stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארבעס
הערות שוליים

↑  ראו: אביגדור שנאן (עריכה וביאור), סידור אבי חי, "שלום זכר", הוצאת ידיעות אחרונות - ספרי חמד, ירושלים תש"ס, עמ' 3, באתר כותר.
↑  הרב יצחק יוסף, ילקוט יוסף, שובע שמחות, חלק ב', פרק א' - סדר ליל הברית, הערה א', ד"ה והנה הרמ"א.
↑  ראו ביאורי רבי שלמה לוריא לארבעה טורים, חלק יורה דעה, סימן רס"ה, על פי תלמוד בבלי, מסכת נדה, דף ל"ב, עמוד ב'; רבי יהושע פלק כץ, דרישה, יורה דעה, סוף סימן רס"ד (בשם רבי מנחם ריקאנטי); רבי דוד הלוי סגל, טורי זהב, על שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רס"ה, סעיף י"ג.
1 2 3  ספר בראשית, פרק כ"ב, פסוק י"ז.
↑  ראו לדוגמה: מאיר בולקה, נולד לכם בן? תאכלו חומוס, באתר ynet, 21 ביוני 2018; איזו קדושה יש בחומוס?, באתר מעלה: המרכז לציונות דתית; אבו שוקי המקורי, מתכון ארבעס לשבת, בבלוג "חומוס להמונים", 24 בנובמבר 2006.
1 2  רבי יקותיאל יהודה הלברשטאם, שו"ת דברי יציב, ליקוטים והשמטות, סימן נ"ג.
↑  מרדכי טנדלר, "נספח י"ב: פסקי הגר"מ פיינשטיין", בתוך: הרב משה הררי, מקראי קודש - פורים, ירושלים תשע"ד, עמ' רח"צ, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים).
↑  אבו שוקי המקורי, מתכון ארבעס לשבת, בבלוג "חומוס להמונים", 24 בנובמבר 2006, ועל פי תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י"א, עמוד א'.
↑  רבי שמחה זיסל זיו, חכמה ומוסר, חלק א', סימן ס"ז, ד"ה והעניין.
↑  כמו בסיפורים "די „װיבאָרעס“", יידישע פאלקסבלאט, 1883, ו"דער זייגער", דער יוד, גיליון 19, 10 במאי 1900.
טשולנט; בחלק מהמתכונים שלו הארבעס הם חלק מהמרכיבים בו
אריה מרדכי רבינוביץ

| --- | --- |

הרב אריה מרדכי רבינוביץ
 לידה:  1885 תרמ"ה העיירה קורוב שבפולין
 פטירה:  1955 (בגיל 70 בערך) תשט"ו ירושלים
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  בני ברק, ירושלים
 תקופת הפעילות:  ?–1955 
 השתייכות:  חסידות גור
 תפקידים נוספים:  רבה של בני ברק
 
הרב אריה מרדכי רבינוביץ (תרמ"ה, 1885 - תשט"ו, 1955) היה רבה הראשון של בני ברק (1927-1924).
קורותיו

נולד בעיירה קורוב שבפולין, לרב יעקב אהרן שכיהן ברבנות באוסטרובה, חסיד גוסטינין, וצאצא ליהודי הקדוש מפשיסחה, דרך שושלת פוריסוב.
היה חתן רבי יהונתן אייבשיץ רבה של לושיץ. בעקבותיו נהיה חסיד גור. בגיל שש עשרה התמנה לרבנות בעיר קורוב בפולין. בשנת תרס"ה (1905), במלחמת רוסיה–יפן, נמלט לעיר בריסק ושהה כשנה במחיצתו של הרב חיים סולובייצ'יק. בשנת תרע"ג (1913) התמנה כרבה של העיר קארוב.
בתחילת שנות ה-20 היה שותף בקבוצת חברי חברת "בית ונחלה" בוורשה, שתכננה הקמת יישוב חרדי-חסידי בארץ ישראל. בשנת תרפ"ד (1924) היה בקבוצת העולים הראשונה שהקימה את בני ברק. מיד עם בואו הוכתר כרב המושבה. הקים את צריפו בגבעה הסמוכה לכניסה למושבה. בשנת תרפ"ז (1927) אירח בביתו את האדמו"ר מגור רבי אברהם מרדכי אלתר, שהגיע לביקור בארץ ישראל.
בשנת תרפ"ז (1927) עזב את בני ברק ועבר להתגורר בירושלים, שם כיהן כדיין ומורה הלכה. רבה של רמת גן הסמוכה, הרב שלמה זלקינד לנדרס, החליף אותו כרב זמני, עד למינויו של הרב נחמן שמואל יעקב מיודסר.
בשנת ה'תרפ"ט (1929) נאלץ להגר לארצות הברית, אך לא השתקע בה ושב לירושלים. עם שובו, התגורר בשכונת בתי ורשה. בשנת תרצ"ד (1934) הדפיס בירושלים כמה מתשובותיו בהלכה של חותנו בספר "תפארת יהונתן" וצירף בו את חידושיו בשם "כליל תפארת". כמו כן הדפיס את הספר "כתר היהודי" מתורת זקנו "היהודי הקדוש" ואת הספר "זכותא דאברהם" של דודו רבי אברהם מפוריסוב.
כמו כן, חיבר ספר בשם "קרני רא"ם", ובו אסופה רבה של סיפורי מופתים על צדיקי פולין.
על שמו של הרב רבינוביץ נקרא רחוב בשכונת נוה אחיעזר בבני ברק.
משפחתו

