אלוהויות במצרים העתיקה
הערות שוליים

1 2  Allen 2014, p. 523.
↑  Wilkinson 2003, p. 72.
1 2 3  Allen 1999, pp. 44–54, 59.
1 2 3  Leitz 2004, pp. 393–394.
↑  Hornung 1982, p. 42.
1 2  Dunand & Zivie-Coche 2004, pp. 8–11.
1 2  Wilkinson 2003, pp. 26–28.
↑  Baines 2001, p. 216.
↑  Hornung 1982, p. 62.
↑  Baines 2001, pp. 76–79.
↑  Assmann 2001, pp. 7–8, 83
↑  Dunand & Zivie-Coche 2004, pp. 11–12.
↑  Wilkinson 1999, pp. 225–226.
1 2 3  Wilkinson 2003, pp. 12–15.
↑  Gundlach 2001, p. 363.
1 2 3  Traunecker 2001a, pp. 25–26.
↑  Hart 2005, p. 143.
↑  Silverman 1991, pp. 10–13.
↑  David 2002, p. 57.
↑  David 2002, p. 50.
↑  Wilkinson 1999, pp. 264–265.
↑  Traunecker 2001a, p. 29.
↑  Wilkinson 2003, pp. 92, 146.
↑  Hornung 1982, p. 74.
↑  Wilkinson 2003, p. 74.
↑  Wildung 1977, pp. 1–3, 31
↑  Wildung 1977, pp. 31, 83.
↑  Baines 1991, pp. 158–159.
↑  Silverman 1991, p. 58.
↑  Kuckertz & Lohwasser 2019, pp. 26–27.
↑  Tazawa 2009, p. 169.
↑  Frankfurter 2004, p. 160.
↑  Englund 1989a, pp. 9–10.
↑  Tobin 1989, p. 18.
1 2  Englund 1989a, pp. 19–20, 26–27.
↑  Allen 2014, pp. 54–55.
↑  Dunand & Zivie-Coche 2004, p. 26.
↑  Hart 2005, pp. 91, 147.
↑  Hart 2005, pp. 85–86.
↑  David 2002, pp. 58, 227.
1 2  Tobin 1989, pp. 197–200.
1 2  Traunecker 2001a, pp. 85–86.
↑  Hornung 1982, pp. 77–79.
↑  Assmann 2001, p. 63.
↑  David 2002, pp. 57–58.
↑  Hornung 1982, pp. 98–99, 166–169.
↑  Wilkinson 2003, p. 39.
1 2  Meeks 2001, p. 375.
↑  Lucarelli 2010, pp. 2–5.
1 2  Frandsen 2011, pp. 59–62.
↑  Roccati 2011, pp. 93–96.
↑  Ritner 2011, pp. 3–5.
↑  Assmann 2001, p. 68.
↑  Hornung 1982, pp. 207–209.
↑  Assmann 2001, pp. 57–64.
↑  Pinch 2002, pp. 57, 68, 84, 86.
1 2  Traunecker 2001a, pp. 10–12.
↑  Meeks & Favard-Meeks 1996, pp. 63, 70–72, 80.
↑  Wilkinson 2003, p. 31.
↑  Meeks & Favard-Meeks 1996, pp. 101–102, 107.
↑  Graves-Brown 2010, pp. 161, 169.
1 2  Assmann 2001, p. 112.
↑  Tobin 1989, pp. 38–40.
↑  David 2002, pp. 81–83.
↑  Lesko 1991, pp. 91–96.
↑  Lesko 1991, pp. 104–106.
↑  Tobin 1989, pp. 58–59.
↑  Pinch 2002, pp. 76, 85.
↑  Meeks & Favard-Meeks 1996, pp. 16–17, 19–22.
↑  Meeks & Favard-Meeks 1996, pp. 21–22, 78–80.
1 2  Hornung 1982, pp. 152–162.
↑  Dunand & Zivie-Coche 2004, pp. 66–70.
1 2  Hornung 1982, pp. 166–169.
↑  Meeks & Favard-Meeks 1996, pp. 81–82, 87–90.
↑  Hornung 1982, pp. 178–182.
1 2  Assmann 2001, pp. 17–19, 43–47.
↑  Silverman 1991, pp. 38–41.
