חידת שמשון
הערות שוליים

1 2  משה זיידל, "חידה וחלום במקרא", מעיינות ה (תשט"ז), עמ' 55–56; נפתלי הרץ טור-סיני, הלשון והספר: בעיות יסוד במדע הלשון ובמקורותיה בספרות, כרך הספר, עמ' 66; וכבר המלבי"ם בפירושו על שופטים התייחס לדבורה כפתרון לחלקה הראשון של החידה: "מהאוכל יצא מאכל".
1 2 3 4  ד"ר אהובה אשמן, תולדות חווה, ידיעות אחרונות ספרי חמד, 2008, עמ' 123-124. זמין גם בכתובת https://kotar.cet.ac.il/kotarapp/index/Book.aspx?nBookID=96627156
1 2 3 4 5 6 7  על פי הרמן גונקל מביאו נפתלי טור-סיני במאמרו שמשון וחידתו מתוך עיונים בספר שופטים, הוצאת קרית ספר, ירושלים תשכ"ו] (הקישור לכרטסת הספרייה הלאומית)
1 2  מבט חוזר על חידת שמשון?, משה נאמר, מתוך פשוטו של מחקר, ה'תש"ף
↑  כך לפי חוקר המקרא הוגו גרסמן, הובא בעברית בתגובות להרצאתו של טור סיני על חידת שמשון.
↑  ישנם קשיים מסוימים בטקסט, בעיקר בנוגע למעורבותם של הורי שמשון בשלבים שקדמו לחתונה, ולהיבטים כרונולוגיים בתיאור המשתה והחידה. בפרשנות הביקורתית מקובל לפתור חלק מהקשיים הטקסטואליים בהנחה שהטקסט עבר כמה שלבי עריכה, ראו למשל אצל J. Alberto Soggin, Judges (Old Testament Library), translate by John Bowden, Philadelphia: Westminster, 1981, ISBN 0664213685, pp. 239-241; הפרשנות המסורתית נוטה להרמוניזציה של הקשיים, ראו למשל יהודה אליצור, ספר שופטים (דעת מקרא), ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ו, עמ' קמב–קמה.
1 2 3 4  המאמר זמין לצפייה, בכפוף למגבלות מסוימות, לאחר רישום חינמי ל-JSTOR. לפרטים נוספים ראו כאן.
↑  Azzan Yadin, "Samson's ḥîdâ", Vetus Testamentum 52 (2002), p. 416 (Available at JSTOR).
↑  ”הֲלוֹא אֶת-יִשְׂרָאֵל, הֶעֱלֵיתִי מֵאֶרֶץ מִצְרַיִם, וּפְלִשְׁתִּיִּים מִכַּפְתּוֹר, וַאֲרָם מִקִּיר” (עמוס, ט', ז') – כפתור היא האי היווני כרתים. וכן גם בצפניה, ב', ה' וירמיהו, מ"ז, ד'.
↑  ראו בהרחבה אצל דב נוי, "חידות בסעודת חתונה", מחניים פג (תשכ"ג), עמ' 64–71 (בייחוד עמ' 66–67). לסקירה של פירושים ברוח זו ראו אצל Philip Nel, "The Riddle of Samson", Biblica 66 (1985), pp. 538-539; וראו להלן.
↑  ספר שמואל א', פרק י"ז, פסוק ל"ו
↑  ספר שמואל ב', פרק כ"ג, פסוק כ'
↑  ראו אצל יאירה אמית, שופטים (מקרא לישראל), תל אביב: עם עובד וירושלים: מאגנס, תשנ"ט, מסת"ב 9651313250, עמ' 234.
↑  Paul Carus, "Mythical Elements in the Samson Story", The Monist 17 (1907), pp. 42-43.
↑  Othniel Margalith, "The Legends of Samson/Heracles", Vetus Testamentum 37 (1987), pp. 66-68. (Available at JSTOR).
↑  סברה זו מצוטטת אצל Othniel Margalith, "Samson's Riddle and Samson's Magic Locks", Vetus Testamentum 36 (1986), p. 227 (Available at JSTOR).
