stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מאיה רודולף

| --- | --- |

 לידה:  27 ביולי 1972 (בת 52) גיינסוויל, פלורידה, ארצות הברית 
 שם לידה:  Maya Khabira Rudolph 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1996 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז  בית ספר קרוסרודס 
 בן או בת זוג:  פול תומאס אנדרסון (2001–?) 
 צאצאים:  פרל אנדרסון 
 מספר צאצאים:  4 
 פרסים והוקרה:  פרס אמי לשחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרה קומית (2020)  פרס אמי לבידור בפריים טיים למדבב הטוב ביותר (2020) 
 פרופיל ב-IMDb
 
מאיה קבירה רודולף (באנגלית: Maya Khabira Rudolph; נולדה ב-27 ביולי 1972) היא שחקנית, מדבבת, קומיקאית וזמרת אמריקאית ממוצא יהודי. התפרסמה בשל היותה חברת צוות בסדרת המערכונים "סאטרדיי נייט לייב" (2000–2007), בשל תפקידה בתור אווה אלכסנדר בסדרה "ערים כל הלילה" (2011–2012) ברשת NBC ובזכות תפקידה בתור השופטת ג'ן בסדרה "המקום הטוב" (2018–2020); תפקיד אשר הקנה לה שלוש מועמדויות לפרס אמי לשחקנית אורחת בסדרה קומית. בקולנוע, נודעת בשל השתתפותה בסרטים "המדריך לחיים בכפר", "אידיוקרטיה: הטמטום שולט", "מגודלים", "מסיבת רווקות", "מגודלים 2", "מידות רעות" ו-"אחיות".
קורות חיים

רודולף נולדה בעיר גיינסוויל שבפלורידה לזמרת האפרו-אמריקאית מיני ריפרטון ולמוזיקאי היהודי-אשכנזי ריצ'רד "דיק" רודולף (אנ'). סבה מצד אביה היה סידני רודולף, נדבן שהחזיק בעבר את כל המסעדות של וונדיס ורודי'ס במחוז מיאמי-דייד, פלורידה.
סבא רבא שלה נולד בוילנה, ליטא, שינה את שם משפחתו מ"רודשבסקי" ל"רודולף", והיה מהחברים המייסדים של קהילת בית שלום, בית כנסת יהודי קונסרבטיבי בשכונת סקווירל היל בפיטסבורג, פנסילבניה. הסנדקית של רודולף הייתה זמרת ה-R&B טינה מארי. הוריה של רודולף עברו ללוס אנג'לס, קליפורניה, כשהיא ואחיה מארק היו צעירים מאוד, והם גדלו בעיקר בשכונת וסטווד (אנ'). בשנת 1990 סיימה רודולף את לימודיה בבית הספר קרוסרודס בסנטה מוניקה, קליפורניה, שם התיידדה עם חברי בית הספר גווינת' פאלטרו וג'ק בלאק.
בשנת 1995 סיימה רודולף לימודי תואר ראשון בצילום מאוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז
קריירה

רודולף התגלתה לראשונה בסדרת הדרמה הרפואית "שיקגו הופ", בה שיחקה במשך חמישה פרקים בתפקיד האחות ליאה מרטין. שיחקה בתור אחות גם בתפקיד הקולנועי הראשון שלה במותחן העתידני "מה קרה בגטקה?". גילתה לקהל גם את יכולותיה הקומיות והמוזיקליות בתוכנית הסאטירה "סאטרדיי נייט לייב", בה הופיעה במשך שבע עונות.
ב-2003 השתתפה בקומדיה של דני דה ויטו ובן סטילר "דופלקס". בשנת 2006 התפרסמה רודולף לראשונה בתפקיד ראשי לצידו של לוק וילסון בקומדיית ההרפתקאות הבדיונית "אידיוקרטיה: הטמטום שולט" בתור היצאנית ריטה, בנוסף הופיעה גם בקומדיה של רוברט אלטמן "המדריך לחיים בכפר".
ב-2007 דיבבה בסרט ההנפשה "שרק השלישי" את דמותה של רפונזל. ב-2009 זכתה לביקורות טובות על הופעתה בדרמה הקומית של סם מנדס "לצאת לדרך". ב-2010 השתתפה בקומדיה "מגודלים" בתור דיאן אשתו של קורט מקנייז (כריס רוק) ובקומדיית האקשן "מקגרובר".
ב-2011 שיחקה לצידה של קריסטן ויג בקומדיה שוברת הקופות "מסיבת רווקות". החלה בנוסף לשחק בסיטקום "ערים כל הלילה".
עוד ב-ב-2011 הופיעה בתור לסלי, גם כאן לצידה של קריסטין ויג בסרט "חברים עם ילדים" בכיכובם של ג'ניפר וסטפלדט ואדם סקוט.
ב-2014 דיבבה את דמותה של פרשס בסרט ההנפשה "שודדי הפיצוחים" וב-2017 שבה לדבב אותה בסרט "שודדי הפיצוחים 2: טבעי להשתגע".
בשנת 2016 שיחקה בארבעה פרקים מתוך הסדרה הקומית "הכריש" ברשת FOX. באותה שנה שיחקה לצד גרטה גרוויג בקומדיה הרומנטית "הרומן של מגי" בבימויה של רבקה מילר.
בשנת 2017 שיחקה לצד מייקל פניה בקומדיית האקשן "תרגיל לשוטרים מתחילים", שכתב וביים דקס שפרד, וכן דיבבה את דמותה של סמיילית בסרט "אמוג'י: הסרט".
בשנת 2020 זכתה בפרס אמי לשחקנית אורחת בקומדיה, על השתתפותה בתוכנית "סאטרדיי נייט לייב". ב-24 בינואר 2023 פורסם שרודולף תהיה הפרזנטורית של דמויות ה-'m&m's.
בשנת 2024 נכללה ברשימת טיים 100. באוקטובר 2024, פורסם שצפוי לצאת סרט דוקומנטרי חדש בשם Playing POTUS העוסק בפרודיות על נשיאי ארצות הברית. הסרט כולל ראיונות עם שחקנים שמבצעים חיקויים נשיאותיים כמו רודולף, שחיקתה את קמלה האריס. בהמשך השנה דיבבה בסדרה "סטודיו לחלומות" שמבוססת על הזיכיון "הקול בראש" של פיקסאר.
חיים אישיים