↑  David 2002, pp. 154–155.
1 2  Hornung 1982, pp. 66–68, 72.
↑  Graindorge 2001, pp. 305–307.
↑  Wilkinson 2003, p. 210.
↑  Meeks & Favard-Meeks 1996, pp. 97–100.
↑  Hornung 1982, pp. 90–91.
↑  Budde 2011, pp. 6–7.
↑  Wilkinson 2003, p. 228.
↑  Hornung 1982, p. 86.
1 2 3  Hornung 1982, p. 171.
↑  Baines 2011, p. 52.
↑  Graves-Brown 2010, pp. 129–130.
1 2  Graves-Brown 2010, p. 164.
↑  Wilkinson 2003, pp. 150, 156.
↑  Troy 1986, pp. 20, 25.
↑  Graves-Brown 2010, p. 105.
1 2  Troy 1986, pp. 53–54.
↑  Pinch 2002, pp. 138–139.
↑  Graves-Brown 2010, pp. 36–37, 131.
↑  Graves-Brown 2010, pp. 169–170.
↑  Pinch 2002, p. 130.
↑  Graves-Brown 2010, pp. 99–100, 103.
↑  Meeks & Favard-Meeks 1996, pp. 68–69.
↑  Assmann 2001, pp. 101, 134.
↑  Lorton 1999, p. 123.
↑  Wilkinson 2003, p. 75.
↑  Traunecker 2001a, pp. 57–59.
↑  Dunand & Zivie-Coche 2004, pp. 29–31.
↑  Meeks & Favard-Meeks 1996, p. 184.
↑  Pinch 2002, pp. 137, 146.
1 2 3 4  Wilkinson 2003, pp. 74–79, 83–85.
↑  Wilkinson 2003, pp. 18, 74–75, 160.
↑  Englund 1989b, pp. 77–79, 81.
↑  Assmann 2001, pp. 238–239.
↑  David 2002, p. 247.
↑  Baines 1991, p. 188.
1 2  Meeks & Favard-Meeks 1996, pp. 34–36.
↑  Wilkinson 2003, p. 67.
↑  Lesko 1999, p. 84.
↑  Wilkinson 2003, pp. 92–93, 146.
↑  Traunecker 2001b, pp. 221–222.
↑  Hornung 1982, p. 126.
↑  Meeks & Favard-Meeks 1996, pp. 53–54.
↑  Traunecker 2001a, pp. 20–23, 33–34.
↑  Allen 2001, pp. 161–162.
↑  Luft 2001, p. 140.
↑  Traunecker 2001a, p. 33.
↑  Wilkinson 2003, p. 99.
↑  Hornung 1982, p. 93.
↑  Pinch 2002, pp. 111, 128.
↑  Meeks & Favard-Meeks 1996, pp. 69–71.
↑  Pinch 2002, p. 66.
↑  Hornung 1982, pp. 73–74.
↑  Hart 2005, p. 75.
↑  Frankfurter 1998, pp. 102, 145, 152.
↑  Pinch 2002, p. 143.
↑  Dunand & Zivie-Coche 2004, p. 27.
1 2  Wilkinson 2003, pp. 33–35.
1 2  Hornung 1982, pp. 92, 96–97.
↑  Wilkinson 2003, pp. 119, 172, 187, 203.
↑  Teeter 2011, pp. 182–186.
↑  Baines 2011, p. 62.
↑  Montserrat 2000, pp. 36–38.
↑  Baines 2011, pp. 64–65.
↑  Baines 2011, pp. 53–54, 63.
1 2  Dunand & Zivie-Coche 2004, pp. 17–20.
↑  Wilkinson 2003, pp. 35–38.
↑  Hornung 1982, pp. 24–25.
↑  Wilkinson 2003, pp. 32, 36.
↑  Hornung 1982, pp. 56–59, 234–235.
↑  Hornung 1982, pp. 235–237, 252.
↑  Tobin 1989, pp. 156–158.
↑  Assmann 2001, pp. 198–201, 237–243.
↑  Hornung 1982, p. 113.
↑  Meeks & Favard-Meeks 1996, pp. 55–59.
1 2  Hornung 1982, pp. 110–117.
↑  Hart 2005, p. 25.
