stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מסגד אל-אזהר
הערות שוליים

↑  EgyptToday, EgyptToday
1 2  City walls : the urban enceinte in global perspective, New York: Cambridge University Press, 2000, ISBN 0-521-65221-9
1 2 3 4  Muqarnas : an annual on the visual culture of the Islamic world. Vol. 13, Leiden: Brill, 1996, ISBN 90-04-10633-2
↑  Amira K. Bennison, Cities in the pre-modern Islamic world : the urban impact of religion, state and society, London: Routledge, 2007, ISBN 978-0-203-94647-3
↑  Philip K. Hitti, Capital cities of Arab Islam, Minneapolis,: University of Minnesota Press, 1973, ISBN 0-8166-0663-3
↑  Donald N. Wilber, K. A. C. Creswell, The Muslim Architecture of Egypt, I. Ikhshids and Fatimids, A.D. 939-1171, The Art Bulletin 36, 1954-12, עמ' 304 doi: 10.2307/3047582
↑  A. L. Tibawi, Bayard Dodge: Al-Azhar: A millen-nium of Muslim learning. X, 239 pp. Washington, D.C.: Middle East Institute, 1961. $4., Bulletin of the School of Oriental and African Studies 25, 1962-10, עמ' 608–609 doi: 10.1017/s0041977x00069585
1 2  Nasser Rabbat, Al-Azhar Mosque: An Architectural Chronicle of Cairo’s History, Mamluk History Through Architecture, 2010 doi: 10.5040/9780755697472.ch-007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007583916705171  ISNI: 0000 0001 1526 527X  LCCN: n81107978  SUDOC: 070035075  TDVİA: ezher  VIAF: 133058085   WorldCat (עם VIAF): 133058085
מיסור שלא לפרסום

בקריפטוגרפיה, מיסור שלא לפרסום או מיסור שלא לציטוט (באנגלית: Off-the-Record Messaging, או בקיצור OTR),, הוא פרוטוקול קריפטוגרפי בקוד פתוח המספק הצפנה מקצה-לקצה למסרים מיידיים. OTR משתמש בשילוב של מספר פרימיטיבים קריפטוגרפיים ידועים: צופן סימטרי AES עם מפתח באורך 128 סיביות, פרוטוקול שיתוף מפתח דיפי-הלמן עם מפתחות באורך 1536 סיביות וקוד אימות מסרים SHA1-HMAC המבוסס על פונקציית הגיבוב SHA-1. במקביל לאימות והצפנה, OTR מספק גם חשילות (שהיא יתרון, משום שחלק ממטרות הפרוטוקול היא יכולת ההכחשה, כמוסבר להלן) וסודיות מושלמת קדימה.
המניע העיקרי מאחורי פיתוח הפרוטוקול הוא לספק אימות וסודיות השיחה, אך בניגוד לכלי הצפנה נפוצים כמו TLS לאפשר גם "יכולת הכחשה", כך שלא יהיה באפשרות צד שלישי או אפילו המתקשרים עצמם להוכיח בעתיד מיהו מקור שיחה שנעשתה. OTR הועלה לראשונה במאמר שכותרתו: "תקשורת שלא לציטוט, או מדוע לא להשתמש ב-PGP" שפורסם באוקטובר 2004 על ידי Nikita Borisov, Ian Goldberg ו-Eric Brewer מאוניברסיטת ברקלי. ההתעניינות בפרוטוקול OTR גברה בעקבות החשיפות המסעירות שליוו את פרשת סנודן, שה-NSA ביצע ועדיין מבצע האזנות סתר מאסיביות בכל העולם והוא משמש אבן דרך חשובה ומודל לחיקוי בהתפתחות ההצפנה המודרנית. השאיפה כיום להבטיח פרטיות באמצעות הצפנה חזקה באופן כזה שלא תהיה לגוף מרכזי כלשהו סמכות או יכולת להפר אותה ובד בבד להסתיר מעיני המשתמש הלא מיומן בנושאי אבטחת מידע את כל המנגנון הקריפטוגרפי המסובך. לאפשר שימוש חלק ואינטואיטיבי ללא צורך בהבנה יתרה של העיקרון התאורטי העומד מאחורי המערכת.
הם סיפקו ספריית צד לקוח כדי להקל על מפתחי תוכנות למסריים מידיים ליישם את הפרוטוקול של OTR. תוסף של פידג'ין ו-Kopete (אנ') מאפשרים ל-OTR להיות שמיש מעל כל פרוטוקול מסרים מיידיים שנתמך בידי פידג'ין או Kopete, בליווי תוספת שמאתרת אוטומטית כל שיחה עם עמית התומך בתוסף, מבלי להפריע לשיחות רגילות, שאינן מוצפנות.
היסטוריה

