stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דאו ג'ונס
היסטוריה

החברה נוסדה ב-1882 על ידי שלושה עיתונאים: צ'ארלס דאו, אדווארד ג'ונס וצ'ארלס ברגשטרסר (שם החברה הוא צירוף שמות שניים מהמייסדים). צ'ארלס דאו היה ידוע בשל יכולתו לכתוב בבהירות על מה שנחשב לרוב למידע פיננסי מורכב לציבור הרחב. אדווארד ג'ונס היה סטטיסטיקאי ועיתונאי שעסק ביצירת מדדי ניירות ערך. צ'ארלס דאו פיתח מדד חברות תחבורה שהושק ב-1884.
לאחר מותו של המייסד צ'ארלס דאו בשנת 1902 נרכשה החברה על ידי קלרנס בארון, העיתונאי הפיננסי המוביל של זמנו. עם מותו של בארון בשנת 1928, השליטה בחברה עברה לבנותיו החורגות ג'יין ומרתה בנקרופט. החברה הייתה מאז בבעלות משפחת בנקרופט, שהחזיקה ב-64% מכלל מניות החברה. דאו ג'ונס הייתה חברה ציבורית שמניותיה נסחרו בבורסה לניירות ערך בניו יורק.
במאי 2007, הגיש לבעלי המניות תאגיד המדיה האמריקאי ניוז קורפ, שבשליטת איל התקשורת רופרט מרדוק, הצעת רכש עוינת בסך 5 מיליארד דולר. אולם משפחת בנקרופט דחתה את ההצעה. לאחר משא ומתן, ב-1 באוגוסט 2007 פורסם כי הצעת הרכש התקבלה על ידי בעלי המניות. העסקה הושלמה ב-13 בדצמבר 2007, תמורת 5 מיליארד דולר או 60 דולר למניה.
מוצרים ושירותים

ספינת הדגל של החברה הוא היומון השמרני המוערך "וול סטריט ג'ורנל", העוסק בחדשות כלכלה ופיננסים. "הג'ורנל" הופיע לראשונה ב-8 ביולי 1889. השבועון "בארונס" אף הוא עוסק בחדשות כלכלה ושוק ההון, בפורמט של סיכום השבוע שעבר בשוקי העולם ותחזיות לשבוע הבא.
החברה פעילה גם בתחום התוכן המקוון, על ידי הפעלת אתרים המשתמשים בחומר מהג'ורנל ובעיקר במסגרת אתר "מרקטווץ'" ("MarketWatch") (אותו רכשה מ-CBS ב-2005).
פעילות נוספת של החברה, הייתה פרסומם של מאות מדדי נירות ערך, שהוותיק והידוע בהם הוא מדד דאו ג'ונס (Dow Jones Industrial Average), המפורסם מאז 1896 וכולל כיום את מניותיהן של 30 חברות ענק הנסחרות בבורסה לניירות ערך בניו יורק. בשנת 2010 נמכרה חברת הבת של מדדי דאו ג'ונס לקבוצת CME והחברה התמקדה בפרסומי חדשות בנושאי כלכלה ופיננסים.
דנשיה הסינית

דָאנְשְׂיָה הסינית (בסינית: 中國丹霞 בפין-יין: Zhōngguó dānxiá) הוא שם כללי לסוג מיוחד של צורת נוף: "תוואי פני השטח של דָאנְשְׂיָה" (丹霞地貌, בפין-יין: dānxiá dìmào) המתאפיינת באבן חול אדומה ובצוקים תלולים שמקורם בכוחות הפועלים כל שכבות הסלעים מבפנים (כולל התרוממות) ומבחוץ (כולל בליה וסחיפה).
באוגוסט 2010 הוכרו שישה אזורים בסין שבהם מופיעה צורת נוף זו כאתר מורשת עולמית על ידי ארגון אונסק"ו.
תיאור

