stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חרם חברתי

חרם חברתי הוא סוג של נידוי חברתי של אדם, המתבטא באופנים שונים. לעיתים מתבטא החרם בהימנעות ממתן שירותים מסחריים, קהילתיים וכלכליים לאותו אדם. ככל שהקהילה מלוכדת וסגורה יותר, כך כוחו של נשק החרם גדול יותר, שכן המוחרם מוצא את עצמו מורחק מכל המעגלים העסקיים, החברתיים ואף האישיים שהקיפו אותו.
במקומות רבים ברחבי עולם – שימוש מוצהר בחרם חברתי ככלי ענישה קיים בקרב ילדים ונוער. עם זאת, מבוגרים עשויים גם הם לנקוט צעדים דומים, אך לרוב לא במוצהר, כיוון שניהול יחסים חברתיים בדרך זו נחשב לקיצוני ונתפס כהתנהלות ילדותית ופוגענית.
בקהילה החרדית בישראל משמש החרם החברתי ככלי ענישה. גם בעבר נהגו קהילות יהודיות להטיל חרם שהוא נידוי הלכתי על מי שלא פעל על פי מצוות התורה או שהפר את עמדת הנהלת הקהילה. ידועים במיוחד החרמות שהוטלו על אוריאל ד'אקוסטה ועל ברוך שפינוזה – שניהם חברי הקהילה הספרדית (מצאצאי יהודי ספרד ואנוסים ששבו ליהדותם) באמסטרדם.
חרם חברתי באינטרנט

בשנים האחרונות הלכו וגברו תופעות החרמות והאלימות ברשתות החברתיות המקוונות (בריונות רשת) בקרב בני נוער. "חרם ברשת" אינה תופעה חדשה. החרם המקוון התקיים באינטרנט בפורומים, בתגובות לידיעות וגם בפלטפורמות חדשות. את החרם יכולים להקדים הפצת תמונה פרובוקטיבית ברשת האינסטגרם, פרסום פומבי של מסרונים בסלולריים או פוסט פוגע בפייסבוק. חומרתו הנוספת של החרם החברתי ברשת קשורה לכך שתוכן מקוון קל להפצה וקשה להסרה ולכן יכול להתפשט לאנשים וקבוצות רבים מאוד ולעצב את תדמיתו של אדם או ארגון לאורך זמן.
בעולם הווירטואלי צעירים רבים נפגעים מיחס חבריהם בגיל ההתבגרות, שהוא שלב מורכב וחשוב של החיים. החרם ברשת מתפשט במהירות ועוצמתו רבה כיוון שהמידע מועבר בקלות, נגיש לכלל, ללא כל סינון וזמני התגובות מאוד קצרים בשונה מחרם במרחב הפיזי.
חרם חברתי ושימוש בעייתי בסמארטפונים

חרם חברתי ונידוי חברתי נמצאים כגורמים מנבאים לשימוש בעייתי בסמארטפונים. כאשר אדם חווה נידוי חברתי, הדבר עלול להוביל להופעת תחושות שליליות כמו חרדה, תסכול ובדידות, כתוצאה מהפגיעה בצרכים בסיסיים של שייכות, הערכה עצמית ושליטה ביחסים בין-אישיים. כדי להתמודד עם הרגשות השליליים ולפצות על התחושות החברתיות החסרות, אנשים עשויים לפנות לשימוש מוגבר בסמארטפונים. באמצעות הסמארטפון הם יוצרים קשר מדומה לעולם החיצוני דרך הרשתות החברתיות ואפליקציות המסרים המיידיים. עם זאת, השימוש המופרז בסמארטפונים עלול להתפתח להתנהגות בעייתית ואף להתמכרות, מה שעלול להגביר את התחושות השליליות במקום להפיג אותן.
השפעות: החרם החברתי בקרב בני נוער

