stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיקשה פנייה
קורות חיים > השנים ברומא ובפריז (1948–1952)

בשנת 1949 עבר לעיר המועדפת עליו, רומא, ובילה זמן רב במחקר וקריאה בספרייה הלאומית האיטלקית. בשנים אלה קיבל מראש ממשלת ישראל הצעירה דוד בן-גוריון הזמנה לתפקיד שר בממשלת מדינת ישראל שקמה זה עתה,[דרוש מקור] אך הוא דחה את ההזמנה בגלל חששותיו ורגשותיו האישיים שהובילו אותו להתנצר 30 שנה לפני כן. עם זאת, הוא קיים ידידות קרובה עם כמה מבני דורו, שמילאו תפקידים בבניית האומה החדשה בישראל. בשנת 1951, במהלך שהותו ברומא, השלים את הרומן הראשון שלו, Jézus is D.P. volt (בעברית: "ישו היה עקור"). הרומן ראה אור בהוצאת ארגומנטום רק בשנת 2006.
קורות חיים > השנים בניו יורק (1953–1969)

בשנת 1953 הגיעו הוא ומשפחתו לניו יורק. שנים מספר לאחר הגעתו קיבל יחד עם משפחתו אזרחות אמריקאית. הוא בילה את רוב חייו בזיכרון העבר ובמבט על הקריירה וחיי המשפחה של בנו, מריו. הוא השתתף באופן קבוע בישיבות "מועדון הקן", מועדון מהגרים הונגרים. חבריו, כמו פרנץ קורין וקורין דייזי, חברי משפחתו של מנפרד וייס ועוד ביקרו שם בקביעות. בשנת 1964 הוענק לו פרס ספרותי באיטליה, חברו הטוב פרנץ קורין (1879–1964) נפטר בניו יורק. בקיץ 1966 הזמין אותו שר התרבות והחינוך של הונגריה רשמית לבודפשט לביקור. במהלך ביקורו הקצר, הוא היה במרכז ההתעניינות התקשורתית והציבורית.
קורות חיים > השנים בווינה (1969–1972)

בשנת 1969 עבר לווינה, בחלקו כמחאה על מלחמת וייטנאם ובחלקו להיות קרוב בזקנתו למולדתו, הונגריה. באוגוסט, תרם מיקשה ל"מוזיאון הספרותי פטפי" את האוסף של התכתבויותיו עם אנדרה אדי ואת שיריו (בכתב יד). בקיץ 1971 נפגש מיקשה פנייה בפעם האחרונה עם בנו מריו, כלתו איליאנה ושני נכדים. הוא נפטר ב-4 באפריל 1972 בגיל 95 בווינה.
כתביו

קזנובה. מחקר ; West, Bp., 1912
טפסים של איגוד המכס ; תעשיית הייצור ההונגרית, בודפשט, 1915
נתונים לדיון במדיניות המכס ; האיגוד הלאומי של היצרנים ההונגריים, בודפשט, 1924
נאום זיכרון על פרנץ קורין ; מפעל העיתונים Ny., Bp., 1925
אמיל נג'י ומיקשה פנייה: Le traité de Trianon et ses conséquences ; אתנהאום, ב ', 1927
Hungaricus Viator: הסכם טריאנון ותוצאותיו ; אתנהאום, ב ', 1929
ייצור בייצור הונגרי. נייר דיון בנושא ההגנה על ענף התעשייה והעומס הציבורי שלו ; Globus Ny., Bp., 1931
היטלר ; West, Bp., 1934
בתלן אישטוואן. מצגת בסמינר לאגודת קובדן ב־18 בפברואר 1936 ; איגוד הקובדן ההונגרי, בודפשט, 1937
המדינה ההרוסה. הערות כתבי עת משנים 1944–1945 ; Révai, Bp., 1946
הערות על המערב וסביבתו ; פטריה, מפלי הניאגרה, 1960
מה שנשאר מחוץ לאודיסיאה. מזכרות, קורות חיים, רומן ; גריף, מינכן, 1963
הזיכרון של פרנץ קורין. 1879-1964 ; הדפס כללי, ניו יורק, 1964
הערות ומכתבים מהמערב ; הודעה לעיתונות, הערות, הערות Erzsébet Vezér / Miksa Fenyő: הערות על המגזין המערבי וסביבתו. מכתבים ; אקדמי, Bp., 1975
המדינה ההרוסה ; תקן 2 ed.; Seeder, Bp., 1986 (עובדות ועדים)
קורות החיים שלי ; דאגות טקסט. פרנץ בודרי; Argumentum, Bp., 1994 (המוזיאון ההונגרי החדש. אוסף מאמרים ספרותיים)
ישו היה גם עקור ; Argumentum, Bp., 2006
המדינה ההרוסה. הערות כתבי עת משנים 1944–1945 ; הודעה לעיתונות, הערה אליזבת שילר; פארק,
לקריאה נוספת