↑  Hornung 1982, pp. 117–121.
↑  Bonhême 2001, pp. 401–405.
↑  Griffiths 2001, pp. 188–190.
1 2  Hornung 1982, pp. 118–122.
↑  Wilkinson 2003, p. 27.
↑  Traunecker 2001a, pp. 50–51.
1 2 3  Traunecker 2001a, pp. 46, 54.
↑  Wilkinson 2003, pp. 170, 176, 183, 200.
↑  Pinch 2002, pp. 115, 198–200.
↑  Frankfurter 1998, p. 3.
↑  Meeks & Favard-Meeks 1996, p. 60.
↑  Traunecker 2001a, p. 45.
↑  Robins 2001, pp. 291–293.
↑  Pinch 2002, p. 136.
↑  Traunecker 2001a, pp. 48–50.
↑  Hornung 1982, p. 107.
↑  Wilkinson 2003, pp. 169, 236, 241.
↑  Wilkinson 1999, pp. 251–252.
↑  Silverman 1991, p. 22.
↑  Wilkinson 1999, pp. 168–170.
↑  Lorton 1999, pp. 128–129.
↑  Pinch 2002, pp. 85–87, 156–157.
↑  Wilkinson 2003, pp. 60–63, 75.
↑  Troy 1986, pp. 141–143.
↑  Teeter 2011, p. 51.
↑  Wildung 1977, pp. 1–3.
↑  Morenz 1973, pp. 40–41.
↑  Teeter 2011, pp. 28–30, 41–53.
↑  Meeks & Favard-Meeks 1996, pp. 123–125.
↑  Assmann 2001, pp. 4–5.
↑  Frandsen 1989, pp. 96, 100–105.
↑  Wilkinson 2003, p. 42.
↑  Dunand & Zivie-Coche 2004, pp. 21–23.
↑  Teeter 2011, pp. 39–45.
↑  Traunecker 2001a, p. 30.
↑  Meeks & Favard-Meeks 1996, pp. 125–126, 129.
↑  Teeter 2011, p. 101.
↑  Tobin 1989, p. 54.
↑  Kozloff 2001, pp. 242–243.
↑  Teeter 2011, pp. 39–43.
↑  Assmann 2001, pp. 27–30, 51–52.
↑  Wilkinson 2003, pp. 42, 162, 223–224.
↑  Dunand & Zivie-Coche 2004, pp. 111.
↑  Dunand & Zivie-Coche 2004, pp. 116–118.
↑  Lorton 1999, p. 145.
↑  Teeter 2011, pp. 77–83.
1 2  Thompson 2001, pp. 326–332.
↑  Morenz 1973, pp. 49–52, 57.
↑  Hornung 1982, p. 155.
↑  Hart 2005, pp. 92, 136, 146.
↑  Morenz 1973, pp. 60–67, 72.
↑  Tobin 1989, pp. 180–183, 190.
↑  Baines 1991, pp. 163–164.
↑  Traunecker 2001a, pp. 33, 98.
↑  Dunand & Zivie-Coche 2004, pp. 138–139.
↑  Ockinga 2001, pp. 44–46.
↑  Frankfurter 1998, pp. 116–119.
↑  Baines 1991, pp. 163–164, 186–187.
↑  Enmarch 2008, pp. 1–3.
↑  Assmann 2001, p. 242.
↑  "papyrus - British Museum". www.britishmuseum.org. Retrieved 2024-04-07.
↑  Sternberg 2004, pp. 455–456.
↑  Baines 1991, pp. 126–127.
↑  Teeter 2011, p. 76.
↑  Dunand & Zivie-Coche 2004, pp. 90–91.
↑  Hornung 1982, pp. 203–206, 214.
1 2  Dunand & Zivie-Coche 2004, pp. 95–96.
↑  Frankfurter 1998, p. 42.
↑  Tobin 1989, pp. 28–30.
↑  Teeter 2011, pp. 58–63.
1 2  Baines 1991, pp. 165–172.
↑  Frankfurter 1998, pp. 119, 175.
↑  Andrews 2001, p. 81.
↑  Ritner 2001, pp. 321–326.
↑  David 2002, pp. 270–272, 283–286.
↑  Wilkinson 2003, p. 33.