מאז 2001 רודולף נמצאת בזוגיות עם הקולנוען פול תומאס אנדרסון. הם גרים בעמק סן פרננדו עם ארבעת ילדיהם.
פילמוגרפיה

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | הכי טוב שיש | שוטרת |  |
| 1997 | מה קרה בגטקה? | אחות |  |
| 2000 | Chuck & Buck | ג'מילה |  |
| 2000 | דואט | מארחת קריוקי |  |
| 2003 | דופלקס | טארה |  |
| 2004 | התעורר, רון בורגונדי – הסרט האבוד | קאנשאשה X |  |
| 2004 | 50 דייטים ראשונים | סטייסי |  |
| 2006 | המדריך לחיים בכפר | מולי |  |
| 2006 | אידיוקרטיה: הטמטום שולט | ריטה |  |
| 2007 | שרק השלישי | רפונזל | דיבוב |
| 2009 | לצאת לדרך | ורונה |  |
| 2010 | מק'גרובר | קייסי פיצפטריק |  |
| 2010 | מגודלים | דיאן מקנזי |  |
| 2011 | מסיבת רווקות | ליליאן דונובן |  |
| 2011 | שומר גן החיות | מולי | דיבוב |
| 2011 | חברים עם ילדים | לזלי |  |
| 2013 | העולם על פי דנקן | קייטלין |  |
| 2013 | מגודלים 2 | דיאן מקנזי |  |
| 2013 | טורבו | בורן | דיבוב |
| 2014 | שודדי הפיצוחים | פרשס | דיבוב |
| 2014 | מידות רעות | פטוניה ליווי |  |
| 2014 | 6 גיבורים | דודה קאס | דיבוב |
| 2015 | Strange Magic | גריזלדה | דיבוב |
| 2015 | הרומן של מגי | פליסיה |  |
| 2015 | מאריי כריסמס | זמרת לאונג' |  |
| 2015 | אחיות | ברינדה |  |
| 2016 | המסע למקסיקו | יוניס |  |
| 2016 | אנגרי בירדס - הסרט | מתילדה / פופי | דיבוב |
| 2016 | פופסטאר | דבורה |  |
| 2016 | My Entire High School Sinking into the Sea | ורטי | דיבוב |
| 2017 | תרגיל לשוטרים מתחילים | גייל הרננדז |  |
| 2017 | אנחנו לא שייכים לכאן | ג'ואן |  |
| 2017 | אמוג'י: הסרט | סמיילית | דיבוב |
| 2017 | שודדי הפיצוחים 2: טבעי להשתגע | פרשס | דיבוב |
| 2018 | האמא של המסיבות | כריסטין דוונפורט |  |
| 2018 | בובה של רצח | באבלס |  |
| 2019 | סרט לגו 2: החלק השני | אמא | דיבוב |
| 2019 | חורשות את הלילה | דוברת בקלטת מוטיבציה | דיבוב |
| 2019 | טיול לנאפה | נעמי |  |
| 2019 | אנגרי בירדס - הסרט 2 | מתילדה | דיבוב |
| 2020 | משפחת וילובי | לינדה | דיבוב |
| 2020 | יובי יציל את האלווין | גברת הנסי |  |
| 2021 | משפחת מיטשל ומלחמתה במכונות | לינדה מיטשל | דיבוב |
| 2021 | לוקה | דניאלה פגוארו | דיבוב |
| 2021 | ליקריץ פיצה | גייל |  |
| 2022 | מכושפת 2 | מלווינה מונרו |  |
| 2022 | Crush | — | מפיקה |
| 2023 | צבי הנינג'ה: טירוף המוטנטים | סינת'יה אוטרום | דיבוב |
| 2024 | חברים דמיוניים | אלי | דיבוב |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996–1997 | שיקגו הופ | לאה מרטין | 5 פרקים |
| 1997 | The Devil's Child | הולי | סרט טלוויזיה של Lifetime |
| 2000 | Action | פינה | פרק: "Dead Man Floating" |
| 2000 | City of Angels | גרייס פטרסון | 15 פרקים |
| 2000–2007; 2020 | סאטרדיי נייט לייב | דמויות שונות | תפקיד ראשי; 162 פרקים פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקנית אורחת בסדרת קומדיה (אנ') (2020–2021)  מועמדת פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקנית אורחת בסדרת קומדיה (אנ') (2012, 2024) |
