stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיסה 267 של טריגאנה אייר סרוויס

| --- | --- |
המטוס שהתרסק במהלך טיסה 267. צולם ב-2008
המטוס שהתרסק במהלך טיסה 267. צולם ב-2008
 תאריך:  16 באוגוסט 2015
 מיקום:  אינדונזיה אוקסיביל, פפואה, אינדונזיה
 גורם:  טיסה נשלטת לתוך הקרקע
 קואורדינטות:  4°49′17″S 140°29′57″E﻿ / ﻿4.82145556°S 140.49921667°E﻿ / -4.82145556; 140.49921667
 הרוגים:  54
 ניצולים:  0
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  ATR 42-300
 מספר זנב:  PK-YRN
 מוצא:  ג'איאפורה, פפואה, אינדונזיה
 יעד:  אוקסיביל, פפואה, אינדונזיה
 מפעיל:  טריגאנה אייר סרוויס
 נוסעים:  49
 אנשי צוות:  5
  (למפת אינדונזיה מוגדלת) ג'קרטה נוסאנטארה סורבאיה מדן מקאסאר פונטיאנאק ג'איאפורה מ האוקיינוס ההודי האוקיינוס השקט מלזיה פמיקום ההתרסקות(למפת אינדונזיה רגילה) ג'קרטה נוסאנטארה סורבאיה מדן מקאסאר פונטיאנאק ג'איאפורה מ האוקיינוס ההודי האוקיינוס השקט מלזיה פמיקום ההתרסקות
 
טיסה 267 של טריגאנה אייר סרוויס (IL267/TGN267), הייתה טיסה פנימית באינדונזיה, שיצאה ב-16 באוגוסט 2015 משדה התעופה סנטאני בג'איאפורה, בירת המחוז האינדונזי פפואה, בדרכה לשדה התעופה של נפת אוקסיביל (אנ'). הקשר עם המטוס אבד 30 דקות לאחר המראתו, ו-15 דקות לפני זמן הנחיתה המשוער, וההשערה הראשונית היא שהמטוס התרסק בשל תנאי מזג אוויר קשים.
כפריים דיווחו כי מצאו את הריסות המטוס באזור כפרי בנפת אוקסיביל. כל 54 הנוסעים ואנשי הצוות נהרגו.
לוח השנה הסיני

לוח השנה הסיני הוא לוח שנה ירחי-שמשי המקובל בתרבות הסינית. בדומה ללוח העברי הלוח הסיני מכיל 12 חודשים המתחילים בכל מולד ירח. על מנת להתאים למחזור השמש, מוסיפים חודש אחד מדי 33 חודשים בממוצע. שנה סינית מתחילה בין חודש לחודשיים לפני שוויון האביב. אף על פי שסין של ימינו משתמשת בלוח הגרגוריאני, הלוח הסיני המסורתי שולט בחגים כגון ראש השנה הסיני, ופסטיבל הפנסים (אנ') וכן בחתונות, לוויות, מעבר דירה או פתיחת עסק. הלוח פותח בין השנים 476 ל-771 לפני הספירה, בתקופת האביב והסתיו של שושלת ג'ואו.
שמות השנים סובבים במחזור בן שישים שנים:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה שמספרה מתחלק ב-12 בשארית | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 0 (ללא שארית) |
| החיה | עכברוש 子 | שור 丑 | טיגריס 寅 | ארנב 卯 | דרקון 辰 | נחש 巳 | סוס 午 | עז 未 | קוף 申 | תרנגול 酉 | כלב 戌 | חזיר  亥 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה שמספרה מסתיים בספרה | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 0 |
| שם | ג'יה (jiǎ‏) 甲 | יִי ׁ(yǐׂ‏) 乙 | בינג (bǐng‏) 丙 | דינג (dīng‏) 丁 | וו (wù‏) 戊 | ג'י (‏jǐ) 己 | גְנג (gēng‏) 庚 | שין (xīn‏) 辛 | רין (rén‏) 壬 | גוּי (guì‏) 癸 |
| יסוד | עץ | עץ | אש | אש | אדמה | אדמה | מתכת | מתכת | מים | מים |
לדוגמה, שנת 4681 (על פי מניין השנים הגרגוריאני חלה בין השנים 1984 ו-1985) הייתה השנה הראשונה במחזור 60 השנים, היא הייתה שנת 子甲 (עכברוש ג'יה). השנה הבאה שתהיה שנת עכברוש ג'יה, תהיה שנת 4741 (2044/5).
ראש השנה הסינית