החרם החברתי יכול להוביל להשלכות בלתי הפיכות בקרב בני נוער. בתחילה, החרם מתקיף את הרווחה הרגשית, התפקוד הקוגניטיבי וההסתגלות לחברה של המוחרמים. הפגיעה הקוגניטיבית מפריעה ליכולת הבעת הרגשות, מקשה על תפקודו של המתבגר וגורמת לו להיות רגיש יותר לרמזים מן הסביבה. תגובות כאלה של הקורבן עשויות להביא להחמרה נוספת במצבו. החרם יכול לגרום לתחושת בדידות, אי-אמון וחשדנות בכיוונו של האחר וגם לניכור ממסגרות החינוך ולפגיעה בהן. חוויית חרם ממושכת עשויה לגרום לתחושות של חוסר תועלת מאחר שאף אחד לא מתייחס אליו. החרם משפיע לרעה לא רק על הילדים הנפגעים מהחרם, אלא גם על הילדים האחרים בסביבה, ופוגע בתחושת הביטחון שלהם, במצב הרוח שלהם וביכולתם להתרכז. מעבר לכך, הילדים המעורבים בחרם עשויים לחוות רגשות אשמה בשלב מאוחר יותר, עקב השתתפותם הפעילה בחרם - לרוב כבוגרים.
בספרות המקצועית מתוארות אסטרטגיות שהפרט נוקט כדי להתמודד עם החרם: המרכיב המרכזי הוא ניסיון להתחבר עם המנדים. למשל, לנהוג בדרכים ידידותיות, לעזור להם ולנסות לחזק את הקשרים עימם. יש גם אסטרטגיות פסיכולוגיות להתמודד עם החוויה הקשה, כגון פיתוח התבוננות אחרת בסיטואציה או הסחת תשומת לב ממנה.
בדיון שהתקיים בוועדת החינוך של הכנסת בראשות ח"כ רם שפע, בעקבות הצעת חוק של ח"כ מאי גולן, תיארו הורים את חוויותיהם האישיות עם חרמות שחוו ילדיהם. אם לילדה בת 10 שסבלה מחרם סיפרה שלא קיבלה מענה ממנהלת בית הספר והיועצת החינוכית, שהעדיפו "לנרמל" את היחסים ולא להגדיר את האירוע כחרם. בנוסף, אב לילדה שסבלה מחרם סיפר כי נאלץ להעביר את בתו לעיר אחרת ושהמערכת החינוכית מעריכה תלמידים לפי ציוניהם ולא לפי ערכיהם החברתיים.
במקרים מסוימים עלול חרם חברתי להוביל לתגובות חינוכיות, כולל השעיה מבית הספר. השעיה היא אמצעי שבו נעשה שימוש כדי להגיב להפרות חמורות של משמעת או התנהגות אלימה. על פי חוזר מנכ"ל משרד החינוך, ניתן להרחיק תלמיד מבית הספר כאשר חוויות החרם משפיעות על ההתנהגות שלו וגורמות להפרות משמעת חמורות. ההשעיה משמשת כתגובה להצבת גבולות ומעבירה מסר חד-משמעי נגד ההתנהגויות הבעייתיות. החוזר קובע מקרים שבהם ניתן להרחיק תלמיד, כמו אלימות פיזית, מילולית, מינית, ואלימות מקוונת (למשל חרם מתמשך או הפצת תכנים פרטיים מביכים). משך ההשעיה משתנה בהתאם לחומרת המקרה ולשלב החינוך, עם השעיה של עד יומיים בחינוך היסודי ועד 4 ימים בחינוך העל יסודי במקרים של אלימות מילולית חמורה, ועד 8 ימים בחינוך העל יסודי במקרים של חרם מתמשך.
חרם חברתי בדת

חרם דתי מהווה סוג של נידוי ממוסד הנעשה בקרב דתות מסוימות כמו עדי יהוה, כנסיית הסיינטולוגיה והיהדות האורתודוקסית. בחרם חברתי בדת מתבצע ניתוק קשרים עם חברים ובני משפחה שלא מצייתים להוראות הדת או שבחרו לעזוב את הדת. כאשר חבר קהילה דתית מפר את האמונות או הדרישות הדתיות, הוא מנודה מהקהילה. זה כולל ניתוק קשרים עם בני משפחה, חברים וקהילה רחבה, ולרוב מדובר בניתוק מוחלט שבו נמנעים מהאדם המנודה ומתקיימת התעלמות מוחלטת ממנו. יתר על כן, החרם נעשה כדי לשמור על זהות הקבוצה ולמנוע התנהגות שאינה תואמת את הנורמות הדתיות. זהו אמצעי לשליטה, שמטרתו לשמר את הקווים המנחים הדתיים ולהגן על סדרי העדיפויות של הקהילה הדתית. החרם משמש כאמצעי לענישה שמפחיד אחרים מלעבור על הכללים הדתיים.
הנידוי גורם להשפעות מזיקות ארוכות טווח על בריאות הנפש של המנודים, עם כאב פיזי שמרגיש עז ונמשך זמן רב יותר מאשר פגיעות גופניות. חוויית ההרחקה פוגעת בצרכים הבסיסיים של שייכות, הערכה עצמית ומשמעות, וגורמת למנודים לפעול כדי לנסות למלא את הצרכים החסרים הללו.
למשל, עדי יהוה מדווחים על שיעור גבוה של אנשים המנותקים מדי שנה, כאשר רבים מהם אינם חוזרים לקהילה. נידוי דתי גורם לתחושות דיכאון, חוסר תקווה וחוסר אונים, עם השלכות ארוכות טווח על הבריאות הנפשית והחברתית של המנודים. המחקרים מצביעים על כך שהנידוי מהווה אמצעי שליטה שנועד לשמור על זהות הקבוצה ולמנוע חשיבה אינדיבידואלית, גם אם המחיר הוא הרסני עבור הפרטים המנותקים.
חרם חברתי בעבודה בזמן הקורונה