OTR הוצע כאלטרנטיבה ל-PGP ומערכת S/MIME (אנ'), "בסדנא בנושא פרטיות בחברה האלקטרונית". הגרסה הראשונה 0.8.0 יצאה ב-21 בנובמבר 2004. בשנת 2005 מסמך שפורסם על ידי מריו ריימונדו, רוסאריו ג'נארו והוגו קרבצ'יק העלה מספר חולשות בפרוטוקול והציע תיקונים, בעיקר בחלק הקשור לשיתוף המפתח הנקרא בקיצור AKE (חילוף מפתח מאומת) שבגרסת הפרוטוקול המקורית היה חשוף להתקפת אדם באמצע. גם כן, האפשרות לפצל הודעות OTR על מנת להתמודד עם מערכות צ'אט בעלי גודל הודעה מוגבל, שיטה פשוטה של אימות נגד מתקפת האדם שבאמצע יושמה. במקום להשוות בין סיכום הביקורת לבין המפתח, ידיעה של סוד שרק שני הצדדים המשתתפים בשיחה יודעים אותו, יכול לשמש לאימות של שני הצדדים, משום שיש סבירות נמוכה שהתוקף ידע אותו. גרסה 3 של הפרוטוקול פורסמה בשנת 2012. כדאי להימנע ממצב שבו מספר מחשבים מתחברים לאותה שיחה עם אותו שם משתמש בו זמנית, נוצרה תווית זיהוי מדויקת יותר עבור כל משתמש שיושמה בגרסה 3. יתרה על כך, מפתח חדש נוצר שיוכל לשמש כערוץ נותנים נוסף. נכון ל-2016 הגרסה העדכנית ביותר היא libotr 4.1.1 וכן pidgin-otr 4.0.2 שמכילות מספר תיקונים בטיחותיים של הגרסאות הקודמות כמו גלישת חוצץ ומומלץ לעבור אליהן מיידית.
מוטיבציה ומאפיינים כלליים > שיתוף מפתח מאומת

בגלל ליקויים בטיחותיים שהתגלו בגרסה המקורית, כדי לסכל התקפת אדם באמצע, פרוטוקול OTR גרסה 2 משתמש בפרוטוקול משני הנקרא SIGMA כדי לבצע שיתוף מפתח מאומת (בקיצור AKE) בארבעה מהלכים. בתמצית הרעיון הוא שהמשתתפים בפרוטוקול תחילה יוצרים ערוץ בטוח באמצעות פרוטוקול דיפי הלמן ללא אימות, ולאחר מכן מבצעים אימות דו כיווני בתוך הערוץ הזה. ביתר פירוט בוב מתחיל במסר:
כאשר  E הוא הצפנת AES של המפתח הציבורי הארעי של דיפי הלמן ( r הוא ערך אקראי חד פעמי המשמש כמפתח הצפנה) ו- H היא פונקציית גיבוב. אליס מחזירה לבוב את:
לאחר בדיקה שהערכים תקינים ונמצאים בגבולות המותרים, בוב מחשב את המפתח המשותף על ידי  s=(g^{a})^{b} ומכין ממנו עם פונקציית גיבוב בתצורות שונות, שני מפתחות הצפנה  c_{1},c_{2} וארבעה מפתחות אימות  m_{1},m_{2},m_{3},m_{4} (מחציתם להצפנה ואימות המסרים שלו ומחציתם לפענוח ואימות המסרים של אליס). בוחר מזהה ייחודי טרי הנקרא  kID_{b}, משתמש בפונקציית MAC כדי להכין תג אימות של האלמנטים הבאים: המפתחות הציבוריים שלו ושל אליס  g^{a} ו- g^{b}, מזהה המפתח שלו  kID_{b} ומפתח האימות הציבורי  Pub_{b} של החתימה הדיגיטלית שלו:  m_{b}={\text{MAC}}_{m_{1}}(g^{b},g^{a},Pub_{b},kID_{b}). חותם באמצעות החתימה הדיגיטלית שלו על תג האימות:  x_{b}={\text{Sign}}_{b}(m_{b}) ומצרף לחתימה את המפתח האימות הציבורי שלו וכן את מזהה מפתח השיחה כך שמתקבל  X_{b}=\{Pub_{b},kID_{b},x_{b}\}. ואז שולח לאליס את:
אליס פועלת בדרך דומה, תחילה היא מפענחת את ההצפנה של  g^{b} עם המפתח  r ובודקת את תקינות כל הערכים שקיבלה. אם הכול תקין היא מחשבת את מפתח השיחה המשותף  s=(g^{b})^{a} ומכינה ממנו באמצעות פונקציית הגיבוב באותה דרך את שני מפתחות ההצפנה וארבעה מפתחות האימות שהכין בוב אצלו. משתמשת במפתח  m_{2} כדי לבדוק את תג האימות שקיבלה מבוב במסר האחרון, משתמשת במפתח  c_{1} כדי לפענח את החתימה הדיגיטלית של בוב  X_{b} מחשבת את תג האימות  m_{b} עם המפתח  m_{1} ומשתמשת במפתח הציבורי של החתימה הדיגיטלית של בוב  Pub_{b} כדי לוודא ש- m_{b} אכן הגיע מבוב. כעת בוחרת מזהה מפתח משלה  kID_{a} ומחשבת את תג האימות שלה:  m_{a}={\text{MAC}}_{m_{3}}(g^{a},g^{b},Pub_{a},kID_{a}) חותמת עליו עם החתימה הדיגיטלית שלה:  x_{a}={\text{Sign}}_{a}(m_{a}) ומכינה את ההודעה  X_{a}=\{Pub_{a},kID_{a},x_{a}\} ושולחת לבוב את:
מה שנשאר לבוב זה לוודא תקינות ערכים, לבדוק את החתימה הדיגיטלית ואת תג האימות לפענח את החלקים הדרושים פענוח וכעת שניהם משתפים מפתח מאומת בצורה כזו שלא רק שהם בטוחים שאיש לא יודע מהו, אלא הם גם בטוחים בהסתמך על החתימה הדיגיטלית שלהם, שזהותם וודאית והם אינם מתחזים.
בעיית המיליונרים