המונח דָאנְשְׂיָה מוכר היטב בסין ומתאר צורת נוף בעלת מאפיינים פיזיוגרפיים ייחודיים וצבע אדום מובהק המתואר כ"עננים ורודים" או כ"קרני שמש בגוון שני". את המונח טבעו גאולוגים בשנות ה-20 של המאה ה-20 על בסיס הר דָאנְשְׂיָה במחוז גואנגדונג. מבחינה גאולוגית וגאומורפולוגית מוגדר המונח דָאנְשְׂיָה כצורת נוף שנוצרה משכבות סלעי משקע בתוך אגן בשוליים הפעילים של מערב האוקיינוס השקט. צורת הנוף בנויה בעיקר מאבן חול אדומה וקונגלומרטים המשקפת סביבת השקעה שעברה התחמצנות באקלים חם. על שכבות סלעי המשקע הופעלו כוחות התרוממות, העתקים ובתרונות עקב סחיפה באמצעות מים, תנועת בלית, בליה והתמוססות. עקב תהליכים אלו נוצר נוף מרהיב עין של פסגות, צוקים וקניונים. בתחילת תהליך יצירת הנוף התבליט מודגש פחות והנחלים פחות התחתרו לעומק, בשלב בוגר יותר הפסגות והקניונים מודגשים ובשלב האחרון הנוף הוא של פסגות בודדות המוקפות בשפלות נרחבות ומערכת מפותחת של נהרות.
ברחבי סין יש 780 אתרי דָאנְשְׂיָה. תפוצתם נרחבת באזורים האקלימים הטרופיים והסובטרופיים והממוזגים הלחים, האקלימים הלחים למחצה, והאזורים הצחיחים למחצה, כמו גם הרמה הקרה של רמת טיבט-צ'ינגהאי. בין האתרים שלא נכללו באתר המורשת העולמית, מצוי הפארק הגאולוגי הלאומי ג'אנגיה דאנשיה במחוז גאנסו שסלעיו יוצאי דופן בצבעיהם. צורות נוף דומות קיימות בכל היבשות פרט לאנטארקטיקה.
ההרים באזורים הכלולים באתר המורשת העולמית אינם גבוהים במיוחד ורוב הפסגות נעות בגבהים שבין 300 ל-500 מטרים. מעט פסגות מגיעות לגובה של 600 מטרים והפסגה הגבוהה ביותר היא חוּלוּפִּינְג בצְ'ה-שְׁווֵי בגובה 1,750 מטרים. נהרות רבים ממשיכים לעצב את הנוף בין הפסגות. שלושה מהאזורים הם באגן הניקוז של היאנגצה והאחרים באגני הניקוז של גְ'ווָאגְ'יָאנְג, מִינְגְ'יָאנְג וצְ'ייֵנְטָאנְגְגְ'יָאנְג. הנהרות הזורמים באזורים עשירים במים כשעיקר שפיעת המים היא בתקופת המונסון באביב ובקיץ.
האזורים שבאתר המורשת העולמית שוכנים באזור האקלים הסובטרופי הלח המושפע ממונסונים. האזור נהנה מימי שמש רבים כמו גם ממשקעים רבים. קרה נדירה. החורפי קצרים והקיץ יחסית ארוך. עיקר המשקעים יורדים באביב ובקיץ בעוד שהסתיו והחורף שחונים.
תיאור > סביבה אקולוגית

78% מכלל השטחים הכלולים באתר המורשת העולמית מכוסים בצמחייה, כאשר התכסית מגיעה ל-90% באזורים הפנימיים (כלומר למעט אזורי החיץ). הביוטה באזורים אלו עתיקה ומשמרת רליקטים מהקרטיקון והשלישון.
תנאי מזג האוויר ושפע המשקעים מאפשר גידול של מגוון רחב של מינים של צמחים ובעלי חיים. מבחינה בוטנית מוגדרת הצמחייה בדנשיה הסינית כ"יער טרופי וסובטרופי לח של עצים רחבי עלים". באזורים הכלולים באתר המורשת העולמית כלולים 5,772 מינים של צמחים עילאיים, השייכים ל-1,271 סוגים ב-293 משפחות. 836 בעלי חוליות השייכים ל-129 משפחות ו-37 סדרות, 3,073 מיני חרקים ויותר מ-400 מינים נדירים או המצויים בסכנת הכחדה.
תיאור > גאולוגיה

כל האזורים הכלולים באתר המורשת העולמית שוכנים על לוח דרום סין שנוצר בהתנגשות שבין לוח סין הקדום ללוח יאנגצה בנאופרוטרוזואיקון. בטריאס התאחדו כמה מקטעים של לוחות על מנת ליצור את לוח סין המאוחד. מאז היורה מושפעים האזורים שבאתר המורשת העולמית מפעילות טקטונית שכללה הפחתה של הלוח הפסיפי מתחת ללוח סין במזרח והאורוגנזה שיצרה את הרי ההימלאיה במערב. פעילות זו יצרה את האגנים שבהם הצטברו סלעי המשקע האדומים. בתחילת הנאוגן החלה פעילות טקטונית שגרמה להתרוממות בקנה מידה גדול של שכבות הסלע באגנים. קצב ההתרוממות לא היה אחיד. וההרים שנוצרו נחשפו מיד לכוחות הסחיפה של המים והרוח וכך החלה להיווצר צורת הנוף של דנשיה.
ההרכב הליתולגי של אתרי דנשיה משתנה על פי מיקומם. רק באתרים במזרח מוצאים סלעים ריוליטים שנוצרו עקב הפעילות הגעשית שמקורה בהפחתה שהוזכרה. גם לסביבה שבה נוצרו סלעי המשקע בטרם החלו להתרומם יש השפעה. בשולי האגנים נוצרו שכבות בוץ וחצץ עבות. במרכז האגנים נוצרו שכבות הסלע מהשקעה בנהרות או באגמים שעברו מילוט בעזרת תמיסות ברזל, סיליקה או טין. מרבית שכבות הסלע הם לכן קונגלומרטים, אבני חול, אבני טין ואבני בוץ. בחלקם מוצאים מאובנים של שלדים וביצים של דינוזאורים, וצמחים.
לעמידות של שכבות הסלע לסחיפה ובליה, כמו גם לעובי השכבות הייתה השפעה מכרעת בהתפתחות צורת הנוף של דנשיה. משקעים בנהרות של קונגלומרטים עם טין שעברו מילוט בסיליקה או ברזל היו קשות ועמידות יותר לסחיפה מהשכבות של אבן הטין והסלעים החרסיתיים שנוצרו במרכז האגנים והאחרונים שרדו רק באזורים הצחיחים יותר. גם לעובי השכבות הייתה השפעה על התפתחות צורת הנוף. שכבות סלע עבות במיוחד בעל מרקם אחיד יצרו מבני גושים שהיו עמידים לבליה ולסחיפה, ויצרו גושי הרים וצוקים בקנה מידה גדול.
הערות שוליים

