stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כופרה
פעולה

כופרה מוסווית לרוב כסוס טרויאני, ויכולה לחדור למערכת על ידי קובץ שהורד למחשב או ניצול פרצות בשירותי רשת שונים. לאחר מכן התוכנה מבצעת את הפקודות הזדוניות. במסגרת הפעלת התוכנה ייתכן שתופיע הודעת אזהרה מזויפת מטעם רשויות החוק, לדוגמה, טענות שקריות על כך שהמערכת שימשה למטרות לא חוקיות, ושהיא מכילה תוכן לא חוקי כגון פורנוגרפיה ותוכן פיראטי, או שהמערכת היא גרסה לא חוקית של Microsoft Windows.
חלק מהכופרות מתוכננות לנעול או להגביל את המערכת עד שיבוצע התשלום. ההגבלה מבוצעת בשיטות שונות. ישנן כופרות שמשנות את ה-Master boot record או את הגדרות ה-Windows shell. הדרך המתוחכמת ביותר היא הצפנת קבצים: מרבית הכופרות משתמשות בהצפנה חזקה כך שרק לכותב הנוזקה יש מפתח ההצפנה המתאים.
לרוב, המטרה היא קבלת תשלום על מנת להסיר את הכופרות על ידי אספקת תוכנה אשר יכולה לפענח את הקבצים או על ידי שליחת הקוד המתאים לפתיחת ההצפנה - דבר שייתכן ואכן יקרה, וייתכן שלא. מרכיב מרכזי בדרישת התשלום היא שהתשלום יבוצע באמצעות מערכת תשלומים שלא ניתנת למעקב. קיים מגוון רחב של שיטות תשלום, כולל: העברה בנקאית, העברה באמצעות מסרון, ושימוש במטבע הדיגיטלי ביטקוין.
היסטוריה > כופרה מצפינה

בשנת 1989 הופצה הכופרה הראשונה הידועה בשם AIDS (וגם בשם PC Cyborg) אשר נכתבה על ידי ג'וזף פופ, בהרצת התוכנה הוצגה הודעה כי הרישיון של תכנה מסוימת פג, בוצעה הצפנה לשמות הקבצים בכונן הקשיח, והוצגה דרישה לתשלום של 189 דולר ל"תאגיד PC Cyborg" במטרה לפתוח את נעילת המערכת. פופ טען לאי שפיות במשפטו והבטיח לתרום את הרווחים מהתוכנה למחקר בנושא איידס. הרעיון להשתמש במפתח ציבורי להתקפות שכאלה הוצג על ידי אדם ל. יאנג ומוטי יונג האמריקאי הישראלי בשנת 1996. השניים גרסו כי תוכנת AIDS הייתה לא יעילה בשל השימוש בצופן סימטרי, והציגו וירוס הצפנה למקינטוש SE/30 באמצעות שימוש ב-RSA ו-Tiny Encryption Algorithm לשם הצפנת המידע במחשב הקורבן. ההתקפה תוארה על ידם ב-IEEE S&P באותה שנה, כמתקפה בה התוקף סוחט כסף אלקטרוני מהקורבן, "וירוס ההצפנה המיוחד יכול להיות מעוצב כך שהוא יחפש אחר נתוני כסף אלקטרוני ויצפין אותם. בדרך זו כותב הווירוס יכול להחזיק בכל הכסף ככופר עד שיתנו לו חצי ממנו" (עמוד 135).
המודעות לסחיטה באמצעות כופרה עלתה בשנת 2005. עד אמצע 2006, סוסים טרויאניים כגון Gpcode, TROJ.RANSOM.A, Archiveus, Krotten, Cryzip, ו-MayArchive עשו שימוש בהצפנות RSA מתוחכמות יותר, עם מפתח הצפנה שרק הולך וגדל. Gpcode.AG, שהתגלה ביוני 2006, הוצפן בעזרת מפתח ציבורי של 660 ביט בהצפנת RSA. ביוני 2008 התגלתה גרסה מתקדמת יותר בשם Gpcode.AK. היא עשתה שימוש במפתח RSA של 1204 ביט; האמינו כי המפתח היה גדול כל כך עד שיהיה ניתן לפצח אותו רק באמצעות מאמצי חישוב מבוזר.
כופרות מוצפנות חזרו למודעות הציבור בסוף שנת 2013 עם הפצת הקריפטולוקר שעשה שימוש בביטקוין לאסוף את כסף הכופר. בדצמבר 2013 העריכו ב-ZDNet כי מפעילי הקריפטולוקר גרפו לכיסם כ-27 מיליון דולר מקורבנותיהם בין 15 באוקטובר ל-18 בדצמבר. השיטה של קריפטולוקר הועתקה בחודשים שלאחר מכן, והוצגו גרסאות שונות.
מבחינה קריפטוגרפית, רוב תוכנות הכופרה היום עושות שימוש במודל הצפנה היברידי. כלומר, הן משתמשות באלגוריתמי צופן סימטרי ואסימטרי במקביל. לדוגמה, מודל הצפנה היברידי למטרת כופרה עשוי לעבוד בצורה הבאה: לקוח על המחשב הנגוע יצפין את הקבצים הרלוונטיים (שלצורך העניין יסומנו  f) באמצעות פונקציה סימטרית במפתח  K_{f}, כך שיתקבל המידע המוצפן:
e_{K_{f}}(f)
לאחר מכן יצור באמצעות אלגוריתם הצפנה אסימטרי מפתח ציבורי ופרטי מקומיים שיקראו  C_{pub} ו-  C_{priv} בהתאמה. את המפתח המקורי  K_{f} יצפין באמצעות המפתח הציבורי  C_{pub}, כלומר: e_{C_{pub}}(K_{f})
את המפתח הפרטי יצפין במפתח הציבורי שנוצר מראש עבור כל הקליינטים שיסומן  S_{pub}, או בנוסחה מתמטית:
e_{S_{pub}}(C_{priv})
את המפתח הפרטי  S_{priv} ישמור התוקף על השרת. כאשר ישלם הקורבן את הכופר הלקוח ישלח את המפתח הפרטי המוצפן  e_{S_{pub}}(C_{priv}) לשרת שיפענח מתוכו את  C_{priv} כך:
d_{S_{priv}}(e_{S_{pub}}(C_{priv}))=C_{priv}
וישלח אותו חזרה ללקוח שיפענח באמצעותו את  e_{C_{pub}}(K_{f}) בפונקציה:
d_{C_{priv}}(e_{C_{pub}}(K_{f}))=K_{f}
ובכך יקבל את המפתח לפונקציה הסימטרית. לבסוף הלקוח יפענח את המידע המוצפן  e_{K_{f}}(f) ויוכל שוב לגשת לקבצים שנלקחו בערובה. כלומר:
d_{K_{f}}(e_{K_{f}}(f))=f
היסטוריה > כופרה לא מצפינה

