stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליפות העולם בשחייה 2015
שחייה צורנית > משולב (אישה וגבר)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  

| זוגות תרגיל טכני | ארצות הברית ארצות הברית   כריסטינה ג'ונס   ביל מיי | 88.5108 נקודות | רוסיה רוסיה   דרינה וליטובה   אלכסנדר מלצב | 88.2986 נקודות | איטליה איטליה   מנילה פלמיני   ג'ורג'ו מיניסיני | 86.3640 נקודות |
| זוגות תרגיל חופשי | רוסיה רוסיה   דרינה וליטובה   אלכסנדר מלצב | 91.7333 נקודות | ארצות הברית ארצות הברית   כריסטינה לום   ביל מיי | 91.4667 נקודות | איטליה איטליה   מריאנג'לה פרופטו   ג'ורג'ו מיניסיני | 89.3333 נקודות |
נבחרת ישראל

המשלחת הישראלית כללה 16 ספורטאים: 11 שחיינים, מהם 2 שחייניות ו-9 שחיינים, 3 שחיינים בתחרות מים פתוחים ושתי שחייניות בתחרות שחייה צורנית.
נבחרת ישראל > שחייה > נשים

| שם השחיינית | משחה | שיא אישי   לפני התחרות | שלב בתחרות | תוצאה | מיקום |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| עמית עברי | 50 מטר פרפר | 26.13 שניות | מוקדמות | 26.90 שניות | 26 |  |
| עמית עברי | 50 מטר גב | 28.51 שניות | מוקדמות | 29.50 שניות | 33 |  |
| עמית עברי | 50 מטר חזה | 31.35 שניות | מוקדמות | 31.39 שניות | 20 |  |
| עמית עברי | 100 מטר חזה | 1:07.74 דקות | מוקדמות | 1:09.08 דקות | 28 |  |
| עמית עברי | 200 מטר מעורב אישי | 2:13.29 דקות | מוקדמות | 2:18.35 דקות | 34 |  |

| זוהר שיקלר | 50 מטר חופשי | 25.44 שניות | מוקדמות | 26.19 שניות | 47 |  |
| זוהר שיקלר | 100 מטר חופשי | 56.88 שניות | מוקדמות | 56.84 שניות | 43 |  |
נבחרת ישראל > שחייה > גברים

| שם השחיין | משחה | שיא אישי   לפני התחרות | שלב בתחרות | תוצאה | מיקום |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| גיא ברנע | 50 מטר גב | 24.64 שניות | מוקדמות | 25.31 שניות | 18 |  |
| גיא ברנע | 100 מטר פרפר | 54.05 שניות | מוקדמות | 53.76 שניות | 37 |  |

| דוד גמבורג | 100 מטר חופשי | 49.94 שניות | מוקדמות | 49.98 שניות | 38 |  |

| עידו הבר | 400 מטר חופשי | 3:52.34 דקות | מוקדמות | 3:52.08 דקות, שיא ישראל | 36 |  |
| עידו הבר | 800 מטר חופשי | 8:09.92 דקות | מוקדמות | 8:07.78 דקות | 33 |  |

| תומר זמיר | 50 מטר פרפר | 23.95 שניות | מוקדמות | 24.49 שניות | 37 |  |

| יעקב טומרקין | 100 מטר גב | 53.90 שניות | מוקדמות | 53.92 שניות | 12 |  |
| יעקב טומרקין | 100 מטר גב | 53.90 שניות | חצי גמר | 53.77 שניות, שיא ישראל | 12 |  |
| יעקב טומרקין | 200 מטר גב | 1:57.33 דקות | מוקדמות | 1:58.64 דקות | 17 |  |
| יעקב טומרקין | 200 מטר מעורב אישי | 1:59.49 דקות | מוקדמות | 1:59.97 דקות | 14 |  |
| יעקב טומרקין | 200 מטר מעורב אישי | 1:59.49 דקות | חצי גמר | 1:58.86 דקות | 11 |  |