החסרון בפרוטוקול AKI הוא שבכל שלבי הפרוטוקול ההנחה היא שאליס מכירה את בוב ויודעת מהו המפתח הציבורי שלו וכן בוב מכיר את אליס ויודע מהו המפתח הציבורי שלה. אך אם בוב לא מכיר את אליס או שאליס אינה מכירה את בוב איב יכולה להתחזות לאחד מהם בקלות על ידי ביצוע כל מהלכי הפרוטוקול המתוארים אך עם המפתחות שלה במקום של אליס או בוב. ההתחזות לא תתגלה אלא אם כן אליס או בוב ינסו לברר מהו המפתח הציבורי שלהם באמצעים אחרים מחוץ לפרוטוקול. התקפה כזו קלה לביצוע במיוחד על ידי גורם מרכזי שיש לו שליטה על שרת ההודעות. למעשה קיים תוסף ל-Jabber (כיום נקרא XMPP) הנקרא mod_otr שמבצע באופן אוטומטי התקפת אדם באמצע נגד שיחת OTR. כדי לסכל את ההתקפה אפשר לפעול בדרך פשוטה. כל משתמש יאחסן רשימה של המפתחות הציבוריים של כל החברים איתם הוא משוחח. במידה שמצטרף לשיחה חבר חדש שהמפתח שלו אינו מוכר (לא נמצא ברשימה), תופיע התראה שמבקשת מהמשתמש לוודא שהמפתח נכון. למעשה OTR הציג למשתמש "טביעת אצבע" בדמות QR של תוצאת הפונקציה SHA-1 של המפתח הלא מוכר והמשתמש נדרש להשוות את טביעת האצבע מול טביעת אצבע שהוא השיג בעצמו באמצעים אחרים (מחוץ למהלכי הפרוטוקול). הבעיה היא שרוב המשתמשים לא מבינים את משמעות טביעת האצבע, הם מעדיפים להתעלם מההודעה או מנסים להשוות רק מספר בתים מתחילת טביעת האצבע ומספר בתים מסופה. מה שמאפשר התקפה מצד איב עם מפתח ציבורי הדומה למפתח הציבורי של אליס או בוב רק בבתים הראשונים והאחרונים. בנוסף השאיפה היא להסתיר מעיני המשתמש את המנגנון הקריפטוגרפי המסובך שפועל מאחורי הקלעים ולדמות שימוש חלק ככל האפשר בתוכנת המסרים כאילו לא היה קיים.
הפתרון שננקט ב-OTR גרסה 3 ומעלה הוא שימוש בפרוטוקול משני הנקרא "פרוטוקול המיליונרים הסוציאליסטיים" בקיצור (SMP) שהוא עצמו וריאציה של בעיית המיליונרים שניתן לה פתרון מעשי על ידי Yao. ב-2001 פורסם פתרון יעיל לבעיית המיליונרים הסוציאליסטיים על ידי Boudot, Schoenmakers, ו-Traoré בהתבסס על בעיית הכרעת דיפי-הלמן בקיצור DDH. הפתרון מאפשר לשני מיליונרים לדעת האם עושרם שווה מבלי לחשוף את עושרם המדויק לאף אחד מהצדדים או לצד שלישי. במילים אחרות זהו פרוטוקול כמעט אפס ידיעה שבו המידע הנחשף בסיומו שווה לסיבית אחת בלבד - אמת או שקר. בהקשר של OTR במקום להשוות כסף, משווים את המידע המשותף לאליס ובוב. אם איב המנסה להתחזות לאליס לא תצליח לנחש נכון את הסוד בניסיון הראשון הפרוטוקול יסתיים מיד בכישלון. לכל היותר איב תצליח לשבש או לקטוע זמנית את השיחה בין אליס ובוב. כדי למנוע מאיב מלהונות את המשתתפים על ידי העברת חילופי המסרים של פרוטוקול SMP כלשונם מאחד לשני הסוד אותו משווים כולל טביעת אצבע עם SHA-2 של מזהה השיחה, טביעות האצבע של מפתחות שני הצדדים והסוד המשותף. במצב כזה רוב הסיכויים שהתקפת MITM תכשל מיד משום שאצל בוב ואליס יתקבלו טביעות אצבע שונות. בד בבד הפרוטוקול מבטיח שאף אחד לא יוכל ללמוד מאומה מחלופי המסרים על הסוד המשותף שלהם מעבר לעובדה שהוא שווה אצל שניהם. כל התהליך מתרחש מאחורי הקלעים ללא מעורבות המשתמשים עצמם.
בעיית המיליונרים > סוד משותף

