stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Good 4 U
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021–2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021–2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021–2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021–2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 1 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 2 |  |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 1 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 1 |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 3 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 29 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 1 |  |
|  אירלנד | מצעד השירים האיריים | 23 |  |
|  ארגנטינה | ארגנטינה הוט 100 | 272 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 11 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרדיו | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים | 3 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הפופ איירפליי | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים העכשוויים למבוגרים | 12 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 השירים למבוגרים | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הדאנס/מיקס שואו איירפליי | 16 |  |
|  בוליביה | מוניטור לטינו | 18 |  |
|  ברזיל | טופ 100 ברזיל | 6 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 1 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 1 |  |
|  דרום אפריקה | אנטרטיינמנט מוניטורינג אפריקה | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 1 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 12 |  |
|  הונגריה | רדיוס טופ 40 | 2 |  |
|  הונגריה | סטרים טופ 40 | 1 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 1 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד מכירות הסינגלים הבריטי | 5 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הדיגיטליים הבריטי | 3 |  |
|  הרפובליקה הדומיניקנית | מוניטור לטינו | 13 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 19 |  |
|  ונצואלה | רקורד ריפורט | 42 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 3 |  |
|  יפן | יפן הוט 100 | – |  |
|  יפן | Hot Overseas | 1 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 7 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 1 |  |
|  לבנון | מצעד 20 העליונים הרשמי של לבנון | 5 |  |
|  לטביה | לטביה טופ 40 | 1 |  |
|  ליטא | AGATA | 7 |  |
|  מלזיה | RIM | 2 |  |
|  מקסיקו | טופ 100 – מקסיקו | – |  |
|  מקסיקו | מקסיקו איירפליי | 2 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 1 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 1 |  |
|  סינגפור | RIAS | 1 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | – |  |
|  סלובקיה | טופ 100 סינגלים דיגיטליים | 1 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 13 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 1 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 3 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 1 |  |
|  פנמה | מוניטור לטינו | 18 |  |
|  פרו | מוניטור לטינו | 12 |  |
|  צרפת | SNEP | 21 |  |
|  קולומביה | נשיונל-רפורט | 15 |  |
|  קוסטה ריקה | מוניטור לטינו | 8 |  |
|  קוריאה הדרומית | סירקל צ'ארט | 196 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 16 |  |
|  קנדה | מצעד השירים הדיגיטליים הקנדי | 3 |  |
|  קנדה | מצעד ה-AC איירפליי | 25 |  |
|  קנדה | מצעד האיירפליי (כל הפורמטים) | 2 |  |
|  קנדה | מצעד האיירפליי העכשווי | 6 |  |
|  קרואטיה | טופ ליסטה | 8 |  |
|  רומניה | מצעד השירים הרומני | – |  |
|  רומניה | איירפליי 100 | 78 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 2 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 1 |  |
מיקומי שיא > מצעדים שנתיים

|   ‏‏‏  2021> מדינה |   ‏‏‏  2021> מצעד |   ‏‏‏  2021> מיקום שיא |   ‏‏‏  2021>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 9 |  |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 4 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 6 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 3 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 5 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 3 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הפופ | 6 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרדיו | 10 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים העכשוויים למבוגרים | 32 |  |
|  בוליביה | מוניטור לטינו | 83 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 10 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 16 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 21 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 68 |  |
|  הונגריה | סטרים טופ 40 | 10 |  |
|  הונגריה | רדיוס טופ 40 | 50 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 2 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 69 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | המצעד הבינלאומי של mako וגלגלצ | 6 |  |
|  ישראל | המצעד הבינלאומי השנתי של וואלה!, אקו 99 וטיקטוק | 2 |  |
|  מקסיקו | טופ 100 – מקסיקו | 8 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 7 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 7 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 82 |  |
|  פוארטו ריקו | מוניטור לטינו | 82 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 10 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 4 |  |
|  צרפת | SNEP | 92 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 8 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 12 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 14 |  |
|   ‏‏‏  2022> מדינה |   ‏‏‏  2022> מצעד |   ‏‏‏  2022> מיקום שיא |   ‏‏‏  2022>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 27 |  |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 42 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 21 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 31 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 השירים למבוגרים | 20 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים העכשוויים למבוגרים | 36 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 38 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 65 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 41 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 194 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 43 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 52 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 34 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 86 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | 11× פלטינה | 770,000 |
| אמריקה המרכזית (CFC) | זהב | — |
| ארצות הברית (RIAA) | 7× פלטינה | 7,000,000 |
| ברזיל (Pro-Música Brasil) | 5× יהלום | 800,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | 4× פלטינה | 2,400,000 |
| יוון (IFPI Greece) | זהב | 10,000 |
| מקסיקו (AMPROFON) | יהלום | 700,000 |
| מקסיקו (AMPROFON) | 2× פלטינה | 280,000 |
| ניו זילנד (Recorded Music NZ) | 5× פלטינה | 150,000 |
| שוודיה (GLF) | 2× פלטינה | 160,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 12,270,000 |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 14 במאי 2021 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | גפן רקורדס • יוניברסל |  |
| אוסטרליה | 17 במאי 2021 | רדיו להיטים עכשוויים | יוניברסל |  |
| ארצות הברית | 25 במאי 2021 | רדיו להיטים עכשוויים | גפן רקורדס • יוניברסל |  |
| איטליה | 28 במאי 2021 | רדיו להיטים עכשוויים | יוניברסל |  |
ראו גם