| גל נבו | 200 מטר פרפר | 1:57.02 דקות | מוקדמות | 1:59.45 דקות | 27 |  |
| גל נבו | 400 מטר מעורב אישי | 4:11.51 דקות | מוקדמות | 4:17.34 דקות | 14 |  |

| לירן קונובלוב | 200 מטר חופשי | 1:49.28 דקות | מוקדמות | 1:49.56 דקות | 36 |  |

| יהונתן קופלב | 50 מטר גב | 24.73 שניות | מוקדמות | 25.14 שניות | 10 |  |
| יהונתן קופלב | 50 מטר גב | 24.73 שניות | חצי גמר | 25.04 שניות | 11 |  |

| שליחים   לירן קונובלוב   יעקב טומרקין   זיו קלונטרוב   דוד גמבורג | 4x100 מטר חופשי | 3:18.43 דקות | מוקדמות | 3:18.31 דקות, שיא ישראל   (50.10 שניות)   (49.42 שניות)   (50.18 שניות)   (48.61 שניות) | 17 |  |
נבחרת ישראל > שחייה במים פתוחים > גברים

| שם השחיין | משחה | תוצאה | מיקום |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| שי טולדנו | 5 ק"מ | 56:06.0 דקות | 34 |  |  |  |
| שי טולדנו | 10 ק"מ | 1:56:27.9 שעות | 53 |  |  |  |

| יובל ספרא | 5 ק"מ | 55:33.2 דקות | 26 |  |  |  |
| יובל ספרא | 25 ק"מ | 5:02:52.9 שעות | 12 |  |  |  |

| שחר רסמן | 10 ק"מ | 1:53:05.1 שעות | 42 |  |  |  |
| שחר רסמן | 25 ק"מ | לא סיים | - |  |  |  |
נבחרת ישראל > שחייה צורנית

| שם השחיינית | תחרות | שלב בתחרות | תוצאה | מיקום |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| אנסטסיה גלושקוב | יחידות תרגיל טכני | מוקדמות | 82.9353 נקודות | 9 |  |  |
| אנסטסיה גלושקוב | יחידות תרגיל טכני | גמר | 84.3204 נקודות | 10 |  |  |
| אנסטסיה גלושקוב | יחידות תרגיל חופשי | מוקדמות | 85.4000 נקודות | 11 |  |  |
| אנסטסיה גלושקוב | יחידות תרגיל חופשי | גמר | 85.3000 נקודות | 11 |  |  |

| אנסטסיה גלושקוב   יבגנייה טטלבאום | זוגות תרגיל טכני | מוקדמות | 79.0927 נקודות | 20 |  |  |
| אנסטסיה גלושקוב   יבגנייה טטלבאום | זוגות תרגיל חופשי | מוקדמות | 79.8333 נקודות | 19 |  |  |
טבלת המדליות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכול |
| 1 | הרפובליקה העממית של סין  סין | 15 | 10 | 10 | 35 |
| 2 | ארצות הברית ארצות הברית | 13 | 14 | 6 | 33 |
| 3 | רוסיה רוסיה (מארחת) | 9 | 4 | 4 | 17 |
| 4 | אוסטרליה אוסטרליה | 7 | 3 | 8 | 18 |
| 5 | בריטניה בריטניה | 7 | 1 | 6 | 14 |
| 6 | צרפת צרפת | 5 | 1 | 1 | 7 |
| 7 | איטליה איטליה | 3 | 3 | 8 | 14 |
| 8 | הונגריה הונגריה | 3 | 3 | 4 | 10 |
| 9 | שוודיה שוודיה | 3 | 2 | 1 | 6 |
| 10 | יפן יפן | 3 | 1 | 4 | 8 |
| 11 | דרום אפריקה דרום אפריקה | 2 | 3 | 0 | 5 |
| 12 | גרמניה גרמניה | 2 | 1 | 4 | 7 |
| 13 | ברזיל ברזיל | 1 | 4 | 2 | 7 |
| 14 | קוריאה הצפונית קוריאה הצפונית | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 15 | סרביה סרביה | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 16 | הולנד הולנד | 0 | 8 | 0 | 8 |
| 17 | קנדה קנדה | 0 | 4 | 4 | 8 |
| 18 | דנמרק דנמרק | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 19 | אוקראינה אוקראינה | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 20 | מקסיקו מקסיקו | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 20 | ניו זילנד ניו זילנד | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 22 | יוון יוון | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 22 | ספרד ספרד | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 22 | פולין פולין | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 25 | ג'מייקה ג'מייקה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 26 | ליטא ליטא | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 26 | קרואטיה קרואטיה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 28 | ארגנטינה ארגנטינה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 28 | בלארוס בלארוס | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 28 | מלזיה מלזיה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 28 | סינגפור סינגפור | 0 | 0 | 1 | 1 |
| סך הכל | סך הכל | 75 | 76 | 77 | 228 |
הערות שוליים