החסרון הבולט בפרוטוקול הוא שההנחה היא שאליס ובוב מחזיקים בסוד משותף לפני ריצת הפרוטוקול. אם הם בחרו את הסוד בדרך בטוחה כמו במפגש אישי, על ידי שליח מהימן או בערוץ בטוח אחר אז לאיב אין אפשרות להשפיע על דרך בחירת הסודות ולהונות את הצדדים בהתקפת אדם באמצע. על כל פנים, לא תמיד הדבר אפשרי או נוח לצדדים לשתף סוד בדרכים בטוחות אפילו אם הם מכירים. במקרה כזה אם לאיב תהיה יכולת להשפיע על בחירת הסודות הם יהיו חשופים יותר להתקפת אדם באמצע. קיים טריק ישן אך יעיל, הם יכולים לשוחח ביניהם בערוץ פתוח באמצעות רמזים, במקום לחשוף את הסוד עצמו הם יכולים למשל לומר אחד לשני "הסוד יהיה הסרט שראינו בשבוע שעבר" וכדומה, רק אם המתקיפה איב מכירה את אליס מספיק טוב היא תוכל להונות את הצדדים. ליתר ביטחון אפשר להריץ את הפרוטוקול פעמיים, פעם אחת עבור רמז שאליס בוחרת ופעם אחת עם רמז שבוב בוחר. בכל אופן אם הם אינם מכירים כלל ומעולם לא נפגשו הבעיה תוותר בעינה. אם המתקיפה מסוגלת לנטר את תעבורת הרשת וליירט את ההודעות מבוב לאליס ומאליס לבוב אין דרך לסכל את התקפת אדם באמצע למעט שיתוף סוד בערוץ נפרד ובטוח. מבחינה מעשית, שיטת הרמזים עדיפה על שיטת טביעת האצבע המתוארת לעיל כי משתמשים בדרך כלל מתקשים בהשוואת מספרים ונוטים להתחמק מהמטלה הזו, לעומת זאת מילים או משפטים בעלי משמעות נוחים יותר.
ראו גם

פרוטוקול שיתוף מפתח
פרוטוקול דיפי-הלמן
פרוטוקול סיגנל
הערות שוליים

↑  Off-the-Record Messaging
↑  Off-the-Record Communication, or, Why Not To Use PGP, Nikita Borisov, Ian Goldberg, Eric Brewer, 2004
↑  Olivier Goffart. mod_otr — Man in the Middle module for Off-The-Record. http://ejabberd.jabber.ru/mod_otr. Accessed June 2007
↑  Andrew Yao. Protocols for secure computations. In Proceedings of the 23rd IEEE Symposium on Foundations of Computer Science, pages 160–164, 1982
↑  Fabrice Boudot, Berry Schoenmakers, and Jacques Traoré. A Fair and Efficient Solution to the Socialist Millionaires' Problem. Discrete Applied Mathematics, 111(1–2):23–36, 2001
↑  Claus-Peter Schnorr. Efficient signature generation by smart cards. Journal of Cryptology, 4(3):161–174, 1991
↑  Markus Jakobsson and Moti Yung. Proving Without Knowing: On Oblivious, Agnostic and Blindfolded Provers. In Proc. of  Advances in Cryptology—CRYPTO ’96, Lecture Notes in Computer Science 1109, pages 186–200, 1996
↑  Tero Kivinen and Mika Kojo. More Modular Exponential (MODP) Diffie-Hellman groups for Internet Key Exchange (IKE). RFC 3526, May 2003
חלון אימות חבר של תוסף OTR לתוכנת המסרים פיג'ין באמצעות סוד משותף
משתן לולאה

מְשַׁתְּנֵי לולאה הם קבוצת תרופות מְשַׁתְּנוֹת חזקות, אשר גורמות להפרשה משמעותית ביותר של מים ומלחים. בנוסף לפעילות המשתנת, הן גורמים לסינתזה של פרוסטגלנדינים אשר מגבירים את זרימת הדם בכליות. תרופות אלו הן בעלות תקרת פעילות גבוהה.
בלולאת הנלה שבכליה קיימת משאבת נתרן-אשלגן, אשר אליה מצומדת פעילות הובלת-יחד של נתרן, אשלגן וכלוריד, יחד עם ספיגת מים בחזרה לגוף.
תרופות מסוג משתני לולאה גורמות לעיכוב הקו-טרנספורטר, ולכן יש מניעת ספיגה בחזרה של נתרן, אשלגן ומים, יחד עם אובדן יונים נוספים, כגון כלור. תרופות אלו משמשות למצבים של בצקת אקוטית בריאות, והן משמעותיות מאוד במצבים של אוטם שריר לב אקוטי או אי ספיקת לב.
תופעות הלוואי של התרופות: היפוקלמיה, היפוקלצמיה, היפונתרמיה, אלקלוזיס (ירידה בחומציות הדם), היפומגנזמיה, תפרחת ופגיעה בשמיעה.
תרופות ממשפחת משתני הלולאה כוללות: פורוסמיד,  בומטניד (אנ')   ואטקריניק אסיד (אנ').
מספר פרידמן

מספר פרידמן הוא מספר טבעי, שניתן להציג אותו כתוצאה של פעולות אריתמטיות (ארבע פעולות חשבון וחזקה) על הספרות עשרוניות שלו.
לדוגמה, את המספר 25 אפשר להביע כך
52.