ראש השנה הסינית, בסינית מסורתית 農曆新年 שהם הסימנים (מימין לשמאל) לשנה, חדשה, לוח שנה וחקלאות, (שנת לוח חקלאית חדשה) נקרא גם חג האביב וחג שנת הירח החדשה.
את החג חוגגים מהיום הראשון של החודש הראשון של השנה החדשה ועד ה-15 בו. במהלך החג נערכות תהלוכות בהן רקדנים יוצרים צורת דרקון, חיה המביאה מזל טוב. את הריקודים מלווים כלי נגינה המנגנים בעוצמה רבה כולל הכאה על גונג ומצילתיים על מנת לגרש את השדים.
שנים לפי המזל המייצג

הערה: הקשה על מספרי השנים שבטבלה מקשרת לערכי השנים הגרגוריאניות המתאימות
| עכברוש | שור | טיגריס | ארנב | דרקון | נחש | סוס | עז | קוף | תרנגול | כלב | חזיר |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4597 | 4598 | 4599 | 4600 | 4601 | 4602 | 4603 | 4604 | 4605 | 4606 | 4607 | 4608 |
| 4609 | 4610 | 4611 | 4612 | 4613 | 4614 | 4615 | 4616 | 4617 | 4618 | 4619 | 4620 |
| 4621 | 4622 | 4623 | 4624 | 4625 | 4626 | 4627 | 4628 | 4629 | 4630 | 4631 | 4632 |
| 4633 | 4634 | 4635 | 4636 | 4637 | 4638 | 4639 | 4640 | 4641 | 4642 | 4643 | 4644 |
| 4645 | 4646 | 4647 | 4648 | 4649 | 4650 | 4651 | 4652 | 4653 | 4654 | 4655 | 4656 |
| 4657 | 4658 | 4659 | 4660 | 4661 | 4662 | 4663 | 4664 | 4665 | 4666 | 4667 | 4668 |
| 4669 | 4670 | 4671 | 4672 | 4673 | 4674 | 4675 | 4676 | 4677 | 4678 | 4679 | 4680 |
| 4681 | 4682 | 4683 | 4684 | 4685 | 4686 | 4687 | 4688 | 4689 | 4690 | 4691 | 4692 |
| 4693 | 4694 | 4695 | 4696 | 4697 | 4698 | 4699 | 4700 | 4701 | 4702 | 4703 | 4704 |
| 4705 | 4706 | 4707 | 4708 | 4709 | 4710 | 4711 | 4712 | 4713 | 4714 | 4715 | 4716 |
| 4717 | 4718 | 4719 | 4720 | 4721 | 4722 | 4723 | 4724 | 4725 | 4726 | 4727 | 4728 |
ראו גם

תקופות חמה (לוח השנה הסיני)
חג סירות הדרקון
חג אמצע הסתיו
הערות שוליים

↑  הרצאה של נועם אורבך, דקה 36.
| לוחות שנה |
| --- | --- | --- |
| מערכות | ירחי • שמשי • ירחי-שמשי |  |
| לוחות בשימוש | עברי • גרגוריאני • מוסלמי • איראני • הינדי • קופטי • אתיופי • סיני • פרסי • בהאי • צפון קוריאני • שומרוני • קראי • הולוקני |  |
| לוחות היסטוריים | בבלי • אטי • ביזנטי • יוליאני • מאיה • מהפכני סובייטי • מהפכני צרפתי • רומי • שוודי • אצטקי • קומראני • ערבי טרום-אסלאמי • מצרי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293781705171  BnF: cb11944216k (data)  LCCN: sh85018831  LNB: 000092439  NDL: 01185556  NKC: ph201867 
ערך זה הוא קצרמרבנושא סין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הסיודוס

| --- | --- |

 לידה:  776 לפני הספירה? קימה, איוליס 
 פטירה:  Ascra
 מדינה:  קימה 
 שפות היצירה:  יוונית עתיקה 
 סוגה:  שירה 
 יצירות בולטות:  תאוגוניה, מעשים וימים, קטלוג הנשים 
 
פרוטומה של הסיודוס במוזיאון החדש (ברלין)
מהדורה משנת 1539 של חיבורו של הסיודוס "עבודות וימים"
הֵסְיוֹדוֹס (ביוונית: Ήσίοδος) היה משורר אפי יווני מוקדם, שחי במאה השמינית לפנה"ס. כבר במאה החמישית לפנה"ס התווכחו מלומדים האם הומרוס קדם להסיודוס או להפך. רוב המלומדים המודרניים סבורים ששירת הומרוס קודמת בכמה עשורים לשירת הסיודוס.
חייו