↑  China Danxia באתר אונסק"ו
↑  China's unique red rock landform included on World Heritage List
דיפ-טק

דיפ-טק (באנגלית: DeepTech, בתרגום לעברית: טכנולוגיה עמוקה) היא סיווג של ארגון, בדרך כלל חברת סטארט-אפ, בעל מטרה מוצהרת לספק פתרונות טכנולוגיים לאתגרים מדעיים או הנדסיים מהותיים. היסודות הטכנולוגיים עליהם מבוססים הפתרונות הם חדשניים.
לארגונים וחברות המוגדרים כדיפ-טק דרושים לרוב מחקר ופיתוח (מו"פ) ממושכים, והשקעות הון גדולות לפני מסחור מוצלח. הסיכון העיקרי הוא כישלון טכני של הפתרון המוצע, בעוד שסיכון השוק נמוך משמעותית בשל הערך הפוטנציאלי הברור של הפתרון שהחברה מציעה.
חברות הדיפ-טק מפתחות מוצרים על תשתיות טכנולוגיות חדשניות דוגמת בינה מלאכותית, מחשוב קוונטי, הנדסת חומרים, רובוטיקה, ביוקונברג'נס וכדומה. תחומים אפשריים ליישום דיפ-טק כוללים בין היתר: חקלאות, מדעי החיים, כימיה, תעופה, רובוטיקה, ביטחון, חלל ואנרגיה ירוקה.
מאפיינים

בהיבט העסקי, לדיפ-טק יש שלוש תכונות מרכזיות: פוטנציאל השפעה משמעותי, זמן רב להגיע לבשלות שיווקית ודרישה להון התחלתי גבוה:
חידושים בתחום הדיפ-טק הם לרוב מהפכניים ועשויים ליצור שווקים חדשים או לשבש שווקים קיימים. חברות דיפ-טק עוסקות לעיתים קרובות באתגרים חברתיים וסביבתיים גדולים, ויש לפיתוחים שלהן פוטנציאל להשפיע על חיי היומיום במידה ניכרת. שבבים הם דוגמה לחדשנות שאפשרה חישוב במהירות ובקנה מידה חסר תקדים עד פיתוחם.
הזמן הדרוש לעבור ממדע בסיסי לטכנולוגיית דיפ-טק ישימה, ארוך משמעותית מזמן הפיתוח של סטארט-אפים המבוססים על טכנולוגיה זמינה. לדוגמה, פיתוח הטכנולוגיה העומדת מאחורי בינה מלאכותית ארך עשרות שנים, ונכון לשנת 2023 חברות בינה מלאכותית מתפתחות במהירות בתחומים רבים.
הדרישה למימון גבוה בשלבים מוקדמים עבור מו"פ ופיתוח אב טיפוס ומחזור חיים ממושך של סטארט-אפים בתחום הדיפ-טק מאלצת אותם לסטות מהשיטות המקובלות לגיוס הון ראשוני. בשל הסיכון הרב, בתחומים אלו לעיתים קרובות החברות ממומנות גם על ידי מענקים ממשלתיים ובינלאומיים, או תוך שיתופי פעולה עם חברות רב-לאומיות.
היסטוריה