באוגוסט 2010 עצרו הרשויות ברוסיה מספר בני אדם הקשורים לכופרת WinLock. בשונה מ-Gpcode, ב-WinLock לא נעשה שימוש בהצפנה. במקום זה נעשה שימוש בהגבלת הגישה למערכת על ידי הצגת תמונות פורנוגרפיות והמשתמשים התבקשו לשלוח SMS למספר בתעריף גבוה (כ-10 דולר להודעה) על מנת לקבל קוד לביטול נעילת המערכת. העוקץ פגע במספר גבוה של משתמשים ברוסיה ובמדינות השכנות - על פי דיווחים הקבוצה הרוויחה כך מעל 16 מיליון דולר.
בשנת 2011 הופצה כופרה אשר הציגה חיקוי של מסך האקטיבציה של Windows, והודיעה למשתמשים כי נדרשת אקטיבציה מחדש בשל הונאה. הוצעה אפשרות לאקטיבציה באמצעות האינטרנט (בדומה לתהליך האמיתי), אך היא לא פעלה ועל כן הוצע למשתמשים להתקשר למספר בינלאומי על מנת לקבל את קוד האקטיבציה. בעוד התכנה הציגה את המספר כשיחת חינם, השיחה נותבה למדינות בעלות תעריף שיחה גבוה ושם השאירו את המתקשרים על המתנה, מה שגרר עלות שיחה בין-לאומית גבוהה.
בפברואר 2013 הופצה כופרה באמצעות אתרי שירותי אירוח למיזמי תוכנה חופשית: סורספורג' ו-GitHub. ביולי 2013 הופצה כופרה אשר כוונה למערכות OS X, התכנה הציגה עמוד אינטרנט שהאשים את המשתמש בהורדת חומר פורנוגרפי. בשונה מהתכנות ל-Windows, התוכנה לא חסמה את כל המחשב, אלא רק ניצלה את התנהגות הדפדפן.
ביולי 2013, אדם בן 21 מווירג'יניה הסגיר עצמו למשטרה בעקבות כופרה שהתחזתה להודעה מטעם ה-FBI והאשימה אותו בצריכת פורנוגרפיית ילדים. חקירה גילתה כי הוא החזיק על מחשבו האישי תמונות של קטינות איתן יצר קשרים מיניים ברשת, והוא הואשם בהתעללות מינית בילדים. בינואר 2016 התגלתה כופרה המאיימת על המשתמש כי תופץ היסטוריית הגלישה שלו.
התגוננות

בדומה לנוזקות אחרות, ייתכן שתוכנת אבטחה לא תזהה את תוכנת הכופר אלא רק אחרי שההצפנה תושלם, בפרט אם מדובר במתקפת אפס ימים. אם מתעורר חשד להתקפה, או שהיא מתגלה בשלביה המוקדמים, יש עדיין זמן עד שההצפנה תושלם; הסרה מיידית של הכופרה (תהליך פשוט למדי) לפני שהתהליך הושלם תמנע נזק נוסף למידע, אך מבלי אפשרות להציל את המידע שכבר נפגע. מומחי אבטחה מציעים אמצעי זהירות להתמודדות עם כופרה. שימוש בתוכנות אבטחה והגדרות אבטחה לחסימת התקנתן של תוכנות כופר ידועות יעזרו למנוע הדבקה, אך לא יגנו מפני כל ההתקפות. יש לשמור את הגיבויים במיקום שאינו נגיש למחשב הנגוע – תוכנת הכופר יכולה להצפין למשל דיסק און קי אם הוא מחובר למחשב. גיבוי בנפרד מהמחשב הנגוע יאפשר לאחזר את המידע שאבד בהצפנה.
בישראל