הסיודוס היה איכר ורועה צאן בחבל בויאוטיה ביוון, ופקד לעיתים קרובות את הר הליקון, משכנן של המוזות. בשירתו הוא מספר כיצד העניקו לו המוזות את יכולת השירה האלוהית, כשרעה את עדריו על ההליקון. שירתו כתובה במשקל האפי, הקסמטר דקטילי.
מקור הפרטים המעטים הידועים על חייו של הסיודוס הוא המסופר בשירותיו: בתחילת שירתו "עבודות וימים" מספר הסיודוס על סכסוך משפטי בינו לבין אחיו פֵּרְסֵס, בעניין ירושת אביהם, שבו הפסיד הסיודוס. פרסס מתואר כהולל חסר אחריות, והשירה הזו ממוענת אליו כמסר דידקטי ללמדו אורח חיים הגון ונבון של איכר בן התקופה. מוזכרת גם תחרות משוררים בכאלקיס אשר באי אֵוּבוֹיָה, מצפון לחבל אטיקה, שבה זכה הסיודוס בחצובה (תלת-רגל). על בסיס אזכור זה של תחרות נרקם בדורות מאוחרים יותר סיפור על תחרות שירה בין הומרוס להסיודוס. לסיפור אין שחר, ככל הנראה. ביצירה זו הוא מתאר, בין היתר, את תקופות תחילת האנושות, ובשיאן את תור הזהב שבו היו האנשים בני אלמוות וחיו בשלום וברווחה על אדמתם.
ביצירה מעביר הסיודוס ביקורת נוקבת על עוולות ושחיתות מצד המעמד העליון.
בנוסף ל"עבודות וימים" (תורגם לעברית גם בשם "מעשים וימים"), חיבר הסיודוס שירה נוספת, מפורסמת יותר, בשם "תאוגוניה" (ביוונית - הולדת האלים). בחיבור זה מפרט הסיודוס את הגנאלוגיה של האלים האולימפיים ושל אלים וגיבורים נוספים, וכן את היווצרות העולם. היצירה משמשת מאז ועד היום מקור חשוב ביותר למיתולוגיה.
להסיודוס מיוחסות גם שירות אחרות, כגון "מגן הראקלס" (אנ'), ו"קטלוג הנשים", אך מדובר ככל הנראה ביצירות מאוחרות שמחקות את הסיודוס או משתייכות לאותה מסורת שירה, ורובן אבדו, ושרדו מהן רק קטעים בודדים (פרגמנטים).
תרגומי יצירותיו לעברית

הסיודוס, שירת הסיודוס (מעשים וימים, תאוגוניה, מגן הראקלס), תרגם שלמה שפאן, מוסד ביאליק, 1956
הסיודוס, עבודות וימים, תרגם אהרן שבתאי, הוצאת שוקן, 2004 (הנספח כולל גם קטעים גדולים מן התאוגוניה)
הסיודוס, תאוגוניה, מיוונית עתיקה שמעון בוזגלו, אבן חושן, 2017
הערות שוליים

↑  J. P. Barron, Hesiod in The Cambridge History of Classical literature, p. 94
| יוון העתיקה |
| --- | --- | --- |
| תקופת המעבר | איונים • דורים • הפלישה הדורית • התקופה הגאומטרית | הפרתנון |
| התקופה הארכאית | פוליס • הקולוניזציה היוונית • טיראניה • הומרוס • הסיודוס | הפרתנון |
| התקופה הקלאסית | מלחמת פרס–יוון • אתונה העתיקה • ספרטה • תבאי • התיאטרון ביוון העתיקה | הפרתנון |
| התקופה ההלניסטית | התרבות ההלניסטית • הממלכה הסלאוקית • מוקדון • מצרים • יוון • פונטוס • פרגמון • אפירוס | הפרתנון |
| היסטוריה צבאית | פלנקס • הופליט • הצבא הספרטני • הצבא המוקדוני | הפרתנון |
| נושאי רוחב | אדריכלות • אמנות • דת • החברה • כלכלה • מטבח • תיאטרון • מיתולוגיה • מתמטיקה • פילוסופיה • ספורט • ספרות | הפרתנון |
פורטל יוון העתיקה
| תרבות יוון העתיקה |
| --- | --- | --- |
| תרבות יוון העתיקה | מיתולוגיה • אמנות • פיסול • קדרות • הומוסקסואליות • זנות • חקלאות • כלכלה • מטבח • משפט • עבדות  • פדרסטיה • רפואה • מלחמה |  |
| פילוסופיה ביוון העתיקה | פיתגורס • הרקליטוס • פארמנידס  • פרוטגורס • אמפדוקלס • דמוקריטוס • סוקרטס • אפלטון • אריסטו • זנון מכתיון • אפיקורוס |  |
| מתמטיקה | ארכימדס • אוקלידס • תאלס • פיתגורס • דיופנטוס • ארטוסתנס • תלמי |  |
| ספרות | הומרוס • האיליאדה • האודיסאה • הסיודוס • פינדארוס • הרודוטוס • תוקידידס • קסנופון • פוליביוס |  |
| תיאטרון | אייסכילוס • סופוקלס • אוריפידס • אריסטופאנס • מושגים |  |
| ספורט | המשחקים האולימפיים • תרבות הגוף • המשחקים הפיתיים • המשחקים האיסתמיים • המשחקים הנמאיים • המשחקים הפאן-אתנאיים • גימנסיון |  |
| אדריכלות | מקדש יווני • הסדרים הקלאסיים • הפרתנון • מקדש ארטמיס • אקרופוליס • האגורה • מקדש זאוס באולימפיה • מקדש הפייסטוס • מקדש ארטמיס |  |
פורטל יוון העתיקה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262779205171  PLWABN: 9810628477005606  BIBSYS: 90066766  BNC: 000161546  BNE: XX1719548  BnF: cb119074448 (data)  CANTIC: a10100350  CiNii: DA00344735  GND: 118550292  ICCU: CFIV035630  ISNI: 0000 0001 2079 3528  LCCN: n50062731  LNB: 000003041  MusicBrainz: 1e02e05e-83d0-44d1-b400-93a4e6ada46f  NDL: 00443197  NKC: jn19990210278  NLA: 36533598  NLG: 18905  NLK: KAC199634377  NSK: 000048439  NTA: 069436703  RERO: 02-A000080123  SELIBR: 190641  SNAC: w6003469  SUDOC: 026921286  S2AuthorId: 94717524  Trove: 1277193  VcBA: 495/19478  VIAF: 122220717   WorldCat (עם VIAF): 122220717
התיקון ה-24 לחוקת ארצות הברית