המימון לחברות דיפ-טק גדל משמעותית במהלך העשור השני של המאה העשרים ואחת. לפי ה-Boston Consulting Group, סך ההשקעות בחברות דיפ-טק גדל מ-1.7 מיליארד דולר ב-2011 ל-7.9 מיליארד דולר ב־2016. סין משמשת כמנוע העיקרי בהשקעות בחברות דיפ-טק, כאשר המימון גדל ב-80% בכל שנה בין 2015 ל-2018, בהשוואה ל-10% בכל שנה בארצות הברית.
גם מדינות אירופה משקיעות בדיפ-טק. על פי פייננשל טיימס, בשנת 2017 סך המימון לחברות דיפ-טק הגיע לכ-3 מיליארד אירו על פני כ-600 עסקאות.
תאגידי ענק כמו גוגל, פייסבוק, אמזון, יבמ ואפל, מביעים לעיתים קרובות עניין מוגבר ביישומי דיפ-טק בתחומי בינה מלאכותית, מציאות מדומה, רחפנים, רכבים אוטונומיים.
גם חממות טכנולוגיות ומאיצי סטארטאפים מעבירים את תשומת ליבם מסטארטאפים דיגיטליים למיזמי דיפ-טק. מאיץ הסטארט-אפים HighTechXL שבאיינדהובן מתמקד באופן בלעדי במיזמי דיפ-טק.
דיפ-טק בישראל

במיפוי משנת 2019 שערכה חברת BCG לכ-8,500 סטארט-אפים של דיפ-טק מ-50 מדינות שונות, עלה כי 195 מתוכם הם של חברות ישראליות המייצגות 2% מכלל החברות במחקר, מה שהציב את ישראל במקום ה־11 בעולם מבחינת מספר אבסולוטי של סטארט-אפים בתחום. במדידה של מספר חברות לנפש ישראל הובילה את השוק. על פי הדו"ח, החברות הישראליות עוסקות בעיקר בתחום הבינה המלאכותית, מל"טים והרובוטיקה.
חברות ישראליות שהוזכרו בדו"ח הן זברה מדיקל, שמפתחת אלגוריתם לאבחון מחלות מהיר; סקייליין, העוסקת בניתוח השקעות נדל"ן באמצעות כלי ממוחשב שפיתחה; חברת הפינטק Personetics, שהאפקלציות שלה משרתות מוסדות פיננסיים. חברות איירובוטיקס וקומונסנס רובוטיקס בתחום התעופה והרובוטיקה; Massivit ו-Xjet וכן קולפלנט בתחום ההדפסה התלת-ממדית; אינוויז בתחום הרכב האוטונומי, וקולור צ'יפ בתחום פיתוח רכיבים אופטיים למערכות תקשורת.
חברת דיפ-טק ישראלית נוספת היא חברת אימג'נדרי (Imagindiary) שהוקמה ב-2020 ומפיקה חלבוני חלב מפטריות באמצעות טכנולוגיית פרמנטציה מדייקת העושה שימוש באלגוריתמים של בינה מלאכותית ולמידת-מכונה שמאפשרים להגדיל את התפוקה ואת האיכות של החלבונים. רבות מחברות הדיפ-טק בישראל התחילו את דרכם בעזרת מענקים מרשות החדשנות (בעבר "המדען הראשי") או בחממות טכנולוגיות.
ראו גם

יזמות עסקית
הערות שוליים

↑  סופי שולמן, דיפ בהייטק: היזמים הישראלים מככבים במהפכת החדשנות הבאה, באתר כלכליסט, 12 באוגוסט 2019
↑  יוחאי שויגר, חלב פרה – ללא פרה: החברה הישראלית שעושה מהפכה, באתר ישראל היום, 17 בספטמבר 2023
דיסק אופטי