מציאת מספרי פרידמן נחשבת לשעשוע מתמטי, ואין להם ערך מחקרי. מספרי פרידמן נקראים על-שם פרופ' אריק פרידמן מפלורידה.
רשימה של מספרי פרידמן בבסיס 10: 
25, 121, 125, 126, 127, 128, 153, 216, 289, 343, 347, 625, 688, 736, 1022, 1024, 1206, 1255, 1260, 1285, 1296, 1395, 1435, 1503, 1530, 1792, 1827, 2048, 2187, 2349, 2500, 2501, 2502, 2503, 2504, 2505, 2506, 2507, 2508, 2509, 2592, 2737, 2916, 3125, 3159, 3375, ...
מספר פרידמן יפה הוא מספר שניתן לכתוב את הספרות בביטוי באותו סדר שבו הן מופיעות במספר עצמו. דוגמה: 127 = 27 + 1-.
שיטה למציאת מספרי פרידמן

מספרי ערפד גדולים הם בדרך כלל מספרי פרידמן.
לדוגמה, נבחר מספר אקראי ונעלה אותו בחזקה כלשהי. למשל -
124 = 20736.
כעת המטרה היא ליצור מספרותיו של המספר המתקבל את בסיס החזקה ואת המעריך שלה. (במקרה הזה: 12 ו-4)
במקרה שלנו זה פשוט:
2*6 = 12
, 7-3+0 = 4,
ועל כן אפשר להביע את המספר כך:
 7-3+0
(6*2) = 20736
משה חזות

משה חזות (נולד ב-1965) הוא חושף שחיתויות ישראלי, עובד רכבת ישראל שהתריע על כשלי בטיחות אי סדרים ופעולה בניגוד עניינים של מנהלים. הוא פוטר בשנת 2004 בנימוק שהוא "אדם אלים ומסוכן, הפורק כל עול". חזות החל לנהל מאבק משפטי שהסתיים ב-2013 כאשר בית הדין לעבודה הורה להחזירו לתפקידו וכן להעניק לו פיצוי והחזרי שכר של כמיליון ש"ח - הסכום הגבוה ביותר שנפסק מעולם לעובד שחשף שחיתויות בישראל. פרופ' פרנסס רדאי ועו"ד אבינועם כהן הצביעו על חשיבות ההליך המשפטי בהקשר לאמנות הבינלאומיות נגד שחיתות שישראל חתומה עליהן.
פרשת השחיתות ברכבת ישראל

חזות הועסק ברכבת, וב-2003 דווח למבקר הפנים ולמבקר המדינה על כשלים שונים. המידע שמסר התייחס להנהלת הרכבת וכן לבכירי ועד העובדים.
זמן קצר לאחר מכן הוגשו נגדו עשרות תלונות על ידי מנהליו ועובדים הכפופים להם. בנוסף, נפתחו נגדו הליכים פליליים במשטרת ישראל שהובילו להגשת כתבי אישום בגין אלימות, איומים ואף אחזקת סמים מסוכנים ש"לא לשימוש עצמי" לאחר שבפשיטה משטרתית נמצאו בביתו סמים בכמות גדולה. על רקע זה החליטה הנהלת הרכבת לפטרו. הפיטורין אושרו בבית הדין שקבע בשלב זה כי המשך העסקתו מסכנת את בטיחות נוסעי הרכבת ואת שלומם. סמוך לפיטוריו נערכה בכנסת ישיבה. בנוכחות מבקר המדינה אליעזר גולדברג. בישיבה נדון מידע שמסר חזות לביקורת בנושאים שונים. בין היתר סכנת התלקחות בקרונות משומשים שנרכשו, מידע על מינויים פוליטיים, חשש לתאונות ועוד. המידע שמסר הופיע בהרחבה בשני דוחות מבקר המדינה שפורסמו אחר כך.
המאבק המשפטי לאחר הפיטורין