התיקון ה-24 לחוקת ארצות הברית אסר על התניית הזכות להצביע בבחירות הפדרליות בתשלום מס גולגולת או כל מס אחר. התיקון התקבל במסגרת המאבק לשוויון זכויות לאפרו-אמריקאים בשנות ה-60 של המאה ה-20.
נוסח התיקון > מקור

Section 1
The right of citizens of the United States to vote in any primary or other election for President or Vice President, for electors for President or Vice President, or for Senator or Representative in Congress, shall not be denied or abridged by the United States or any State by reason of failure to pay poll tax or other tax.
Section 2
The Congress shall have power to enforce this article by appropriate legislation.
נוסח התיקון > תרגום

סעיף 1
סעיף 2
היסטוריה

לאחר קבלת התיקון ה-15 לחוקה ב-1870, שאסר על אפליה בבחירות על רקע גזעי, חיפשו מדינות הדרום של ארצות הברית דרכים עוקפות למנוע את הצבעתם של השחורים. בין הדרכים שנמצאו היו הפעלת איומים ואלימות כלפי מצביעים שחורים וקביעת תנאי הצבעה אשר הלבנים עומדים בהם אך השחורים אינם עומדים בהם. בין התנאים שקבעו היו ידיעת קרוא וכתוב ותשלום מס גולגולת. במהלך השנים היו אחת עשרה מדינות אשר הגבילו את ההצבעה רק לאלו ששילמו מס גולגולת. בחלק מהמדינות, קבע החוק שכל אדם שאביו או סבו הצביע בבחירות בשנה מסוימת שחלה לפני ביטול העבדות יוכל להצביע ללא תשלום המס. פטור זה מהתנאים להצבעה נקבע כבלתי חוקתי בפסק דין של בית המשפט העליון בשנת 1915, אך התנאים עצמם המשיכו להתקיים תוך אפליה באכיפתם: כלפי שחורים עמידה בתנאים נבחנה בקפדנות, בעוד כלפי לבנים לא נעשה מאמץ לבדוק האם אכן שלמו את המס או אם הם יודעים קרוא וכתוב. דרך נוספת למנוע ייצוג של השחורים בבחירות הייתה בארגון המחוזות בצורה המפלה את השחורים.
עם התגברות הפעילות של התנועה לזכויות האזרח נעשו פעולות רבות על ידי הקונגרס על מנת להעניק לשחורים שוויון אמיתי. אף על פי שעם השנים דרישת תשלום מס כתנאי להצבעה הצטמצם לחמש מדינות בלבד, בחר הקונגרס להעלות תיקון לחוקה שיבטיח את האפשרות להצביע ללא קשר לתשלום מס.
התיקון אושר על ידי הקונגרס ב-25 באוגוסט 1962 ועל ידי מספר מספיק של מדינות ב-23 בינואר 1964.
פסיקה

בשנת 1965 החליט בית המשפט העליון שגם חוק בווירג'יניה אשר מעניק זכות הצבעה למי שמשלם מס או למי שנרשם שישה חודשים לפני הבחירות אינו חוקתי, על סמך התיקון ה-24 לחוקה.
בשנת 1966, פסק בית המשפט העליון של ארצות הברית על סמך התיקון ה-14 לחוקה שגם הגבלת הצבעה בתוך המדינות רק לאלו המשלמים מס אינה חוקתית.
ראו גם