ביוגרפיה באלמנך של הפרלמנט ההונגרי בשנים 1931 - 1936
אתר הזיכרון הרשמי של מיקשה פנייה (באנגלית).
אינדקס ביוגרפי הונגרי
הארכיון השלם של כתב העת ניוגט
תמונות על מיקשה פנייה
ז'וז'נה ברני אגנש: בודפשט ובונים חופשיים. Bp., מחבר, 2005.
אלמנאך מאיגוד העיתונים בבודפשט 1911. אד. ליאו אטוואס וסנדור סבדוס. איגוד העיתונים בבודפשט, בודפשט, 1911.
פאל גוייאש בודפשט: איגוד הספרנים והארכיובאים ההונגרים. 1939-2002.
מי ומי? לקסיקון של בני הדור. Bp., ביתא ספרותית ושות ', 1937.
סופרים הונגרים עכשוויים 1945–1997. ביבליוגרפיה וגלריית תמונות. אד. פ. אלמסי אווה. Bp., מוצאת אנציקלופדיה, 1997, 2000.
לקסיקון ביוגרפי הונגרי. Főszerk. אגנש קניירש. Bp., מו"ל אקדמי, 1981.
צ'בה נג'י: לקסיקון מספרות המהגרים ההונגרית. Bp., הוצאת ארגומנטום-המוזיאון הספרותי פטופי והמרכז לספרות עכשווית, 2000.
פרנץ מרץ: לקסיקון לספרות הגירה הונגרית. קלן דטרויט-וינה, מוציא לאור באנגלית אמריקאית, 1966.
לקסיקון ספרותי הונגרי. Főszerk. בנדק מרסל. Bp., מו"ל אקדמי, 1963-1965.
הלקסיקון של התקופה ההונגרית האחרונה. אד. Kerkapoly M. Emil. Bp., 1930. אירופה ניו יורק.
שלושה עשורים של היסטוריה בביוגרפיות. אד. אימרה גלרט ואלמר מדאראס. Bp., אירופה ספרותית ודפוס, 1932.
הלקסיקון הגדול ההונגרי. Főszerk. László Ériesős (המאות 1–5)), Gábor Berényi (מהדורה 6)), Lászlóné Lány (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993-.
לקסיקון פוליטי הונגרי. אד. Elemér Madarász. Bp., הוצאה לאור פוליטית לקסיקון הונגרית, 1935.
לקסיקון יהודי הונגרי. אד. פיטר אוגווארי. Bp., מיקשה פנייה, 1929.
גיולה בורבאנדי: לקסיקון וספרות מערב הונגרית וביבליוגרפיה. Bp., היטל, 1992.
יוזף פלטינוס: פשעי הבונים החופשיים. מהדורה רביעית Bp., 1938-1939. Budai-Bernwaliner József ny.
הלקסיקון החדש של Révai. Főszerk. הקולגה איסטוון טרסולי. שקסארד, תינוקות, 1996-.
אולם הדיוקן של ההונגרים האמריקאים. Főszerk. Tanka László. אד. Róbert Balás. Bp., Médiamix Publisher. 2003. 370 [6] o., Ill.
אייקון העולם החדש של טולנה. Bp., טולנאי, 1926-1933.
אנציקלופדיה ביוגרפית הונגרית חדשה. Főszerk. László Markó. Bp., מועדון הספרים ההונגרי.
לקסיקון ספרותי הונגרי חדש. Főszerk. פטר לאסלו. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.
לקסיקון ספרותי הונגרי. בהשתתפות Miklós Flóris ו- András Tóth ed. פרנץ ואניי. זה נבדק על ידי לאג'וס דזזי, ג'ני פינטר. Bp., סטודום, 1926.
יוזף בולוני: ממשלות הונגריה. הוא עוסק בתקופת 1987–1992. והודעה לעיתונות. Hubai László. הרחבה 4, תקן ed. Bp., Akadémiai Kiadó, 1992.
בלדי מיקלו-פומוגאץ בלה-רונאי לסלאו: הספרות המערבית ההונגרית אחרי 1945. (עמ '1986)
עיתון ספרותי (לונדון, פריז); 1961/3. (Aczél T.)
מילת העם (לונדון); 1961/2. (מיקס גי.)
כתיבה חדשה (Bp.); 1963/6. (אליהו א.)
העיתון ההונגרי (Bp.); 1964-1920. (א. פוטי)
חיים וספרות; 1964-1939. (גלרט או.)
פרסומי תולדות הספרות; 1972/3. (סאבולצקי מ.)
פרסומי תולדות הספרות; 1972 / 5-6. (Ignotus P., Cs. Szabó L.)
היסטוריה של הספרות; 1974/3. (ראש א.)
היסטוריה של הספרות; 1977-1929. (אורן MD)
ספרות (Bp., 1929-); 1980/1. (מלצר ט.)
נשיאות איגוד התעשיינים הלאומי של הונגריה. ראשון מימין פרנץ קורין. שני משמאל מיקשה פנייה (מנכ"ל)
ברכת שככה לו בעולמו