↑  ראו אצל יאירה אמית, שופטים (מקרא לישראל), עמ' 234.
↑  גאורגיקה, ספר רביעי, שורה 295 ואילך, מצוטט אצל יאירה אמית, שופטים (מקרא לישראל), עמ' 234.
↑  הערת מ. נאור בעמ' 393 אצל נפתלי הרץ טור-סיני, "שמשון וחידתו", בתוך עיונים בספר שופטים: דיוני החוג למקרא בבית דוד בן-גוריון, דין וחשבון מלא, ירושלים: החברה לחקר המקרא בישראל, תשכ"ו, עמ' 378–402.
↑  ראו: Othniel Margalith, "Samson's Riddle and Samson's Magic Locks", pp. 228-229.
↑  Othniel Margalith, "Samson's Riddle and Samson's Magic Locks", Vetus Testamentum 36 (1986), p. 226.
↑  נגד ההשוואה לצורה הערבית ראו לוֹתר קופף, "أَريٌ=דבש?: (הערה מתודולוגית לבלשנות השמית המשווה)", תרביץ כג (תשי"ב), עמ' 240–252 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה). פורטר מצא למילה סמך גם באוגריתית (J. R. Porter, "Samson's Riddle: Judges XIV. 14, 18", Journal of Theological Studies 13 (1962), pp. 106-109).
↑  הובא בעברית במאמרו של טור סיני. Hans Bauer, "Zu Simsons Rätsel in Richter Kapitel 14", Zeitschrift der Deutschen Morgenländischen Gesellschaft 66 (1912), pp. 473-474, מצוטט אצל Theodor Herzl Gaster, Myth, Legend, and Custom in the Old Testament: A Comparative Study with Chapters from Sir James G. Frazer's Folklore in the Old Testament, New York: Harper & Row, 1969, pp. 435-436; בדומה לכך פורטר (J. R. Porter, "Samson's Riddle: Judges XIV. 14, 18"), הסבור שהחידה הייתה לשונית-אטימולוגית, שנוצרה על רקע האטימולוגיה העממית שלפיה משמעות הדבש של המילה "ארי" נגזרה ממשמעות האריה. לדעתו, המעשה בגוויית האריה והדבש נוסף לסיפור בשלב מאוחר יותר, כשהחידה המתייחסת לכפל המשמעות לא הובנה עוד.
↑  יאיר זקוביץ, חיי שמשון (שופטים יג-טז): ניתוח ספרותי-ביקורתי, ירושלים: מאגנס, תשמ"ב, מסת"ב 9652234117, עמ' 108.
↑  יאיר זקוביץ, חיי שמשון (שופטים יג-טז): ניתוח ספרותי-ביקורתי, עמ' 108.
↑  James L. Crenshaw, Samson: A Secret Betrayed, a Vow Ignored, Atlanta: John Knox, 1978, ISBN 0804201706, pp. 114-116.
↑  Hugo Gressmann, Die Anfänge Israels (Die Schriften des Alten Testamentas 1/2), Göttingen: Vandenhoeck und Ruprecht, 1914, pp. 250-251, מצוטט אצל Philip Nel, "The Riddle of Samson", p. 538 n. 16, לתרגום הדברים ראו נפתלי הרץ טור-סיני, הלשון והספר: בעיות יסוד במדע הלשון ובמקורותיה בספרות, כרך הספר, ירושלים: מוסד ביאליק, תש"ך, עמ' 61–63 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר").
↑  Arthur Quinn, "The Riddles of Samson: A Rhetorical Interpretation of Judges 14-16", Pacific Coast Philology 18 (1983), p. 88 (Available at JSTOR).
↑  נפתלי הרץ טור-סיני, הלשון והספר: בעיות יסוד במדע הלשון ובמקורותיה בספרות, כרך הספר, עמ' 64.
↑  Paul Carus, "Mythical Elements in the Samson Story", The Monist 17 (1907), pp. 43-44.