היה אב לארבעה בנים וארבע בנות. בנו עקיבא בעל החנות סופר קיי בבורו פארק, שנקרא על שם התנא רבי עקיבא (שהתגורר בבני ברק הקדומה), הוא הילד הראשון של המושבה בני ברק. חתנו הוא הסופר והחוקר הרב משה שלמה כשר. בן נוסף הוא רבי חנוך הניך, למדן וסוחר שהיה מיודד עם כמה מאדמו"רי ירושלים[דרושה הבהרה].
לקריאה נוספת

אהרן סורסקי, מרא דאתרא, בתוך: בני ברק. תשעים השנים הראשונות: תרפ"ד-תשע"ד, מוסף "המודיע", אלול תשע"ד, עמ' 28–30
ארנסט השני, דוכס סקסוניה-קובורג-גותה

ארנסט השני, דוכס סקסוניה-קובורג-גותה (בגרמנית: Ernest II August Karl Johann Leopold Alexander Eduard Herzog von Sachsen-Coburg und Gotha;‏ 21 ביוני 1818 – 22 באוגוסט 1893) היה דוכס סקסוניה-קובורג-גותה בין השנים 1844–1893.
ביוגרפיה > ילדותו

ארנסט נולד ב-21 ביוני 1818 בקובורג שהשתייכה לדוכסות סקסוניה-קובורג-זאלפלד, לארנסט הראשון, דוכס סקסוניה-קובורג-גותה וללואיזה, נסיכת סקסוניה-גותה-אלטנבורג, בתו של אוגוסט, דוכס סקסוניה-גותה-אלטנבורג. ארנסט היה הבן הבכור, ואחיו של אלברט, נסיך סקסוניה-קובורג-גותה.
ארנסט ואחיו הצעיר, אלברט, בילו את ילדותם זה בחברת זה בצל חיי הנישואים המעורערים של הוריהם ובסופו של דבר בצל הגירושין שלהם. לאחר שהוגלתה אמם מחצר הדוכסות ב-1824, היא נישאה למאהב שלה, אלכסנדר פון הנשטיין. לאחר מכן היא לא הוסיפה לראות עוד את ילדיה ומתה מסרטן בגיל 30 בשנת 1831. בשנה שלאחר מכן נישא אביהם לאחייניתו הדוכסית אנטואנט מארי מווירטמברג. בני הזוג לא היו מקורבים זה לזה ולאנטואנט מארי הייתה השפעה מוגבלת אם בכלל על חייהם של בניה החורגים.
האחים חונכו על ידי מורה פרטי בביתם ובהמשך למדו בבריסל. כמו נסיכים גרמנים רבים למד ארנסט באוניברסיטת בון. הוא למד משפטים, מדיניות כלכלית, פילוסופיה ותולדות האומנות.
ביוגרפיה > שלטונו

ב-29 בינואר 1844 מת ארנסט הראשון, דוכס סקסוניה-קובורג-גותה, וארנסט עלה לשלטון במקומו.
בינואר 1848 ביקר ארנסט את אחיו אלברט בבריטניה, ובשובו קידמו אותו הפגנות ודרישה לרפורמות פוליטיות. בנוסף עלו דרישות להלאים את רכושו של ארנסט עקב חובותיו הרבים, ואלברט אחיו נחלץ לעזרתו.
במלחמת שלזוויג הראשונה, שלח ארנסט כוח של 8,000 חיילים לסייע לקונפדרציה הגרמנית נגד דנמרק, ואף פיקד על כוח בקרב אקנפורדה.
ארנסט התנגד בחריפות לנישואי אחיינו הנסיך אלברט אדוארד לאלכסנדרה, נסיכת דנמרק, וניסה בכל יכולתו לטרפד את הנישואים, אך ללא הצלחה.
לאחר הדחתו של אותון, מלך יוון בשנת 1862, נבחר אחיינו אלפרד באמצעות משאל עם כמלך החדש של יוון (קיבל 95% מהקולות), אולם ממשלת בריטניה מנעה ממנו מלתפוס את השלטון, והתפקיד הוצע לארנסט. אולם, לבסוף המינוי לא יצא אל הפועל, מכיוון שלארנסט לא היו ילדים, ובמקומו הוכתר וילהלם, נסיך דנמרק.
ארנסט היה בעד מדינה גרמנית חזקה ומאוחדת, ובתחילה תמך באוסטריה לשם כך, אולם, בהמשך שינה את דעתו והחל לתמוך בפרוסיה. עם פרוץ מלחמת אוסטריה–פרוסיה העמיד ארנסט את צבאו לצד פרוסיה, ובתמורה לכך רכב בראש צבאו במצעד הניצחון. לאחר הניצחון על צרפת במלחמת צרפת–פרוסיה בשנת 1871, צירף ארנסט את הדוכסות לאימפריה הגרמנית.
ארנסט היה ביחסים טובים מאוד עם גיסתו ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת, ועל אף חילוקי דעות רבים שהיו להם, עדיין נפגשו מדי פעם ושמרו על קשר.
ב-22 באוגוסט 1893 מת ארנסט לאחר מחלה קצרה ללא ילדים, ובמקומו עלה לשלטון אחיינו אלפרד, דוכס סקסוניה-קובורג-גותה. ללוייה הגיעו אלפי אנשים, ובכללם וילהלם השני, קיסר גרמניה ואלברט אדוארד, נסיך ויילס.
משפחתו