מגפת הקורונה הביאה לשינויים גדולים בשוק העבודה, כולל פיטורים והשעיות לא ברורות, במיוחד לעובדים מבוגרים העשויים לחוות חרם חברתי כהקדמה לפיטוריהם.
הנידוי החברתי, המכונה גם "התרחקות חשאית" הוא תהליך שבו האדם מבודד בהדרגה מקבוצת העבודה, מה שמוביל לאובדן מעורבות והערכה עצמית. תופעה זו מלווה בהתרחקות מתוכננת, שתיקה ודיאלוג מינימלי והיא עלולה לגרום לעובדים לעזוב "מרצון" את מקום עבודתם.
הטיה נגד מבוגרים מהווה גורם משמעותי בנידוי בעבודה, כאשר מנהיגים מעדיפים לעיתים כוח עבודה צעיר יותר. תהליך זה מחזק תחושות של אובדן, דיכאון ובידוד בקרב העובדים המבוגרים.
מחקרים מראים שנידוי בעבודה מוביל לירידה בביצועים, ברווחה פסיכולוגית ובתפיסות עצמאיות וארגוניות. בנוסף, נמצא שמאפייני מנהיגות, אישיות ותמיכה חברתית הם גורמים מרכזיים לנידוי.
ראו גם

חרם (הלכה)
חרם דרבנו גרשום
ביוש ("שיימינג")
הערות שוליים

↑  סמי ארגון, אלימות ברשתות החברתיות בקרב ילדים ובני נוער, כוורת, יוני 2016
↑  סוזי בן ברוך, בריונות ברשת - החרם, כוורת, יוני 2016
↑  Xiaojun Sun, Yamei Zhang, Gengfeng Niu, Yuan Tian, Lei Xu, Changying Duan, Ostracism and Problematic Smartphone Use: the Mediating Effect of Social Self-Efficacy and Moderating Effect of Rejection Sensitivity, International Journal of Mental Health and Addiction 21, 2023-06-01, עמ' 1334–1347 doi: 10.1007/s11469-021-00661-5
↑  ענת כורם ויצחק גילת, חרם בקרב תלמידים: מאפייני התופעה והשלכותיה האופרטיביות על עבודת היועץ החינוכי, באתר הייעוץ החינוכי, ‏תשפ"ג
↑  התמודדות מערכת החינוך עם חרם חברתי, באתר הכנסת
↑  הרחקת תלמיד מבית הספר (השעיה), באתר כל זכות
↑  How Religious Shunning Ruins Lives | Psychology Today, www.psychologytoday.com (באנגלית אמריקאית)
↑  Stealth Shunning | Psychology Today, www.psychologytoday.com (באנגלית)
| ערכים העוסקים בענישה |
| --- | --- | --- |
| ענישה | ענישה • ענישה בישראל • ענישה במדינות העולם • עונש מוות בארצות הברית (עונש מוות לקטינים בארצות הברית) • עונש מוות ברוסיה |  |
| סוגי ענישה | חרם חברתי • מבחן וטיפול בקהילה • קנס • פיצוי הקורבן • מאסר עולם • עבודות שירות • מעצר מנהלי • מאסר • בית סוהר • ענישה גופנית • גלות • עונש מוות |  |
| גופי הטלת ענישה | בית משפט • בית דין צבאי • דין משמעתי • בית דין שדה • משפט חברים • חבר מושבעים • חבר מושבעים גדול • וואר דיר • איון על ידי מושבעים |  |
| מקור הסמכות לענישה | חוק • תקנון • משמעת • מצווה |  |
| תופעות המצריכות ענישה | סטייה חברתית • עבירה |  |
MG 4

| --- | --- |

דגם MG 5 - שנת 2024 -
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  MG
 שנות ייצור:  2008 - עד היום
 הרכבה:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 חברת אם:  סאיק מוטור
 סיווג:  מכונית משפחתית קטנה חשמלית
 אורך:  4,612 מ"מ
 רוחב:  1,855 מ"מ
 גובה:  1,488 מ"מ
 משקל:  1,473 - 1,539 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,650 מ"מ
MG4 היא מכונית משפחתית קטנה חשמלית המיוצרת על ידי יצרנית הרכב הסינית SAIC Motor תחת שם מותג הרכב הבריטי MG. היא שווקה לראשונה ביוני 2022 כ-MG Mulan בסין (שמה שונה ל-MG4 EV באוגוסט 2023), הוא הושקה באירופה ביולי 2022.
ה-MG 4 הוא הרכב הראשון שמתבסס על פלטפורמת הסוללה המודולרית Scalable Platform של SAIC.
סקירה כללית