בילבורד הוט 100 (2021)
אמנון זעיר

| --- | --- |

אמנון זעיר
 לידה:  1 בינואר 1897 וינה, אוסטריה
 פטירה:  14 במרץ 1977 (בגיל 80) ישראל
 מדינה:  ישראל
 מקום מגורים:  גן שמואל
 כינויים נוספים:  רודי קליינר (שמו המקורי)
 ידוע בשל:  הקמת ירוחם
 השכלה:  בית ספר לקצינים
 מקצוע:  חקלאי
אמנון זעיר (נולד בשם רוּדי קלַיינֶר; 1 בינואר 1897 – 14 במרץ 1977) היה מנהל הקמת המעברה שממנה התפתחה העיירה ירוחם, וממקימי חיל השדה.
ביוגרפיה > קריירה צבאית

רודי קליינר נולד למשפחה מתבוללת בווינה בירת אוסטריה. במהלך מלחמת העולם הראשונה, ב-1916, התגייס לצבא האוסטרי לבית הספר לקצינים. בהמשך הועבר לחזית המזרחית שם נפל בשבי הרוסים. לאחר שנפצע במלחמה, נלקח לבית החולים ומשם נמלט. הוא נדד ברחבי רוסיה ועבד כפועל חקלאי. הוא התקדם בתפקידו והפך אחראי על חוות קוזקים. כשהחלה המהפכה הגדולה ברוסיה הצליח לברוח ועבר דרך הקווים לצבא האוסטרי והגיע אל ביתו שבווינה. לאחר מכן, גויס לחזית האיטלקית, ובסיום המלחמה יצא להכשרה חקלאית יחד עם צעירים יהודיים אחרים.
ביוגרפיה > פועלו בארץ

בשנת 1920 עלה לארץ ישראל עם חבריו היהודיים שעבדו איתו בחקלאות, ועבד בתל אביב. לאחר שקבוצת פועלים זו התפזרה, עבר לעבוד במושבה כנרת במשקו של המהנדס יוסף טריידל, מראשוני הגרמנים הציונים בארץ.
משם הגיע לגן שמואל כדי להגשים את חלום חייו, איכר בארץ ישראל. עוד בזמן שעבד בעמק, נכנס לענייני "ההגנה", והיה קשור לאליהו גולומב, יצחק שדה ואליהו כהן. עם עליית הנאצים לשלטון בגרמניה נשלח במשלחת יהודית לצ'כיה כדי לשכנע את יהודי צ'כיה לעלות לארץ ישראל ולהעביר אליה את הונם.
בשנת 1936 גויס למאמץ המלחמתי של היישוב היהודי והיה בין מארגני העלייה לחניתה, לג'וערה, ומונה למפקד הגליל. לאחר מכן הפך למפקד חיל השדה ופלוגות השדה באזור חדרה. בסוף המאורעות חזר לביתו בגן שמואל.