ארנסט היה מועמד לשאת את קלמנטין, נסיכת אורליאן, אך מכיוון שהיה צריך להמיר את דתו לקתולית, לא יצאו הנישואים אל הפועל, והיא נישאה לבן דודו אוגוסט, נסיך סקסוניה-קובורג-גותה. כמו כן, היה מועמד לשאת את איזבלה השנייה, מלכת ספרד ואת אוגוסטה, נסיכת קיימברידג'.
לבסוף התחתן ארנסט ב-3 במאי 1842 עם אלכסנדרינה, נסיכת באדן, בתם של לאופולד, הדוכס הגדול של באדן וסופיה, נסיכת שוודיה, בתו של גוסטב הרביעי אדולף, מלך שוודיה. אך לבני הזוג לא היו ילדים.
ארנסט לא שמר על אמונים לאשתו, והחל משנת 1859 אף לא התעניין בה עוד, אך אשתו שמרה על אמונים לארנסט, מכיוון שהרגישה רגשות אשמה על עקרותה.
בית שימוש בחלל

בית שימוש בתחנת החלל הבינלאומית
בית שימוש בחלל (באנגלית: Space toilet) הוא בית שימוש המותקן בחללית מאוישת או בתחנת חלל. בית שימוש כזה צריך לענות על מספר דרישות:
יכולת לעבוד בתנאים של חוסר משקל או של כבידה חלשה.
חיסכון במים ובאוויר, המהווים מצרכים יקרי ערך בחללית.
שמירה על הגיינה מקסימלית על מנת למנוע סכנת מחלה בעת השהות בחלל.
לצורך הקטנת השימוש בבית השימוש בחללית, האסטרונאוטים נתונים לדיאטה מיוחדת לפני צאתם לחלל.
מבנה כללי

מצב של חוסר משקל אופייני לחלליות שנמצאות במרחק גדול מכדור הארץ או לחלליות שנמצאות במסלול סביב כדור הארץ (למשל מעבורת חלל או תחנת החלל הבינלאומית). חוסר משקל מקשה על האסטרונאוטים להישאר במקום אחד בעת השימוש בשירותים, ומסכן את בריאותם במקרה שהפסולת לא נאספת כראוי ונפלטת לתוך חלל התא בו הם שוהים. על מנת שהאסטרונאוטים לא יזוזו בעת השימוש במתקן, הם נחגרים בחגורה מיוחדת הקושרת אותם אליו.
בבתי שימוש בחלל קיימת בדרך כלל הפרדה בין מתקן המיועד לאיסוף שתן ובין מתקן הנועד לאיסוף צואה. קיימות שתי צורות של מתקן לאיסוף נוזלים - מתקן בצורת משפך המיועד לגברים, ומתקן בצורת קערית המיועד לנשים. איסוף הפסולת למקום מרוכז נעשה בדרך כלל באמצעות שימוש בזרם אוויר. לרוב האוויר ממוחזר - לאחר ניקוי ניתן להשתמש בו לצרכים אחרים.
בתחנת החלל הבינלאומית, הפסולת המוצקה נחשפת לריק בחלל על מנת להרוג את החיידקים, ומועברת לאחת מחלליות האספקה הבלתי מאוישות שמגיעות מדי פעם לתחנה. בעת החדירה לאטמוספירה, הפסולת משוחררת מחללית האספקה, מתחממת ומתאדה.
אסדרת בינה מלאכותית בישראל

אסדרה של בינה מלאכותית בישראל כוללת פיתוח מדיניות וחוקים לקידום והסדרת הפיתוח והשימוש בבינה מלאכותית במדינת ישראל. זהו חלק מאסדרה של אלגוריתמים באופן כללי, וחלק ממהלך נרחב המתרחש במאה ה-21 ברחבי העולם, עם התפתחות תחום הבינה המלאכותית.
בעידן הדיגיטלי, ישראל מתמודדת עם אתגרים רגולטוריים מורכבים הקשורים לפיתוח ולשימוש בבינה מלאכותית. השינויים הטכנולוגיים מחייבים התאמות במשפט וברגולציה, תהליך שאינו פשוט ודורש הן חקיקה חדשה והן פרשנות מחודשת לחוקים קיימים.
מערכת המשפט והתמודדותה עם קצב ההתפתחות הטכנולוגית