ה-MG4 EV פותח תחת שם הקוד EH32. המוכנית תוכננה כדגם רכב עבור השוק עולמי מחוץ לסין, כשהשוק האירופי הוגדר כשוק המטרה העיקרי.
ל-MG4 EV כי יש חלוקת משקל של 50:50 ומרכז כובד נמוך של 490 מילימטר. לרכב יש סוללה דקה ושטוחה יותר בהשוואה לרכבים חשמליים טיפוסיים עם מערכת הסוללות שלה הקרויה "One Pack". הסוללה היא בעובי של 100 מילימטרים בלבד עבור, מה שמקטין את גובה המכונית. סוללת "One Pack" נועדה גם היא להחלפה.
הפלטפורמה המודולרית המדרגית מאפשרת מבחינה טכנית טכנולוגיית טעינה של 800 וולט, המאפשרת למכונית להגיע לטווח של 200 ק"מ לאחר חמש דקות של טעינה ולהגיע לרמה של 80 אחוז תוך 15 דקות. לדגמים המצוידים בטכנולוגיית הטעינה הרגילה של 400 וולט, יספיקו חמש דקות טעינה כדי להגיע לטווח של 100 ק"מ ולקחת 30 דקות לטעינה לרמה של 80 אחוז.
XPpower

החל מיולי 2023 זמין דגם בעל מנוע כפול, עם הנעה לכל הגלגלים, מוכוון ביצועים בשם XPOWER. השינויים החיצוניים שלו בהשוואה ל-MG4 הסטנדרטי כוללים חישוקי סגסוגת 18 אינץ', קליפרים בלמים צבועים בכתום, הדגשות ועיטורים ואפשרות לצביעה חיצונית בצבעים עזים.
מערכת ההנעה משלבת מנועים חשמליים כפולים, 150 קילוואט (201 כ"ס; 204 metric horsepower) בחלק הקדמי ו170 קילוואט (228 כ"ס; 231 metric horsepower) מאחור - לתפוקה משולבת של 320 קילוואט (429 כ"ס; 435 metric horsepower) ו 600 ניוטון-מטר (61 kilogram metre; 440 pound-feet) של מומנט. הוא מצויד במערכת בקרת פינות דינמית המשלבת דיפרנציאל נעילה אלקטרוני עם וקטור מומנט . MG טענה 0–100 קמ"ש (0–62 מייל לשעה)נתון ב-3.8 שניות. הוא משתמש גם במערך שלדה שונה, על ידי שימוש במתלים קשיחים ב-25 אחוזים עם קפיץ ובולמים מכוילים מחדש ומוטות נגד גלגול קשיחים יותר, היגוי חד יותר, 345 מילימטרים (13.6 אינץ') גדול יותר בלמי דיסק, והגדרה חזקה יותר לבלימה רגנרטיבית.
מכירות

בשנת 2023, נמכרו 152,337 מדגם ה-MG 4 ברחבי העולם, שהשוק הבריטי היה היעד מספר 1 עם 21,715 מסירות, שם היה דגם הרכב החשמלי השני הנמכר ביותר, אחרי טסלה דגם Y. עם 138,736 יחידות שיוצאו מסין, ה-MG4 EV הוא גם ה-EV הסיני המיוצא ביותר ב-2023. בסין נמכרו 11,186 כלי רכב ובגרמניה 13,263 באותה שנה.
שיווק בישראל

ה-"MG 4" משווקת בישראל החל ממאי 2023.
במאי 2024 הושקו בישראל שתי גרסאות מתקדמות מדגם X-POWER ו-X-RANGE עם טווח של עד 520 ק"מ.
ראו גם

MG ZS
MG 3
MG 7
הערות שוליים

↑  דניאל שמיל, במחיר כזה, זו המכונית החשמלית המהנה ביותר לנהיגה, באתר TheMarker‏, 21 במאי 2023
↑  דניאל שמיל, השקט שנשאר: MG4 היא מכונית חזקה, אך מדגימה כמה קשה ליהנות היום מהנהיגה, באתר TheMarker‏, 6 ביוני 2024
↑  Pappas, Thanos (5 ביולי 2023). "MG4 XPower Electric Hot Hatch Has 429 HP, Lands In The UK With Competitive Pricing". Carscoops. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Nearly 315,000 new electric cars registered in the UK in 2023
↑  דניאל שמיל, מ-82 אלף שקל עד 1.35 מיליון: אלה המכוניות החשמליות שהגיעו לישראל, באתר TheMarker‏, 4 במאי 2023
↑  דן בר-רוב, MG4 החדשים, יותר טווח ויותר כוח, באתר מגפון ניוז, ‏20 במאי 2024
יהונתן בר אילן

| --- | --- |

 לידה:  28 בספטמבר 1982 (בן 42) ישראל
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  במאי, תסריטאי, מפיק
 יצירות בולטות:  אול אין, קינגים, פלמ"ח
 פרסים והוקרה:  פרס הטלוויזיה לילדים ולנוער לבימוי בסדרת דרמה (2021) פרס הטלוויזיה לילדים ולנוער לתסריט בסדרת דרמה (2021)
 פרופיל ב-IMDb
 
יהונתן בר-אילן (נולד ב-28 בספטמבר 1982) הוא במאי קולנוע, טלוויזיה, תסריטאי ומפיק ישראלי.
ביוגרפיה