חזות ניהל מאבק משפטי נגד ההחלטה לפטרו בסיוע עמותת עוגן, בו העלה טענות קשות נגד מנהליו והמשטרה, שהוגדרו בתחילת ההליך המשפטי כ"קפקאיות" והוא נשלח לבקשת בית המשפט לאבחון פסיכיאטרי. בין היתר טען שהסמים הושתלו בביתו על ידי אנשי הרכבת, וכי מנהליו יחד עם הוועד, יזמו את התלונות במטרה לפטרו, ואף כי גורמים במשטרה סייעו למנהליו באופן פסול. רכבת ישראל טענה כי אין לה קשר לתלונות הפליליות וכי העובד פוטר מנימוקים צודקים בשל עשרות תלונות שהוגשו נגדו. במקביל למשפט האזרחי, ניהל חזות הליכים הפליליים בגין האישומים שהוגשו נגדו. ב-2007 הסתיימו כל ההליכים בזיכוי, כשבאחד התיקים המליץ בית המשפט לחקור אנשי רכבת שהגישו נגדו תלונת שווא "דבר שיש לראותו בחומרה רבה והמהווה גם עבירה פלילית".
בשנת 2011 קבע בית הדין האזורי לעבודה, שטענותיו של חזות נכונות והחליט להחזירו לתפקידו ברכבת. זאת לפי חוק להגנת עובדים חשיפת שחיתויות. בית המשפט קבע בין היתר כי ההוכחות תומכות בעמדה כי הסמים הושתלו בביתו כפי שטען. במהלך המשפט התברר כי קצין משטרה שחתם על תלונות נגד חזות, שיתף פעולה עם ידידו שכיהן כמנהלו הישיר ברכבת, וביקש לפטרו. בפסק הדין נקבע כי הפעולות שנועדו לפיטוריו נעשו על רקע המידע שמסר. במקביל, הוגשו כתבי אישום בגין שוחד כנגד ראשי ועד העובדים שחזות טען כי הם מתנכלים לו במטרה לסייע להנהלה. בפסק דין נקבע גם כי חזות יקבל פיצוי כספי והחזרי שכר עבור חלק מהשנים בהן היה מפוטר.
הערעור

רכבת ישראל ערערה על ההחלטה, וערעור הוגש גם על ידי חזות באמצעות עמותת עוגן. בית הדין הארצי לעבודה דחה את ערעור הרכבת וקיבל את ערעור חזות שביקש להגדיל את סכום הפיצוי, כדי שיכלול את מלוא השנים בהן לא עבד. סכומי הפיצויים שנפסקו לו הם הגבוהים ביותר שנפסקו אי פעם לעובד שחשף שחיתות בישראל.
הערות שוליים

↑  פרסום אודות הפרשה - ערוץ 10
↑  דוח מבקר המדינה 58/א - רכבת ישראל
1 2  סעיף 4 לפסק הדין האזורי לעבודה - תע"א 4548-03 משה חזות נ' רכבת ישראל בע"מ ואח'
1 2  פסק דינו של בית הדין הארצי לעבודה - ע"ע 20567-11-11 משה חזות נ' רכבת ישראל בע"מ ואח'
↑  סיפורו של חושף שחיתות - עמותת עוגן
↑  סעיף 11 לחוות דעתו של ידיד בית המשפט, מכון קונקורד לחקר קליטת המשפט הבינלאומי בישראל
↑  סעיף 10 לפסק הדין האזורי לעבודה - תע"א 4548-03 משה חזות נ' רכבת ישראל בע"מ ואח'
↑  אישור ראשוני של ביהמ"ש לפיטורין (בקשה לצו מניעה)
↑  פרוטוקול מספר 126 - ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה
↑  דוח מבקר המדינה 11/07/06 על תאונות
↑  דוח המבקר 57/ב על קרונות משומשים
↑  דוח המבקר 58/א על מינויים פוליטיים
↑  אורן רייס, מבקר המדינה: רכבת ישראל מסכנת חיי נוסעים, באתר ynet, 11 ביולי 2006
↑  סעיף 46 לסיכומי התובע - עב' 4548/03 משה חזות נ' רכבת ישראל בע"מ
↑  סעיף 25 לפסק הדין האזורי לעבודה - תע"א 4548-03 משה חזות נ' רכבת ישראל בע"מ ואח'
↑  חוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין), התשנ"ז - 1997
↑  סעיף 24 לפסק הדין האזורי לעבודה - תע"א 4548-03 משה חזות נ' רכבת ישראל בע"מ ואח'
↑  דיווח עיתונאי חדשות רשת
↑  הדר קנה, עבודות שירות וקנס כספי נגזרו על יו"ר ועד הרכבת הקודם שאול עוקיש באשמת שוחד, באתר כלכליסט, 4 באפריל 2012
משה חבושה

| --- | --- |

 לידה:  1961 (בן 63 בערך) ירושלים 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 
משה חבושה (נולד ב-1961) הוא מוזיקאי, פייטן, חזן ויוצר ישראלי.
ביוגרפיה