במהלך מלחמת העולם השנייה היה קצין קישור בין הסוכנות היהודית והמטה העליון של צבא בעלות הברית בקהיר. לאחר שירותו קיבל את אות ההצטיינות של האימפריה הבריטית, ה-OBM, אך קליינר סירב לקבלו מסיבות לא ידועות. בתחילת מלחמת העצמאות מונה קליינר לקונסול (כך כונו באירוניה נציגי האזורים המנותקים) ירושלים בתל אביב.
מתוקף תפקידו כמפקד צפון ים המלח היה אחראי על העברת התושבים היהודיים מצפון ים המלח לדרומו, והחל ב-9 ביולי 1948 החליף את גואל לויצקי כמפקד על הגנתו של מפעל האשלג בסדום.
קליינר מונה לאחד מאחד-עשר סגני האלופים שהיו אז בצה"ל.
בחבל לכיש מינתה אותו הסוכנות היהודית למומחה – היועץ המשפטי לענייני קרקע.
במרץ 1951 עזר להקים וליישב את המושבה "תל ירוחם", שהחלה כמעברת עולים, על "כביש הנפט" בדרך מבאר שבע ל"מעלה עקרבים". כשהוקם היישוב הוא נקרא "כפר ירוחם" ומנה כ-400 תושבים. בשנת 1959 הוכר היישוב כמועצה מקומית בשנת 1962 הפך שמו של היישוב לירוחם. התוכנית המקורית לעיר הייתה שתמנה כ-30,000 תושבים. בפועל מתגוררים בה, נכון לסוף שנת 2019 מעט מעל 10,000 תושבים, והיא אינה מוכרת כעיר.
לקראת סוף חייו התנדב קליינר במרכזי קליטה לעולי ברית המועצות. הוא נפטר בשנת 1977, והובא למנוחות בבית העלמין שבקיבוץ גן שמואל בו התגורר.
ספר זיכרונותיו

רודי קליינר (אמנון זעיר) 1897–1977, וינה – גן שמואל; הוקלט ונערך ע"י דליה אמוץ-ויסליב בביתו אשר בגן שמואל 1972, קיבוץ גן שמואל, תש"ם 1980
הערות שוליים

↑  השם קליינר בגרמנית פירושו "קטן, זעיר".
↑  ארכיון גן שמואל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007318655605171  ISNI: 0000 0000 3523 4270  LCCN: n96001523  VIAF: 23856423   WorldCat (עם VIAF): 23856423
קרחון פיטקוויץ'

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  71°23′00″S 168°52′00″E﻿ / ﻿71.38333333°S 168.86666667°E﻿ / -71.38333333; 168.86666667
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון פיטקוויץ'(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון פיטקוויץ'
 
קרחון פיטקוויץ' (באנגלית: Pitkevitch Glacier) הוא קרחון בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 37 קילומטרים.
גובהו של הקרחון 561 מטרים מעל פני הים
הקרחון זורם לכיוון צפון מהרי האדמירליות לאורך צידו המערבי של רכס דוברידג'.
הקרחון נשפך אל הים במפלי הקרח אנדרסון, מזרחית למצוק אטקינסון ובחלקו הוא מתמזג עם קרחון פנדלי.
היסטוריה > גילוי הקרחון

הקרחון מופה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרים על הקרקע ועל תצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1963–1960.
היסטוריה > מקור השם

שמו של הקרחון הוענק לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
הקרחון נקרא על שם סמל צוות לנרד מ. פיטקוויץ' (Leonard M. Pitkevitch) מחיל האוויר של ארצות הברית, שנספה בהתרסקות מטוס C-124 גלובמאסטר באזור זה בשנת 1958.
בנוגע ליהודים

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  מארק טוויין 
 שפת המקור:  אנגלית 
 סוגה:  עיון 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1899 
 סדרה
 ספר קודם:  Following the Equator 
 הספר הבא:  Is He Dead? 
 