1 2  שרה שסטרם, משוודיה קבעה במסגרת משחה שליחות 4x200 מטר חופשי כשחיינית ראשונה תוצאה של 1:54.31 דקות, המהירה באליפות. נבחרת שוודיה סיימה במקום רביעי בתוצאה של 7:50.24 דקות.
1 2  ראיין מרפי, מארצות הברית קבע בשלב המוקדמות במסגרת משחה שליחים משולב 4x100 מטר מעורב במשחה ל-100 מטר גב, את התוצאה המהירה באליפות 52.18 שניות.
|  אליפויות העולם בשחייה |
| --- | --- | --- |
| אליפות העולם בשחייה | בלגרד 1973 • קאלי 1975 • ברלין 1978 • גואיאקיל 1982 • מדריד 1986 • פרת' 1991 • רומא 1994 • פרת' 1998 • פוקואוקה 2001 • ברצלונה 2003 • מונטריאול 2005 • מלבורן 2007 • רומא 2009 • שנגחאי 2011 • ברצלונה 2013 • קאזאן 2015 • בודפשט 2017 • קוואנגג'ו 2019 • בודפשט 2022 • פוקואוקה 2023 • דוחה 2024 |  |
| אליפות העולם בשחייה  (בריכת 25 מטר) | פלמה דה מיורקה 1993 • ריו דה ז'ניירו 1995 • גטבורג 1997 • הונג קונג 1999 • אתונה 2000 • מוסקבה 2002 • אינדיאנפוליס 2004 • שנגחאי 2006 • מנצ'סטר 2008 • דובאי 2010 • איסטנבול 2012 • דוחא 2014 • וינדזור 2016 • האנגג'ואו 2018 • אבו דאבי 2021 • מלבורן 2022 |  |
בית הסוהר פלורידה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  state prison 
 כתובת:  23916 NW 83rd Ave. 
 מיקום:  מחוז ברדפורד 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מפעיל:  Florida Department of Corrections 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1961
 תאריך פתיחה רשמי:  1961 
 קואורדינטות:  30°03′31″N 82°11′08″W﻿ / ﻿30.0585°N 82.1856°W﻿ / 30.0585; -82.1856
 dc.state.fl.us/ci/205.html
  (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה בית הסוהר פלורידה(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה בית הסוהר פלורידה
 
בית הסוהר פלורידה (באנגלית: Florida State Prison) הוא מוסד כליאה, השוכן במחוז מריון שבפלורידה. הוא מנוהל על ידי מחלקת בתי הכלא של מדינת פלורידה.
היסטוריה

בית הכלא הוקם בשנת 1961, אך הבנייה נמשכה עד לשנת 1968. המתקן יכול לאכלס 1400 אסירים והוא בין מתקני כליאה הגדולים בפלורידה. המתקן הוקם כאגף המזרחי של בית הסוהר המדינתי הקיים, והחל משנת 1972 הוא פועל ככלא נפרד.
בכלא קיים אגף לנידונים להוצאה להורג לגברים (בבית הסוהר לוול הסמוך מוחזקות אסירות נידונות למוות). עד לשנת 2000, ההוצאות להורג בוצעו על ידי כיסא חשמלי, ומשנת 2000 בהזרקת רעל.
בין הרוצחים שהוצאו להורג בכלא נמנים טד באנדי, מרטין גרוסמן, תומאס נייט, רוברט לונג, אוסקר ריי בולין ועוד.
ג'רארד ג'ון שייפר נידון למאסר עולם ונרצח בבית הסוהר על ידי אסיר אחר.
בית הסוהר סן קוונטין