יהונתן בר-אילן נולד וגדל בירושלים. הוא התחנך בבית הספר הגימנסיה העברית בירושלים.
בין השנים 2006–2008, למד בבית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה וסיים בהצטיינות יתרה. בשנת 2009, קיבל את מלגת גורדון ובמסגרתה עבד עם הבמאי והתסריטאי אבי נשר.
בשנת 2010, כתב והפיק את הסרט "חתולים על סירת פדלים" המתאר את קורותיהם של תיכוניסטים ישראלים בשיט רומנטי בירקון, על מכלול הרפתקאותיהם. את הסרט ביימו נדב הולנדר ויובל מנדלסון והוא הוקרן ברחבי העולם והשתתף בפסטיבלים רבים ביניהם בקנדה (טורונטו ומונטריאול), בקולומבוס, באינדיאנה והפך לסרט פולחן.
בשנת 2013, עבר בר-אילן להתגורר ולעבוד בפריז על תסריט, שמאוחר יותר הפך לסרטה של קרן בן רפאל, "אין בתולות בקריות".
בשנת 2014, עם חזרתו לישראל, הוא כתב וביים את סדרת הרשת "אבי מזגנים" בהשתתפותם של מיכאל הנגבי, יוני זיכהולץ וגיא לואל וזכה איתה להצלחה.
בשנת 2015, כתב וביים את סדרת הרשת "קינגים", בהשתתפותם של שלומי קוריאט, אסי ישראלוף, גיא לואל, ירון ברובינסקי ויוני זיכהולץ. הסדרה, שהועלתה באתר מאקו (mako), זכתה להצלחה חסרת תקדים.
בקיץ 2016, רכשה זכיינית קשת את סדרת הרשת ועיבדה אותה לפורמט טלוויזיוני, שכלל 10 פרקים באורך מלא והייתה לסדרת הרשת הראשונה בישראל, שעובדה לסדרת טלוויזיה. באותה השנה כתב בר-אילן את העונה הראשונה של הסדרה "נעלמים" והמשיך ככותב לעונה השנייה והשלישית (– אותה גם ביים). בשנת 2017, שימש כתסריטאי העונה השנייה של הסדרה "תאג"ד".
בשנת 2018, כתב וביים את הסרט "אול אין" בכיכובם של צחי הלוי, שלומי קוריאט, יעל בר זוהר, דנה פרידר, דינה סנדרסון, מאור כהן, צחי גראד, זהר שטראוס ומיכאל הנגבי. הסרט, יצא לאקרנים באפריל 2019 והתבסס על אותן הדמויות של סדרת הרשת "קינגים" במרחב אחר.
באותה השנה, כתב וביים בר-אילן את הסדרה "פלמ"ח" בהפקת ניקלודיאון, עבור זכיינית yes. על בימויו בסדרה זכה בפרס הטלוויזיה לילדים ולנוער לבימוי בסדרת דרמה לצד עומר גולדמן ונועה גוסקוב.
פילמוגרפיה (כתסריטאי ובמאי) > עבודות בימוי

| סרט/סדרה | מספר דק'/פרקים | הפקה/גוף שידור | ז'אנר |
| --- | --- | --- | --- |
| אבי מזגנים | 10 דק'; חמישה פרקים | אינטרנט | קומדיה |
| קינגים | 10 דק'; חמישה פרקים | מאקו | קומדיה |
| קינגים 2 | 25 דק'; חמישה פרקים | קשת | קומדיה |
| נעלמים 3 | 50 פרקים | נוקולודיאון/הוט | נוער יומית |
| פלמ"ח | 50 פרקים | yes | נוער יומית |
| אול אין | 90 דק' | יונייטד קינג/לייט סטרים | קומדיה |
| חתול מפלצת | שיר נושא; חתולים על סירת פדלים | אתניקס | קליפ |
| הבאר | 20 פרקים | יולי אוגוסט | נוער יומית, חינוכית |
| מקיף מילאנו | עונה 3; 24 פרקים | סומיוקו לחינוכית | נוער יומית |
| 4:20 | עונה 1; 20 פרקים | ענני סטודיוס ל-HOT | דרמה למבוגרים |
| פלמ"ח 2 | 30 פרקים | ענני סטודיוס ל-yes | נוער יומית |
| פלמ"ח 3 | 15 פרקים | ענני סטודיוס ל-yes | נוער יומית |
פילמוגרפיה (כתסריטאי ובמאי) > תסריטים

| תסריט | פרקים/אורך | הפקה/גוף שידור | ז'אנר |
| --- | --- | --- | --- |
| חתולים על סירת פדלים | 88 דק' | צ'אק צ'אק צ'אק/יונייטד קינג | קומדיית אימה |
| כמעט נורמלי | 20 דק' | LA FEֹMIS | קצר |
| עשר אלף | 17 דק' | עצמאי | קצר |
| נעלמים, 4 עונות | 175 פרקים | ניקלודיאון/הוט | נוער יומית |
| אבי מזגנים | חמישה פרקים; 10 דק' | עצמאי | קומדיית רשת |
| קינגים | עשרה פרקים; 10 דק' | מאקו | קומדיה |
| קינגים 2 | עשרה פרקים; 25 דק' | קשת | קומדיה |
| תאג"ד 2 | 40 פרקים | yes/אולפני הרצליה | יומית |
| הרפסודה | 90 דק' | דארסט | קומדיה |
| אול אין | 90 דק' | יונייטד קינג/לייט סטרים | קומדיה |
| פלמ"ח | 50 פרקים | yes/ניקלודיאון | נוער יומית |
| פלמ"ח 2 | 30 פרקים | ענני סטודיוס, yes | נוער יומית |
| פלמ"ח 3 | 15 פרקים | ענני סטודיוס, yes | נוער יומית |
פרסים