חוקי ג'ים קרואו
חוק זכויות האזרח (1964)
אוגדן נאש

ספר ביוגרפי אודות אוגדן נאש
אוגדן נאש (אנגלית: Frederic Ogden Nash‏: 19 באוגוסט 1902 - 19 במאי 1971) היה משורר אמריקאי הידוע בשירה קלה אך משעשעת.
חייו

נאש נולד בעיר ריי (אנ') במדינת ניו יורק. אביו היה הבעלים של חברת יבוא ויצוא אותה ניהל. בשל מחויבותו לעסקים, שינתה המשפחה את מיקום מגוריה פעמים רבות. בשנת 1920 התחיל נאש את לימודיו באוניברסיטת הרווארד, אולם שנה אחר כך הפסיקם. הוא עבד במספר משרות, עד שקיבל משרד עורך בהוצאה לאור דאבלדיי, ואז החל לכתוב שירה.
ב-1931 הוא פרסם את אוסף שיריו הראשון, "קווים נוקשים" (Hard Lines), אשר הקנה לו הכרה לאומית כמשורר. חלק משיריו השרו תחושה אנטי ממסדית. לדוגמה, אחד הפיוטים הנקרא "היגיון פשוט" (Common Sense), תוהה:
כשהוא לא עסק בשירה, נאש נהג להופיע כשחקן אורח בקומדיות ותוכניות רדיו, ונסע להרצות בקולג'ים ואוניברסיטאות ברחבי ארצות הברית ואנגליה. ב-1943 חבר נאש לקורט וייל וחיבר את כל השירים למחזמר "מגע אחד של ונוס", ביניהם "דברי בלחש"  שזכה לעשרות ביצועים ו"אני בעצמי זר כאן". המחזמר הפך ללהיט וזכה אף לגרסה קולנועית.

נאש זכה להערכה מה"ממסד הספרותי", ושיריו נכנסו לאנתולוגיות, בהן אוספי שירה בעלי מעמד.

הוא מת בשנת 1971 ונטמן בצפון האמפטון בניו המפשייר.
סגנון שירתו

נאש ידוע בעיקר בזכות שיריו המפתיעים שברבים מהם גם משחקי מילים. בחלק משיריו החרוז המסיים יוצר אפקט קומי על ידי חריזת שתי שורות, אשר דווקא שונות באורכן ומשקלן חריג.
לקריאה נוספת

הרולטה לא מתה (57 משיריו של אוגדן נאש), תרגמה הדסה שפירא בירמן, הוצאת ירון גולן, 2002.
טיפול נרטיבי

מייקל וייט
טיפול נרטיבי היא שיטת טיפול נפשי שעוסקת בסיפור חייו של המטופל, קשייו ומצוקותיו, ובבניית סיפור (נראטיב) חדש, המקל על ההתמודדות עם הבעיות.
היסטוריה

השיטה פותחה החל משנות השבעים על ידי העובדים הסוציאליים מייקל וייט מאוסטרליה ודייוויד אפסטון מניו זילנד. עם זאת, כבר בימיה הראשונים של התפתחות גישת הפסיכואנליזה של פרויד, נכללו בה גם אלמנטים סיפוריים - מטופלים התייחסו לעברם מזוויות הראייה הסובייקטיביות שלהם במהלך הטיפול, והמטפל הקשיב לסיפור והיה מזהה בו פרטים שבאמצעותם סייע למטופל להבין את עצמו ואת דחפיו המודחקים. אך בניגוד לפסיכואנליטיקאים, שחתרו לאמת פנימית אחת של המטופל - בשנות השבעים ואילך התפתח הרעיון שאין אמת אבסולוטית אחת וסיפור חיים נכון אחד, וכי יש אפשרויות שונות לגבי אופן הפירוש של סיפור חייו של המטופל. נערכו מחקרים על טיפולים נרטיביים בקשיים אישיים והפרעות נפשיות מסוגים שונים, ביניהם הפרעות אכילה כמו אנורקסיה, טיפולי גמילה מהתמכרויות, ושימושים שונים בטיפולים קבוצתיים ובטיפול בילדים.
ביקורת

מבקרי הגישה הנרטיבית טוענים כי היא חשופה יחסית להטיה תרבותית של המטפל, וכי הוא עלול להביא לטיפול דעות קדומות ודעות אישיות שלו, שלא מכבדות מספיק את אלו של המטופל. בנוסף נטען כי אין מספיק ביסוס מחקרי לעקרונות השיטה וליעילותה.[דרוש מקור]
ראו גם