מערך הסייבר הלאומי פרסם הנחיות בסיסיות להתמודדות עם מתקפות כופרה, והוא מתחקר אירועי כופרה. גם חברות פרטיות עוסקות בהגנת סייבר ובסיוע לקורבנות של מתקפות כופרה. לפי סקר שערכה התאחדות התעשיינים, בשנת 2020 חברות ישראליות שילמו כופר של יותר ממיליארד דולר.
מתקפות כופרה בולטות:
ב-13 אוקטובר 2021 המרכז הרפואי הלל יפה נפל קורבן למתקפת כופרה, ששיתקה את מערכות המחשוב של בית החולים לימים רבים, ואילצה את צוות בית החולים לתפקד ללא מחשוב, תוך דחייה של ניתוחים אלקטיביים והפניית חולים לבתי חולים אחרים. בהחלטה של משרד הבריאות בית החולים נמנע מלשלם את הכופר הנדרש, כ-3.5 מיליון דולר.
מתקפת כופרה מתחזה למשטרת ישראל
ראו גם

טרור קיברנטי
אבטחת מערכות מידע
חומת אש
בוטנט
רוגלה
נוזקה
הערות שוליים

↑  אושרו מונחים בטכנולוגיית המידע ובשימוש כללי והחלטות בדקדוק (ניסן תשע"ו, אפריל 2016), באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏13 באפריל 2016
↑  Ransomware: Extortion via the Internet - TechRepublic, TechRepublic (באנגלית)
↑  התמודדות עם נוזקה מסוג כופרה - Ransomware, מערך הסייבר הלאומי, 7 באוגוסט 2019
↑  טל שחף, חברות ישראליות שילמו כופר של יותר ממיליארד דולר ב-2020, באתר ynet, 19 באוגוסט 2021
↑  טל שחף, "מתקפת הכופר בהלל יפה - אירוע מסכן חיי אדם", באתר ynet, 13 באוקטובר 2021;
אדיר ינקו, טל שחף, רענן בן צור, הלל יפה ימשיך במתכונת מצומצמת; משרד הבריאות: "מניחים שהרקע כלכלי", באתר ynet, 14 באוקטובר 2021;
ירון דורון, שבועיים אחרי תקיפת הסייבר: בביה"ח הלל יפה מתחילים להתאושש, באתר ישראל היום, 27 באוקטובר 2021;
 ענת ג'ורג'י, "זה הגיע בבום. ברגע אחד כל המידע על החולים פשוט נעלם", באתר TheMarker‏, 29 באוקטובר 2021
↑  טל שחף, מתקפת כופרה מתחזה למשטרת ישראל, באתר ynet, 13 בינואר 2021
מזור רובוטיקה

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  נאסד"ק (28 במאי 2013–2018–MZOR) 
 מייסדים:  משה שהם 
 תקופת הפעילות:  2001–הווה (כ־24 שנים)
 חברת אם:  מדטרוניק
 מיקום המטה:  פארק תעשייה קיסריה, ישראל
 בעלות:  ציבור (73.8%), בעלי עניין (20.44%), מוסדיים (5.76%)
 ענפי תעשייה:  מכשור רפואי
 מוצרים עיקריים:  מערכת הנחיה רובוטית לניתוחים
 הכנסות:  140 מיליון ש"ח (2018)
 רווח תפעולי:  הפסד של 82.7 מיליון ש"ח (2018)
 רווח:  הפסד של 80.0 מיליון ש"ח (2018)
 הון עצמי:  405 מיליון ש"ח (2018)
 סך המאזן:  490 מיליון ש"ח (2018)
 יו"ר:  יונתן אדרת
 מנכ"ל:  אורי הדומי, כריסטופר פרנטיס (מנכ"לים משותפים)
  
 mazorrobotics.com
 
מזור רובוטיקה בע"מ היא חברה למכשור רפואי ויצרנית מערכת הנחיה רובוטית לניתוחי עמוד השדרה.
מטה החברה בארצות הברית ממוקם באורלנדו, פלורידה, עם משרדים בינלאומיים בקיסריה שבישראל ומינסטר, גרמניה.
החברה הייתה רשומה בבורסה לניירות ערך בתל אביב החל מאוגוסט 2007, והחל ממאי 2013 הייתה רשומה למסחר גם בנאסד"ק. בספטמבר 2018 רכשה מדטרוניק את מזור רובוטיקה לפי שווי חברה של 1.6 מיליארד דולר.
מוצרים