בשנת 2020, זכתה הסדרה "נעלמים" אותה כתב וביים בפרס האקדמיה לסדרת הנוער הטובה ביותר והיה מועמד לפרס התסריטאי הטוב ביותר באותה השנה. באותה שנה, זכה בר-אילן בפרס על בימוי סדרת "נעלמים 3" ובשנת 2021, זכה בשלושה פרסים על כתיבה, בימוי וסדרה, על הסדרה "פלמ"ח 1".
חייו האישיים

בר-אילן מתגורר בתל אביב, הוא נשוי לפז דוידוביץ' ואב לפיטר ואלכס.
הערות שוליים

↑  אול אין + מפגש עם יונתן בר-אילן, במאי הסרט., באתר סינמטק שדרות
↑  יהונתן בר אילן, באתר אישים
↑  יהונתן בר אילן, באתר ספר הקולנוע הישראלי
↑  אורן פרסיקו ואיתמר ב"ז, הפוקר הוא רק תירוץ, באתר העין השביעית, 30 ביוני 2014
↑  אבנר שביט‏, "התרבות שגדלתי עליה זה לאכול ספגטי עם גבינה מול 'אייס ונטורה'": ריאיון עם במאי "אול אין", באתר וואלה, 22 באפריל 2019
↑  סדרה קומית - קשת ערוץ 2, באתר האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה
↑  יאיר רוה, נסיעה לשומקום: הסרט "אול אין" הוא סימון קווי מתאר של קומדיה, באתר כלכליסט, 30 באפריל 2019
↑  חתול מפלצת (יהונתן בר אילן, גיגי בן ארצי), באתר מאקו
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: (פרס לא קיים) | פרס הטלוויזיה לילדים ולנוער – בימוי בסדרת דרמה   2021: יהונתן בר אילן, עומר גולדמן, נועה גוסקוב, פלמ"ח  | הבא: 2022: לליב סיון, מיוחדת |
גולדן דרגון

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1992–הווה (כ־33 שנים)
 מיקום המטה:  שיאמן, פוג'יין, סין
 ענפי תעשייה:  תעשיית הרכב
 מוצרים עיקריים:  אוטובוסים
 עובדים:  4,000
  
 goldendragonbus.com
 
גולדן דרגון של חברת סופרבוס
שיאמן גולדן דרגון באס בע"מ (בסינית: 厦门 金旅行车 旅行车 有限公司, באנגלית: Xiamen Golden Dragon Bus Co. Ltd) הוא תאגיד סיני המתמחה בפיתוח, ייצור ושיווק של אוטובוסים בגדלים שונים. התאגיד הוקם בשנת 1992, ומטה התאגיד שוכן בעיר שיאמן.
החברה מעסיקה כ-4,000 עובדים בשלושת מפעליה בסין. החברה נחשבת לאחד מיצרני האוטובוסים הגדולים בסין, ועל פי נתוניה היא בעלת כושר ייצור המגיע ל-40,000 יחידות בשנה. החברה מייצרת אוטובוסים עירוניים, אוטובוסים בינעירוניים, מיניבוסים ורכבי הסעת נוסעים, כרכבי תחבורה ציבורית וכאוטובוסים לתיירות. היא החלה לייצא את מוצריה בשנת 2003, וכיום רכביה נמכרים בכ-80 מדינות באירופה, אסיה, אפריקה ודרום אמריקה.
בשנת 2005 החלה גולדן דרגון במחקר ופיתוח של אוטובוסים המונעים באנרגיה חלופית: אוטובוסים חשמליים, היברידיים, אוטובוסים שמונעים באמצעות גז טבעי ומימן .
החל משנת 2008 שיווקה החברה מאות אוטובוסים המונעים באנרגיה חלופית לשווקים בסין, אירופה ואסיה.
בישראל