טווס. אחד העופות היפים ביותר
ברכת שככה לו בעולמו היא ברכה מברכות הראייה. ברכה זו נתקנה בעת מפגש עם אדם נאה מאוד או בעת מפגש עם בעל חיים או צמח היפים באופן מיוחד ומעוררים התפעלות ממראם.
מקור הברכה

ברכה זו נזכרה בתלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"ח, עמוד ב', שם נאמר כי יש לברך כשרואה בריות או אילונות טובות: ”ראה בריות טובות ואילנות טובות אומר ברוך שככה לו בעולמו”.
וכן נזכרה בתלמוד ירושלמי: ”ראה אפילו חמור נאה או גמל נאה אומר: ברוך שכך לו בריות נאות בעולמו”.
להלכה

נחלקו הפוסקים, האם יש לברך ברכה זו בשם ומלכות, או ללא שם ומלכות, כפי שמופיע במקורות הקדומים[דרושה הבהרה]; וכן נחלקו, האם יש לברך כיום ברכה זו.
המצדדים בברכה ללא שם ומלכות מנמקים זאת בכך שההגדרה ל"בריות נאות" היא סובייקטיבית ותלויה בהרגשתו של המברך, ולא מצינו ברכות כאלה במקומות אחרים. לעומתם, המצדדים בברכה עם שם ומלכות מנמקים כך בזאת שכל ברכה שאינה נאמרת בשם ומלכות אינה נחשבת לברכה כלל, וממילא, גם כאשר תיקנו את הברכה הזאת, התכוונו שיש לברכה בשם ומלכות.
להלכה, פסק השו"ע כי ”הרואה אילנות טובות ובריות נאות אפילו עובד כוכבים או בהמה אומר ברוך אתה ה' אלהינו מלך העולם שככה לו בעולמו”, וכי אין לברך ברכה זו פעם נוספת אלא אם כן ראה בריה נאה יותר ממנה. בניגוד לשיטתו, פסקו ה"חיי אדם" וה"משנה ברורה" שבימינו אין לברך את ברכה זו בשם ומלכות, כי אין אנו מעריכים כאשר אנו רואים בריה יפה. הרב עובדיה יוסף והרב אליעזר מלמד סבורים שיש לברך ברכה זו כיום בשם ומלכות.
ברכה על דברים האסורים על פי ההלכה

מהפסוק "ובוצע ברך - נאץ ה'" לומדים שאין לברך ברכת השבח על דברים שבאו לעולם באיסור, כך שלמשל אין לברך ברכת שהחיינו על פירות כלאיים. על פי כלל זה, נחלקו הפוסקים האם מותר לאדם לברך בראותו ממזר נאה. הרב יעקב עמדין כתב לברך, והרב ישראל יעקב חגיז כתב שלא לברך, וכך הכריעו הרב עובדיה יוסף והרב אליעזר מלמד.
במסכת עבודה זרה מסופר על רבן גמליאל, שראה אישה גויה נאה ביותר ואמר: ”מה רבו מעשיך ה'”. והקשו בתלמוד על רבן גמליאל מאיסור הסתכלות בערווה. וענו בתלמוד, שרבן גמליאל ראה את האשה במקרה, כאשר פנה מרחוב אחד לרחוב אחר, ולא הספיק לעצום את עיניו.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"ח, עמוד ב'.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת עבודה זרה,  פרק א'.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רכ"ה, סעיף י'.
↑  משנה ברורה, סימן רכ"ה, סעיף קטן ל"ב, ושער הציון לג.
↑  ברכת "שככה לו בעולמו" - אתר הלכה יומית מהגאון רבי יצחק יוסף שליט"א
↑  הרב אליעזר מלמד, פניני הלכה, ברכות, פרק ט"ו - ברכות הראיה, יב – בריות יפות ואילנות
↑  ח"א סג
↑  ח"א ס, רסה
↑  יביע אומר חלק ה אורח חיים סימן יט, אות ד.
↑  ראיית אנשים ובריות משונות | בית המדרש | שיעורי תורה, באתר ישיבה
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף כ', עמוד א'. ובתלמוד ירושלמי פרק הרואה סוף הלכה א'. מובא שגם בירך עליה "שככה לו בעולמו"
| ברכות |
| --- | --- | --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו  • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |  |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו  • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |  |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |  |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |  |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים  • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |  |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו  תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא הלכה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
ג'י-אן