| 2006 | נשות הקמפוס | פרופסור תרזה ווינסלו פאבר | פרק: "All Nighter" |
| 2007 | משפחת סימפסון | ג'וליה | דיבוב; פרק: "Homer of Seville" |
| 2008–2009 | קאט וקים | את'נה | 5 פרקים |
| 2009 | בי הגדולה מכולם! | צ'רי | דיבוב; פרק: "The Dragonflies" |
| 2011–2012 | ערים כל הלילה | אווה אלכסנדר | תפקיד ראשי (2 עונות); 35 פרקים |
| 2014 | פורטלנדיה | אניטה | פרק: "Bahama Knights" |
| 2014 | איש משפחה | ג'ואנה שליט | דיבוב; פרק: "The Book of Joe" |
| 2014–2015 | The Awesomes | ליידי מאלוצ'יו | דיבוב; 9 פרקים |
| 2015 | אוצרות שלפני המוות (אנ') | פרזנו פוקסגלוב | מיני-סדרה |
| 2015 | היסטוריה שתויה | גריסלדה בלנקו (אנ') | פרק: "Miami" |
| 2016 | אנג'י טרייבקה | ג'קי וילדר | פרק: "Organ Trail" |
| 2016 | מאיה ומרטי | מנחה | תפקיד ראשי; 6 פרקים גם תסריטאית ומפיקה |
| 2016 | ברוקלין תשע-תשע | קארן האס | 2 פרקים |
| 2016 | דוקו עכשיו! | אניטה | פרק: "Final Transmission" |
| 2016 | הכריש | ג'יליאן | 4 פרקים |
| 2016, 2018 | Mike Tyson Mysteries | דמויות שונות | דיבוב; 2 פרקים |
| 2017 | יום האהבה הגדול והסקסי של מייקל בולטון | עצמה | ספיישל של נטפליקס |
| 2017 | Nobodies | עצמה | פרק: "Mr. First Lady" |
| 2017 | קימי שמידט | דיון וורוויק | פרק: "Kimmy Does a Puzzle!" |
| 2017 | טור דה פארם | לוסי פלרנג | סרט טלוויזיה של HBO |
| 2017 | A Christmas Story Live! | אמא פארקר | ספיישל טלוויזיוני של FOX |
| 2017–הווה | פה גדול | דיאן בירצ' | דיבוב; 52 פרקים פרס אמי לאמנויות יצירתיות לדיבוב הטוב ביותר (אנ') (2020, 2021, 2023)  מועמדת פרס אמי לאמנויות יצירתיות לדיבוב הטוב ביותר (אנ') (2022, 2024) |
| 2017–2021 | 6 גיבורים: הסדרה | דודה קאס | דיבוב; 31 פרקים |
| 2018–2020 | המקום הטוב | השופטת ג'ן | 12 פרקים מועמדת פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקנית אורחת בסדרת קומדיה (אנ') (2018–2020) |
| 2018 | פוראבר | ג'ון הופמן | תפקיד ראשי; 8 פרקים גם מפיקה בפועל |
| 2018 | אני אוהבת אותך אמריקה | ליידי ליברטי | פרק: "Cory Booker" |
| 2019 | The Lonely Island: עולים על המגרש | ואל גל | ספיישל של נטפליקס |
| 2019–2021 | Bless the Harts | בטי הארט / נורמה | דיבוב; 34 פרקים |
| 2020 | Mapleworth Murders | ברודה | 3 פרקים |
| 2020 | שרה קופר: הכל בסדר | אנדראה סטיל | ספיישל של נטפליקס גם מפיקה |
| 2021–2023 | Baking It | מנחה | תוכנית מציאות; 6 פרקים  מועמדת פרס אמי האמנותי למנחה תוכנית המציאות או התחרות הטוב ביותר (2024) |
| 2021 | מק'גרובר | קאסי | 2 פרקים |
| 2022–הווה | משאבי אנוש | קונסטנס "קוני" לסינגה | דיבוב; 10 פרקים גם מפיקה בפועל |
| 2022–הווה | שלל (אנ') | מולי נובאק | תפקיד ראשי (2 עונות); 20 פרקים גם מפיקה בפועל |
| 2022 | ביימקס! | דודה קאס | דיבוב; 2 פרקים |
| 2024 | בית החולים השני הכי טוב בגלקסיה (אנ') | ד"ר ולאם | דיבוב; 8 פרקים |
| 2024 | סטודיו לחלומות | ג'ין | דיבוב; 4 פרקים |
פרסים ומועמדויות