דוגמאות לדיסקים אופטיים מסוגים שונים (קלטת הווידאו וקלטת השמע בתמונה אינם דיסקים אופטיים)
דיסק אופטי (באנגלית: Optical disc או OD) הוא דיסק שטוח, בדרך כלל מעגלי, העשוי מחומר מיוחד (לרוב אלומיניום), אשר על גביו ניתן לקודד נתונים בינאריים (סיביות). הקידוד מבוצע לאורך נתיב ספירלי מתמשך המכסה את כל פני הדיסק ומשתרע מן המסלול הפנימי ביותר אל המסלול החיצוני ביותר. נתונים מאוחסנים על גבי הדיסק באמצעות לייזר או מכונת הטבעה, וניתן לגשת אליהם כאשר הדיסק מנוגן בכונן תקליטורים אשר מסובב את הדיסק במהירויות של בין 200 ל-4,000 סל"ד או יותר, בהתאם לסוג הכונן, פורמט הדיסק והמרחק של ראש הקריאה ממרכז הדיסק. בעוד שרק צד אחד של הדיסק האופטי מכיל נתונים בצד ההפוך בדרך כלל מודבקת תווית מודפסת, אשר לרוב עשויה מנייר, אם כי לעיתים רבות התווית מוטבעת על הצד הזה של הדיסק. רוב הדיסקים האופטיים אינם מכילים מעטפת מגן משולבת ולכן הם עשויים בקלות רבה יותר להתקלקל בעקבות שריטות, טביעות אצבע, וכו'.
דיסקים אופטיים הם בדרך כלל בקוטר שבין 7.6 ל-30 ס"מ, כאשר הדיסקים האופטים בגודל 12 ס"מ הם הנפוצים ביותר. דיסק אופטי טיפוסי הוא בעובי 1.2 מ"מ.
דיסק אופטי נועד לתמוך באחד משלושת סוגי ההקלטה: לקריאה בלבד (לדוגמה - תקליטורים), ניתן לצריבה (דיסק אופטי עליו ניתן לצרוב מידע רק פעם אחת, לדוגמה CD-R) ודיסקים אופטיים עליהם ניתן להקליט מחדש (למשל CD-RW).
דיסקים אופטיים משמשים לרוב לאחסון מוזיקה (למשל עבור ניגון בנגן תקליטורים), וידאו (למשל לשימוש בנגן DVD או Blu-ray) או יישומים ונתונים עבור מחשבים אישיים. למרות שהדיסקים האופטיים עמידים יותר מאשר המדיות שהיו בשימוש לפני כן, הם רגישים במיוחד לנזקים סביבתיים ונהרסים בהדרגה ככל שעולה השימוש היומיומי בהם. בספריות ובארכיונים ישנם נוהלים שונים שמבוצעים על מנת לשמר מדיה אופטית כדי להבטיח שניתן יהיה להמשיך ולהשתמש בדיסקטים האופטיים לאורך זמן.
במקרה של גיבוי קבצים והעברת נתונים פיזית, דיסקים אופטיים כגון תקליטורים ותקליטורי DVD מוחלפים בהדרגה עם אמצעים לאחסון מידע מתקדמים ומהירים יותר כגון הדיסק און קי. מגמה זו צפויה להימשך בעקבות העלייה בקיבולת של הדיסק און קי והירידה במחיר של ההתקן. ובנוסף, משום שבעשורים האחרונים בהדרגה מרבית המוזיקה נרכשת/מורדת מהאינטרנט ולכן מספר תקליטורי האודיו שנמכרים מדי שנה יורדת באופן מהותי.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
היסטוריה > דור ראשון

התקליטור (CD) ונגזרותיו
תקליטור שמע (אנ')
Video CD‏ (VCD) (אנ')
Super Video CD‏ (SVCD) (אנ')
לייזרדיסק
GD-ROM (אנ')
Phase-change Disc (אנ')
Double-density compact disc (אנ')
Magneto-optical drive (אנ')
מינידיסק
Write once read many (אנ')
היסטוריה > דור שני

הDVD ונגזרותיו
DVD-Audio
DualDisc (אנ')
DIVX (אנ')
DVD-RAM (אנ')
Nintendo GameCube Game Disc (אנ')
Wii Optical Disc (אנ')
Super Audio CD
Enhanced Versatile Disc (אנ')
DataPlay (אנ')
Universal Media Disk
Ultra Density Optical (אנ')
היסטוריה > דור שלישי (הדור הנוכחי)

Blu-ray
Wii U Optical Disc (אנ')
HD DVD
CBHD (אנ')
HD VMD (אנ')
Digital Multilayer Disk (אנ')
Fluorescent Multilayer Disc (אנ')
Forward Versatile Disc (אנ')
Professional Disc (אנ')
היסטוריה > דור רביעי

הפורמטים הבאים מתקדמים יותר מהדיסקים האופטים של הדור השלישי הנוכחי ויש להם פוטנציאל להחזיק נתונים בגודל טרה אחד לכל הפחות. תקליטורים אלו מיועדים להפצת וידאו בפורמט Ultra HD.
Archival Disc (אנ')
Holographic Versatile Disc (אנ')
LS-R (אנ')
Stacked Volumetric Optical Disc (אנ')
היסטוריה > סקירה כללית של סוגי הדיסקים האופטים