משה חבושה נולד בירושלים לדוד חבושה וסעידה יאיר. סבו, חכם גורג'י יאיר, היה חזן נודע בבגדאד ומאוחר יותר בירושלים. ממנו ספג חבושה את המסורת העיראקית בחזנות ובפיוטי השבח ושירת הבקשות העיראקיות. עם זאת, כבר מגיל צעיר נמשך לבתי הכנסת בירושלים שבהם שלטה המסורת הספרדית-הירושלמית, שמורכבת ממסורת הבקשות החלביות ומהסגנון המוזיקלי המצרי. מילדות למד שירה ופיוט וכבר בגיל 12 החל לשיר בבית הכנסת בורוכוב בשכונת הבוכרים בירושלים. בהמשך שר בבית הכנסת החלבי - בית הכנסת עדס בנחלאות, לאחר פטירת הפייטן סלים ברסקה התבקש חבושה לנהל את שירת הבקשות בבית הכנסת, ובהמשך גם לימד בו שירה ופיוט לקבוצת נערים, מתוכם צמחו חזנים בעלי שם. בגיל 17 הופיע לראשונה בפני הרב עובדיה יוסף. מאז הופיע באירועים רבים, ציבוריים ופרטיים, שערך הרב.
עם השנים רכש לעצמו חבושה מקום מרכזי במסורת הפיוט הספרדית-ירושלמית. סגנונו המוזיקלי מושפע מהמוזיקה הערבית ובייחוד מסגנון השירה של מוחמד עבד אל-והאב. לפי המסורת המוזיקלית הספרדית-ירושלמית הוא נוהג לשיר ולנגן טקסטים בעברית ללחנים ערביים פופולריים. בין היתר התפרסמו בביצועיו השירים "אינתא עומרי" של אום כולת'ום (שנהפך ל"אל בעניי"), ו"קלאופטרה" של עבד אל-והאב (שנהפך ל"אלי חסרה").
בכתבה שהקדיש לחבושה העיתון המצרי הנפוץ "אל-מצרי אל-יום" בשנת 2009, תיאר חוקר המוזיקה מוחמד עבוד כיצד בבית הכנסת נשמע חבושה "כאילו נולד בבתי הספר של המוזיקה הערבית", וכי קולו הגמיש ויכולתו לבצע לחנים מורכבים, מזכים אותו בתואר "גדול הפייטנים בישראל":
"תוך כדי שהם [המתפללים] שרים את מלות התפילה, הם כמעט שומעים את כוכב המזרח, אום כולת'ום, שרה: אלורד גמיל... 'גמיל אלורד', אבל קולה של אום כולת'ום נעדר מן המקום, ובמקומה עולה אל הבמה הפייטן משה חבושה, ששר את הפתיחה הערבית 'יא עין יא ליל' באריכות וברגש, ואחר שר בעברית ממלות התפילה".
חבושה הוציא במהלך השנים עשרות תקליטים, ומרבה להופיע בפני קהל רב בכל רחבי הארץ והעולם, עם עוד, כינור ובשירה. הופיע יחד עם זמרים בולטים כמו ברי סחרוף. כמו כן הופיע בפני קהילת "אהבה ואחווה" של יהודי מצרים בברוקלין וכן בפני הקהילה היהודית בקהיר.
חבושה עובד לעיתים קרובות עם מוזיקאים פלסטינים-ישראלים בניסיון לקרב את השלום באמצעות המוזיקה. לימד פיוט ושירה באוניברסיטה העברית בירושלים, בין תלמידיו נמנו זמרים כמו מוש בן ארי, אתי אנקרי ואביתר בנאי.
מגיש תוכנית "אזמר בשבחין" מדי יום שישי ברדיו קול ברמה. הוציא לאור קונטרס בשם "נקודות מבט" (ירושלים, 2000) שעוסק בפיוט.
בשנת 2009 חתמו רבנים רבים על מכתב תמיכה בחבושה, לאחר שהופצו נגדו פאשקווילים שבהם נכתב שהופיע בפני קהל מעורב של נשים וגברים.
חבושה זכה בפרס ראשון בתחרות נגינה על עוד בישראל שהתקיים באודיטוריום חיפה עם קהל וחבר שופטים ערבים, נוצרים, ויהודים.
חבושה נשוי ואב לחמישה מתגורר בשכונת בית ישראל בירושלים. מקרובי משפחתו מוזיקאים ידועים בהם אלעד הראל והרב דוד מנחם.
דיסקוגרפיה (חלקית)

במהלך שנות ה-90 הוציאה חברת גל פז את כל קלטותיו לאור מחדש בפורמט תקליטורים
בעצם העניין
אור חדש
שיר ושבחה
נחמוה לי
קל כנשר
כפיף
יערת דבש
שבחי ירושלים
ישמח משה
סליחות
שירי שבחות
שמחת בית השואבה,
שירים לכבוד ארצי היפה-פיה
יה ריבון (שיתוף פעולה עם שרולי ברוכנר)
תורה ותפילה : מאוצר החזנות הספרדית. עורכים: משה חבושה ועזרא ברנע. ירושלים, רננות, המכון למוזיקה יהודית
ספר זכרונות בגדאד וירושלים, ירושלים תשפ"ד (בסיוע הרב משה שבת) - הספר מכיל חומר היסטורי וכן מנהגים ועובדות על חכמי תורה מבבל ומירושלים. בסוף הספר פרק העוסק בתולדות המוזיקה הערבית.
ראו גם

משה אליהו
ציון יחזקאל
יצחק סונה
הערות שוליים

↑   בן שלו, המוזיקאי שכבש את לבו של הרב עובדיה יוסף, באתר הארץ, 7 ביולי 2014
↑  באתר הייד פארק
↑  לשבור דיסקים? חבל, זה בל תשחית, באתר בחדרי חרדים
מספר פריק במיוחד