↑  נפתלי הרץ טור-סיני, הלשון והספר: בעיות יסוד במדע הלשון ובמקורותיה בספרות, כרך הספר, עמ' 88 והלאה; הדברים מובאים בנוסח אחר גם אצל נפתלי הרץ טור-סיני, "שמשון וחידתו", ולהרצאתו שם נלווה דיון (בעמ' 14–25). התורה היא לדעת טור-סיני פתרונה המקורי של החידה. והשוו ליגאל אריאל, עוז וענווה: עיונים ביהושע ושופטים, חיספין: מדרשת הגולן, תשנ"ד, עמ' 315 הערה 39, המפתח את הצעתו של טור-סיני במסגרת פירושו האורתודוקסי.
↑  יאיר זקוביץ, 'אביעה חידות מני קדם': חידות וחלומות-חידה בסיפורת המקראית, תל אביב: עם עובד, תשס"ו, מסת"ב 9651317469, עמ' 93–95.
↑  יאיר זקוביץ, 'אביעה חידות מני קדם': חידות וחלומות-חידה בסיפורת המקראית, עמ' 29, 95.
↑  Claudia V. Camp and Carole R. Fontaine, "The Words of the Wise and their Riddles", in Susan Niditch (ed.), Text and Tradition: The Hebrew Bible and Folklore, Atlanta: Scholars Press, 1990, ISBN 1555404413, p. 140.
↑  Hermann Gunkel, "Simson", in Reden und Aufsätze, Göttingen: Vandenhoeck und Ruprecht, 1913, pp. 52-54, מצוטט אצל Philip Nel, "The Riddle of Samson", pp. 538-539; לפירושו של נל עצמו ראו להלן, בפרק העוסק בחידה בהקשרה. פירושו של גונקל מצא את דרכו גם לפרשנות הרבנית: הרב יגאל אריאל מפרש את תשובתם-שאלתם של הפלשתים כמתייחסת לאהבת שמשון לאשתו, שהכשילה אותו וגברה על נחישותו לשמור את פתרון החידה בסוד (יגאל אריאל, עוז וענווה: עיונים ביהושע ושופטים, עמ' 315).
↑  ראו דב נוי, "חידות בסעודת חתונה", מחניים פג (תשכ"ג), עמ' 67. הציטוט לקוח מתוך: גן המשלים והחידות: דיואן דון טדרוס הלוי אבו אל עאפיה, מהדורת דוד ילין, ירושלים, תרצ"ז, נספח: שירי אזור, עמ' 49.
↑  Arthur Quinn, "The Riddles of Samson: A Rhetorical Interpretation of Judges 14-16", p. 88; והשוו לפירושו של שיפר, להלן.
1 2  Arthur Quinn, "The Riddles of Samson: A Rhetorical Interpretation of Judges 14-16", p. 88.
↑  יאיר זקוביץ, חיי שמשון (שופטים יג-טז): ניתוח ספרותי-ביקורתי, עמ' 116.
↑  James L. Crenshaw, Samson: A Secret Betrayed, a Vow Ignored, pp. 118-120.
↑  ראו בהרחבה אצל Shalom M. Paul, "'Plowing with a Heifer' in Judges 14:18", in Shawna Dolansky (ed.), Sacred History, Sacred Literature: Essays on Ancient Israel, the Bible, and Religion in Honor of R. E. Friedman on his Sixtieth Birthday, Winona Lake, IN: Eisenbrauns, 2008, ISBN 9781575061511, pp. 163-167.
↑  Mieke Bal, "The Rhetoric of Subjectivity", Poetics Today 5/2 (1984), p. 351.
↑  כך פירש הרלב"ג בפירושו לשופטים, וייתכן שלכך רומז גם יונתן בן עוזיאל בתרגומו. ראו אצל יאיר זקוביץ, חיי שמשון (שופטים יג-טז): ניתוח ספרותי-ביקורתי, עמ' 117.
↑  Claudia V. Camp and Carole R. Fontaine, "The Words of the Wise and their Riddles", pp. 133-136.
↑  סברה זו מצוטטת אצל Claudia V. Camp, Wise, Strange and Holy: The Strange Woman and the Making of the Bible, Sheffield, UK: Sheffield Academic Press, 2000, ISBN 1841271667 (cloth), ISBN 1841271675 (paperback), p. 122.