| שם הטכנולוגיה | קיבולת | טווח השנים מהשקת הטכנולוגיה ועד השנה בה הסתיימה מכירת הפריט |
| --- | --- | --- |
| לייזרדיסק | 0.3 ג'יגה בייט | 1971–2001 |
| Write once read many (אנ') | 0.2-6.0 ג'יגה בייט | 1979–1984 |
| קומפקט דיסק (CD) | 0.7-0.9 ג'יגה בייט | 1982 ואילך |
| מינידיסק | 0.14 ג'יגה בייט | 1989 ואילך |
| Magneto-optical drive (אנ') | 0.1-16.7 ג'יגה בייט | 1990 ואילך |
| DVD | 4.7-17 ג'יגה בייט | 1995 ואילך |
| LIMDOW (אנ') | 2.6 ג'יגה בייט | 1996 ואילך |
| GD-ROM (אנ') | 1.2 ג'יגה בייט | 1997 ואילך |
| Fluorescent Multilayer Disc (אנ') |  | 1998–2003 |
| Versatile Multilayer Disc (אנ') | 5-20 ג'יגה בייט | 1999–2010 |
| Hyper CD-ROM (אנ') | 1 פטה בייט | 1999? ואילך |
| Ultra Density Optical (אנ') | 30-60 ג'יגה בייט | 2000 ואילך |
| Forward Versatile Disc (אנ') | 5.4-15 ג'יגה בייט | 2001 ואילך |
| Enhanced Versatile Disc (אנ') |  | 2002–2004 |
| HD DVD | 15-51 ג'יגה בייט | 2002–2008 |
| Blu-ray | 25 ג'יגה בייט   50 ג'יגה בייט  100 ג'גה בייט (BDXL)  128 ג'יגה בייט (BDXL) | 2002 ואילך |
| Professional Disc (אנ') | 23-128 ג'יגה בייט | 2003 ואילך |
| Digital Multilayer Disk (אנ') |  | 2004–2007 |
| Multiplexed Optical Data Storage‏ (MODS-Disc) (אנ') |  | 2004 ואילך |
| Universal Media Disc | 0.9-1.8 ג'יגה בייט | 2004–2014 |
| Holographic Versatile Disc (אנ') |  | 2004 ואילך |
| M-DISC (אנ') | 4.7 ג'יגה בייט (פורמט DVD) 25 ג'יגה בייט (פורמט Blu-ray) 50 ג'יגה בייט (פורמט Blu-ray) 100 ג'יגה בייט (בפורמט BDXL) | 2009 ואילך |
| Archival Disc (אנ') | 0.3-1 טרה בייט | 2014 ואילך |
| Ultra HD Blu-ray (אנ') | 50 ג'יגה בייט 66 ג'יגה בייט 100 ג'יגה בייט | 2015 ואילך |
הערות שוליים

↑  Adedeji, Dr. Adewole. "COMBATING PIRACY THROUGH OPTICAL DISC PLANT REGULATION IN NIGERIA: PROSPECTS AND CHALLENGES" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2013-08-22. נבדק ב-2019-04-29.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555996105171  BnF: cb11973014q (data)  LCCN: sh86004405 
התקליטור
הלייזרדיסק
האריס דולייביץ'

האריס דולייביץ' (בבוסנית: Haris Duljević; נולד ב-16 בנובמבר 1993 בסרייבו שבבוסניה והרצגובינה) הוא כדורגלן בוסני המשחק בעמדת קשר הכנף.
קריירת מועדונים

דולייביץ' נולד בסרייבו שבבוסניה והרצגובינה, ובין השנים 2011–2017 שיחק במועדונים המקומיים צ'ליק זניצה, אולימפיק סרייבו וסרייבו. לאחר מכן שיחק במשך שתי עונות בדינמו דרזדן מהבונדסליגה השנייה, במדיה ערך 53 הופעות והבקיע שלושה שערים. לאחר שתי עונות אלו עבר לנים מליגת העל הצרפתית, במדיה שיחק במשך שתי עונות, בהן ערך 34 הופעות ליגה מבלי להבקיע שער.
ב-10 בספטמבר 2021 חתם דולייביץ' על חוזה לשתי עונות בהנזה רוסטוק מהבונדסליגה השנייה.
קריירה בינלאומית

ב-25 במרץ 2016 ערך דולייביץ' את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בוסניה והרצגובינה, בניצחון 0–3 על נבחרת לוקסמבורג במשחק ידידות. ב-8 בספטמבר 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 1–2 על נבחרת צפון אירלנד במסגרת ליגת האומות 2018/2019.
הערות שוליים

↑  Haris Duljević potpisao za Hansu Rostock! באתר Sport Sport, ‏ 10 בספטמבר 2021 (בבוסנית)
הארייט קיינס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 בספטמבר 1993 (בת 31) נוטינגהאם, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2012 
 פרופיל ב-IMDb
 
הרייט קיינס (באנגלית: Harriet Cains; נולדה ב-17 בספטמבר 1993) היא שחקנית בריטית.
קריירה