בעקבות ההתפתחות המהירה של תחום הבינה המלאכותית במאה ה-21, המערכת המשפטית בישראל פועלת להתאים את עצמה לקצב המהיר של הטכנולוגיה. השופט סולברג עמד על הקושי הזה בבירור בפרשת איגוד האינטרנט הישראלי, כאשר אמר:
"בידוע, כי המשפט מדדה בעצלתיים אחר חידושי העולם, וכי החקיקה אינה מדביקה את קצב התקדמות המדע ויׂשּומיו. מפרי - החוק מסתגלים לקידמה מהר יותר מאוכפיו. זו אקסיומה. לראשונים אין עּכבות; לאחרונים יש. שנים רבות חלפו מעת המצאת המחשב ועד לחקיקת חוק המחשבים, התשנ"ה-.1995 לא חלפו אז דור או שניים במונחי מחשב, והחוק כבר נמצא מיושן, כי המחוקק לא צפה – ולא יכול לצפות – את חידושי הטכנולוגיה. אך לא רק עולם המשפט עומד נבוך. גם מדע הפסיכולוגיה נתקל בתופעות חדשות של התמכרות ופגיעות בנפש, ומנסה ללמוד דרכי התמודדות עדכניות 'תוך כדי תנועה'; כך גם הסוציולוגיה, ושאר ענפים מתחום מדעי החברה, הטבע והרוח. אין תימה אפוא שגם עולם המשפט איננו ערוך עדיין עם מלוא הכלים העומדים לרשותו. אין לכחד: הסדרה חוקית של הנעשה במרחב הווירטואלי היא מורכבת ומסובכת. קשה להגדיר את הדין הרצוי, וגם לא בנקל ניתן להחיל את הדין המצוי. לא בכדי יש שהגיעו למסקנה כי מדובר בתחום שראוי להסדרה חוקית; יש הסבורים כי הפסיקה היא המסגרת הראויה לעשיית ההתאמות הנדרשות לעידן האינטרנט; ואלה ואלה מתלבטים גם לגבי מידת השיתוף של קהילת משתמשי האינטרנט בעיצוב הכללים במרחב הווירטואלי וביישומם".
הדין והאסדרה בהיבטי בינה מלאכותית

כמו בעולם גם בישראל פרסם משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה בשיתוף עם משרד המשפטים מסמך עקרונות מדיניות רגולציה ואתיקה. המסמך פורסם בדצמבר 2023 לאחר כשנה של איסוף ובחינה של הערות הציבור והוא מהווה מסמך סופי המציע את מדיניות הרגולציה והאתיקה של ממשלת ישראל בתחום הבינה המלאכותית.
מסמך העקרונות מציע לאמץ עקרונות אתיים משותפים עבור תחום הבינה המלאכותית בישראל, על בסיס עקרונות ה-OECD בהתאמות שונות, וזאת בשים לב לתפיסה הכוללת שלפיה יש לפעול ככלל בהתאם למדיניות המקובלת במדינות המפותחות בעולם. העקרונות האתיים המוצעים הם:
בינה מלאכותית לקידום צמיחה, פיתוח בר קיימא ומובילות ישראלית בחדשנות
האדם במרכז: כיבוד זכויות יסוד ואינטרסים ציבוריים
שוויון ומניעת אפליה פסולה
שקיפות והסברתיות
אמינות, עמידות, אבטחה ובטיחות
אחריותיות
עקרונות אלה משקפים היבטים בהם ראוי להתחשב במסגרת פיתוח ושימוש בבינה מלאכותית ובעת קביעת אסדרה בתחום זה.
הדין והאסדרה בהיבטי בינה מלאכותית > דיני זכויות יוצרים

חוק זכות יוצרים בישראל מתמודד עם אתגרים חדשים שנובעים מהשימוש בבינה מלאכותית, כאשר נדרשים פתרונות לשאלות של גישה לנתונים ושימוש בהם ללא הפרת זכויות. בהקשר של בינה מלאכותית, דיני זכויות יוצרים בישראל נוגעים לאופן שבו ניתן להשתמש בתכנים לאימון מערכות מלאכותיות. איכות מערכת הבינה המלאכותית תלויה באיכות ובגיוון הנתונים המוזנים אליה. תכנים לא מוגנים יכולים לשמש באופן חופשי, אך לעיתים קרובות יש צורך להשתמש גם בתכנים מוגנים בזכויות יוצרים, דבר שעשוי ליצור מכשול משפטי. בנובמבר 2022, משרד המשפטים - מחלקת ייעוץ וחקיקה (אזרחית, אשכול קניין רוחני) - פרסם חוות דעת המפרטת את הגבולות המשפטיים לשימוש בחומרים מוגנים והכוונות להתמודדות עם האתגרים המתעוררים. חוות הדעת קובעת כי שימוש בתכנים מוגנים לאימון בינה מלאכותית, מלבד מקרים חריגים, חוסה תחת הסדרי השימושים המותרים בדיני זכויות היוצרים ולכן אינו מהווה הפרה של זכויות יוצרים. ראשית, שימוש בתכנים מוגנים לשם אימון מכונה יהווה לרוב שימוש הוגן. שנית, בחלק ממיזמי למידת המכונה, יחול סעיף 22 לחוק זכות יוצרים, העוסק בשימוש אגבי ביצירה. שלישית, ככל שהנתונים המשמשים ללמידה נמחקים בתום התהליך, יחול גם סעיף 26 לחוק זכות יוצרים בדבר יצירה ארעית. מסקנה זו מתיישבת גם עם המגמה הגלובלית בדין החל על הסוגיה של אימון מכונה.
בישראל, כמו במרבית המדינות, טרם הוסדרה סוגיית הגנת זכויות יוצרים על יצירות שנוצרו באמצעות בינה מלאכותית, ורק מדינות אחדות, בריטניה לדוגמה, הסדירו סוגיות של תוכן שיוצר על ידי מחשב (computer generated content). הנטייה במדינות שבהן הפסיקה התייחסה לשאלה האם ניתן לייחס זכות יוצרים (וזכויות קניין רוחני באופן כללי) לבינה מלאכותית, היא לא להכיר בהגנת זכויות יוצרים על יצירות שנוצרו (לחלוטין) באמצעות בינה מלאכותית. במהלך 2023 נפסק בארצות הברית שהתנאי להענקת זכות יוצרים הוא קיומו של יוצר אנושי.
הדין והאסדרה בהיבטי בינה מלאכותית > דיני פרטיות