↑  Baines 1991, pp. 173–179.
↑  Luiselli 2008, pp. 1–4.
↑  Baines 1991, pp. 180–184.
↑  Teeter 2011, pp. 78–90, 102–103.
↑  David 2002, pp. 312–315.
1 2  Morenz 1973, pp. 235–239.
↑  Traunecker 2001a, pp. 108–110.
↑  Morenz 1973, pp. 241–243.
↑  Yellin 2012, pp. 126–129.
↑  Morkot 2012, p. 124.
↑  Wilkinson 2003, p. 186.
↑  Mills 2001, p. 500.
↑  Borgeaud 2004, pp. 392–393.
1 2 3  Frankfurter 2004, pp. 160–163.
↑  Naerebout 2007, pp. 545–547.
↑  Versluys 2007, pp. 3–6.
↑  Dunand & Zivie-Coche 2004, pp. 218–221.
↑  Struck 2004, pp. 650–652.
↑  Wilkinson 2003, p. 143.
↑  Sfameni Gasparro 2007, p. 41.
↑  Kadish 2001, pp. 507–509.
1 2  Kockelmann 2012, pp. 6–8.
↑  Naguib 2008, pp. 2–5.
↑  Melton 2009, pp. 841, 847, 851, 855.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533658605171  BnF: cb119345642 (data)  LCCN: sh85055619  LNB: 000214799  NKC: ph855101 
נערמר, שליט קדם-שושלתי, מלווה בגברים הנושאים דגלי אלים מקומיים שונים.
פסל של אל הבבון חצ-ור (אנ'), שעליו רשום שמו של המלך נערמר.
פסלון תאורת. בין 1292 ל-1190 לפני הספירה, הממלכה החדשה. המוזיאון המצרי, טורינו.
אלת השמים נות בולעת את השמש, שעוברת בגופה בלילה כדי להיוולד מחדש עם עלות השחר.
אלוהויות המדמות את מחוזות מצרים.
העתק מדויק של איור מהפפירוס של אני, המתארת את סכר-אוסיריס (Seker-Osiris) עומדת במקדש.
נונת ונו מדיר אל-מדינה.
האלים פתח וסח'מת מאגפים את המלך, אשר לוקח את תפקיד ילדם, נפרתם (Nefertem).
אמון-רע-קמוטף, צורה של אמון עם מאפייני השמש של רע וכוחות ההולדה הקשורים למין. הדסקה הסולארית שעל כיסוי ראשו נלקח מרע, ואיבר המין הזכרי הזקוף שלו מגיע מהאיקונוגרפיה של מין.
האל בס עם התכונות של אלוהויות רבות אחרות. תמונות כמו זו מייצגות נוכחות של כוחות אלוהיים רבים בתוך ישות אחת.
פסל מהתקופה המאוחרת (664 - 332 לפנה"ס) מציג ארבע צורות של חתחור: כפרה עם דיסקת שמש בין קרניה (מעל המרכז); כאדם עם כיסוי ראש בצורת סיסטרום (משמאל); כגוף אדם וראש לביאה (מימין); וכאוראוס עם ראש אישה (למטה במרכז).
הורוס מציע חיים לפרעה רעמסס השני. אבן גיר מצוירת. בערך 1275 לפני הספירה. השושלת התשע-עשרה. מהמקדש הקטן שבנה רעמסס השני באבידוס. מוזיאון הלובר, פריז, צרפת.
רעמסס השלישי מציג מנחות לאמון.
רעמסס השני (שני מימין) עם האלים פתאח, אמון ורע במתחם המקדש הגדול באבו סימבל.
קמע של האל שד (Shed (deity))
הונפר (Hunefer) כורע ברך בהערצה לפני קבוצת אלוהויות.
אסטלה של הורוס על התנינים (אנ'), המראה את האלוהות מנצחת על הסכנה. מהממלכה החדשה ועד לתקופת הרומאים, המצרים שתו מים שנשפכו על אסטלות כאלה, כדי לבלוע את כוחו המרפא של הורוס.
אישה סוגדת לרע-חורכתי (Ra-Horakhty), המברכת אותה בקרני אור.
יופיטר-עמון (Jupiter-Ammon), שילוב של אמון (Amun) והאל הרומי יופיטר.