מוצר הדגל של החברה, מערכת רנסאנס, אושר על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי, ומשווק לניתוחי מוח ועמוד השדרה מאז שנת 2011.
מנתחים המשתמשים במערכות של מזור רובוטיקה מתמחים בניתוחים אורתופדיים ונוירוכירורגיים.
היסטוריה

החברה הוקמה בספטמבר 2000 בשם "מזור רובוטיקה בע"מ". ביולי 2003 שינתה החברה את שמה ל"מזור טכנולוגיות ניתוחיות בע"מ", ובשנת 2010 שינתה את שמה בחזרה לשם המקורי.
החברה החלה במחקר רובוטיקה כירורגית במעבדות הרובוטיקה של הפקולטה להנדסת מכונות בטכניון בחיפה בשנות ה-90 של המאה ה-20. החברה הוקמה על ידי פרופסור משה שוהם ואלי זהבי. פרופסור שוהם הוא ראש המעבדה לרובוטיקה רפואית של הפקולטה להנדסת מכונות בטכניון, וזהבי כיהן בעברו כסגן הנשיא בתחום ההנדסה בחברת אלסינט. בתחילת שנת 2002 מיקמה החברה את משרדיה בחממת T3 - היחידה לפיתוח עסקים של הטכניון, אשר מטרתה העברת טכנולוגיות חדשניות שפותחו בטכניון למסחור עבור שווקים גלובליים.
בשנת 2003 מונה אורי הדומי, לשעבר סמנכ"ל הכספים של חברת Denex, למנכ"ל מזור רובוטיקה. הדומי היה גם מייסד ומנכ"ל של 7D בע"מ (מעקב תנועה ליישומים רפואיים), ויו"ר הוועדה המדעית איזמל (תאגיד לתעשייה מונחית-תמונה). החברה גייסה 7 מיליון דולר מכמה קרנות הון סיכון. לאחר מכן עברה החברה למשרדיה הנוכחיים בפארק תעשייה קיסריה.
בתחילת 2004 קיבלה החברה אישור ראשון לשיווק באירופה (סימון CE) למוצרה הראשון SpineAssist. עם ציון דרך זה, SpineAssist הפך למערכת ההנחיה הראשונה הזמינה באופן מסחרי עבור ביצוע ניתוחים בעמוד השדרה. החברה החלה לשווק את SpineAssist באירופה, ורשמה מכירות ראשונות של המוצר זמן קצר לאחר מכן. בהמשך 2004 קיבלה החברה את אישורה הראשון ממנהל המזון והתרופות האמריקאי ל-SpineAssist, ובכך הפכה לחברה הראשונה המשווקת מערכת רובוטית לניתוחי עמוד שדרה בארצות הברית.
בפברואר 2008, קיבלה החברה אישור לשיווק באירופה (סימון CE) למוצר השני שלה דיסק-אסיסט (DiscAssist), מוצר לתכנון והנחיה של השתלת דיסק מלאכותי. זאת לאחר שהשלימה ניתוחים ראשונים במטופלים בבית חולים בגרמניה.
ביוני 2011 השיקה החברה את המוצר הרובוטי הנוכחי שלה, רנסאנס - מערכת הנחיה רובוטית, אשר החליף את SpineAssist.
בפברואר 2014 נבחר פרופסור שוהם לאקדמיה הלאומית להנדסה (NAE) על תרומה לטכנולוגיה רובוטית לניתוחים מונחי תמונה.
עד אוקטובר 2016, התקינה מזור רובוטיקה כ-130 מערכות ברחבי העולם, כ-80 מתוכן בארצות הברית - שוק היעד העיקרי של החברה.
במאי 2016 החלה חברת מדטרוניק האמריקאית לשווק את מערכת רנסאנס של מזור רובוטיקה ובמקביל הגיעה להחזקה של 11% ממניות מזור. בספטמבר 2018 רכשה מדטרוניק את מזור רובוטיקה לפי שווי חברה של 1.6 מיליארד דולר.
הערות שוליים

↑  פרטי החברה באתר הבורסה
1 2 3 4 5  מזור רובוטיקה בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  דוח תקופתי ושנתי לשנת 2011, עמוד 3, באתר מאי"ה
↑  ניר צליק, ברגע האחרון: מזור הגיעה למכירות של 7 מערכות ברבעון השני, באתר כלכליסט, 7 ביולי 2015
↑  גלי וינרב, ‏הכירו את אורי הדומי, המאבטח שהפך למנכ"ל והוביל את מזור רובוטיקה לאקזיט ענק, באתר גלובס, 21 בספטמבר 2018
↑  אלי שמעוני, רובוט לניתוחי גב של מזור גייס 10 מליון דולר, באתר ynet, 4 במאי 2005
↑  יורם גביזון, מזור - אישור לשווק באירופה מוצר לניתוח להשתלת דיסק, באתר הארץ, 25 בפברואר 2008
↑  השקה עולמית של מערכת ה-Renaissance וקבלת אישורי FDA ו-CE, באתר מאי"ה
↑   מזור מציגה את רובוט ה-SpineAssist לניתוחי עמוד שדרה בערוץ1, סרטון  באתר יוטיוב
↑  גלי וינרב, ‏מזור עדכנה על מכירות של 25 מערכות; המניה זינקה ב-9%, באתר גלובס, 10 באוקטובר 2016
↑  גלי וינרב, ‏נשבר שיא ישראלי: מדטרוניק רוכשת את מזור ב-1.6 מיליארד ד', באתר גלובס, 21 בספטמבר 2018
גולן חזני, עסקת ענק: מדטרוניק רוכשת את מזור רובוטיקה הישראלית תמורת 1.6 מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 21 בספטמבר 2018
מדריך ללומד