בישראל, סעיף 7 לחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו מקנה לזכות לפרטיות מעמד של זכות יסוד. חוק הגנת הפרטיות מ-1981 מגדיר עוולות ועבירות הקשורות בפגיעה בפרטיות, וקובע כללים לאיסוף ועיבוד מידע אישי. בהקשר של בינה מלאכותית, נדרשת הסכמה מדעת לפגיעה בפרטיות או לשימוש במידע אישי, וכל שימוש חייב להיות מוגבל למטרה שלשמה נאסף המידע.
ביולי 2022 פרסמה הרשות להגנת הפרטיות במשרד המשפטים מסמך ״חובת יידוע במסגרת איסוף ושימוש במידע אישי״ המציג את עמדת הרשות בנושא חובת היידוע במסגרת איסוף ושימוש במידע אישי. המסמך מציג את פרשנות הרשות לסעיף 11 בחוק הגנת הפרטיות ברמה הכללית, תוך התייחסות לחובת יידוע במסגרת הליך קבלת הסכמה וליידוע במסגרת שימוש במערכות לקבלת החלטות מבוססות אלגוריתם או בינה מלאכותית, ההוראות מבהירות כי על גורמים האוספים מידע אישי מאדם מוטלת החובה ליידע על אודות האיסוף, לספק הסברים על אודות מטרות השימוש, המקורות מהם הוא מגיע ולמי יימסר המידע. כמו כן, קיימת הדרישה להבטחת אבטחת מידע במאגרים והזכות לעיין, לתקן או למחוק מידע במקרים מסוימים. כל אלו נדרשים להתאמה גם בהקשר של שימוש בבינה מלאכותית, כדי לשמור על עקביות עם ההוראות הרגולטוריות והחוקיות הקיימות
במסגרת חובת יידוע במערכות לאיסוף מידע וקבלת החלטות כנ״ל, מכיוון שאופן פעולתן של המערכות האמורות הוא מורכב ומשתנה, ומשכך עשוי להיות לא שקוף לציבור ולעיתים אף לגורמים המתכנתים את המערכות האמורות. לפיכך חובת יידוע בשלב איסוף המידע גם על גורמים האוספים מידע אישי באמצעות מערכות מבוססות בינה מלאכותית.
הדין והאסדרה בהיבטי בינה מלאכותית > אפליה אסורה

בישראל, המשפט האזרחי כולל חקיקה נגד אפליה הכוללת תחומים שונים כמו חוק שוויון הזדמנויות בעבודה (1988) ואיסור הפליה במוצרים ושירותים (2000). חוקים אלו מטילים על גופים פרטיים ומדינתיים חובת פעולה ללא אפליה ומעבירים את הנטל להוכיח את חפותם במקרה של תוצאה מפלה בתביעה אזרחית. כאשר בינה מלאכותית מובילה לפעולה אפליה, יישום החוק יחול גם על המפעילים והמפתחים של המערכת. במקרים בהם מערכת בינה מלאכותית קובעת החלטה מפלה או משמשת לפרסום מבוצע על בסיס פילוח אוכלוסיות, השימוש בה יכול להוביל להפרת החוק, ולכן יכול להיות גם עניין לתביעה נזיקית או פלילית.
עם זאת, מכיוון שבמקרים רבים קיים קושי מבני להסביר מנגנון קבלת ההחלטות של מערכות מסוימות המבוססות על בינה מלאכותית, יהיה קשה לאתר מקרים בהם המערכת הביאה בחשבון שיקולים מפלים, בין אם באופן ישיר ובין אם באופן עקיף ואת המשקל שיוחס להם במסגרת קבלת ההחלטה. ייתכן כי ניתן יהיה למתן קושי זה באמצעות כלים משפטיים שונים כגון היפוך נטלי הוכחה, קביעת חזקות ועוד.
הדין והאסדרה בהיבטי בינה מלאכותית > דיני חוזים