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית סוהר 
 מיקום:  מחוז מארין 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מפעיל:  California Department of Corrections and Rehabilitation 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1852
 תאריך פתיחה רשמי:  יולי 1852 
 מידות
 שטח:  1.75 קמ"ר 
 קואורדינטות:  37°56′15″N 122°29′21″W﻿ / ﻿37.9375°N 122.4891°W﻿ / 37.9375; -122.4891
 אתר רשמי
  (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה בית הסוהר סן קוונטין(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה בית הסוהר סן קוונטין
 
בית הסוהר סן קוונטין (באנגלית: San Quentin State Prison) הוא מוסד כליאה, השוכן במחוז מארין שבקליפורניה. הוא מנוהל על ידי מחלקת בתי הכלא של מדינת קליפורניה. המתקן פועל החל משנת 1852. כיום הוא יכול לאכלס 3082 אסירים.
בשנת 1851 נפתח הכלא הראשון בקליפורניה. לצורך זה הותאמה אונייה בשם Waban שהוצבה במפרץ סן פרנסיסקו והייתה מאוכלסת בכ-30 אסירים. חלקים של אוניה זו עד היום משבלים בבניין בית החולים של הכלא.
אסירי האונייה בנו בית הסוהר החדש שנפתח בשנת 1852 והיה יכול לאכלס 68 אסירים. בין המנהלים הבולטים של המתקן היה קלינטון דאפי שניהל אותו בשנים 1940–1952. הוא הכניס שינויים גדולים בארגון המתקן והביא ספרן ורופא מנתח. למרות זאת בית הסוהר היה אלים וחלק מהאסירים הוכו עד מוות. שימוש בעינויים לצורכי חקירה נאסר בשנת 1944.
חדר אוכל של הכלא מעוטר בציור בגודל של 6 מ' שצויר על ידי האסיר.
בשנת 2005 דווח שמתקן מיושן, חסרים בו מתקנים רפואיים והוא מאוכלס יתר. בשנת 2007 החלה בנייה של מתקן בית חולים חדש. בשנת 2020 כ-350 אסירים חלו בקורונה.
המתקן כולל תא נידונים למוות. בין שנים 1893–1937 215 אסירים הוצאו להורג בתלייה, בהמשך 196 אסירים לרבות בילי קוק ודייוויד מייסון הומתו בתא גזים. חלק מהאסירים שהוצאו להורג בכלא הובאו מאלקטרז. בשנת 1996 החלו להשתמש בהזרקת רעל. הראשון היה ויליאם בונין. עד לשנת 2006 בשיטה זו הוצאו להורג 11 אסירים. סטיבן דין גורדון בין הכלואים בכלא וממתין לביצוע גזר דין משנת 2017.
בשנת 1990 בי. בי. קינג הקליט בכלא הופעה. תקליט זה זכה בפרס גראמי בשנת 1991.
מתקני הכלא צולמו במספר סרטים.
הערות שוליים

↑  Cummings, Earl. The Rise and Fall of California's Radical Prison Movement, date=1994. page 27
↑  Gladstone, Mark. San Quentin 'decrepit' – medical experts decry state of facility inspectors find 'cruelty and neglect,' say health care mandate is ignored investigating state prisons. San Jose Mercury News, April 14, 2005.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007528223205171  LCCN: n81013173  MusicBrainz: fc315408-de86-4016-a600-d39db0741e99  SUDOC: 260556513  VIAF: 149595088   WorldCat (עם VIAF): 149595088
בית דניאל (זכרון יעקב)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  קונסרבטוריון 
 על שם:  דניאל פרידלנדר
 מיקום:  זכרון יעקב 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 18 בינואר 1938
 תאריך פתיחה רשמי:  18 בינואר 1938 
 אדריכל:  אליעזר ילין 
 מידות
 קומות:  1 
 קואורדינטות:  32°34′33″N 34°56′56″E﻿ / ﻿32.57578056°N 34.94896389°E﻿ / 32.57578056; 34.94896389
  (למפת הכרמל מוגדלת) בית דניאל(למפת הכרמל רגילה) בית דניאל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית דניאל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית דניאל
 