מדריך ללומד (באנגלית: Tutorial) הוא עזר למידה המשמש להעברת מידע ללומד. עד להתפתחות המחשוב היה המדריך ללומד בצורת ספר, ועם התפתחות המחשוב נוספה גם הצורה האינטראקטיבי של לומדה ממוחשבת, הממוקדת יותר בהשוואה לספר או הרצאה. המדריך ללומד מלמד באמצעות דוגמאות ומספק את המידע הנחוץ להשלמת משימה כלשהי.
המדריך ללומד יכול ללבוש צורות רבות בהתאם להקשר, הנעות בין סדרת הוראות להשלמת משימה, עד למפגש אינטראקטיבי לפתרון בעיות. הוא יכול להיות בעל אופי ליניארי או מתפצל (כמו תרשים עץ).
מדריך ללומד מבוסס מחשב

בלמידה משולבת מחשב, מדריך ללומד הוא תוכנת מחשב המיועדת לסייע למשתמש ללמוד כיצד להשתמש בחלקים של תוכנה או אפליקציה. למשל: אופיס, תוכנת הפעלה, כלי תכנות, או משחקי מחשב.
ישנם שלושה סוגים של מדריכי לומד ממוחשבים:
סרטון שבו צופה המשתמש.
מדריכים אינטראקטיביים ללומד שבהם המשתמש עוקב אחרי הוראות המוצגות על המסך (ולעיתים גם צופה בסרטוני הדרכה קצרים), כאשר במשך הפעילות המשתמש מקבל משוב על הפעולות שלו.
מפגשים מקוונים שבהם משתמשים משתתפים מרחוק בהרצאות בזמן אמת, למידה מקוונת או סדנאות על ידי תוכנה לניהול ישיבות ברשת.
מדריך ללומד מבוסס מחשב > לומדה

לומדה היא תוכנת מחשב שמטרתה הקניית ידע ומיומנויות מוגדרות למשתמש בה. לאורך השנים נוצרו תוכנות רבות המנצלות את יכולת המחשב למטרת למידה ממוחשבת. קיימים סוגים רבים של לומדות: לומדות ללימוד שפות, לומדות ללימוד מתמטיקה, לומדות להקלדה עיוורת ועוד.
אינטרנט

מדריכים ממוחשבים ללומד באינטרנט יכולים לבוא בצורה של הקלטה או צילום של מסך, מסמך כתוב (מקוון או ניתן להורדה), פעילות אינטראקטיבית, או קובץ שמע שבו קריין מקריא הוראות לפעולה.
מאפיינים נפוצים של מדריכים ללומד:
היכרות עם התצוגה, אשר לרוב מסבירה את ממשק המשתמש.
הדגמה של תהליך, על ידי דוגמאות המראות את צורת העבודה הרצויה, אשר לרוב מפורקים לתתי חלקים מובחנים.
כלים לחזרה ותרגול, אשר מחזקים או בוחנים את ההבנה של התכנים שהוצגו קודם לכן.
מעבר לחלקים או שיטות אחרות אשר מתבססים על ההדרכה שניתנה.
אומנם לעיתים קרובות מתייחסים למדריך ללומד כרשימת הוראות או טיפים, אולם שימוש זה עלול להיות מטעה.
אקדמיה

ההוראה השגרתית באוניברסיטאות ובמכללות היא הוראה פרונטלית, שבה המורה בקורס, בדרך כלל איש סגל אקדמי בכיר, מתמקד בידע התאורטי הנכלל בקורס. לעומתו, עוזר ההוראה עוסק במטלות נוספות הקשורות בקורס, כגון תרגול החומר הנלמד, בדיקת תרגילים שפתרו הסטודנטים במסגרת שעורי בית שניתנו להם והכנת מעבדות.
בנוסף על השימוש במדריכים ללומד ככלי ללמידה מבוססת מחשב, במסגרת קורסים אקדמאיים במוסדות להשכלה גבוהה נהוג לכלול גם שיעורי תרגול (Tutorial class) בקבוצות קטנות המועברים על ידי המרצה או עוזר הוראה מטעמו. תרגולים אלו מאפשרים מתן תשומת לב אישית יותר לכל סטודנט. על פי רוב, שיעורי התרגול מתקיימים כמפגשי פנים מול פנים, אך הם יכולים גם להתקיים באופן מקוון.
ראו גם