"בנוגע ליהודים" (באנגלית: "Concerning the Jews") הוא חיבור קצר משנת 1899 מאת מארק טוויין, המתייחס באהדה ליהודים.
רקע

טוויין חי באוסטריה במהלך 1896, וסבר שהאימפריה ההבסבורגית השתמשה ביהודים כשעיר לעזאזל כדי לשמור על אחדות באימפריה שהיה בה שוני רב בין מדינות ואוכלוסיות.
ב-1898 פרסם טווין בעיתונות את המאמר "זמנים מעוררים באוסטריה" ("Stirring Times in Austria"). המאמר הוליד כמה מכתבי תגובה למערכת, ותגובה נוקבת אחת במיוחד של עורך דין יהודי אמריקאי ששאל את טוויין: "אמור לי, לפיכך, מנקודת המבט הקרה שלך, מה בראשך הסיבה. האם יהודי אמריקה יכולים לעשות משהו כדי לתקן את זה באמריקה או מחוצה לה? האם אי פעם זה ייגמר? האם יהודי יורשה לחיות ביושר, הגון ובשלווה כמו שאר האנושות? מה עלה בגורלו של שביל הזהב?".
בתגובה כתב טוויין את החיבור "בנוגע ליהודים" – "Concerning the Jews", שפורסם בכתב העת הארפרז ב-1899.
תוכן > עמדתו על היהודים

מלבד משפט אחד שנוי במחלוקת, המאמר אוהד ומאדיר את היהודים. המשפט השנוי במחלוקת כולל את האמירה שהיהודים לא עשו את חלקם במונחים של לחימה בכוחות המזוינים של אמריקה: "הוא (היהודי) קצין מקובל ונאמן וכשיר בשירות המדינה, אבל נוטה לחוסר פטריוטיות כאשר עומד ליד הדגל בתור חייל פשוט – כמו "הקווייקר הנוצרי".
עם זאת, כאשר נתוני מחלקת המלחמה של ארצות הברית חשפו כי אמריקאים יהודים למעשה מיוצגים בצבא האומה באחוז גדול יותר מחלקם באוכלוסייה, חזר בו טויין מהדברים ופרסם התנצלות.
מעבר לסוגיית הנאמנות של החייל היהודי, החיבור אוהד ביותר את היהודים. ככלל, טווין התנגד לאנטישמיות, ביקר בארץ ישראל, ואף כתב על ביקורו ספר אוהד למדי בשם מסע תענוגות לארץ הקודש. למעשה, החיבור "בנוגע ליהודים" כולל, מעבר לאמירה בנוגע לחוסר הנאמנות של החייל היהודי, תיאור חיובי ביותר וכמעט מעריץ, של העם היהודי, בכל הנוגע להישרדותו:
היהודים עשו מאבק מופלא בעולם הזה, בכל הדורות; ועשו זאת כשידיהם קשורות מאחורי הגב. הם רשאים להתהדר בכך וללא צורך בהתנצלות. המצרים, הבבלים והפרסים, מילאו את הפלנטה בקול ובהדר, ואז דעכו ונעלמו; היוונים והרומים הלכו אחריהם, עשו רעש עצום, ואז נעלמו; עמים אחרים קמו והחזיקו את הלפיד שלהם גבוה במשך זמן מה, אבל הוא נשרף, והם יושבים בדמדומים עכשיו, או נעלמו. היהודי ראה את כולם, ניצח את כולם, ונותר כפי שהיה תמיד, ללא הזדקנות, ללא חולשות של גיל, ללא היחלשות של חלקי הגוף, ללא האטה באנרגיות שלו, וללא הקהיית מוחו הערני והמפולפל. כל הדברים יגעים מלבד היהודי; כל שאר הכוחות חולפים, אבל הוא נשאר. מהו סוד האלמוות שלו?
תוכן > מבנה המאמר