לוגותרפיה
מסע הגיבור
לקריאה נוספת

מייקל וייט ודייוויד אפסטון, (1999), "אמצעים סיפוריים למטרות טיפוליות", תל אביב: צ'ריקובר.
נחי אלון וחיים עומר, (1997), "מעשה הסיפור הטיפולי", בן שמן: מודן.
שרית ברזילאי, סוד הסיפור המנצח-בעקבות סיפורי הצלחה, ש. זק, ירושלים, 2009.
בועז כהן, טיפול נרטיבי בבית הספר, פרדס, 2018; סיפור ומשפחה, רסלינג, 2024.
נוימן, א. (2008), עבודה נראטיבית עם קבוצת תמיכה ככלי לפתרון קונפליקטים שבהם הפתרונות לא פותרים את הבעיה, "מקבץ", 11 (1), עמ' 85–102.
Morgan, A. (2002), What is narrative therapy? An easy to read introduction. Adlaide, Australia: Dulwich Center Publications.
שלום אנטלקידס

שלום אנטלקידס (387 לפנה"ס), הידוע גם בשם "שלום המלך", היה חוזה שלום שסיים את המלחמה הקורינתית. החוזה נקרא באופן רשמי על שם הספרטני אנטלקידס (אנ'), שיצא אל שושן כדי לשאת ולתת על תנאי השלום עם ארתחששתא השני, מלך פרס. בעת העתיקה נודע החוזה בשם "שלום המלך", שם המשקף את ההשפעה הפרסית על תנאיו. היה זה הסכם השלום הכולל (Κοινη Ειρηνη) הראשון ביוון העתיקה, לפיו כל הפולייס שהשתתפו במלחמה התחייבו כלפי גורם זר לקיים את השלום ביניהן בעודן שומרות כל אחת על עצמאותה.
סוף המלחמה

ב-387 לפנה"ס הועתקה זירת הלחימה העיקרית מיוון היבשתית אל הים האגאי; הצי האתונאי בפיקודו של תרסיבולוס העביר מספר איים לשליטת אתונה, ופעל בשיתוף פעולה עם אֶוּאַגוֹרָס, מלך קפריסין. מאחר שאֶוּאַגוֹרָס היה אויבה של פרס ורבים מהשגי האתונאים איימו על האינטרסים של ממלכת פרס, גרמו התפתחויות אלה לארטקסרקסס מלך פרס להעביר את תמיכתו מאתונה ובעלות בריתה אל ספרטה. אנטלקידס, מפקד הצי הספרטני, והסטרפ טיריבזוס נקראו אל חצר המלך בשושן, שם ניסחו הספרטנים והפרסים טיוטת הסכם לסיומה של המלחמה.
כדי להביא את האתונאים לשולחן המשא ומתן, השיט אנטלקידס את ציו בן 90 האוניות אל ההלספונטוס, שם יכול היה לנתק את אספקת הדגן מן הים השחור החיונית לקיומה של אתונה. האתונאים, שזכרו את מפלתם המוחצת בקרב אייגוספוטמוי ב-404 לפנה"ס, אז השיגו הספרטנים שליטה במימי ההלספונטוס והביאו להכנעתה הסופית של אתונה במלחמה הפלופונסית, הסכימו לנהל משא ומתן; תבאי, קורינתוס וארגוס, שלא רצו להמשיך בלחימה בלעדי אתונה, נאלצו גם הן להצטרף לשיחות. בוועידת השלום שהתכנסה בספרטה הסכימו כל הצדדים היריבים לתנאים שהציע ארטקסרקסס.
תנאי ההסכם

המאפיין הבולט ביותר של שלום אנטלקידס הוא ההשפעה הפרסית הנשקפת מתוכנו. החלטת מלך פרס, שהניחה את היסודות לתנאי ההסכם, מראה זאת בבירור. (נוסח ההסכם מובא על ידי ההיסטוריון היווני קסנופון בספרו "הלניקה"):
המלך ארטקסרקסס סבור,  כי מן הצדק שהערים באסיה יהיו לו, וכן קְלָזוֹמֶנָאי וקפריסין מבין האיים, וכי שאר הערים היווניות, קטנות וגדולות כאחד, יהיו עצמאיות, לבד מלֶמְנוֹס, אימְבּרוֹס וסְקִירוֹס, אשר יהיו לאתונאים כמקודם. אך אם אחד מן הצדדים לא יקבל שלום זה, אאסור עליו מלחמה ביבשה ובים, באוניות ובכסף יחד עם אלו החפצים בהסכם.
איוניה וקפריסין נשארו בידי הפרסים, והאתונאים נאלצו לוותר על אותם איים בים האגאי עליהם השתלטו זה לא כבר. משמעות רבה הייתה גם לתביעה התקיפה לאוטונומיה, ששמה קץ לניסיון פוליטי חדשני שצמח במלחמה: מיזוגן של ארגוס וקורינתוס. שתי הפולייס אוחדו איחוד פוליטי למה שכונה בפי היוונים בשם "סימפוליטיאה" (Sympoliteia), שהעניקה לכל האזרחים אזרחות משותפת. השתיים נאלצו להיפרד, ותבאי נדרשה לפרק את הליגה הבויאוטית שבהנהגתה. תנאי זה פסח על הליגה הפלופונסית בהנהגת ספרטה ועל ההלוטים שבארצה, שכן הספרטנים – ששמירת השלום הופקדה בידיהם – לא רצו ביישום עקרון העצמאות בכל הנוגע להם עצמם.
תוצאות ההסכם