↑  יאיר זקוביץ, חיי שמשון (שופטים יג-טז): ניתוח ספרותי-ביקורתי, עמ' 107–108, הערה 74; J. Alberto Soggin, Judges (Old Testament Library), p. 243; James L. Crenshaw, Samson: A Secret Betrayed, a Vow Ignored, pp. 113-114.
↑  Azzan Yadin, "Samson's ḥîdâ", pp. 408-409.
↑  בפירושו על אתר.
↑  יהודה אליצור, ספר שופטים (דעת מקרא), עמ' קמד-קמה.
↑  רבי משה יצחק אשכנזי, שופטים פרק י"ד פסוק י"ב
↑  Azzan Yadin, "Samson's ḥîdâ", p. 408.
↑  שמאי גלנדר, "'שמשון עליכם...'", בית מקרא נא (תשס"ו), עמ' 63–71, עמ' 65–66 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה).
↑  Philip Nel, "The Riddle of Samson", pp. 534-545.
↑  Jeremy Schipper, "Narrative Obscurity of Samson's חידה in Judges 14.14 and 18", Journal for the Study of the Old Testament 27 (2003), pp. 350-352, doi:10.1177/030908920302700304.
↑  Jeremy Schipper, "Narrative Obscurity of Samson's חידה in Judges 14.14 and 18", pp. 352-353; והשוו לשמאי גלנדר, "'שמשון עליכם...'", עמ' 66–67.
↑  כך למשל J. Alberto Soggin, Judges (Old Testament Library), pp. 240-241; אך לפי המסורת ההלכתית-פרשנית הרבנית, טומאת נבלה מותרת אף לנזיר רגיל, ושמשון במצב נזירותו המיוחד היה רשאי להיטמא אף בטומאת מת (מי שהרג פלשתים כה רבים מן הסתם לא נמנע מטומאה זו).
↑  Camp, C.V. Wise, Strange and Holy, The Strange Woman and the Making of the Bible, Sheffield, 2000, pages 131-132
↑  אלטר, א. א. הנאות הקריאה בעידן האידאולוגי (1996), תרגום: דוד שחם, תל אביב, 2001, עמ' 225-226
↑  Martin Emmrich, "The Symbolism of the Lion and the Bees: Another Ironic Twist in the Samson Cycle", Journal of the Evangelical Theological Society 44 (2001), pp. 67-74.
↑  יגאל אריאל, עוז וענווה: עיונים ביהושע ושופטים, עמ' 302–303; ובדומה לכך המלבי"ם בפירושו לשופטים יד, ו: "ושמשון הבין שהקרה ה' זאת לקראתו למען יכיר כחו וידע שהוא מוכן להצליח נגד אויבי ה'".
↑  יגאל אריאל, עוז וענווה: עיונים ביהושע ושופטים, עמ' 303, 313–316
↑  ואמנם, לדברי פרויד החרדה מפני העיוורון היא לעיתים קרובות למדי תחליף לחרדה מפני סירוס. וראו פרויד ז. כתבי זיגמונד פרויד, כרך ד, מסות נבחרות, תרגום, חיים אייזיק, ת"א, 1952, בעמ' 13-30
↑  אהובה אשמן, תולדות חוה: בנות, אמהות ונשים נוכריות במקרא (יהדות כאן ועכשיו), תל אביב: משכל, 2008, ISBN 9789654826822, עמ' 122–126 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"). והשוו ל-Claudia V. Camp, Wise, Strange and Holy: The Strange Woman and the Making of the Bible, pp. 101-102, הדנה בטרנספורמציה המגדרית כחלק מטשטוש הגבולות הכללי במחזור סיפורי שמשון (קאמפ מצטטת שם ספרות נוספת).
↑  Mieke Bal, "The Rhetoric of Subjectivity", pp. 353-354.
↑  Azzan Yadin, "Samson's ḥîdâ", pp. 407-426.
↑  Azzan Yadin, "Goliath's Armor and Israelite Collective Memory", Vetus Testamentum 54 (2004), pp. 386-387 n. 63.
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
שמשון משסע את האריה, ציור של גוסטב דורה, המאה ה-19