המאמר מוגש כמענה למכתב התגובה שאותו קיבל על המאמר הקודם.
טוויין מפרט שש נקודות שעליהן מדבר מכתב התגובה, ומגיב על כל אחת מהן.
שש הנקודות הן:
היהודי הוא אזרח המתנהג למופת.
האם בורות וקנאות יכולים לבדם להסביר את היחס הלא צודק כלפיו?
האם יהודים יכולים לעשות משהו כדי לשפר את המצב?
ליהודים אין מפלגה פוליטית; הם לא משתתפים כקבוצה בבחירות. ולמרות זאת השפעתם רבה.
האם הרדיפה תגיע אי פעם לסיומה?
מה עלה בגורלו של כלל הזהב?
לדוגמה, בסוגיה הראשונה -  "היהודי הוא אזרח המתנהג למופת"  (The Jew is a well-behaved citizen), כותב טוויין את הדברים הבאים :
"היהודי אינו מפריע לשלום אף מדינה. אפילו אויביו יודו בכך. הוא לא חוצפן, הוא לא סוטה, הוא לא רועש, הוא לא קטלן ולא מתפרע, הוא לא מתקוטט. בסטטיסטיקה של הפשע נוכחותו נדירה באופן בולט - בכל המדינות. ובענייני רצח ופשעי אלימות אחרים אין לו רק מה לעשות: הוא זר לתליין. בגלגול היומי הארוך של בית המשפט למשטרה של "תקיפות" ו"שיכורים והפרות סדר" שמו מופיע לעיתים רחוקות"...
ובהמשך :
..."כשהוא מספיק טוב, הוא עובד; כשהוא חסר יכולת, אנשיו שלו דואגים לו. ולא בצורה דלה וקמצנית, אלא בחסד נאה וגדול. הגזע שלו זכאי להיקרא הנדיב ביותר מכל גזעי האדם. קבצן (עני) יהודי אינו בלתי אפשרי, אולי; דבר כזה אולי קיים, אבל יש מעט אנשים שיכולים לומר שהם ראו את המחזה הזה. היהודי מבוים בצורות רבות שאינן משלימות, אבל, עד כמה שידוע לי, אף כותב מחזות לא עשה לו את העוול לביים את היהודי כקבצן. בכל פעם שליהודי יש צורך אמיתי להתחנן, אנשיו מצילים אותו מהצורך לעשות זאת. מוסדות הצדקה של היהודים נתמכים בכסף יהודי, ובשפע. היהודים לא עושים רעש מזה; זה נעשה בשקט; הם לא מנדנדים ומציקים ומציקים לנו בשביל תרומות; הם נותנים לנו שלום, ונותנים לנו דוגמה"...
וכן הלאה.
קבלה

החוקר הישראלי בנט קרביץ קובע כי באותה מידה אפשר לשנוא יהודים מהסיבות שטוויין נותן להערצתם. למעשה, חיבורו של טוויין צוטט על ידי אוהדי הנאצים בשנות ה-30. קרביץ מסכם, "ההיגיון הפגום של המאמר "לגבי היהודים" וכל הפילושמיות (הערצת יהודים) מוביל לאותן אמונות אנטישמיות שהאחרון מבקש לנטרל".
ראו גם

פילושמיות
הערות שוליים

↑  page 2 of the facsimile of the 1934 reprint
↑  במקור:
"Tell me, therefore, from your vantage-point of cold view, what in your mind is the cause. Can American Jews do anything to correct it either in America or abroad? Will it ever come to an end? Will a Jew be permitted to live honestly, decently, and peaceably like the rest of mankind? What has become of the golden rule?"
↑  במקור:
"He is a frequent and faithful and capable officer in the civil service, but he is charged with an unpatriotic disinclination to stand by the flag as a soldier – like the Christian Quaker."
↑  Tom Tugend, "Little known museum tells story of Jews in the American military," Jewish Telegraphic Agency (JTA), March 17, 2008., from Internet Archive
↑  המקור:
He has made a marvellous fight in this world, in all the ages; and has done it with his hands tied behind him. He could be vain of himself, and be excused for it.
The Egyptian, the Babylonian, and the Persian rose, filled the planet with sound and splendor, then faded to dream-stuff and passed away; the Greek and the Roman followed, and made a vast noise, and they are gone; other peoples have sprung up and held their torch high for a time, but it burned out, and they sit in twilight now, or have vanished. The Jew saw them all, beat them all, and is now what he always was, exhibiting no decadence, no infirmities of age, no weakening of his parts, no slowing of his energies, no dulling of his alert and aggressive mind. All things are mortal but the Jew; all other forces pass, but he remains. What is the secret of his immortality?
↑  Modern History Sourcebook: Mark Twain: "Concerning The Jews", Harper's Magazine, September 1899.
↑  Kravitz, Bennett (2002). "Philo-Semitism as Anti-Semitism in Mark Twain's "Concerning the Jews"". Studies in Popular Culture. 25 (2): 1–12. ISSN 0888-5753. JSTOR 41970387.
גילה