הדרכה
מדריך למשתמש
סרטון הדרכה על השימוש ב- WikiLove
דוגמה לצילום מסך שיכול לשמש במדריך ללומד
מדריך ללומד בצורת מסמך הניתן להורדה באמצעות האינטרנט
כריס וייר

| --- | --- |

 לידה:  28 בדצמבר 1967 (בן 57) אומהה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום מגורים:  נברסקה, אואק פארק 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת טקסס באוסטין, בית הספר בראונוול-טלבוט 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 תקופת הפעילות:  1988–2009 (כ־21 שנים) 
 הושפע מ:  פרנק קינג, וינזור מקיי, ג'וזף קורנל 
 פרסים והוקרה:  פרס גארדיאן לספר בכורה (2001)  פרס הארווי לצבעי הטוב ביותר (1996)  פרס הארווי לצבעי הטוב ביותר (1997)  פרס הארווי ללטרר הטוב ביותר (2006)  פרס הארווי ללטרר הטוב ביותר (2000)  פרס הארווי ללטרר הטוב ביותר (2002)  פרס הארווי ללטרר הטוב ביותר (1996)  פרס הארווי לצבעי הטוב ביותר (1998)  פרס הארווי לצבעי הטוב ביותר (2002)  פרס אדמסון (2003)  פרס הארווי לצבעי הטוב ביותר (2000)  פרס הארווי למעצב העטיפות הטוב ביותר (2000)  פרס הארווי לצבעי הטוב ביותר (2004)  פרס לינד וורד לרומן גרפי (2013)  פרס הארווי לקומיקסאי הטוב ביותר (2006)  פרס אייזנר לצבעי הטוב ביותר (1998)  פרס אינקפוט (2019)  פרס אייזנר לכותב הטוב ביותר (2013)  הפרס הגדול של העיר אנגולם (2021)  פרס הספר האמריקאי (2001)  פרס אייזנר לצבעי הטוב ביותר (1996)  פרס אייזנר ללטרר הטוב ביותר (2013)  פרס אייזנר ללטרר הטוב ביותר (2009)  פרס אייזנר לצבעי הטוב ביותר (2001)  פרס אייזנר לכותב הטוב ביותר (2009)  היצירה הזרה הטובה ביותר שפורסמה בספרד (2005)  פרס אייזנר לכותב הטוב ביותר (2008)  פרס אייזנר לצבעי הטוב ביותר (2006)  פרס איגנץ 
 
פרנקלין כריסטנסון וייר (באנגלית: Franklin Christenson Ware; נולד ב-28 בדצמבר 1967) הוא קומיקסאי אמריקאי עטור פרסים.
בין יצירותיו המוכרות הן סדרת הקומיקסים שלו "Acme Novelty Library" (אנ') וספר הקומיקס "ג'ימי קוריגן - הילד הכי חכם בעולם" (אנ'). הוא נולד באומהה, נברסקה ומתגורר היום (2006) באוק פארק, אילינוי.
סגנון ציור והשפעות

וייר מציין שהושפע רבות מאמנות הרישום, הריאליזם והשימוש המופתי בפרספקטיבה של וינזור מקיי ביצירתו "נמו הקטן"; האופן בו פועל פרנק אוסקר קינג (אנ') ב"Gasoline Alley" לתיעוד של חיי היומיום האמריקאים; "Krazy Kat" של ג'ורג' הרימן (אנ'), פינאטס מאת צ'ארלס שולץ, וסופרמן מאת ג'רי סיגל וג'ו שוסטר.
עם הקווים הברורים שלו, וייר עוקב סגנונית אחרי "ligne claire" של ארז'ה. העובדה שהוא (כמו ארז'ה) מעניק לדמויותיו גבול שחור ברור ומרכיב בקפידה את צבעי איוריו הופך אליבא דוייר את הקומיקס שלו לדומה לזיכרון, בעזרתו מסווגים את הדברים ו"מגלים איך הכל משתלב זה בזה." שיטה זו גם מעניקה לאיורים איכות מעט פחות מקוררת ומרוחקת, שוייר מצר עליה אבל לא יכול לשנות לחלוטין.
לפני שהגיע לסגנון המוכר של "ג'ימי קוריגן", וייר ערך ניסויים עם סגנונות ציור שונים, הנעים בין פאנלי-קומיקס מסורתיים ועד פרסומות וצעצועי נייר לחיתוך. הרישומים המדויקים והגאומטריים שלו מזכירים ציורים שצוירו באמצעות מחשב, אך למעשה וייר עובד בעיקר עם עיפרון, סרגל ומחק ורק צובע את האיורים במחשב; הוא גם עושה שימוש בצילומים ובשקפים ככלי עזר. וייר מוכר גם בזכות הטיפוגרפיה הייחודית המופיעה ביצירותיו.
קריירה