| פרס | שנה | קטגוריה | עבור | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס אמי לבידור בפריים טיים | 2012 | השחקנית האורחת הטובה ביותר בסדרה קומית | סאטרדיי נייט לייב | מועמדות |  |
| פרס אמי לבידור בפריים טיים | 2018 | השחקנית האורחת הטובה ביותר בסדרה קומית | המקום הטוב | מועמדות |  |
| פרס אמי לבידור בפריים טיים | 2019 | השחקנית האורחת הטובה ביותר בסדרה קומית | המקום הטוב | מועמדות |  |
| פרס אמי לבידור בפריים טיים | 2020 | השחקנית האורחת הטובה ביותר בסדרה קומית | המקום הטוב | מועמדות |  |
| פרס אמי לבידור בפריים טיים | 2020 | השחקנית האורחת הטובה ביותר בסדרה קומית | סאטרדיי נייט לייב | זכייה |  |
| פרס אמי לבידור בפריים טיים | 2020 | המדבב הטוב ביותר של דמות | פה גדול | זכייה |  |
| פרס אמי לבידור בפריים טיים | 2021 | השחקנית האורחת הטובה ביותר בסדרה קומית | סאטרדיי נייט לייב | זכייה |  |
| פרס אמי לבידור בפריים טיים | 2021 | המדבב הטוב ביותר של דמות | פה גדול | זכייה |  |
| פרס אמי לבידור בפריים טיים | 2022 | המדבב הטוב ביותר של דמות | פה גדול | מועמדות |  |
| פרס אמי לבידור בפריים טיים | 2023 | המארח הטוב ביותר בתוכנית ריאליטי או תחרות | Baking It | מועמדות |  |
| פרס אמי לבידור בפריים טיים | 2023 | המדבב הטוב ביותר של דמות | פה גדול | זכייה |  |
| פרס אמי לבידור בפריים טיים | 2024 | השחקנית הראשית הטובה ביותר בסדרה קומית | Loot | מועמדות |  |
| פרס אמי לבידור בפריים טיים | 2024 | השחקנית האורחת הטובה ביותר בסדרה קומית | סאטרדיי נייט לייב | מועמדות |  |
| פרס אמי לבידור בפריים טיים | 2024 | המוזיקה והמילים הטובות ביותר | סאטרדיי נייט לייב | מועמדות |  |
| פרס אמי לבידור בפריים טיים | 2024 | המדבב הטוב ביותר של דמות | פה גדול | זכייה |  |
| פרס גילדת הכותבים של אמריקה | 2016 | קומדיה/מגוון – סדרת סקיצות | מאיה ומרטי | מועמדות |  |
| פרס NAACP Image | 2007 | השחקנית הטובה ביותר בסדרה קומית | סאטרדיי נייט לייב | מועמדות |  |
| פרס NAACP Image | 2012 | שחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרה קומית | ערים כל הלילה | מועמדות |  |
| פרס אינדפנדנט ספיריט | 2014 | פרס רוברט אלטמן | מידות רעות | זכייה |  |
| פרסי הסרטים והטלוויזיה של MTV | 2012 | רגע הפלת הלסת הטוב ביותר | מסיבת רווקות | זכייה |  |
| פרס סטלייט | 2004 | השחקנית הטובה ביותר בסדרת טלוויזיה - קומדיה או מחזמר | סאטרדיי נייט לייב | מועמדות |  |
| פרס סטלייט | 2011 | שחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרת טלוויזיה, מיני סדרה או סרט טלוויזיה | ערים כל הלילה | מועמדות |  |
| פרס סטלייט | 2012 | שחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרת טלוויזיה, מיני סדרה או סרט טלוויזיה | ערים כל הלילה | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  M&M's replaces its spokescandies with Maya Rudolph after Tucker Carlson's rants, https://www.npr.org/, ‏24/1/2023
↑  Maya Rudolph: The 100 Most Influential People of 2024, TIME, ‏2024-04-17 (באנגלית)
↑  Matthew Carey, ‘Playing POTUS’ Documentary: Maya Rudolph, Dana Carvey, Will Ferrell, Alec Baldwin, Keegan-Michael Key To Tell All About Presidential Parodies, Deadline, ‏2024-10-08 (באנגלית אמריקאית)
↑  Jordan Moreau, Emmy Awards 2024 Winners List: ‘Shogun’ Dominates With 18 Wins, and ‘The Bear’ Cooks Up 11, Variety, ‏2024-09-16 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007427845605171  BIBSYS: 7022188  BNE: XX4662756  BnF: cb17085835v (data)  GND: 141026782  ISNI: 0000 0001 2033 2553  LCCN: no2004035124  MusicBrainz: 3c6ca3fd-92e8-400e-bac2-447a9947daef  NKC: xx0135885  NLK: KAC2020P0418  SUDOC: 143714058  VIAF: 120280882   WorldCat (עם VIAF): 120280882
הקהילה היהודית בלבוב