הארייט קיינס למדה משחק במועדון הדרמה "Circle Up" במשך שלוש שנים. מאוחר יותר התאמנה קיינס ב"סדנת הטלוויזיה", במהלכה לוהקה לתפקידים בסרטים קצרים. במהלך שהותה ב"סדנת הטלוויזיה", קיינס נבחנה לסדרת הטלוויזיה הבריטית "בבשר החי". היא עשתה אודישן במנצ'סטר ולוהקה לתפקיד ג'ם ווקר. כדי להתכונן לתפקיד צפתה קיינס בסרטים תיעודיים על הפרעת דחק פוסט טראומטית וחרדה, תוך כדי שיחה עם אנשים שחוו מחלות אלו.
בשנת 2015 לוהקה קיינס לתפקיד לואיזה בלקוול בסדרה "בית בטוח". מאז 2016 היא הופיעה בתפקידי משנה שונים, כולל ליזי האלום בסדרת הפשע "ורה" וג'ייד הופקירק בסדרה "שחיתות" בתחילת 2017.
בתחילת יולי 2017 פורסם כי קיינס תשחק בתפקיד קבוע בעונה השנייה של הסדרה "מרצ'לה", כאם חד הורית גייל דונובן. העונה השנייה עלתה לשידור בפברואר 2018, כשקיינס מופיעה בשישה פרקים.
בשנת 2019 החלה קיינס להצטלם לסדרת הטלוויזיה של נטפליקס "ברידג'רטון", עיבוד לספריה של ג'וליה קווין.
קריירה > קולנוע

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | עניין האהבה |  | סרט קצר |
| 2012 | בני אנוש | ג'יימי | סרט קצר |
| 2016 | מאדי סטון המתוקה | תמי | סרט קצר |
| 2018 | מרקורי | במבי | סרט קצר |
קריירה > טלוויזיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | רופאים | סיינה רוברטס | פרק אחד |
| 2013 | Hollyyoaks Later | הרייט גונזלס | 4 פרקים |
| 2013–2014 | בבשר החי | ג'ם ווקר | 9 פרקים |
| 2015 | בית בטוח | לואיזה בלקוול | 4 פרקים |
| 2016 | ורה | ליזי האלום | פרק אחד |
| 2017 | בלי להעליב | סאלי היסלופ | פרק אחד |
| 2017 | שחיתות | ג'ייד הופקירק | פרק אחד |
| 2018 | מרצ'לה | גייל דוידסון | 6 פרקים |
| 2020 | מיתוסים עירוניים | קתי אתצ'הם | פרק אחד |
| 2020–הווה | ברידג'רטון | פיליפה פטירנגטון | 9 פרקים |
הערות שוליים

↑  "Interview with "In the Flesh" actress Harriet Cains". נבדק ב-7 באוגוסט 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Smedley, Rob (29 באפריל 2014). "In The Flesh series 2 interview: Harriet Cains". Den of Geek. נבדק ב-7 באוגוסט 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Chris Bennion (27 באפריל 2015). "Safe House, review: Fingernail chewingly tense". The Independent. נבדק ב-7 באוגוסט 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  William Martin (9 בפברואר 2016). "'Vera' Season 6 episode guide". Cultbox.co.uk. נבדק ב-7 באוגוסט 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Morgan Jeffery (27 במרץ 2017). "Line of Duty series 4: 10 huge questions and theories after that outrageous first episode". דיגיטל ספיי. נבדק ב-7 באוגוסט 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Filming commences on second series of critically acclaimed drama Marcella starring Anna Friel". ITV. 5 ביולי 2017. נבדק ב-7 באוגוסט 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Staff, Shondaland (2019-07-29). "Everything We Know About Shondalands Bridgerton Series". Shondaland. נבדק ב-2019-09-15.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1058248200  VIAF: 310609914   WorldCat (עם VIAF): 310609914
הארמייה השנייה (הונגריה)

שבויים מהחזית
הארמייה השנייה של הונגריה הייתה ארמיית שדה של הצבא ההונגרי, שלחמה בחזית המזרחית בתקופת מלחמת העולם השנייה והושמדה כמעט לחלוטין במהלך מתקפת הנגד הסובייטית באזור הדון העליון, שבאה בעקבות קרב סטלינגרד.
היסטוריה