רצועות הקומיקס המוקדמות ביותר של וייר הופיעו בסוף שנות השמונים בעמוד הקומיקס של העיתון "Daily Texan", עיתון הסטודנטים של אוניברסיטת טקסס באוסטין. בנוסף לרצועות יומיות רבות שפרסם וייר תחת כותרות שונות, הייתה לו בעיתון גם סדרת מדע בדיוני סאטירית שבועית בשם Floyd Farland: Citizen of the Future. סדרה זו יצאה לאור בשנת 1988 במהדורת אספנים בהוצאת Eclipse. במהלך שנת הלימודים השנייה שלו באוניברסיטת אוסטין, וייר תפס את תשומת ליבו של הקומיקסאי, המו"ל והמעצב ארט ספיגלמן, שהזמין אותו לפרסם קומיקס במגזין המשפיע RAW. מכאן הדבר הוביל להכרה רחבה יותר של עבודותיו, ובסופו של דבר לקשר של וייר עם הוצאת Fantagraphics. סדרת Acme Novelty Library שלו שיצאה ב-Fantagraphics פרצה מוסכמות בכל מהדורה. הסדרה הכילה שילוב של חומר חדש עם גרסאות חדשות של יצירות שיוצרו במקור עבור "Daily Texan" (למשל "קווימבי העכבר") ועבור השבועון של העיר שיקגו, "Newcity" (ולאחר מכן "Chicago New Reader"). מאז הגיליון ה-16 של Acme Novelty Library, וייר מפרסם את הסדרה בהוצאה עצמית, תוך שמירה על שיתוף פעולה עם Fantagraphics עבור אחסון והפצה.
בשנים האחרונות וייר עבד גם על עריכה ועיצוב של ספרים וסדרות ספרים שונות, כולל למשל הדפסה מחודשת של Gasoline Alley בהוצאת Drawn and Quarterly בשם Walt and Skeezix; המהדורה המחודשת של "Krazy Kat" בהוצאת Fantagraphics; ואת המהדורה השלוש עשרה של Timothy McSweeney's Quarterly Concern, המוקדשת לקומיקס. בנוסף, וייר צייר בסך הכל 25 תמונות שער (נכון לאפריל 2019) למגזין הניו יורקר מאז 1999, בעריכה אמנותית של פרנסואה מולי.
דמויות וסיפורים חוזרים > קווימבי העכבר

קווימבי העכבר (באנגלית: Quimby the Mouse) היא אחת הדמויות המוקדמות ופורצות הדרך של וייר, דמות קומיקס בסגנון דמויות מצוירות כמו פליקס החתול, שלה מאפיינים אוטוביוגרפיים משותפים עם וייר. לקווימבי התוסס יש מערכת יחסים בעייתית וחיבה לסירוגין עם ראש חתול בלתי נידח בשם ספארקי, שנמצא חסר אונים ונתון לחסדיו של כל מה שקווימבי עושה לו. בפרקים אחרים, קווימבי מופיע בדמות תאומים סיאמיים (Quimbies the Mouse) בעל 2 ראשים (המייצגים את וייר ואת סבתו) וכיחיד זר מתוך קבוצת עכברים זהים למראה (Quimby the Mice). וייר צייר את הקומיקסים של קווימבי בפאנלים קטנים מאוד היוצרים אפקט כמו של זואטרופ, ואכן וייר תכנן זואטרופ חתוך שהקורא, בהתאם להוראותיו, יכול להשתמש בו כדי לצפות בסרט אילם של קווימבי. במקביל, וייר פיתח את סגנון הדיאגרמה האופייני שלו ב-Quimby Comics, בו עמוד המגזין אינו מייצג רצף פאנלים ליניארי, אלא מורכב ממרכיבי תמונה רבים, רב שכבתיים, הקשורים זה בזה.
דמויות וסיפורים חוזרים > ראסטי בראון

ראסטי בראון (באנגלית: Rusty Brown) הוא ילד-מגודל מנברסקה אשר (בניגוד לחבריו) אינו נפרד בבגרותו מהאובססיות שלו לאקשן פיגרז, מארזי אוכל עם מדבקות ואלמנטים אחרים של ילדות. כדרכו של וייר, הרבה מהסיפורים של ראסטי בראון סוטים לסיפור ראשית חייו של אביו, סופר מדע בדיוני בשנות ה-50 ולסיפור חייו של חברו הטוב ביותר צ'וקי וייט. החלק הראשון של סיפורי ראסטי בראון פורסם ב-2019 בהוצאת פנתיאון.
דמויות וסיפורים חוזרים > בניין סיפורים

סדרת סיפורי "בניין סיפורים" (באנגלית: Building Stories) יצאו לאור לראשונה באופן חודשי בכתב העת Nest Magazine ומאז הופיעו במספר עיתונים אחרים, בהם הניו יורקר, Kramer's Ergot, ומגזין ניו יורק טיימס (מ-18 בספטמבר 2005 ועד אפריל 2006). בניין סיפורים מגולל את סיפורם של תושבי שלוש דירות בגורד שחקים בשיקגו ב-24 חלקים: אישה כבת 30 שלא מצאה (עדיין) בן זוג, זוג שנמצא במשבר זוגי ובעלי הבית, אישה מבוגרת. כל הסיפורים יצאו במהודרת קופסה אחת ב-2012 בהוצאת פנתיאון.
דמויות וסיפורים חוזרים > השבת האחרונה