בית דניאל (זכרון יעקב) - שלט עץ הממוקם בכניסה למתחם ועליו מפת המקום.
אנשי רוח, אמנים ומלויהם בבית ההארחה 'בית דניאל' (1945). בשורה העליונה משמאל: אברהם שלונסקי, יוסף טל,  (גב' -?), מיכאל טאובה, שיף, גב' שיף, אילזה ליבנטל, ורנר ליבנטל. בשורה האמצעית: פולה טל, (גב' - ?), שוקן?, שוקן?, ברגמן?, ברגמן?. בשורה הראשונה: אלכסנדר אוריה בוסקוביץ, אהובה פיקרד, (גב' -?)
בית דניאל נמצא בזכרון יעקב ברחוב הברושים, צמוד לאחוזת לנגה. האחוזה נבנתה על ידי מיכאל לנגה ואשתו ניטה לבית בנטוויץ'.
היסטוריה

לאחר מותם של בני הזוג לנגה, קיבלה את המקום בירושה ליליאן פרידלנדר, האחות הבכורה של ניטה. צעיר בניה, דניאל פרידלנדר, התבלט בכישרונו המוזיקלי. כבר בגיל שבע משך תשומת לב כאשר ניגן בלי תווים בקונסרבטוריון בחיפה בו למד. בזכות כישרונו זכה במלגת לימודים בבית הספר הגבוה למוזיקה ג'וליארד בניו יורק ובשנת 1935 נסע ללמוד שם בלווית אמו. בשנת 1936 עבר משבר נפשי קשה. הוא הועבר לסנטוריום בשיקגו, שם התאבד בגיל 18. אמו הביאה אותו לקבורה בבית הקברות של משפחת בנטוויץ'. מצבתו מעוטרת בכינור עתיק ובתווי הסימפוניה הבלתי גמורה של שוברט המייצגים את פטירתו בטרם עת.
בתקופה שבה נסעה ליליאן עם בנה דניאל לניו-יורק הושכרה אחוזת לנגה לדורה שוורץ, יהודייה אוסטרית, צמחונית אדוקה, אשר הקימה במקום מרכז בריאות צמחוני. היות שבבית המשפחה פעל מרכז הבריאות, ניגשה ליליאן לבנות בית חדש בתחום האחוזה, לה ולמשפחתה. היא בחרה בשטח למרגלות הגן הישן של האחוזה, שבו עמדו כמה עצי זית עתיקים. בקצה המגרש שנבחר ניצב משטח סלעי, אשר השקיף על הים.
על בניית הבית הופקד האדריכל אליעזר ילין, בעלה של תלמה, אחותן של ליליאן וניטה. המבנה שתכנן היה חד-קומתי והצטיין בסגנון קליל. בשנת חייו האחרונה סיפר דניאל לאמו כי הוא חולם להקים בזכרון יעקב מרכז שיארח מוזיקאים. עם סיום הבנייה החליטה ליליאן שהבית שנבנה בעבור משפחתה ישמש בית למוזיקאים ואמנים.
הבית החדש, שנקרא "בית דניאל", נחנך בטקס צנוע ב-18 בינואר 1938. לכבוד האירוע שודרה בתחנת הרדיו קול ירושלים אחת מיצירותיו של דניאל. בתוכנית הראשונית, נכללו יחידות מגורים ברמה גבוהה, בריכת שחייה ומתקנים נלווים, מגרשי טניס ושטחים מדושאים פתוחים לפעילות ספורטיבית. התוכנית לא בוצעה בשלמותה.
במשך השנים הראשונות להשלמתו התארחו בו נגנים ומוזיקאים מפורסמים, בהם ליאונרד ברנשטיין, יהודי מנוחין, ברוניסלב הוברמן, סרגיי קוסביצקי, מישה אלמן, אהרן קופלנד וקלאודיו אראו וכן אמנים כמארק שאגאל וסופרים כלאה גולדברג ורבים אחרים.
עם הזמן הוקמו במקום בית רות (1938), בית הסופרים (1951) ובית ליליאן (1968).
בית דניאל שימש בית הארחה לנגנים, סופרים ואמנים. מדי קיץ, בשנות החמישים והשישים, התנהל במקום סמינר מוזיקה קאמרית לנגנים צעירים בהנחיית אמנים ידועי-שם, במשך שלושה שבועות. בין המנחים בבית דניאל היו שתי האחיות לבית בנטוויץ', הצ'לנית תלמה ילין והכנרת מרג'ורי בנטוויץ', וכן הצ'לן מוריס ז'נדרון, ורבים אחרים. לפני מספר שנים עבר המוסד לידי האוניברסיטה הפתוחה, והיא מקיימת בו סמינרים והדרכות וכן אירועי אמנות וספרות, ומשכירה את המוסד לגופים שונים בתחום הספרות והאמנות, בהם מפעל מתא"ן ועמותת הליקון.
עדות לפעילות "בית דניאל" ניתן למצוא בקבוצה גדולה של רישומים שיצרה פרידל שטרן במהלך שנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20, עת התארחה בבית ההבראה.
לקריאה נוספת