חוק החוזים לא מונע ביצוע פעולות משפטיות באמצעים ממוחשבים, משום שאין בו ככלל דרישות של צורה וטכניקה. כיום נערכות עסקאות על סמך התקשרויות מול אתרי אינטרנט, בלי שעצם ביצוע הפעולה מעורר קושי משפטי. בהתאם לסעיף 23 לחוק ככלל אין דרישה צורנית לעריכת חוזה, ולכן ככלל אין מגבלה על שימוש במחשבים ובתקשורת אלקטרונית לעריכת חוזים.
עם זאת, קיומו של אלגוריתם המעורב ביצירת חוזה שונה משימוש במדיה אלקטרונית בלבד, ומעלה שאלה בדבר היכולת של "סוכן אלקטרוני" לייצר התקשרויות באופן עצמאי. על כן, ובהיעדר דין ספציפי העוסק בכך, עלולה להתעורר שאלה בדבר תחולת חוק החוזים על השימוש בבינה מלאכותית, בין היתר, יש לבחון שאלות בדבר ייחוס לצד המפעיל בינה מלאכותית להצעה להתקשר בחוזה, כוונה לבצע פעולה זו, כך שיישא בתוצאות הפעולה המשפטית.
שאלה נוספת נוגעת לקיומה של חובת גילוי בנוגע לשימוש בבינה מלאכותית על ידי מי שעושה בה שימוש בדבר עצם השימוש וזאת מכוח החובה לנהוג בתום לב במשא ומתן.
הדין והאסדרה בהיבטי בינה מלאכותית > הגנת הצרכן

חוק הגנת הצרכן, אשר נחקק בשנת 1981, קובע מגוון הוראות המטרתן להגן על צרכנים, במיוחד כאשר מערכות בינה מלאכותית מעורבות בתהליכי יצירת עסקאות. החוק מחייב גילוי מידע מלא ומפורט לצרכנים, ודורש מהעוסקים שמפעילים טכנולוגיות אלו להבטיח שהשימוש במידע האישי לא יעבור את המטרות שלשמן הוא נאסף. עם זאת, החוק מצביע גם על האתגרים שיכולים להתעורר כאשר פערי הידע בין הצרכנים לעוסקים מתרחבים עקב שימוש במערכות בינה מלאכותית.
החוק גם אוסר על פרסום ושיווק שעשוי להיות מזיק ומנצל כלפי קטינים, וקובע תקנות שמגבילות את דרכי השיווק והפרסום שמופנות אליהם, במטרה למנוע ניצול של חוסר הניסיון והבגרות של קטינים. כמו כן, הרשות להגנת הצרכן מוסיפה כי אתרים המציעים תכנים לקטינים אחראים לפרסומות שמוצגות באתריהם, ללא תלות בשליטה או ידיעה על תוכנן של הפרסומות, כאשר קיימת אפשרות שהן מבוססות על מידע שנאסף מהמכשירים שבהם הן נצפות.
על פי מסמך העקרונות הדין הקיים מאפשר התמודדות מסוימת עם חלק מהאתגרים המתעוררים עקב שימוש במערכות מבוססות בינה מלאכותית, ובכלל זה אפליה, שקיפות, הצורך בהנמקה, אבטחת מידע, סייבר ופרטיות.
הדין והאסדרה בהיבטי בינה מלאכותית > דיני נזיקין

שימוש במערכות מבוססות בינה מלאכותית הגורם לנזק עשוי לחשוף את המזיק לאחריות בנזיקין. במסגרת "קול קורא" שפרסמה מחלקת ייעוץ וחקיקה (משפט אזרחי) במשרד המשפטים הוצגו באופן כללי שאלות מרכזיות הקשורות בדיני הנזיקין והשימוש בכלי רכב עצמאיים, אשר יש להן רלוונטיות לגבי שימוש במערכות מבוססות בינה מלאכותית. הדיון באחריות נזיקית הוא תלוי נסיבות והקשר, וגם נגזר מהמסגרת הנזיקית החלה, כגון עוולת הרשלנות או הפרת חובה חקוקה, או העוולות הפרטניות.
בהקשר של דיני נזיקין נשאלות שאלות עקרוניות וכלליות שניתן לבחון אותן במצבים חדשים מגוונים: האם יש חובת זהירות? האם חובת הזהירות הופרה? האם נגרם נזק עקב כך? האם הנזק הוא במתחם הסיכון שיצרה ההתנהגות של מערכת הבינה המלאכותית? האם הוא לא רחוק מדי? שאלה מרכזית היא האם מי שבונה מערכת של בינה מלאכותית מסוימת יכול וצריך לצפות שייגרם נזק מסוים כתוצאה מהפעלתה או השימוש בה?
במאמרו משנת 2020 דן עו"ד רחום-טוויג באתגרים של הקצאת אחריות בהקשר של רובוטים מבוססי בינה מלאכותית, בהתחשב ביכולות האוטונומיות שלהם וחוסר הניבוי שלהם. המאמר קובע שהמסגרות המשפטיות הנוכחיות אינן מספקות ולא נותנות מענה מלא לאתגרים הללו. הוא מציע כללים שיכולים להשלים מודלים קיימים של אחריות. כללים אלה, אם לא יתקיימו, יובילו לאחריות ויכולים לעזור להגדיר את היקף האחריות הפוטנציאלית עבור מתכננים, מפעילים ומשתמשי קצה של רובוטים מבוססי בינה מלאכותית.
הסדרה ייעודית מגזרית