| --- | --- |

 לידה:  17 במאי 1155 קיוטו, יפן 
 פטירה:  28 באוקטובר 1225 (בגיל 70) Ōmi Province, יפן 
 מדינה:  יפן 
 שפות היצירה:  יפנית 
 יצירות בולטות:  Gukanshō 
 
ג'י-ין (ביפנית: 慈円;‏ 17 במאי 1155, קיוטו – 28 באוקטובר 1225 באומי (כיום שיגה)) היה משורר, היסטוריון ונזיר בודהיסטי יפני.
תולדות חייו

ג'י-ין היה בנו של פוג'יווארה נו טאדאמיצ'י (藤原 忠通), בן למשפחת פוג'יווארה. הוא הצטרף למנזר בודהיסטי מזרם המהאיאנה כשהיה צעיר ביותר. בתחילה אימץ את השם דוקאיה כשמו הבודהיסטי, ומאוחר יותר שינה אותו לג'י-ין, השם שנשא כל חייו. בסופו של הדבר עלה לדרגת דאייסוג'ו (大 僧 正,‏ Daisōjō; "ארכיבישוף"), כלומר מנהיג הכת הבודהיסטית אליה הצטרף.
הוא החל ללמוד ולכתוב את ההיסטוריה של יפן. מטרתו "להאיר את עיני האנשים המתקשים להבין את תהפוכות החיים". יצירת המופת שלו, שהושלמה בסביבות שנת 1220, עסקה בהיסטוריה של יפן ונשאה את השם "גוקאנשו" (Gukanshō‏; 愚管抄). ב"גוקאנשו" השקפה פסימית על זמנו של ג'י-ין, שבו הייתה יפן מדינה פיאודלית, וג'י-ין טוען בה כי מדובר בתקופה של ירידה דתית והתפוררות התרבות. נקודת המבט הזו על זמנו מקובלת גם בימינו. ג'י-ין טען כי נחוצים שינויים במבנה הפיאודלי, והגן על טענת השוגון לכוח.
כמשורר, הוא נכלל ברשימת "שלושים ושישה בני האלמוות של השירה" של פוג'יווארה נו קינטו, שלושים ושישה משוררים שפוג'יווארה ראה בהם מופת ליכולת כתיבת השירים היפנית, והיה המשורר השני הטוב-ביותר מבין הנכללים ב"שין קוקין ואקאשו", קובץ שירה קיסרי יפני לשירים מסוג ואקה. פוג'יווארה נו טייקה כלל אותו ב"אוגורה היאקונין איסשו" (Ogura Hyakunin Isshu), גם הוא קובץ שירה, הכולל מאה שירים מסוגת הוואקה.
לקריאה נוספת

Brown, Delmer and Ichiro Ishida, eds. (1979). [ Jien (1221)], Gukanshō; "The Future and the Past: a translation and study of the 'Gukanshō,' an interpretive history of Japan written in 1219" translated from the Japanese and edited by Delmer M. Brown & Ichirō Ishida. Berkeley: University of California Press. ISBN 0-520-03460-0
Encyclopædia Britannica 2005 Ultimate Reference Suite DVD, article- "Jien"
Mostow, Joshua S., (1996) Pictures of the Heart: The Hyakunin Isshu in Word and Image, pp. 421–422
ג'י-אן בציור משנת 1939
ברוך דיין האמת

בָּרוּךְ דַּיַּן הָאֱמֶת הוא נוסח ברכה ביהדות, הנאמרת על כל שמיעת בשורה רעה, כגון הפסד כספי או אסון.
כיום הברכה נאמרת בשם ומלכות בעיקר על ידי האבלים, במותו של קרובם. כמו כן משתמשים בנוסח "ברוך דיין האמת" בשביל לבשר על פטירה, ומדפיסים אותו על מודעות אבל.
מודעת אבל עם המילים: "ברוך דיין האמת" בפתח מתחם מגורים ברחוב הטורים בירושלים
מקור הברכה ומשמעותה