התוצאה הגדולה והחשובה ביותר של שלום אנטלקידס הייתה חידוש השליטה ללא עוררין של ממלכת פרס באיוניה ובחלקים של הים האגאי. הפרסים, שסולקו מן הים התיכון על ידי חברות הברית הדלית במהלך המאה ה-5 לפנה"ס, שיקמו את מעמדם מאז שלהי המלחמה הפלופונסית, והיו כעת חזקים דים כדי להכתיב ליוונים את תנאי השלום. הם המשיכו להחזיק בעמדת כוח זו עד ימיו של אלכסנדר הגדול.
התוצאה השנייה הייתה הצבת ספרטה באופן רשמי בראש מערכת המדינות היווניות. הספרטנים, שניצלו את המנדט שניתן להם לאכוף את השלום, המשיכו לנקוט במהלכים צבאיים נגד פולייס שראו בהן איום פוליטי. הגדול שבמסעי המלחמה הללו היה ב-382 לפנה"ס ונועד לפרק את הליגה הכלקידיקית בצפון-מזרח יוון. בדרכו לשם כבש המפקד הספרטני פויבידאס את תבאי והשאיר בה חיל מצב. עקרון האוטונומיה התגלה ככלי גמיש בידיה של מעצמה הגמונית.
שלום אנטלקידס לא הצליח להביא שלום ליוון. הלחימה התחדשה עם מסע המלחמה נגד אולינתוס ב-382 לפנה"ס, ונמשכה לסירוגין בשני העשורים הבאים.
לקריאה נוספת

Xenophon, Hellenica. Translated by H. G. Dakyns. London and New York, Macmillan and Co., 1897. Digitized copy in ebooks.adelaide.edu.
Xenophon, Hellenica. Translated by C.L. Brownson. Loeb Classical Library. Cambridge, MA, Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1918.
Fine, John V.A. The Ancient Greeks: A critical history. Harvard University Press, 1983.
הערות שוליים

↑  Xenophon, Hell.  5.1.31
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 4410152563109815560002   WorldCat (עם VIAF): 4410152563109815560002
אותיות ומספרים

אותיות ומספרים (ביפנית: ふくめん算) היא חידה שבה מוצגת לפותר פעולת חשבון, בדרך כלל כפל או חילוק, שבה הספרות הוחלפו באותיות (זהו צופן החלפה), ועל הקורא לפענח את הפעולה, כלומר לזהות איזה ספרה מיוצגת על ידי כל אות. ליתר יופי נבחרות לעיתים האותיות המחליפות כך שייצרו מילים בעלות משמעות (כמו בדוגמה שלהלן). לעיתים נלווית לפעולת החשבון אמרת כנף שבה האותיות הוחלפו בספרות באמצעות אותו צופן החלפה, כך שפתרון החידה מאפשר לפענח את אמרת הכנף המוסתרת.
הבסיס לפתרון החידה הוא היכרות טובה עם לוח הכפל ולוח החיבור ותכונותיהם בבסיס 10, למשל התכונות:
הכפלה של ספרה זוגית בספרה 6 נותנת תוצאה שבה ספרת היחידות זהה לספרה הזוגית שהוכפלה.
הכפלה של ספרה אי-זוגית בספרה 5 נותנת תוצאה שבה ספרת היחידות היא 5, והכפלה של ספרה זוגית בספרה 5 נותנת תוצאה שבה ספרת היחידות היא 0.
דוגמה