לצד אסדרה ברמה הבינלאומית והלאומית ישנם מאמצים לאסדרה הממוקדת במגוון תחומים במשק, מניהול שירות ציבורי ואחריותיות ועד אכיפת החוק, שירותי בריאות, המגזר הפיננסי, רובוטיקה, כלי רכב אוטונומיים, צבא, ביטחון לאומי ומשפט בינלאומי.
הסדרה ייעודית מגזרית > תחבורה

תיקון מספר 130 לפקודת התעבורה, שמטרתו להוות תשתית חוקית לניסוי בשימוש ציבורי בכלי רכב עצמאיים במרחב הציבורי, לגבש תיקון זה לפקודת התעבורה תשתית ידע בנושא, ולבסס את אמון הציבור בכלי רכב עצמאיים. קובע דרישות רגולטוריות ממי שמפעיל רכב עצמאי, ובכלל זה בתחום הבטיחות והגנת הסייבר, התיקון מבוסס על בטרם הפעלת הרכב, וכן בכל מחזור החיים של השימוש בו במרחב הציבורי.
הסדרה ייעודית מגזרית > שירותים פיננסיים

ביולי 2022 הגישו ד"ר ארי אחיעז, פרופ' אסף חמדני, פרופ' דן עמירם וד"ר קובי קסטיאל מבית הספר לניהול והפקולטה למשפטים של אוניברסיטת תל אביב מסמך סקירה השוואתית של התמודדות רגולטורית עם בינה מלאכותית בתחום הפיננסי. המסמך הוגש לבחינת המחלקה הכלכלית בייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים וכולל גם המלצות לאופן שבו על המחוקק וגורמי הפיקוח, האסדרה והמשפט להיערך לקראת האתגרים וההזדמנויות בתחום, תוך אבחנה בין אתגרים כלליים לבין אתגרים ייחודים למגזר הפיננסי.
יוזמות רגולטוריות ומחקריות

מאמצים לרגולציה של בינה מלאכותית בישראל מתוארים במספר פעולות ממשלתיות ומחקריות. תחילה, בשנת 2018, המטה לביטחון לאומי במשרד ראש הממשלה ריכז את הבחינה האסטרטגית בנוגע לבינה מלאכותית, כולל עבודה משותפת עם המיזם הלאומי למערכות נבונות בטוחות. המיזם דן בעקרונות אתיים ומשפטיים וקרא לאמץ מדיניות רגולטורית אחידה ולבנות תוכניות ידע והכשרה בתחום.
בשנת 2020, הפורום לתשתיות לאומיות למחקר ופיתוח, בהובלת נציג האקדמיה הלאומית למדעים, קים ועדת בדיקה שקראה ליצירת סביבה רגולטורית מאפשרת ומעודדת לבינה מלאכותית. הוועדה המליצה על התערבות ממשלתית להאצת התפתחות התחום ועל פיתוח תוכניות ידע והכשרה.
בשנת 2021, מחלקת ייעוץ וחקיקה של משרד המשפטים ורשות החדשנות פרסמו "קול קורא" משותף, שקרא לציבור להעלות חסמים רגולטוריים ולהציע רגולציה אפשרית לתחום הבינה המלאכותית. במסגרת זו נערכו שולחנות עגולים עם התעשייה כדי להבין את הצרכים והאתגרים שמתעוררים.
בדצמבר 2022, חודשיים לאחר פרסום מסמך העקרונות על ידי משרד החדשנות המדע והטכנולוגיה התפרסמה באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה עמדה המברכת על פרסומו אך מציעה כעניין שבעקרון, על מנת להבטיח הגנה נאותה על זכויות אדם וחירויות אזרח, שהסדרת בינה מלאכותית תהיה על בסיס חקיקה, ואין להסתפק באסדרה רכה של בינה מלאכותית ובמנגנונים וולנטריים. בהמשך, פרסם המכון מסמך מקיף המציע, בין השאר, מוסד מאסדר לבינה מלאכותית בישראל.
כלל אלו משקפים את המגמה הגוברת ליצירת תהליכים רגולטוריים מותאמים ומאורגנים להתמודדות עם האתגרים העולים מהתפתחויות בתחום הבינה המלאכותית, תוך דגש על אתיקה, נגישות והגנת הצרכן.
בד יוטה

בד יוטה
מלוכיה נאכלת (Corchorus olitorius)
Corchorus capsularis
יוטה הוא סיב צמחי ארוך, רך ומבריק שניתן לטוות לפתיל גס וחזק. את היוטה מפיקים מצמחים מהסוג מלוכיה (Corchorus).
היוטה הוא אחד מהסיבים הטבעיים הזולים ביותר והוא שני רק לכותנה בכמות ובמגוון השימושים. סיבי היוטה מורכבים בעיקר מצלולוזה וליגנין.
את היוטה אוספים בעונה הגשומה והוא גדל באופן המיטבי באקלים חם ולח. היצרניות העיקריות של יוטה הן הודו, בנגלדש וסין.
גידול היוטה