ערך זה עוסק בשכונה בירושלים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מידע
 עיר:  ירושלים
 תאריך ייסוד:  1971
 אוכלוסייה:  32,290 (2017)
 קואורדינטות:  31°43′53″N 35°11′11″E﻿ / ﻿31.73139°N 35.18639°E﻿ / 31.73139; 35.18639
 שכונות נוספות בירושלים
  (למפת ירושלים מוגדלת) גילה(למפת ירושלים רגילה) גילה(למפת הרי ירושלים רגילה) גילה(למפת הרי ירושלים מוגדלת) גילה
 
גִּלֹה היא שכונה בדרום ירושלים, שנוסדה ב-1971 כאחת משכונות הטבעת לאחר מלחמת ששת הימים. היא השכונה הגבוהה ביותר בירושלים מבחינה טופוגרפית – 857 מטרים מעל פני הים. לפי החוק הישראלי גילה נכללת בתחומי מדינת ישראל, אך בקהילה הבינלאומית מקובל לראות בה התנחלות עקב מקומה מעבר לקו הירוק. בשכונה התגוררו בסוף 2017 כ-32,290 תושבים.
שם השכונה

גילה קרויה על שם עיר מקראית בשם זה, שזוהתה בעבר עם העיירה בית ג'אלא הנמצאת מזרחית לשכונה, אך זיהוי זה הופרך ואינו מקובל כיום. ייתכן ששמה של בית ג'אלא משמר את שמה של עיר מקראית אחרת, גלים, אך אין ודאות בדבר. הוצע גם לזהות את האתר בשכונת גילה עם בעל פרצים – מקום ליד עמק רפאים וירושלים, עליו מסופר ששם הכה דוד את הפלשתים; גם זיהוי זה מוטל בספק.
היסטוריה > ממצאים ארכאולוגיים מהעת העתיקה

באתר שבשכונת גילה נחשפו יישוב ו'מגדל'(?) מתקופת הברזל 1, ומגדל שמירה מתקופת הברזל 2ג-ד. מבנהו של האתר, מיקומו ומבנה האבן (ה'מגדל') שנתקיים בו בתקופת הברזל 1 מעלים כמה תמיהות, וקיימת אפשרות כי למיקום האתר ולמבנהו היה גם היבט פולחני. יש המזהים כאן קולומבריום לגידול יונים, אשר עשויות לשמש כקורבנות בפולחן.
האזור המשיך להיות מיושב לאחר תקופת המקרא בזכות מספר מעיינות המצויים כאן, ביניהם עין יעל ועין לבן. בתקופה הרומית התיישבה בסביבה משפחה חשובה, שאת שרידי חורבות ביתה ניתן לראות באתר עין יעל השוכן למרגלות השכונה.
היסטוריה > העת החדשה

לאורך התקופה העות'מאנית המקום היה מיושב במשפחות ערביות מהסביבה, וכפרים ערביים כבית ג'אלא, אל-מאלחה ובית צפאפא הקיפו אותו.
במלחמת ששת הימים, ביוני 1967, נכבש האזור וסופח לירושלים. במסגרת תוכנית שכונות הטבעת שנבנו סביב לעיר לאחר המלחמה, הוקמה במקום ב-1971 שכונת גילה.
אוכלוסיית גילה גדלה במהלך שנות ה-80 מאחר שעולים שהגיעו למרכז הקליטה בשכונה זו התיישבו בשכונה. בתחילת שנות ה-90, עקב תנופת פיתוח ביישוב אפרת שבגוש עציון, קטנה קצת האוכלוסייה לכ-30,000 נפש. לימים, האוכלוסייה המשיכה להתפתח עד שבסוף שנות ה-90 האוכלוסייה מנתה כ-39 אלף איש. במהלך שנות ה-90 הוקם בשכונה הקיבוץ העירוני בית ישראל המפעיל את מכינה קדם-צבאית בית ישראל ומספר כפרי סטודנטים (בשיתוף עם תנועת הבוגרים של תנועת הבוגרים של בני עקיבא).
היסטוריה > במאה ה-21