דנצ'ו ארנון, רק בירושלים, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1989 (האגדה לבית בנטוויץ')
הערות שוליים

↑  הקמת המבנה בוצעה על ידי הקבלן טוביה קרופיק מזכרון יעקב
↑  נחנך בית דניאל בזכרון יעקב, דבר, 19 בינואר 1938
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007372913005171
בית הכלבים והחתולים באטרסי

| --- | --- |


 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מטה הארגון:  לונדון 
 מייסדים:  מרי טילבי 
 עובדים:  555 (נכון ל־2020), 536 (נכון ל־2018), 420 (נכון ל־2016), 544 (נכון ל־2019), 470 (נכון ל־2017) 
 תקופת הפעילות:  2 באוקטובר 1860 – הווה (164 שנים) 
 www.battersea.org.uk
 
בית המחסה, 2004
בית הכלבים והחתולים באטרסי (אנגלית: Battersea Dogs & Cats Home) הוא בית מחסה לכלבים ולחתולים הממוקם בשכונת באטרסי בעיר לונדון, בירת בריטניה, עם שני מתקנים נוספים בקרבת העיר. המוסד, מן הידועים מתחומו בבריטניה, נוסד בשנת 1860. הוא מעניק מחסה לבעלי החיים ללא הגבלת זמן עד לאימוצם. במהלך שנות קיומו טיפל בלמעלה מ-3.1 מיליון כלבים וחתולים.
תולדות בית המחסה

בית המחסה נוסד בשנת 1860 כבית מחסה לכלבים בהולווי (כיום ברובע איזלינגטון) על ידי מרי טילבי (Mary Tealby, ‏1801-‏1865). ב-1871 עבר למקומו הנוכחי. ב-1883 החל המוסד לקבל לטיפולו גם חתולים.
ב-1885 הייתה המלכה ויקטוריה לפטרונית של בית המחסה, והוא נשאר עד היום בפטרונות מלכותית. הפטרונית הנוכחית היא הדוכסית מקורנוול, והנסיך מייקל מקנט הוא נשיא אגודת הצדקה של בית המחסה.
במלחמת העולם השנייה, שבמהלכה המיתו בריטים רבים את חיות המחמד שלהם מחשש למחסור במזון, טיפל בית המחסה בלמעלה מ-145,000 כלבים.
עד שנת 2002 נקרא המוסד בית המחסה לכלבים באטרסי, ואז קיבל את שמו הנוכחי.
במהלך השנים זכה בית המחסה להתייחסות במסגרת מספר רב של תוכניות טלוויזיה ותוכניות דוקומנטריות.
בשנת 2010, לציון 50 שנים לקיום המוסד, הנפיק הדואר המלכותי סדרת בולים לכבודו, ובית המחסה פרסם ספר על ההיסטוריה שלו.
בשנת 2011 הגיע החתול לארי מבית המחסה למגורים בבית ראש ממשלת בריטניה בדאונינג 10 בלונדון וזכה לתואר רודף העכברים הראשי של הקבינט. בשנת 2016 היו שני חתולים שמוצאם בבית המחסה - פלמרסטון וגלדסטון - לחתולי משרד החוץ ומשרד האוצר.
פעילות