חקלאים המגדלים יוטה מפזרים את הזרעים על האדמה המעובדת. כשהצמחים מגיעים לגובה של 15-20 ס"מ, יש לדלל אותם. לאחר חלוף כארבעה חודשים מזמן השתילה מתחיל הקציר. בדרך כלל קוצרים את הצמחים לאחר שהם פורחים, אך בטרם החלו לייצר זרעים. הקוצרים חותכים את הגבעולים קרוב לאדמה וקושרים אותם לאגודות. את האגודות משרים החקלאים במים, זאת כדי לרכך את רקמות הצמח ובעזרת מיקרואורגניזמים, בתהליך דמוי תסיסה, לאפשר הפרדת הסיבים מהגבעולים. הסיבים עוברים ייבוש במהלך יומיים שלושה לאחר הפרדתם בתהליך הקרוי ניפוץ, לאחריו הם מוכנים לעיבוד.
סיבי היוטה מדורגים לפי צבע, חוזק ואורך הסיב. הצבע נע בין לבן דהוי לחום והאורך בין מטר אחד לארבעה.
בד יוטה

סיבי יוטה משמשים בעיקר לשם הכנת בד המשמש לאריזת כותנה גולמית ולהכנת שקים ובד גס. נוהגים גם לשזור את הסיבים בווילונות, מושבי כיסאות, שטיחים, בדים מיוחדים (hessian cloth) וכבסיס ללינולאום. כיום מחליפים את היוטה בחומרים סינתטיים, אולם עדיין משתמשים ביוטה כאשר יש צורך בחומר מתכלה, כמו למשל מכלים לשתילת עצים צעירים, אותם אפשר לשתול יחד עם המכל מבלי להפריע לשורשים, או שיקום קרקע, שם משמש בד היוטה למניעת סחיפה כל זמן שהצמחייה הטבעית עדיין לא התפתחה.
בסיבים משתמשים (לעיתים בתוספת סיבים מסוגים אחרים) כדי להכין פתילים וחבלים. בדלי יוטה - הקצוות הגסים של הצמח, משמשים כדי לייצר בד זול. עם זאת אפשר להשתמש בסיבים דקיקים של יוטה כדי להכין חיקוי למשי. ניתן להשתמש בסיבי יוטה גם כדי לייצר נייר.
עיקר יצור בד היוטה נעשה בסביבות העיר קולקטה שבהודו ובמקומות הפזורים ברחבי בנגלדש. במשך שנים היה יצור היוטה חלק מתרבות בנגל. במאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20 חלק ניכר מהסיבים הלא-מעובדים יוצאו לבריטניה, שם הם עובדו בבתי חרושת בסביבות העיר דנדי ("טווה יוטה" היה מקצוע מוכר במפקד האוכלוסין הבריטי של שנת 1901), אך יצור היוטה פסק בסוף שנות השישים. בית החרושת אדמג'י בבנגלדש היה הגדול בעולם והכיל 1,939 נולי אריגה והעסיק 25,000 פועלים. מפעל זה נסגר על ידי ממשלת בנגלדש בשנת 2002 כיוון שהשיג רווחים נמוכים מדי.
תכונות היוטה

יוטה היא חומר מתכלה לגמרי שניתן גם למיחזור, ועל כן זהו חומר ידידותי לסביבה.
צבע הסיבים הוא זהוב ויש להם ברק טבעי דמוי משי, על כן יש המכנים אותו "הסיב הזהוב".
היוטה הוא הסיב הצמחי מסוג "רפייה" הזול ביותר (אחרים הם הפשתן, קנבוס, Ramie ועוד).
ליוטה יש כוח מתיחה רב הגורר התרחבות מעטה.
גבעול היוטה עשיר בצלולוזה וגדל במהירות (תוך 4-6 חודשים)
כסוגים הטובים ביותר של יוטה נחשבים "בנגלה טושה" (Corchorus olitorius, ברק זהוב) ו"בנגלה לבן" (Corchorus capsularis, ברק לבן). "משטה" או אמברי (Hibiscus cannabinus) הוא זן אחר עם סיבים שדומים מאוד לסיבי היוטה אך באיכות בינונית.
המקור הטוב בעולם ליוטה הוא מישורי דלתת בנגל, ששייכים לבנגלדש ולהודו.
שימוש ביוטה כדי למנוע סחיפת הקרקע עקב שיטפונות כל זמן שאין צמחייה טבעית שתחזיק את הקרקע. למטרות כאלו יש להשתמש בסיב טבעי מתכלה שיתפרק עד מהרה בטבע.
בוכטלן

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  לחמניה מתוקה, מאפים וינאיים 
 מטבח:  המטבח הצ'כי, המטבח הגרמני 
 מוצא:  צ'כיה 
 מרכיבים עיקריים:  קליפה, מלח שולחן, baker's yeast, חלב, ביצה, סוכר, חמאה, קמח, ריבה 
 
בוכטלן בסיום האפייה
בוכטלן (בגרמנית: Buchteln או Buchtel; בצ'כית: buchta ברבים: buchty) הן סוג של לחמניות מתוקות.