מראה מן הרובע היהודי של לבוב, 1931
ראשיתה של הקהילה היהודית בלבוב, שנקראה למברג בפי היהודים, בגליציה המזרחית בפולין, לוטה בערפל. ראשוני היהודים הגיעו לאזור נסיכות רייסן כבר במאה העשירית. בלבוב נתקיימו שלוש קהילות יהודיות: קראים, קהילה יהודית שישבה בתוך חומות העיר, וקהילה יהודית שישבה מחוצה להן.
ערב מלחמת העולם השנייה, הייתה לבוב הקהילה היהודית השלישית בגודלה בפולין, לאחר קהילות ורשה ולודז', ובה היו יותר ממאה אלף יהודים. כיום יש בעיר בין 1000 ל-2000 יהודים.
תולדות הקהילה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
יהודים בלבוב
| שנה | אוכלוסייה כללית | יהודים | חלקם באוכלוסייה |  |  |  |  |
| 1857 | 55,800 | 22,586 | 40,5 % |  |  |  |  |
| 1880 | 110,000 | 30,961 | 28,2 % |  |  |  |  |
| 1890 | 128,000 | 36,130 | 28,2 % |  |  |  |  |
| 1900 | 160,500 | 44,258 | 27,6 % |  |  |  |  |
| 1910 | 206,500 | 57,387 | 27,8 % |  |  |  |  |
ראשוני המתיישבים היהודיים הידועים לנו באו ללבוב בשנת 1256, והם הפכו לחלק חשוב מחיי התרבות בעיר, תוך שהם תורמים תרומה של ממש למדע ולתרבות. מלבד היהודים הרבניים היו בעיר יהודים קראים רבים, שהתיישבו בעיר מהמזרח וביזנטיון. לאחר שקזימיר השלישי כבש את לבוב בשנת 1349, קיבלו האזרחים היהודים זכויות שוות לשאר אזרחי פולין.
בלבוב היו שני רבעים יהודיים נפרדים, אחד בתוך חומות העיר ואחד מחוץ לפאתיה. לכל רובע היה בית כנסת נפרד, אולם שניהם חלקו את אותו בית קברות, ששימש גם את הקהילה הקראית.
הקהילה היותה אחת הקהילות המרכזיות בוועד ארבע ארצות, ובו היא ייצגה את כל יהדות גליציה. הקהילה היהודית, כמו שאר הקהילות היהודיות, סבלה בפרעות ת"ח ת"ט. כמו כן, היא נחשפה להשפעות שבתאיות ופרנקיסטיות. בתחילת המאה ה-18 עמד בראש הקהילה רב צבי הירש רוזאניס.
במאה ה-19 הייתה לבוב למרכז תרבותי יהודי. בשנת 1834 הודפסו בו שירי אריה לייב קינדרפרוינד שנכתבו בעברית. היה בה תיאטרון יידיש מפורסם. תיאטרון זה נודע ברבים בזכות תקליטים שהוקלטו בלמברג והופצו בכל העולם היהודי, והם מהתקליטים הקדומים ביותר, מהשנים 1906 עד 1911. בין 1839 ל-1857 שלטו בעיר אנשי תנועת ההשכלה, וזאת על פי חוק משנת 1836 שחייב את רב העיר להיות בעל תואר אקדמי. ככזו הפכה העיר לאבן שואבת ליהודים מרחבי גליציה שעקרו ללבוב (בנוסף למיעוט שרכשו בה בית מגורים בנוסף על בית המגורים הקבוע שלהם). עובדה זו הביאה לעליית מספרם של יהודי העיר ועלייה בכוח הקהילה.  בין החרדים למשכילים קמו מריבות רבות. המשכילים הצליחו לשלוט בוועד הקהילה, פעלו בקרב השלטונות נגד הלבוש המסורתי ובכך הצליחו להצר את רגליה של הקהילה החסידית. לאחר מהפכת מרס בשנת 1848, החלו החרדים לטעון שהוועד אינו מייצגם וכי הוא פוגע בזכויותיהם, אך לא הצליחו בכך. בשנת 1855 התחלף השלטון באזור, והוא נענה לדרישות החרדים לוותר על תואר אקדמי לרבנים וכך, כעבור שנתיים, חזרו הרבנות וועד הקהילה לידי האורתודוקסים. בסוף 1918 התנהלו בעיר קרבות ביו הפולנים לאוקראינים על השליטה בגליציה המזרחית. על אף מאמציה של הקהילה היהודית להוכיח נייטרליות, סבלה הקהילה במהלך תקופת הלחימה מפורעים משני הצדדים הלוחמים ובנובמבר 1918, לאחר כיבוש העיר על ידי הכוחות הפולנים,  בוצע הפוגרום בלבוב,  שתוצאותיו ההרסניות הכו גלים ברחבי העולם היהודי. 
לבוב הייתה גם מרכז ציוני; באביב 1920 נערכה שם ועידת השומר הצעיר.
תולדות הקהילה > תקופת השואה