מוצרי החברה משווקים בישראל על ידי חברת גולדן סוכנויות אוטובוסים ישראל, חברת בת של חברת אוטו חן מקבוצת בליליוס. משפחת בליליוס מחזיקה בבעלות בין היתר גם את חברת התחבורה הציבורית סופרבוס. ב-2012 נכנסו לישראל האוטובוסים של המותג לשירות במערך התחבורה הציבורית של סופרבוס. שנה מאוחר יותר החלה חברת גולדן סוכנויות אוטובוסים לישראל בשיווק האוטובוסים בישראל גם מחוץ לקבוצה. בין יתר לקוחות החברה ניתן למנות את החברות: מטרופולין,, אגד, דן בדרום, דן באר שבע, נתיב אקספרס ועוד עשרות חברות הסעות פרטיות.
בשנת 2015 עלו על כבישי ישראל 282 אוטובוסים של גולדן דרגון, מקום שני בדירוג האוטובוסים שנמכרו
החל משנת 2017 החלה גולדן סוכנויות אוטובוסים לישראל לשווק בישראל גם אוטובוסים מונעים באנרגיה חלופית (גז טבעי דחוס וחשמלי) מתוצרת גולדן דרגון.
בשנת 2019 גולדן דרגון הייתה במקום הראשון במסירת אוטובוסים לשוק בישראל, עם 361 אוטובוסים.
בשנת 2021 ו-2022 נכנסו לשירות המטרונית בעיר חיפה כ-60 אוטובוסים מפרקיים בתקן יורו 6 תוצרת החברה וכ-50 אוטובוסים מפרקיים חשמליים.
הערות שוליים

↑  אודי עציון,
 גולדן דראגון הסינית בוחנת ייצור אוטובוסים חשמליים בישראל, באתר ידיעות אחרונות, 29 בספטמבר 2015
↑   אורן דורי, אגד רוכשת 340 אוטובוסים סיניים בכ-240 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 14 בספטמבר 2016
↑   אורן דורי, המהפכה מתחילה: "ישראל גילתה שמרחו אותה במחירי האוטובוסים כל השנים", באתר TheMarker‏, 15 בפברואר 2016
↑  (עמודת משקל 18-26 טון שמייצגת אוטובוסים), באתר איגוד יבואני הרכב בישראל
אופל אגילה

| --- | --- |

Opel Agila, דור ראשון
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  Vauxhall Agila
 יצרן:  Opel Manufacturing Poland (אנ') (שם מלא : "Opel Manufacturing Poland Sp. z o.o.", שם רשמי: "General Motors Manufacturing Poland Sp. z o.o") (בפולין)  Magyar Suzuki (אנ') (בהונגריה)
 שנות ייצור:  2000 – 2014
 הרכבה:  פולין פולין  הונגריה הונגריה
 מודל קודם:  Suzuki Wagon R (אנ') (דור ראשון)
 מודל אחריו:  אופל קארל
 חברת אם:  ג'נרל מוטורס באמצעות אופל
 אורך:  3,535 מ"מ ("אופל אגילה A")  3,740 מ"מ ("אופל אגילה B")
 רוחב:  1,620 מ"מ ("אופל אגילה A")  1,680 מ"מ ("אופל אגילה B")
 גובה:  1,660 מ"מ ("אופל אגילה A")  1,590 מ"מ ("אופל אגילה B")
 משקל:  1,130–1,040 ק"ג ("אופל אגילה A")  1,050–1,065 ק"ג ("אופל אגילה B")
 בסיס גלגלים:  2,360 מ"מ ("אופל אגילה A")  2,360 מ"מ ("אופל אגילה B")
 מפרט טכני
 מנוע:  "אופל אגילה A" 3 צילינדרים, 973 סמ"ק המפיק 58 כ"ס (מנוע בנזין)  3 צילינדרים, 998 סמ"ק המפיק 60 כ"ס (מנוע בנזין)  4 צילינדרים, 1,199 סמ"ק המפיק 75 כ"ס (מנוע בנזין)  4 צילינדרים, 1,229 סמ"ק המפיק 80 כ"ס (מנוע בנזין)  4 צילינדרים, 1,248 סמ"ק המפיק 70 כ"ס (מנוע דיזל) "אופל אגילה B" 3 צילינדרים, 973 סמ"ק המפיק 60 כ"ס (מנוע בנזין)  4 צילינדרים, 1,199 סמ"ק המפיק 86 כ"ס (מנוע בנזין)  4 צילינדרים, 1,248 סמ"ק המפיק 70 כ"ס (מנוע דיזל)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 5 מהירויות ("אופל אגילה A", "אופל אגילה B")  תמסורת אוטומטית - 6 מהירויות ("אופל אגילה B")
אופל אגילה (בגרמנית: Opel Agila) היא מכונית עירונית המוגדרת כמכונית מיני שיוצרה באמצעות יצרן הרכב הגרמני אופל (בגרמנית: Opel Automobile GmbH), חברת בת של קונצרן הרכב ג'נרל מוטורס אשר יוצרו בין השנים 2000–2014.
בפולין יוצרו דגמי "אופל אגילה" על ידי "Opel Manufacturing Poland" (אנ') (שם מלא: "Opel Manufacturing Poland Sp. z o.o.", שם רשמי: "General Motors Manufacturing Poland Sp. z o.o").
בהונגריה יוצרו דגמי "אופל אגילה" על ידי "Magyar Suzuki" (אנ').
דורות "אופל אגילה" > דור ראשון