מקורה של הברכה נמצא במשנה, מסכת ברכות, פרק ט', משנה ב': "עַל בְּשׁוֹרוֹת טוֹבוֹת אוֹמֵר 'בָּרוּךְ הַטּוֹב וְהַמֵּטִיב'; עַל בְּשׁוֹרוֹת רָעוֹת אוֹמֵר: 'בָּרוּךְ דַּיַַַן הָאֱמֶת'."
פירוש הברכה הוא הכרה בכך שהמאורעות הרעים המתרחשים בעולם נעשים על ידי האלהים מתוך השגחה ודין צדק, ולא באופן אקראי או חוסר צדק. נוסח תפילה דומה הוא צידוק הדין".
הברכה נאמרת גם על ראיית ישוב יהודי שנחרב, לחלק מהדעות מברכים ברכה זו גם על ראיית מקום המקדש.”תָּנוּ רַבָּנָן: הָרוֹאֶה בָּתֵּי יִשְׂרָאֵל בְּיִשׁוּבָן, אוֹמֵר: 'בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, מַצִּיב גְּבוּל אַלְמָנָה', הָרוֹאֶה בָּתֵּי יִשְׂרָאֵל בְּחֻרְבָּנָן - אוֹמֵר: 'בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, דַּיַן הָאֱמֶת'” (תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"ח, עמוד ב')
בשמחה

במשנה גם נאמר "חַיָּב אָדָם לְבָרֵךְ עַל הֲרָעָה כְּשֵׁם שֶׁמְּבָרֵךְ עַל הַטּוֹבָה, שֶׁנֶּאֱמַר 'וְאָהַבְתָּ אֶת ה' אֱלֹהֶיךָ בְּכָל לְבָבְךָ' וגו' 'וּבְכָל מְאֹדֶךָ' - בְּכָל מִדָּה וּמִדָּה שֶׁהוּא מוֹדֵד לְךָ, הֵוֵי מוֹדֶה לוֹ". התלמוד מפרש שכוונת המשנה היא שעל האדם לקבל בשמחה גם את המאורעות הקשים הבאים עליו, ומביא בהמשך את המשפט המפורסם "כָּל מָה שֶׁעוֹשֶׂה הַקָּדוֹשׁ בָּרוּךְ הוּא - הַכֹּל לְטוֹבָה". בכך מתקשרת הברכה גם למצוות אהבת ה'.
בהלכה הובאו הדברים כך:
"שָמַע שְׁמוּעָה רָעָה מְבָרֵךְ 'בָּרוּךְ דַּיַּן הָאֱמֶת'. וְחַיָּב אָדָם לְבָרֵךְ עַל הֲרָעָה בְּטוּב נֶפֶשׁ כְּשֵׁם שֶׁמְּבָרֵךְ עַל הַטּוֹבָה בְּשִׂמְחָה, שֶׁנֶּאֱמַר 'וְאָהַבְתָּ אֵת ה' אֱלֹהֶיךָ' וגו' 'וּבְכָל מְאֹדֶךָ'. וּבִכְלָל אַהֲבָה הַיְּתֵירָה שֶׁנִּצְטַוֵּינוּ בָּהּ, שֶׁאֲפִלּוּ בְּעֵת שֶׁיֵּצֵּר לוֹ יוֹדֶה וִישַׁבֵּחַ בְּשִׂמְחָה".
"חַיָּב אָדָם לְבָרֵךְ עַל הֲרָעָה בְּדַעַת שְׁלֵמָה וּבְנֶפֶשׁ חֲפֵצָה כְּדֶרֶךְ שֶׁמְּבָרֵךְ בְּשִׂמְחָה עַל הַטּוֹבָה, כִּי הֲרָעָה לְעוֹבְדֵי הַשֵּׁם הִיא שִׂמְחָתָם וְטוֹבָתָם, כֵּיוָן שֶׁמְּקַבֵּל מֵאַהֲבָה מָה שֶׁגָּזַר עָלָיו ה' נִמְצָא שֶׁבְּקַבָּלַת רָעָה זוֹ הוּא עוֹבֵד אֵת הַשֵּׁם שֶׁהִיא שִׂמְחָה לוֹ".
נחלקו הראשונים: האם ההשוואה בשמחה על הטוב ורע היא מוחלטת, ממש אותה שמחה שיש על הטוב כך מצווים להיות שמחים ברעה, או שאין זה השוואה מוחלטת אלא שבשניהם צריך להיות שמחה, אבל השמחה שונה בין הטוב לרע.
ר' עובדיה מברטנורא כתב: "חייב אדם לברך על הרעה - כשמברך דיין האמת על הרעה, חייב לברך בשמחה ובלב טוב כשם שמברך בשמחה הטוב והמטיב על הטובה". משמע השמחה על הטוב והרע זהה. לעומת זאת רש"י כתב: "לקבולינהו בשמחה - לברך על מדת פורענות בלבב שלם". משמע שאין האדם שמח באותו האופן כפי ששמח על הטובה. אלא משמעות השמחה כאן היא בלב שלם, להצדיק את הדין.
הברכה כיום