הארמייה השנייה הוקמה ב-1 במרץ 1940 ביחד עם שתי ארמיות נוספות של הצבא ההונגרי. היא נשלחה לחזית הסובייטית בראשית אפריל 1942, וסופחה לקבוצת ארמיות דרום הגרמנית. בסוף יוני וראשית יולי 1942 השתתפה הארמייה בשלב הראשון של מתקפת הקיץ הגרמנית בדרום רוסיה (מבצע כחול), ונטלה חלק בקרבות סביב העיר וורונז' על נהר הדון, ביחד עם ארמיית הפאנצר הרביעית הגרמנית. לאחר מכן הוצבה הארמייה להגן על האגף השמאלי של קבוצת ארמיות B מפני התקפת נגד סובייטית, ותפסה עמדות על נהר דון מצפון-מערב לארמייה האיטלקית השמינית, בין נוביה-פוקרובקה לרוסשה.
ב-16 בדצמבר 1942 פתח הצבא הסובייטי במבצע סטורן קטן, והבקיע את החזית הגרמנית בנקודת התפר בין הארמייה האיטלקית השמינית והארמייה ההונגרית ה-2. ב-13 בינואר 1943 פתח הצבא הסובייטי במתקפה גדולה נוספת, שנועדה לשחרר את העיר חרקוב, בהשתתפות כוחות משלוש חזיתות (וורונז', בריאנסק והדרום-מערבית). הארמייה ההונגרית השנייה, שהותקפה על ידי כוחות עדיפים בהרבה, כותרה באזור סוובודה והושמדה כמעט לחלוטין. היא ספגה כ-200 אלף אבדות (100 אלף הרוגים, 35 אלף פצועים ו-60 אלף שבויים) וחדלה מלהתקיים ככוח לוחם. בסוף מאי 1943 הוחזרו שרידי הארמייה (40 אלף חיילים מתוך מצבה מקורית של כ-250 אלף) להונגריה והארמייה פורקה באופן רשמי.
ב-30 באוגוסט 1944 בעקבות חדירת הצבא האדום לשטח הונגריה המזרחית, הוקמה הארמייה ה-2 בפעם השנייה. באוקטובר 1944 השתתפה הארמייה במתקפת נגד מוצלחת, שביצעו כוחות הונגריים וגרמניים תחת פיקוד גנרל מקסימיליאן פרטר-פיקו, באזור העיר דברצן. מתקפה במהלכה ספגה החזית האוקראינית השנייה אבדות כבדות. האבדות הכבדות שספגה הארמייה במהלך קרב דברצן ובקרבות על דרכי הגישה לעיר בודפשט, אילצו את הפיקוד ההונגרי לפרק את הארמייה בשנית ב-1 בדצמבר 1944 ולצרף את שרידיה לארמייה ההונגרית השלישית.
האירועים תוארו בסדרת טלוויזיה "קרוניקה" שהוקרנה בטלוויזיה ההונגרית בשנת 1982. בסדרה השתתפו ממשתתפי הקרבות לרבות אלמר שלאי ונוספים.
דיפאיינט (NX-74205)

הדיפאיינט בקרב; מתוך "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9".
הדיפאיינט (במקור: Defiant; שם מלא: NX-74205 USS Defiant) מסדרת הדיפאיינט (Defiant Class) היא ספינת חלל בדיונית בסדרת הטלוויזיה מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9 ובסרט הקולנוע מסע בין כוכבים 8: המפגש. זוהי החללית המובילה מהדגם שלה (Defiant Class), ואחת מספינות המלחמה הייעודיות הראשונות של הפדרציה[דרוש מקור]. הדיפאיינט הופיעה לראשונה בפרק הראשון של העונה השלישית של מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9 – "החיפוש, חלק ראשון", ולאחר מכן – לקחה חלק משמעותי בהמשך התפתחות הסדרה, ובעיקר – במלחמת הפדרציה בדומיניון. בעוד הדיפאיינט המקורית נהרסה לחלוטין במהלך העונה השביעית של הסדרה, צי הכוכבים שלח אל תחנת החלל חלל עמוק 9 ספינה מחליפה, מאותו הדגם, בשם "סאו פאולו". אולם, לאחר היתר מיוחד, שונה שמה של ספינה זו להיות "דיפאיינט".
בפרק התשיעי של העונה השלישית של מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9 – "דיפאיינט" – גול דוקאט מתאר את הספינה כ"אחת מספינות המלחמה החמושות ביותר ברביע". בסרט מסע בין כוכבים 8: המפגש מתאר אותה ויליאם רייקר כ"ספינה קטנה וקשוחה".
עיצוב

הדיפאיינט תוכננה תחילה על ידי המעצב האמנותי של מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9 ג'ים מרטין, בסיועם של המפקח על האפקטים החזותיים גארי האטזל ובונה המודלים טוני מיינינג'ר. לדבריו של המפיק והתסריטאי רוברט יואיט וולפה, התוספת של הדיפאיינט לסדרה נועדה לפתור את הבעיה שבשימוש בחלליות מדגם "Runabout", שהן צפופות מאוד. במהלך יצירתם של העיצובים המקוריים, ההתייחסות לספינה היה כאל "Runabout מורחבת יותר", אולם עיצובים מסוג זה הוחלפו, בסופו של דבר, בעיצוב ספינת חלל, במלוא מובן המילה, אשר שמה הוא "וליאנט" (במקור: Valiant; בתרגום לעברית: אמיצה). שם זה נפסל, בסופו של דבר, על מנת למנוע בלבול עם וויאג'ר – ספינת החלל בסדרה מסע בין כוכבים: וויאג'ר, ששמה גם כן מתחיל באות "V". במשך זמן זה הייתה כוונה לשמור על השם "וליאנט" כשם הדגם של הדיפאיינט. השם "וליאנט" ניתן מאוחר יותר לספינה אחת מדגם "דיפאיינט". באחד מפרקי הסדרה מסע בין כוכבים: וויאג'ר מוצג עיצוב מוקדם של הדיפאיינט, עם שינויים קלים, כספינה "אקווינוקס" מדגם "נובה".