חידה נודעת של "אותיות ומספרים" פורסמה על ידי הנרי ארנסט דודני ביולי 1924:
{\begin{matrix}&&{\text{S}}&{\text{E}}&{\text{N}}&{\text{D}}\\+&&{\text{M}}&{\text{O}}&{\text{R}}&{\text{E}}\\\hline &{\text{M}}&{\text{O}}&{\text{N}}&{\text{E}}&{\text{Y}}\\\end{matrix}}
שניתן לפתור אותה כך:
בתוצאה MONEY יש ספרה אחת יותר מאשר בכל אחד מהמחוברים, ולכן האות השמאלית ביותר בה, M, היא נשא, ולכן מייצגת את הספרה 1.
התרגיל כעת הוא:
{\begin{matrix}&&{\text{S}}&{\text{E}}&{\text{N}}&{\text{D}}\\+&&{\text{1}}&{\text{O}}&{\text{R}}&{\text{E}}\\\hline &{\text{1}}&{\text{O}}&{\text{N}}&{\text{E}}&{\text{Y}}\\\end{matrix}}
לאות O, שהיא התוצאה של S + 1, ייתכן רק הערך 0 (משום שהערך האפשרי הנוסף, 1, כבר מיוצג על ידי M), ולכן האות S מייצגת את הספרה 9 (הערך 8 אינו אפשרי, כי הוא דורש נשא כדי להגיע לסכום 10).
הגענו, אם כך, לתרגיל:
{\begin{matrix}&&{\text{9}}&{\text{E}}&{\text{N}}&{\text{D}}\\+&&{\text{1}}&{\text{0}}&{\text{R}}&{\text{E}}\\\hline &{\text{1}}&{\text{0}}&{\text{N}}&{\text{E}}&{\text{Y}}\\\end{matrix}}
בטור המאות רשומה הפעולה E + 0 = N, ולכן ברור שבטור העשרות נוצר נשא (ומתקיים N = E + 1, כך שזיהוי ערכה של אחת משתי אותיות אלה מביא מיד גם לזיהוי האות האחרת).
בטור העשרות מתקיים N + R = E + 10 (אם אין נשא מטור היחידות) או 1 + N + R = E + 10 (אם יש נשא מטור היחידות). נבדוק את שתי האפשרויות:

תחילה נניח שאין נשא מטור היחידות:
לפיכך מתקיים  N = E + 1 וכן 1 + N + R = E + 10, ולכן נקבל בדרך דומה כי R = 8, והתרגיל הוא כעת:
{\begin{matrix}&&{\text{9}}&{\text{E}}&{\text{N}}&{\text{D}}\\+&&{\text{1}}&{\text{0}}&{\text{8}}&{\text{E}}\\\hline &{\text{1}}&{\text{0}}&{\text{N}}&{\text{E}}&{\text{Y}}\\\end{matrix}}
המשך הסקה בשיטות אלה מוביל לפתרון:
{\begin{matrix}&&{\text{9}}&{\text{5}}&{\text{6}}&{\text{7}}\\+&&{\text{1}}&{\text{0}}&{\text{8}}&{\text{5}}\\\hline &{\text{1}}&{\text{0}}&{\text{6}}&{\text{5}}&{\text{2}}\\\end{matrix}}
בישראל

חידת "אותיות ומספרים" שבועית פורסמה ב"ידיעות אחרונות" במשך יותר מ-40 שנה על ידי יוסי הרשושנים, עד לפטירתו ביוני 2010. לאחר פטירתו, ממשיך בנו, גלעד הרשושנים, לכתוב את החידה. גם ב"מעריב" מתפרסמת חידה שבועית כזו, בשם "בואו חשבון", שחלוץ מחבריה בעיתון זה, החל מ-14 בדצמבר 1956, היה אברהם סלמן (לקט של חידות "בואו חשבון" מופיע בספרו "מלכות אגד הר").
הערות שוליים

↑  בואו חשבון!, מעריב, 14 בדצמבר 1956
חידת "אותיות ומספרים" מאת יוסי הרשושנים, "7 ימים", 30 ביוני 2000
יצחק כפכפי

| --- | --- |

 לידה:  4 באוקטובר 1911 קובנה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  12 במאי 1998 (בגיל 86) מָעוֹז חַיִּים, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  הגימנסיה העברית "הרצליה" 
 תקופת הפעילות:  מ-1926 
 
יצחק (יצחקל'ה) כַּפְכָּפִי (שוקסטליסקי) (4 באוקטובר 1911 – 12 במאי 1998) היה ממייסדי תנועת הנוער המחנות העולים, וכן מתרגם ועורך ישראלי.
ביוגרפיה > ילדות וחינוך

יצחק כפכפי נולד בקובנה שבליטא למשפחת שוקסטליסקי. המשפחה הייתה ציונית, והאב שמואל לימד עברית בגימנסיה הריאלית העברית בקובנה ובחדר מתוקן, שיצחק נמנה עם תלמידיו.
בשנת 1925 עלתה המשפחה לארץ ישראל, וגרה בתל אביב. יצחק למד בגימנסיה הרצליה כשהוא פטור משכר לימוד בזכות העובדה שאחיו הבכור יוסף אחאי לימד במוסד זה.
בגימנסיה הרצליה כונה "יצחקל'ה", עקב קומתו הנמוכה והיותו צעיר בשנה משאר בני המחזור שלו. כינוי זה דבק בו לשארית חייו. שם המשפחה המעוברת "כפכפי" הומצא על ידי יוסף אחאי כתרגום מילולי של השם "שוקסטליסקי" (יוסף אחאי עצמו החליף לאחר מכן את שם משפחתו, על-שם הקבוצה השיתופית "אחווה" שהוא היה בין מייסדיה).