במאות השנים האחרונות לא נהוג לברך את הברכה בנוסחה המלא ("בשם ומלכות") על כל בשורה רעה, אלא בדרך כלל רק על פטירתו של אדם קרוב, ולעיתים גם במקרים נוספים. כמו כן הברכה לא נאמרת בזמן שמיעת הבשורה אלא בשעת הלוויה על ידי האבלים, בעת ביצוע הקריעה.
נהוג ששאר האנשים המשתתפים בצער, שאינם האבלים עצמם, מברכים בעת שמיעת הבשורה את הברכה ללא שם ומלכות - בנוסח: "ברוך דיין האמת". יש מן האחרונים שהתנגדו למנהג זה.
ראו גם

הלוויה יהודית
הערות שוליים

↑  ב"ח אורח חיים תקסא
↑  בבלי, ברכות ס' ע"ב.
↑  ראה באריכות בספר הברכה על המרור פרק ג'.
↑  מגן אברהם סימן רכ"ג, סק"ד
| ברכות |
| --- | --- | --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו  • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |  |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו  • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |  |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |  |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |  |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים  • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |  |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו  תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |  |
בטי בם

| --- | --- |
 סינגל בביצוע הגשש החיוור
 יצא לאור:  יולי 1971
 שפה:  עברית
 חברת תקליטים:  הגשש החיוור
 כתיבה:  אריאל זילבר
 לחן:  אריאל זילבר
 הפקה:  אריאל זילבר
"בטי בם" הוא שיר שהוקלט על ידי הגשש החיוור בשנת 1971. הוא יצא לאור ביולי באותה השנה ונכתב, הולחן והופק על ידי המוזיקאי אריאל זילבר. השיר זכה להצלחה נאה כאשר דורג במקום התשיעי במצעד העברי השבועי של רשת ג', ושהה במצעד במשך ארבעה שבועות בסך הכול.
במצעד העברי השבועי של גלי צה"ל דורג "בטי בם" במקום השמיני ושהה בו במשך שבעה שבועות בסך הכול.
חמש שנים לאחר מכן, זילבר הקליט גרסה משלו, שנכללה באלבומו הראשון "רוצי שמוליק", וזאת הגרסה המוכרת של השיר כיום.
גלגוליו של השיר

בסוף שנות ה-60 נסע אריאל זילבר הצעיר, בעידודה של אמו הזמרת ברכה צפירה (כוכבת שנות ה-30 וה-40) לאנגליה ואחר כך לצרפת בכדי לנסות ולטפח קריירה בינלאומית.
הוא התפרנס ככותב זמרירים (ג'ינגלים) לפרסומות לטלוויזיה ולרדיו הצרפתי וניסה לעניין אמנים מקומיים בשיריו. רג'ין, זמרת פופ צרפתייה, ששמעה לחן קליט של אותו צבר ישראלי אנונימי, החליטה לתת לו צ'אנס והקליטה בשנת 1969 בצרפתית את לחנו לשיר – Sur Le Toboggan ("על המגלשה").
השיר, בגרסה הצרפתית, לא נחל הצלחה רבה, ובראשית שנות ה-70 חזר זילבר לישראל. בארץ ניסה להשתלב בתעשיית המוזיקה המקומית וניסה לתת את הלחן לזמרים בארץ.
הזמרת רבקה זהר הקליטה את השיר עם מילים עבריות שכתב השחקן דודיק סמדר בתקליטה השני – "סבתא רבקה" (1971). השיר נקרא "סיפורי סבתא" והוא יצא כמעין פרודיה שובבה על סיפורי הילדים.
גרסה זו אף היא לא זכתה להצלחה רבה, אך זילבר, הנחוש החליט באותה שנה, לכתוב טקסט משלו והציע אותו לאברהם "דשא" פשנל (פשה), אמרגנה של שלישית "הגשש החיוור", שהחליט לאמץ את השיר.
השיר, שנקרא בגלגולו השלישי "בטי בם" הוקלט על ידי הגששים והגיע בשיאו למקום התשיעי במצעד הפזמונים של רשת ג' ב-19 ביולי 1971.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1971)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1971)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1971)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1971)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד העברי השבועי של רשת ג' | 9 |  |
|  ישראל | המצעד העברי השבועי של גלי צה"ל | 8 |  |
גרסתה של איגי וקסמן