מספר פריק במיוחד (או מספר "אנטי ראשוני") הוא מספר שלם חיובי שמספר המחלקים שלו עולה על זה של כל מספר קטן ממנו. עשרים המספרים הראשונים מסוג זה הם:
1, 2, 4, 6, 12, 24, 36, 48, 60, 120, 180, 240, 360, 720, 840, 1260, 1680, 2520, 5040, 7560 ו-10080.
ישנם אינסוף מספרים פריקים במיוחד. כדי להוכיח עובדה זו, נניח ש-n הוא מספר פריק במיוחד כלשהו. ל-2n יש יותר מחלקים מאשר ל-n (כי 2n מתחלק בעצמו ובכל המחלקים של n), ולכן קיים מספר גדול מ-n אך לא גדול מ-2n שהוא מספר פריק במיוחד.
מבחינה לא פורמלית, כדי שמספר יהיה פריק במיוחד הוא צריך שיהיו לו גורמים ראשוניים קטנים ככל האפשר, ושיהיו שונים זה מזה.
אם נפרק מספר n לגורמים ראשוניים בצורה הבאה:
כאשר  p_{1}<p_{2}<\cdots <p_{k} הם ראשוניים, המעריכים  c_{i} הם מספרים שלמים וחיוביים, אז מספר המחלקים של n הוא בדיוק:
ולכן כדי ש-n יהיה מספר פריק במיוחד:
k המספרים הראשוניים הנתונים  p_{i} חייבים להיות k המספרים הראשוניים הראשונים (2, 3, 5...); אחרת, נוכל להחליף אחד הראשוניים הנתונים בראשוני קטן יותר, ובכך להשיג מספר קטן יותר מ-n שלו אותו מספר מחלקים (לדוגמה, את 10=2*5 ניתן להחליף ל-6=2*3 לשניהם יש 4 מחלקים).
סדרת המעריכים צריכה להיות יורדת במובן החלש, כלומר  c_{1}\geq c_{2}\geq \cdots \geq c_{k}; אחרת על ידי החלפת שני מעריכים החורגים מכלל זה ניתן לבנות מספר קטן יותר מ-n עם אותו מספר מחלקים (לדוגמה, את 18=21x32 ניתן להחליף ב-12=22x31, לשניהם 6 מחלקים).
תנאים אלה אינם מספיקים (מספר המחלקים של  210=2\cdot 3\cdot 5\cdot 7 שווה לזה של  120=2^{3}\cdot 3\cdot 5 הקטן ממנו).
ראו גם

מספר פריק
משתנה

ערך זה עוסק במונח מתמטי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
במתמטיקה ויישומיה, משתנה הוא סמל המסמן כמות, איבר של קבוצה, או ערך לוגי, העשויים להשתנות. בדרך כלל ערכו של המשתנה אינו ידוע, או שאינו קבוע. יחד עם המשתנה עשויים להופיע בביטוי גם קבועים, שערכם נתון, ופרמטרים, שערכם קבוע אך אינו מתואר במפורש. לעיתים קרובות מסומן משתנה באות לטינית קטנה,  a,b,\dots ,z, ובעיקר ב- y,  x ו- z. כאשר מופיע אותו שם משתנה כמה פעמים בביטוי (אריתמטי או לוגי), מתכוונים לכך שבכל ההופעות שלו הוא מקבל את אותו ערך.
משתנים מופיעים, למשל, בהגדרת פונקציות כדוגמת  f(x)=x^{2} (כאן  x הוא המשתנה). למשתנים המופיעים במשוואות, בהן מבקשים למצוא את הערך שהצבתו תתן למשוואה ערך אמת, קוראים נעלמים. ההבחנה בין משתנה לפרמטר אינה מהותית, והיא תלויה בנקודת המבט ובמטרות.
ביישומים, משתנה עשוי לייצג גודל מדיד, כגון תוצאה של ניסוי מדעי, או (בסטטיסטיקה) ערך של דגימה מתוך התפלגות. מבחינים ביו כמה סוגים של משתנים, על-פי סוג הערכים שהם יכולים לקבל:
משתנה רציף הוא משתנה העשוי לקבל ערכים בקטע ממשי; המונח משתנה מנתי מתייחס למשתנה כזה, שבו יש משמעות ליחס בין ערכים שונים (כגון סכום כסף), להבדיל ממשתנים שבהם אין ליחַס משמעות מובהקת.
משתנה בדיד הוא משתנה העשוי לקבל ערכים שלמים (או בקבוצה בת מנייה אחרת), כגון מספר הילדים במשפחה.
במתמטיקה, הסימון הנפוץ ביותר למשתנה הוא  x. מקור השימוש בסימון התפתח לאורך השנים. תחילה, מהמתמטיקה הערבית. בערבית, כדי לציין דבר מה בלתי מוגדר, משתמשים במילה "شي" (מבוטא: שַי), שמשמעותה "דבר". בספרדית עתיקה הגיית האות x הייתה /ʃ/ (צליל האות ש'), וכך נפוץ השימוש באות זו לביטוי משתנה.
משה ספקטור

ערך זה עוסק במשה ספקטור שהיה ראש העיר מודיעין. אם התכוונתם לתת-אלוף משה ספקטור, ראו .
משה ספקטור (4 ביוני 1933 – 20 באפריל 2023) היה פוליטיקאי שכיהן כראש המועצה המקומית היחיד של מכבים-רעות וכראש העיר השני של מודיעין-מכבים-רעות בשנים 2003–2008. בתקופתו כראש המועצה המקומית מכבים-רעות אוחדו מודיעין והמועצה המקומית השכנה, לאחר האיחוד נבחר לראש העיר המאוחדת.