יהודי העיר היוו שליש מאוכלוסיית העיר לפני השואה (יותר מ-100 אלף ערב מלחמת העולם השנייה), והתקיימו בה 97 בתי כנסת. שלושה שבועות לאחר פרוץ המלחמה, נכנסו הסובייטים ללבוב וסיפחו אותה לתחום שליטתם, יחד עם גליציה המזרחית. בעיר הצטופפו באותה השעה יותר מ-100 אלף פליטים יהודיים ממערב פולין הכבושה בידי הנאצים, אך בקיץ 1940 הוגלו רבים מהם לירכתי ברית המועצות.
עם פלישת הגרמנים לברית המועצות ביוני 1941 היה אזור העיר אחד מהראשונים שנכבשו על ידם. עם הפלישה ברחו מלבוב כעשרת אלפים יהודים בעקבות הצבא הסובייטי אל תוככי ברית המועצות. 6,000 יהודים נרצחו כבר בימים הראשונים לכיבוש העיר על ידי נאצים ומשתפי פעולה בשני פוגרומים.
בנובמבר 1941 הוקם גטו בעיר; ראש היודנרט שלו, יוסף פרנס, נרצח על ידי הנאצים, לאחר שסירב למסור לידיהם יהודים לעבודה במחנה העבודה ינובסקה. בשׁורה של גירושים להשמדה שהתרחשו במהלך השנים 1942–1943 גורשו דרך מחנה ינובסקה קרוב ל-80 אלף מיהודי גטו לבוב אל מותם במחנות השמדה, רובם בבלז'ץ ומיעוטם בסוביבור ובאושוויץ. רבבות אחרים הומתו במחנה ינובסקה או במהלך פעולות טרור בגטו. חלקים גדולים מהאוכלוסייה המקומית שיתפו פעולה בהשמדת היהודים, ולכן מעטים ביותר שרדו עד לסוף המלחמה.
ביולי 1944 שחרר הצבא האדום את העיר, והוקם בה "ועד יהודי", שהוכר על ידי השלטון הסובייטי. בשבוע הראשון נרשמו ברשומותיו 823 יהודים, ועד אמצע נובמבר הגיע מספר הנרשמים ל-2,571 מבוגרים ו-134 ילדים. רק מעטים מהנרשמים היו תושבי לבוב לפני המלחמה. בסוף יולי מסרו השלטונות לידי הרב דוד כהנא את בית הכנסת חדשים לתפילה בלבד, תוך ציון שלא ירשו פעילות יהודית אחרת ולא תוקם בעיר קהילה יהודית. בעקבות סיפוח לבוב לברית המועצות והאפשרות להגר לפולין עזבו רוב היהודים את העיר ועברו לפולין.
רבני לבוב