הזמרת-יוצרת הישראלית איגי וקסמן הקליטה את השיר בשנת 1996 לאחר שסיימה להוציא סינגלים מתוך אלבום הבכורה שלה, אדום (1995). השיר הוקלט מחדש לפי מילים ולחן של אריאל זילבר, היוצר המקורי שלו. גרסת הכיסוי של וקסמן זכתה להצלחה ארצית ודורגה בשיאה במקום השני במצעד העברי השבועי של רשת ג'.
על אף הצלחתה של הגרסה, היא לא נכללה באדום או באלבום העוקב, לא מחכה יותר לדוור (1997).
גרסתה של איגי וקסמן > הצלחה מסחרית

כבר ביציאתה, זכתה גרסת הכיסוי של וקסמן להצלחה כאשר דורג היישר במקום ה-11 במצעד העברי השבועי של רשת ג' וזכתה בתואר "הכניסה הגבוהה". בהמשך, עלתה למקום הרביעי וזכתה בתואר "העלייה הגבוהה". לאחר מכן, הגיעה למקום השני, אך נחסמה מלהגיע לראש המצעד בידי "תמיד זה בינתיים" מאת רונית שחר ו"לא יודע" מאת יהודה פוליקר.
בסך הכול, שהתה גרסתה של וקסמן במשך שמונה שבועות במצעד.
גרסתה של איגי וקסמן > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1996)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1996)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1996)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1996)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד העברי השבועי של רשת ג' | 2 |  |
גרסתה של איגי וקסמן > היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | יולי 1996 | תקליטור | הד ארצי |  |
הערות שוליים

1 2 3  בטי בם – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  15.8.1971 (גלי צה"ל) – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  דודי פטימר, רג'ין -בטי בם - בצרפתית 1969, באתר יוטיוב, ‏21 ביולי 2013
↑  סיפורי סבתא, באתר יוטיוב, ‏29 באוגוסט 2019
↑  דודי פטימר, ‏משיר פופ צרפתי לנכס צאן ברזל ישראלי: הסיפור מאחורי "בטי בם", באתר מעריב אונליין, 2 במאי 2020
1 2  איגי וקסמן - בטי בם (באנגלית), 1996, נבדק ב-2023-08-05
↑  מילים לשיר בטי בם - איגי וקסמן, באתר שירונט
1 2  6.10.1996 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  איגי וקסמן - אדום (באנגלית), נבדק ב-2023-08-05
↑  איגי וקסמן - לא מחכה יותר לדוור (באנגלית), נבדק ב-2023-08-05
↑  21.7.1996 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  28.7.1996 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  4.8.1996 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  11.8.1996 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
| איגי וקסמן |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אדום • לא מחכה יותר לדוור • בעדינות • מסתובבים |  |
| ערכים קשורים | איפה הילד? • אשלי וקסמן בקשי (בת דודה) • חמי רודנר • ישי אדר • "היכל התהילה" • "יפה לך" |  |
| איגי וקסמן – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| אדום | "תישא אותי לאשה" • "תהרוג אותי לאט" • "אדום" • "אין לי מה לומר לך" • "מאוד פרוע" • "פחד" • "יש לי חברה" |  |
| לא מחכה יותר לדוור | "לא מחכה יותר לדוור" • "בדרך למילווקי" • "קח את מה שיש בי" • "שיר הנגב" • "לעצום עיניים" • "תיפצע כשתרוץ אלי שוב" |  |
| בעדינות | "צופה בך" • "רק רגע" • "איש קטן למטה" • "עוד קצת" • "בעדינות" |  |
| מסתובבים | "תמיד אוהב תמיד נפגע" • "משחקת עם בובות" • "דולי פרטון" |  |
| סינגלים אחרים | "בטי בם" • "יש בו אש" • "רק בשביל לקבל חיבוק" • "יש עוד סיכוי" • "אורות וצללים" • "בוא איתי" • "הלכנו לאיבוד" • "הספוט עליי" • "כלום לא קרה" |  |
בראיין רייס

| --- | --- |

 לידה:  29 במאי 1978 (בן 46) Dåstrup, דנמרק 
 שם לידה:  Brian Risberg Clausen 
 מוקד פעילות:  ממלכת דנמרק 
 תקופת הפעילות:  מ-2005 
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 שפה מועדפת:  דנית 
 www.bryanrice.com
 