"אגילה A".
יוצר בין השנים 2000 – 2007.
יוצרו 444,000 יחידות.
4–5 נוסעים.
5 דלתות הצ'בק.
סוגי מנוע: מנועי בנזין, מנוע דיזל.
סוג הנעה: הנעה קדמית 4x2.
דגם "אופל אגילה A" כמעט זהה לדגם "Suzuki Wagon R" (אנ') (דור שני) של יצרנית הרכב היפנית סוזוקי מוטור.
קיבולת מכל דלק - 41 ליטר.
קיבולת תא מטען - 240–250 / 1,250 ליטר.
דורות "אופל אגילה" > דור שני

"אגילה B".
יוצר בין השנים 2007 – 2014.
5 נוסעים.
5 דלתות הצ'בק.
סוגי מנוע: מנועי בנזין, מנוע דיזל.
סוג הנעה: הנעה קדמית 4x2.
דגם "אופל אגילה B" כמעט זהה לדגם "Suzuki Splash" (אנ') של יצרנית הרכב היפנית סוזוקי מוטור.
קיבולת מכל דלק - 45 ליטר.
קיבולת תא מטען - 225 / 1,050 ליטר.
תמונות

"אופל אגילה A"
"אופל אגילה A"
"אופל אגילה A"
"אופל אגילה A"
"אופל אגילה A"
"אופל אגילה B"
"אופל אגילה B"
"אופל אגילה B"
"אופל אגילה B"
"אופל אגילה B"
ראו גם

אופל
אופל קארל
הערות שוליים

↑  אופל בפולין web.archive.org/web/20120320111734
↑  "אופל קארל" (בצרפתית) largus.fr/geneve/opel-karl-2015-les-photos-de-la-remplacante-de-lagila
↑  "אופל אגילה" auto-data.net/en/opel-agila-model
↑  "אופל אגילה" ultimatespecs.com/car-specs/Opel/42224/Opel-Agila-A-12-16V
↑  אופל אגילה alvolante.it/news/opel-agila-compie-20-anni
↑  "אופל אגילה" autoevolution.com/cars/opel-agila-2000
↑  "אופל אגילה" cars-data.com/en/opel-agila-2000
↑  "אופל אגילה B" - מפרט opel-accessories.com/opel_aoc/en-DE/Agila_B
ממשלת ישראל השלושים וחמש

| --- | --- |
 
 
 מימין לשמאל: ראש הממשלה החלופי בני גנץ, נשיא המדינה, ראובן ריבלין וראש הממשלה בנימין נתניהו
 מידע כללי
 17 במאי 2020 – 13 ביוני 2021 (שנה)
 תחום שיפוט:  ישראל ישראל
 ראש ממשלה:  בנימין נתניהו
 ראש הממשלה החלופי:  בני גנץ
 מפלגה שולטת:  הליכוד   כחול לבן
 סיעות הקבינט:  הליכוד   כחול לבן   ש"ס   יהדות התורה   העבודה   דרך ארץ   גשר   הבית היהודי
 מספר שרים:  34 בעת הקמה הממשלה, 28 בעת סוף כהונת הממשלה
 הקבינט הקודם:  ממשלת ישראל השלושים וארבע
 הקבינט הבא:  ממשלת ישראל השלושים ושש
 אתר רשמי
ממשלת ישראל השלושים וחמש (מכונה גם: ממשלת נתניהו–גנץ, או ממשלת נתניהו החמישית) הייתה ממשלת ישראל בראשותם של בנימין נתניהו ובני גנץ שקיבלה ב-17 במאי 2020 את אמון הכנסת העשרים ושלוש. ממשלה זו היא הראשונה בתולדות ממשלות ישראל אשר כוננה במודל של ממשלת חילופים, המקנה את האפשרות לכהונתם של שני ראשי ממשלה לסירוגין: בנימין נתניהו ובני גנץ.
עם הקמת הממשלה מונה בנימין נתניהו לראש הממשלה, ובני גנץ לראש הממשלה החלופי, כאשר החילוף ביניהם אמור היה להתקיים ב-17 בנובמבר 2021. אולם, הכנסת התפזרה אוטומטית ב-23 בדצמבר 2020 עקב אי העברת תקציב המדינה לשנת 2020, בהתאם להסכם הקואליציוני בין הליכוד למפלגת כחול-לבן. תקציב המדינה לשנת 2020 לא הוגש על ידי שר האוצר, ישראל כ"ץ, וראש הממשלה, בנימין נתניהו.
לאחר התפזרות הכנסת נערכו הבחירות לכנסת ה-24. ב-13 ביוני 2021 קיבלה הממשלה ה-36 את אמון הכנסת וממשלת ישראל ה-35 סיימה את כהונתה. מכיוון שהממשלה סיימה את כהונתה לפני מועד החילופים המיועד, החילופים בין נתניהו לגנץ לא יצאו לפועל.