחות אלו מתבוססות על הקבלת החגים והמועדים המצוינים בלוח השנה העברי לאלו המצוינים בלוח השנה המוסלמי. אולם בניגוד גמור לדעה זו, חוקרים נוצרים ויהודים ניסו להשוות את החודשים הטרום-אסלאמיים ממוחרם ועד ג’ומאדא את’־ת’אניא לחודשים העבריים תשרי עד אדר בהתאמה. אף על פי כן, העמדה האסלאמית המשווה את ניסן לד'ו אל-חיג'ה פופולרית יותר בקרב החוקרים. ניסן הוא חודש האביב בלוח העברי ובלוח השנה הבבלי, שניהם לוחות ירחיים עם 12 או 13 חודשים.
ארבעת החודשים האסורים

במסורת האסלאמית הרווחה בקרב ערביי תיאמח (אנ'), חג'אז ונג'ד הבחינו בין שני סוגי חודשים, חודשים מותרים (חלאל) ואסורים (חראם). החודשים האסורים היו ארבעה חודשים שבהם אסורה לחימה, ביניהם חודש רג'ב ושלושת החודשים סביב עונת העלייה לרגל: ד'ו אל-קעדה, ד'ו אל-חיג'ה ומוחרם. תופעה דומה אם לא זהה לחודשים האסורים תועדה גם על ידי ההיסטוריון הביזנטי פרוקופיוס, לפיה הוא מתאר שביתת נשק שערביי המזרח בממלכת לחמיד, בשליטתו של אל-מונדיר השני, כיבדו במשך חודשיים בהיפוך הקיץ של שנת 541 לספירה. עם זאת, היסטוריונים מוסלמים אינם קושרים חודשים אלו לעונה מסוימת.
נסיא'

הקוראן מקשר את ארבעת החודשים האסורים עם הנסיא' (בערבית: ٱلنَّسِيء), מילה שפירושה המילולי "דחיה". על פי המסורת המוסלמית, החלטת הדחיה נוהלה על ידי שבט קינאנה (אנ'), על ידי אדם המכונה האל-קלמאס של קינאנה וצאצאיו.
הוצעו פרשנויות שונות למושג נסיא'. מספר חוקרים מוסלמים ומערביים, טוענים כי לוח השנה הטרום-אסלאמי שהיה בשימוש במרכז ערב היה לוח ירחי בלבד הדומה ללוח האסלאמי המודרני. לפי תפיסה זו, הנסיא' קשור לפרקטיקות הטרום-אסלאמיות של ערביי מכה, שם הם היו משנים את חלוקת החודשים האסורים בתוך השנה מבלי ליישם שינויים בלוח השנה עצמו. פרשנות זו נתמכת על ידי היסטוריונים ולקסיקוגרפים ערבים, כמו אבן השאם, אבן מנצור והקורפוס של פירוש הקוראן.
טענה זו נתמכת על ידי כתובת שבאית מוקדמת, שבה "נדחה" טקס דתי עקב מלחמה. לפי ההקשר של כתובת זו, הפועל "נס" אינו קשור לשינוי בלוח השנה, אלא רק להזזת האירועים הדתיים בתוך לוח השנה עצמו. הדמיון בין התפיסה הדתית המופיעה בכתובת עתיקה זו לבין הקוראן מצביעה על כך שדחיה שאינה שינוי בלוח השנה עצמו היא גם המשמעות הקוראנית של המילה נסיא'. האנציקלופדיה של האסלאם מסיקה כך: "המערכת הערבית של נסיא' נועדה רק בכדי להעביר את החג' והירידים הקשורים אליו בסביבת מכה לעונה המתאימה בשנה. היא לא נועדה בכדי לתקן את לוח שנה באופן גורף."
חוקרים אחרים מסכימים כי במקור היה זה לוח שנה ירחי, אך מציעים שכ-200 שנה לפני ההג'רה הוא הוסב ללוח ירחי-שמשי, שנוסף לו מעת לעת חודש כעיבור שנה, בכדי לשמור על מועד העלייה לרגל מקביל לעונה בה שפע הסחורה היה במיטבו. פרשנות זו הוצעה לראשונה על ידי האסטרולוג והאסטרונום המוסלמי מימי הביניים אבו מעשר אל-בלח'י, ולאחר מכן על ידי אל-בירוני, אל-מסעודי ומספר חוקרים מערביים. פרשנות זו רואה בנסיא'' מילה נרדפת למילה הערבית ל-'קביסה' (שינוי קלנדרי). הערבים, על פי אחד ההסברים שהזכיר אבו מעשר, למדו על התערבות זו בלוח השנה מהיהודים. נשיא הסנהדרין היהודי קבע אלו שנים יש לעבר בלוח השנה העברי. יש מקורות שטוענים שהערבים עקבו אחר הנוהג היהודי ועיברו כשבע שנים במהלך תשע עשרה שנים, או שהם הוסיפו כתשעה חודשים על פני 24 שנים; עם זאת, אין הסכמה בין החוקרים בסוגיה זו. המחזור המטוני של 19 השנים הוקם לצורך קביעת השנים המעוברות בלוח העברי מאז גלות בבל, הוא נצפה גם בלוח הבבלי החל מאותה התקופה. שבט הקיננה, בתקופתו של מוחמד, היה אחראי על אישור העיבור. שבט הקיננה נטל על עצמו את המשימה הזו משבט הקינדה, שגויר מאות שנים קודם לכן, עדות התומכת בטענה שייתכן שתהליך עיבור השנים הושאל מלוח השנה העברי.
ראו גם

הלוח המוסלמי
הלוח הפרסי
שמות ערביים של חודשים גרגוריאנים