בראיין ריסברג קלואסן (בדנית: Brian Risberg Clausen; נולד ב-29 במאי 1978 בעיר Roskilde, דנמרק), הידוע יותר בשם בראיין רייס (Bryan Rice), הוא זמר פופ ומלחין דני.
ביוגרפיה

במסגרת חגיגות 50 השנה לשלטונה של המלכה אליזבת השנייה הופיע בשנת 2002 על גג ארמון בקינגהאם עם השיר God Save the Queen, ובחגיגות ה-70 לשלטונה הופיע מול הארמון על רקע האנדרטה של המלכה ויקטוריה.
סינגל הבכורה של רייס, "No promises", שוחרר לרדיו בשנת 2005 וזכה להצלחה רבה בדנמרק. לשיר בוצעה אף גרסת כיסוי על ידי שיין וורד, זוכה תוכנית הזמר הבריטי "The X Factor", אשר הגיעה למקום השני במצעד הבריטי.
האלבום הראשון של רייס, "Confessional", יצא לאור בשנת 2006 וזכה למעמד של תקליט זהב בדנמרק. הסינגל "Homeless Heart" מתוך האלבום, שהוא גרסת כיסוי לשירה של הזמרת הקנדית אמנדה סטוט (Amanda Stott), שימש כשיר הנושא בתוכנית הריאלטי הדנית "Paradise Hotel". שני שירים נוספים מהאלבום יצא לאורו כסינגלים: "Can't Say I'm Sorry" ו-"Where Do You Go?". הסינגל "Can't Say I'm Sorry" קיבל לחשיפה משמעותית, כאשר זוכה המקום השני בתוכנית "אמריקן איידול" השוודית, Erik Segerstedt, הוציא גרסת כיסוי לשיר אשר הגיעה למקום הראשון במצעד המוזיקה השוודי. גם זוכה "אמריקן איידול" בקנדה תאו תאמס ביצע גרסת כיסוי לשיר.
בשנת 2006 רייס היה מועמד לפרס זמר השנה בתחרות "Zulu Awards" של ערוץ הטלוויזיה הדני TV 2 Zulu.
אלבומו השני של רייס, "Good Time", יצא לאור בשנת 2007.
בשנת 2009 רייס כתב בשיתוף עם Mads Haugaard את הסינגל "Underneath My Skin", אותו ביצעה הזמרת הנורווגית Christina Undhjem ב"קדם אירוויזיון" הדני, "Dansk Melodi Grand Prix".
לאחר שהוצע מספר פעמים כמועמד, רייס לקח חלק בקדם אירוויזיון הדני ב-2010, עם השיר "Breathing" שנכתב על ידי Peter Bjørnskov. שירו הגיע לסבב ההצבעה הסופי והעפיל למקום השני מתוך עשרה שירים.
ב-25 באוקטובר 2010, שחרר בראיין את אלבומו השלישי "Another Piece of Me". האלבום כלל בתוכו שני דואטים עם הזמרת הדנית Julie Berthelsen והזמרת השוודית Emilia. הסינגל השלישי מהאלבום, "There for You", שוחרר מעט לפני כן, ב-28 ביוני 2010. הסינגל הופיע במשחק ההרחבה "Late Night" של משחק המחשב "Sims 3", שעבורו הוקלטה גרסה מיוחדת של השיר בשפת ה-Simlish, שפה בדיונית של משחק ה-Sims.
השכלה

מי הוא דוקטור באסטרופיזיקה
הוקרה

דצמבר 2022 קיבל מיי תואר אבירות מצ'ארלס השלישי מלך אנגליה, על תרומתו הגדולה למוזיקה ועל התנדבותו למען זכויות בעלי חיים. אשתו זוכה לתואר 'ליידי מיי'
חיים אישיים

נשוי לאניטה דובסון מאז שנת 2000
דיסקוגרפיה

Confessional - ‏2006
Good News‏ - 2007
Another Piece of Me‏ - 2010
הערות שוליים

1 2 3 4 5  בראיין מיי, גיטריסט להקת קווין, קיבל תואר אבירות מהמלך צ'רלס, באתר ynet, 31 בדצמבר 2022
↑  Guld og platin i oktober באתר International Federation of the Phonographic Industry (בדנית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0001 3938 3799  LCCN: n2011067705  MusicBrainz: 09e22d8f-0baa-4951-9abc-381a4d0c3520  VIAF: 184871408   WorldCat (עם VIAF): 184871408