ברבנות הקהילה שימשו גדולי האחרונים. להלן רשימה חלקית:
מהר"ם מלובלין, כיהן כרב בין השנים ה'שנ"ה (1595) - ה'שע"ג (1613).
הרב יהושע פלק כץ בעל הסמ"ע, כיהן עד פטירתו בשנת ה'שע"ד (1614).
הרב יהושע העשיל, בעל ה"מגיני שלמה", כיהן בסביבות השנים ה'שצ"ח (1638) - ה'ת' (1640).
הרב אברהם רפפורט, מחבר "איתן האזרחי", עמד בראש ישיבה עד פטירתו בשנת ה'תי"א, 1651.
הרב דוד הלוי סגל בעל הט"ז, שימש ברבנות בין השנים ה'תי"ד (1654) - ה'תכ"ז (1667).
הרב שמחה הכהן ראפפורט נבחר לשמש כרב בשנת ה'תע"ז (1717), אך נפטר בדרכו ללבוב.
הרב צבי הירש אשכנזי בעל החכם צבי, כיהן תקופה קצרה בשנת ה'תע"ח (1718), אך הספיק לתקן תקנות חשובות בקהילה.
הרב יעקב יהושע פלק בעל ה"פני יהושע", נבחר בשנת ה'תע"ח (1718) לשמש כרב, אך לאחר כשנתיים דאג אחד מפרנסי הקהילה למנות את חתנו ר' חיים ב"ר ליזרל לרב, והפני יהושע גלה לבוצ'ץ, אך עדיין נשא בתואר רב העיר לבוב עד שנת ה'ת"צ (1730) שאז עבר לברלין.
הרב אריה לייב מאמסטרדם נכדו של הרבי ר' השיל מקראקא, וחתנו של החכם צבי, כיהן עד שנת ה'תק"א, שאז עבר לכהן באמסטרדם.
הרב חיים כהן בן הרב שמחה ראפפורט. כיהן כרב בין השנים ה'תק"א (1741) - ה'תקל"א (1771).
הרב חיים יהודה לייב אטינגא. כנראה תקופה מסוימת שימש כמו"ץ, ולאחר מכן אב"ד. נפטר ככל הנראה בשנת ה'תק"ל (1770).
הרב שלמה מחלם, בעל "מרכבת המשנה", בין השנים תקל"א (1771) - תקל"ח (1777).
הרב מרדכי זאב אורנשטיין, נכדו של הרב אריה לייב מאמסטרדם, בין השנים תקל"ט (1779) - תקמ"ז (1787).
הרב צבי הירש רוזאניש, נכדו של הפני יהושע, מחבר הספר תשע שיטות - עד שנת תקס"ה (1804), בה נפטר.
הרב יעקב משולם אורנשטיין בנו של הרב מרדכי זאב, בעל ה"ישועות יעקב", נבחר פה אחד בשנת תקס"ה (1805) לשמש ברבנות, עד פטירתו בשנת תקצ"ט (1839).
לאחר פטירת הרב אורנשטיין, נתמנה המטיף הרב אברהם כהן לרב המחוז בידי המחנה הפרוגרסיבי בעיר. ב-1848 נפטר כהן לאחר שארסניק נמסך למרק שאותו לגם, החשוד ברצח שהשתייך לשמרנים בעיר זוכה בידי בית המשפט האוסטרו הונגרי לאחר שהעדים היחידים לא זיהו אותו במסדר זיהוי.
הרב יוסף שאול נתנזון שאשתו אדיל לבית איטינגא הייתה בת אחותו של הרב יעקב אורנשטיין. בבחירות לרבנות בשנת תרי"ז (1857), גבר על גיסו הרב מרדכי זאב איטינגא, וכיהן ברבנות עד פטירתו בשנת תרל"ה (1875).
הרב צבי הירש אורנשטיין נכדו של הרב יעקב אורנשטיין, מחבר ספר "ברכת רצ"ה", בבחירות בשנת תרל"ה (1875) גבר על ר' יצחק אהרן ב"ר מרדכי זאב איטינגא. שימש ברבנות עד שנפטר בשנת תרמ"ח (1888).
הרב יצחק אהרן ב"ר מרדכי זאב איטינגא, נכד אחות הרב יעקב אורנשטיין, כיהן בין השנים תרמ"ח (1888) - תרנ"א (1891).
הרב יצחק יהודה שמלקיש, רב העיר בין השנים תרנ"ב (1892) - תרס"ה (1905).
הרב אריה לייב ברודא, בעל "מצפה אריה", חתנו של הרב צבי הירש אורנשטיין, כיהן כרב "חוץ לעיר" בין השנים תרס"ה (1905) - תרפ"ח (1928). לאחר פטירתו לא מונה רשמית רב ל"חוץ לעיר". בזמן כהונתו הביאו החסידים בעיר את הרב משה ברז"פ רפפורט מליז'נסק שישמש כרבם.
באותה תקופה היה הרב משה באב"ד רב "תוך העיר", אם כי כנראה לא נשא בתפקיד רשמי.
לאחר פטירת הרב אריה לייב ברודא כיהן הרב נתן נטע לייטר כממלא מקומו בפועל ב"חוץ לעיר".
הרב יצחק ציף שימש כרב "תוך לעיר" בין השנים תר"פ עד פטירתו ביום י"ב חשון שנת תרצ"ו.
אחריו כיהן הרב משה אלחנן אלטר באופן בלתי רשמי, עד שנספה בשואה בקיץ תש"ב.
הספרייה

בתחילת המאה ה-20 נוסדה בלבוב ספרייה יהודית, בשם בית הספרים של עדת ישראל בלבוב, והיא הייתה לאחת הספריות הגדולות ביותר מסוגה בגליציה. הספרייה קיבלה משלמה בובר את אוספיו הפרטיים. היא כללה כמעט כל ספר בתחום היהדות שראה אור במאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20 וכללה אוסף מיוחד של ספרי שאלות ותשובות. עד לשואה ניהל את הספרייה יהודה כהן. במהלך הכיבוש הנאצי של העיר הם חתמו את פתח הספרייה ולא פגעו בה. עם כניסת הסובייטים לעיר הם מינו את דוד כהנא לספרן, והוא העביר את הספרים ממבנה הספרייה הישן ברחוב זיזניצקה למבנה אחר ברחוב סיקסטוסקי. בסוף 1946 הועברה תכולת הספרייה לקייב.
כיום