במהלך האינתיפאדה השנייה, הפכה שכונת גילה יעד לטרור פלסטיני – ירי ישיר של מקלעים מצד מחבלים מהעיירות הפלסטיניות הסמוכות, בית ג'אלא ואל-ח'דר, על השכונה. לאורך שנת 2000 היו כ-100 אירועי ירי כאלה. אף תושב לא נהרג בתקיפות אלו, אך כמה אנשים נפצעו, חלקם באורח קשה, וכן נגרם נזק לרכוש. כדי להגן על השכונה נבנתה לאורך קטע של רחוב המרגלית חומת בטון להגנה מפני ירי מנשק קל.
בעקבות התקפות אלו, ולאחר השלמת הבנייה בשכונת הר חומה (חומת שמואל) שממזרח, הידלדלה אוכלוסיית השכונה לכדי 32 אלף איש. חומת הבטון ברחוב המרגלית פורקה ב-2010 הודות לשקט הביטחוני שהשתרר מאז 2001.
תוכנית שאושרה ב-2009 להרחבת השכונה עוררה התנגדות מצד ארצות הברית. נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, ציין כי הבנייה בגילה "מסבכת את מאמצי הממשל להתניע מחדש את שיחות השלום". בתגובת ישראל הדגישו נשיא המדינה שמעון פרס, ראש הממשלה בנימין נתניהו, שר החוץ אביגדור ליברמן ויושבת ראש האופוזיציה ציפי לבני את העמדה הישראלית לפיה גילה היא חלק בלתי נפרד מירושלים.
גאוגרפיה

גילה ממוקמת על הרכס הדרומי של ירושלים וחולשת על דרום העיר. גובה הרכס הוא כ־850 מטר מעל פני הים, מה שהופך את גילה לשכונה הגבוהה ביותר בירושלים. מדרום לגילה נמצאות בית ג'אלא ובית לחם. ממזרח לגילה נמצאת שכונת חומת שמואל (הנקראת גם הר חומה), תלפיות וכן מתחיל אזור ספר המדבר. ביום בו הראות טובה, ניתן לראות את קצה ים המלח.
השכונות הצמודות לגילה הן השכונות הנמצאות בנחל רפאים (נחל אכזב): מלחה, בית צפאפא, שרפאת וקטמון (גונן). מדרום-מערב לגילה חולש הר גילה כשבעמק ביניהם נמצאים תוואי נחל גילה וכן מספר מעיינות.
השכונה משתרעת על שטח גדול למדי לעומת שכונות המגורים הוותיקות בירושלים, והמבנה שלה נראה מוזר בעיני תושבי ירושלים שמלפני הרחבתה אחרי מלחמת ששת הימים; הללו הורגלו לשכונות קטנות ואינטימיות. המבנה הטופוגרפי של השכונה אילץ תכנון של "בניה פרוסה", ומכאן פיזור האוכלוסייה על פני כל השכונה. השכונה תוכננה על בסיס חמישה מתחמי משנה, כשבכל אחד מהם כ־1,500 יחידות דיור, וכל אחד מהווה למעשה יחידה תפקודית שבמרכזה מוסדות ציבור כמו בתי ספר, גני ילדים, שטחי משחק, מוסדות דת וכו'. תכנון השכונה שם דגש על מרחבים גדולים בין יחידות הבינוי השונות, כדי לתרום לשיפור איכות החיים של תושבי השכונה וליצור שטחי נוי וגן למכביר. כמו כן בולט מספר רב של סגנונות בנייה המנסים להשתלב במבנה הטופוגרפי ולתת לשכונה צביון מיוחד.
שכונת גילה מחולקת לכמה תת־שכונות: גילה א', גילה ב', גילה ג', גילה ד' וגילה ה'. בגילה א' וגילה ה' נמצאים אזורי "משהב" בהם מתגוררת אוכלוסייה דתית. בשכונה גינות רבות ושני פארקים מרכזיים. פארק גילה הממוקם בקצה המרוחק של השכונה באזור גילה ה', ופארק זיידנברג במרכז, במקביל לרחוב הגננת, הראשי. בגילה ישנם מספר מרכזים מסחריים ואף קניון שכונתי בן שתי קומות (קניון "אפ־טאון" גילה).
גילה שכונה גדולה והטרוגנית מאוד לפי רמות ההכנסה של תושביה; מחירי הנדל"ן בשכונה נמוכים במקצת מהממוצע בשכונות מרכז העיר ירושלים. שני הפארקים בשכונה: פארק גילה בקצה גילה ה', המשמש כאתר מחנאות בשכונה, ופארק זיידנברג בצמוד לרחוב הגננת. אלה, לצד גינות רבות הפזורות בין המבנים השונים ומשמשות כריאות ירוקות בשכונה. בגילה פועל מינהל קהילתי אחד. המינהל מוציא גם עיתון בשם "גילון".
במרכז השכונה ממוקם מרכז טבע ח'רבת ארזה.
ארכיטקטורה