הפרויקט האחרון של וייר "השבת האחרונה" (באנגלית: The Last Saturday), נובלת קומיקס, החל להופיע ברשת בכל יום שישי באתר העיתון הבריטי "הגרדיאן", החל מספטמבר 2014. הסיפור עוקב אחר מספר אנשים בסנדי פורט, מישיגן: פוטנאם גריי, ילד צעיר ששקוע בפנטזיות מדע בדיוני שלו; סנדי גרגנס, ילדה צעירה וחברה לכיתה שמתעניינת בפוטנאם; רוזי ג'נטרי, נערה צעירה וחברה לכיתה שאיתה מתאהב פוטנאם; מר וגברת גריי וגברת גריינז. הרצועה מופיעה גם במגזין סוף השבוע המודפס של העיתון. כעת הסדרה הסתיימה ככל הנראה לאחר 54 חלקים. בפינה הימנית התחתונה של העמוד האחרון הופיעה הערה שמעידה על סוך החלק הראשון ("END, PART ONE"), אך נכון לשנת 2020, נראה כי אין שום אינדיקציה מצד הגרדיאן או וייר כי יהיה חלק שני.
מעבר לקומיקס

וייר אוסף אביזרי רגטיים ומפרסם מגזין מוזיקה שנתי בשם The Ragtime Ephemeralist. הוא מנגן בבנג'ו ובפסנתר. וייר יצר כרזות ועטיפות אלבומים עבור מוזיקאים שונים. הוא גם עיצב סרטים מצוירים (כולל עבור This American Life) ועטיפות ספרים (כולל העטיפה לקורות הציפור המכנית של הרוקי מורקמי).
פרסים והוקרה

כריס וייר זכה במספר פרסי אייזנר ופרסי הארווי, כולל כלטרר ועבור הסדרה הטובה ביותר עם Acme Novelty Library.
ספר הקומיקס "ג'ימי קוריגן - הילד הכי חכם בעולם" זכה בפרס הספר הראשון של הגרדיאן 2001; זו הייתה הפעם הראשונה שסיפור קומיקס זכה באחד מפרסי הספרים הגדולים בבריטניה. בשנת 2003 זכה וייר באות הספר הטוב ביותר עם ג'ימי קוריגן בפסטיבל הקומיקס הבינלאומי של אנגולם. ב-2013 זכה בפרס לינד וורד עבור "בניין סיפורים" והיה מועמד לפרס יאן מיכלסקי ולפרס הלוס אנג'לס טיימס לספרות.
וייר הוא אמן הקומיקס הראשון שהוזמן להציג בביאנלה של ויטני בניו יורק (2002). במאי 2006 הציג תערוכה במוזיאון לאמנות עכשווית בשיקגו. יחד עם ויל אייזנר, ג'ק קירבי, הארווי קורצמן, רוברט קראמב וגארי פאנטר, היה וייר אחד מאמני הקומיקס שהופיעו בין ספטמבר 2006 לינואר 2007 בתערוכת Masters of American Comics במוזיאון היהודי בעיר ניו יורק.
הערות שוליים

↑  Chris Ware Interview with Rebecca Bengal for P.O.V.
↑  Building Stories (Press Release), Penguin Random House
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007461046705171  PLWABN: 9810631676405606  BNE: XX1733362  BnF: cb144479639 (data)  GND: 124401724  ISNI: 0000 0001 2017 206X  LCCN: nr99004994  MusicBrainz: a61c9868-3841-4f7d-8c59-0f1afe0a137e  NKC: xx0021460  NLK: KAC200905245  NTA: 157779718  RKD: 264041  SELIBR: 367191  SUDOC: 130266353  ULAN: 500125648  VIAF: 10778582   WorldCat (עם VIAF): 10778582
למידה בכל מקום ובכל זמן

למידה בכל מקום ובכל זמן (Ubiquitous Learning) היא למידה שיכולה להתרחש בכל מקום ובכל עת, כלומר למידה שאיננה תלויה במקום ובזמן ספציפיים. המילה Ubiquitous לקוחה מהשפה הלטינית ופירושה בכל מקום ובכל עת.
Ubiquitous Learning (בקיצורו- U-Learning) היא פדגוגיה חדשה בעולם החינוך. E-learning ולמידה ניידת (mobile learning) היו שלבים בהתפתחות למידה המתאפשרת בכל מקום ובכל עת.
גישת U-Learning איננה מתמקדת רק בהפיכת המידע לזמין בכל עת, בכל מקום ובכל צורה, אלא גם בהנגשת המידע בזמן הנכון, במקום הנכון ובצורה הנכונה.
למידה מסוג זה תואמת ללמידה מבוססת מקום והקשר. הסביבה הפיזית קשורה באופן ישיר לפעילויות וליעד הלימוד. המידע והשירותים מסופקים לסביבה ולסיטואציה הנוכחית.
למידה בפארק