בשנת 1969 לקהילה הוחזר בניין בית הכנסת חדשים, לאחר שפעל מספר שנים כמועדון ספורט.
בשנת 1970 חיו בעיר כ-30 אלף יהודים (1.6% מהאוכלוסייה). כיום הצטמקה האוכלוסייה היהודית באופן ניכר כתוצאה מהגירה, ובמידה מועטה גם בגלל התבוללות. מספר היהודים כיום מוערך בין 1000 ל-2000. מספר ארגונים מוסיפים לפעול בו.
כרב העיר מכהן כיום הרב מרדכי שלמה בולד, נציג חסידי סטולין קרלין.
ראו גם

הפוגרום בלבוב (1918)
הפוגרומים בלבוב
בתי הכנסת של לבוב
הערות שוליים

1 2  "'It is terrible': For Ukraine's Jews and Roma, war revives old traumas". BBC News (באנגלית בריטית). 2022-03-04. נבדק ב-2022-03-13.
↑  Ergebnisse der Volkszählungen der K. K. Statistischen Central-Kommission u.a., in: Anson Rabinbach: The Migration of Galician Jews to Vienna. Austrian History Yearbook, Volume XI, Berghahn Books/Rice University Press, Houston 1975, S. 46/47 (Table III)
↑  פרנץ וגרדה לייכליטנר (וינה, אוסטריה), מאמר על תקליטים יהודיים, כולל סריקה של תוויות תקליטים (ברובם מלמברג) ואפשרות האזנה (באנגלית)
1 2  הרב דוד כהנא, אחרי המבול, מוסד הרב קוק, ירושלים, 1981, עמ' 12
↑  ראו אודותיו בספרו של שלמה בובר, אנשי שם, ה"ר יהושע ב"ר יוסף
↑  ראו אודותיו בספרו של שלמה בובר, אנשי שם, ה"ר חיים ב"ר שמחה כהן ראפפורט
↑  ראו אודותיו בספרו של שלמה בובר, אנשי שם, ה"ר חיים יהודה לייב ב"ר אליעזר סג"ל איטינגא
↑  ראו אודותיו בספרו של שלמה בובר אנשי שם, ה"ר צבי הירש ב"ר ישכר דוב בעריש ראזאניש. (עמוד 198 אות תצ"ג)
↑  תיאור תולדותיו בספר "משפחת ברודא" מאת עזריאל מאיר ברודא, ורשה תרצ"ח
↑  ראו אודותיו במבוא לתשובת רבה האחרון של לבוב מאת משה לייטר, הדרום, אלול תשכ"ב
↑  קהילת לבוב, באתר זכור, מכללה ירושלים
↑  על אודותיו ראו: טלומץ: ספר עדות וזיכרון, תשל"ו, עמ' 46–47; 'ר' יצחק ציף', מאיר וונדר, אנציקלופדיה לחכמי גליציה, כרך ד, ירושלים תשנ"ז, עמ' 404–405; יצחק אלפסי, 'ציף, יצחק', אנציקלופדיה של הציונות הדתית, כרך ו, ירושלים תשס"א, עמ' 763–764; הרב משה רויטמן, 'תולדותיו וקורות חייו של... מוהר"ר יצחק ציף', אור הצפון עח, ירושלים תשע"ח, עמ' מב-מט
↑  על אודותיו ראו: הרב שמואל אלטר, לקוטי בתר לקוטי אגדות הש"ס, כרך ה, ניו יורק תש"י, עמ' רצד-רצט ('מצבת זיכרון לאחי הגאון הקדוש הרב משה אלחנן אלטער זצ"ל'); הלל זיידמן, 'הרב ר' משה אלחנן אלטר – לבוב', אלה אזכרה, כרך ז, ניו יורק תשכ"ה, עמ' 184–189
↑  קול קורא, המגיד, 17 בינואר 1901
↑  דב סדן, בית מקרא, דבר, 21 בנובמבר 1975
1 2  הרב דוד כהנא, אחרי המבול, מוסד הרב קוק, ירושלים, 1981, עמ' 14
↑  הרב דוד כהנא, אחרי המבול, מוסד הרב קוק, ירושלים, 1981, עמ' 13
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007484396505171 
השכונה היהודית של לבוב, 1930
פסל לזכר יהודי לבוב בגן הפסלים ביד ושם
תוכנית אימוני האוויר של חבר העמים הבריטי

מסדר של מדריכים, חניכים ומטוסים בבית ספר לטיסה ברודזיה הדרומית, 1943
תוכנית אימוני האוויר של חבר העמים הבריטי (באנגלית: British Commonwealth Air Training Plan) ובשמה האחר תוכנית אימוני האוויר האימפריאלית (Empire Air Training Schem) הייתה תוכנית אימונים משותפת ורחבת היקף לאנשי צוות אוויר, שהופעלה באחדות ממדינות חבר העמים הבריטי במהלך מלחמת העולם השנייה. במסגרתה הוכשרו בשנים 1940–1945 כ-158 אלף טייסים ואנשי מקצועות צוות אוויר אחרים. הם הוצבו לשירות בחיל האוויר המלכותי הבריטי ובחילות האוויר של קנדה, אוסטרליה וניו זילנד.