האדריכלים שתכננו את שכונות הטבעת ובכללן גילה, חששו שבשל בניית שכונות ענק באזורים המרוחקים ממרכז העיר, יאבדו השכונות את זהותן הירושלמית. על כן דאגו לשוות לארכיטקטורה המקומית מאפיינים מסורתיים של בנייה ירושלמית. כך למשל הוקמו בשכונה צברי בניינים המקושרים זה לזה, ואשר כוללים חצרות פנימיות, בדומה לבתים בעיר העתיקה. כמו כן, הבתים שבחצר חוברו זה לזה בצורה דומה לחומת העיר העתיקה. הבנייה בשכונה משתמשת במאפיינים נוספים של בנייה מקומית, כגון פתחי חלונות קמורים, קשתות, אבן ירושלמית, ועוד.
דת

בגילה מצויים כ-44 בתי כנסת ושלושה מקוואות המספקים את צורכי האוכלוסייה הדתית של השכונה. לגילה שני רבנים, הרב האשכנזי הרב אליהו שלזינגר והרב הספרדי הרב משה בן אבו. כמו כן, בשכונה פועל בית חב"ד המופעל על ידי הרב הירש פרבר – שליח חב"ד לשכונה. וכן קהילת חב"ד בהנהגת הרב שאול סילם.
חינוך

בגילה יש כעשרה בתי ספר וגני ילדים רבים. בתי הספר היסודיים הם תל"י, גילה א', גילה מאוחד ואריאל (גילה ג' לשעבר), ממ"ד ׳בית-ישראל׳, בית הספר התורני מדעי ממ"ד ב', בית ספר יסודי לבנות 'בית חיה מושקא', בית הספר העל-יסודי המרכזי בגילה, אשר מרכז כמעט את כל התלמידים בגילה, הוא מקיף גילה. בנוסף הוקם בית ספר על-יסודי דתי הקרוי "ארץ הצבי" במקום בית הספר הרא"ה שנסגר. קיימים גם תלמודי תורה בית ספר תורני לבנות יד אשר, תלמוד תורה חב"ד גילה נער ישראל.
בנוסף, החל משנת 2008 החלה לפעול בשכונה עמותת "בקהילה", הפועל בבתי הספר: אריאל, גילה א', ממלכתי דתי, וכן בבית הספר "מקיף גילה". העמותה מפעילה מרכזי למידה אחרי הצהריים, חונכויות אישיות לילדי השכונה, ופרויקטים המקדמים את השכונה.
בגילה א' פועלת המכינה הקדם-צבאית בית ישראל, מכינה קדם צבאית מעורבת לדתיים וחילוניים (כ-65 חניכים בשנה) שמגיעים לשנת לימודים ופעילות חברתית בשכונה. המכינה קשורה באופן אירכוני לקיבוץ העירוני הנושא את אותו השם. אחד הפרויקטים הבולטים של קהילת בית ישראל (ביחד עם מנח"י) הוא "חוות דעת" – מרכז לחדשנות חינוכית הממוקם בחירבת ארזה. בחווה מופעלות תוכניות ללימודי חוץ, בדגש על תוכניות לבתי הספר היסודיים בגילה.
בשכונה מתקיימת משנת 2003 פעילות רצופה של עמותת "שכן טוב". העמותה פועלת עם המנהל הקהילתי בגילה ופועלת בנושאי תרבות בשכונה בנוסף לחלוקת מזון למשפחות מעוטות יכולת בשכונה.
בשכונה פועלות תנועות נוער אחדות: הצופים, הנוער העובד והלומד, נוע"ם, אריאל ובני עקיבא. בשכונה מופעלים גם מועדוני נוער באמצעות תנועת הנוער הארצית של חסידות חב"ד – צבאות השם באה"ק.
בשכונה ממוקמת אוניברסיטת ארץ הקודש – מוסד נוצרי שלא מוכר על ידי המועצה להשכלה גבוהה.