בית המחסה איננו דוחה כלבים וחתולים המגיעים אליו ומעניק להם מחסה ללא הגבלת זמן ועד אשר יאומצו על ידי בעלים חדשים או יימצא עבורם מעון אחר. כיום מפעיל המוסד בנוסף לבית המחסה בלונדון שני אתרים נוספים, בברקשייר ובקנט.
בממוצע נמצאים במתקני בית המחסה בכל עת 260 כלבים ו-220 חתולים. בכל יום מתקבלים אליהם בממוצע 13 כלבים ותשעה חתולים. כלבים שוהים בהם בממוצע 30 יום וחתולים - 22 יום. בשנת 2015 טיפל בית המחסה ביותר מ-8,000 בעלי חיים.
בית המחסה מעסיק בשלושת אתריו כ-400 עובדים ופועלים בו 1,200 מתנדבים. הוא מנוהל על ידי מנכ"לית ועל ידי חבר נאמנים בן 11 איש.
בית המחסה איננו נתמך על ידי ממשלת בריטניה ומתקיים מכספי תרומות. המוסד דיווח כי בשנת 2015 עמדו הכנסותיו על סך של 36.7 מיליון לירות שטרלינג.
מספר רב של ידוענים תומכים בבית המחסה, משתתפים באירועים מטעמו ומאמצים כלבים וחתולים שהגיעו אליו.
בלגרד ארנה

| --- | --- |

מראה האולם מבחוץ
 מיקום:  בלגרד, סרביה
 קואורדינטות:  44°48′51″N 20°25′17″E﻿ / ﻿44.814153°N 20.421358°E﻿ / 44.814153; 20.421358
 אבן יסוד:  1992
 תקופת הפעילות:  31 ביולי 2004 – הווה (20 שנה)
 עלות הבנייה:  70 מיליון אירו
 בעלים:  עיריית בלגרד
 מפעיל:  "Arena Beograd" d.o.o.
 אדריכל:  ולאדה סלביסיה
 קבוצות:  הכוכב האדום בלגרד   פרטיזן בלגרד   נבחרת סרביה בכדורסל
 מושבים:  20,000
 starkarena.co.rs
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת בלגרד מוגדלת) בלגרד ארנה(למפת בלגרד רגילה) בלגרד ארנה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בלגרד ארנה (בסרבית: Београдска арена; מטעמי חסות מסחרית ידועה בשם שטארק ארנה, בסרבית: Штарк арена, ומקודם – קומבנק ארנה, Комбанк арена) הוא אולם מקורה רב תכליתי בפאתי העיר בלגרד, סרביה. האולם הוקם במשך שנים רבות והקמתו כללה הפסקות בנייה רבות עד שהושלם בסופו של דבר בשנת 2004. מאז פתיחתו הוא הפך לאחד מהאולמות המקורים הגדולים והמפוארים באירופה והוא חבר ארגון ה-"European Arenas Association". מבנה האולם, הנמצא בבעלות העיר בלגרד, מתפרס על פני שטח של 48,000 מ"ר. תכולתו הרשמית של האולם היא 20,000 צופים, אם כי האולם מסוגל להכיל עד כ-25,000 צופים, בהתאם לסוג האירוע המקיים בו.
תהליך הבנייה

הרעיון לבנות אולם ספורט גדול בבלגרד נולד בשנת 1989 והבנייה תוכננה להסתיים בשנת 1994, בה בבלגרד הייתה אמורה להתקיים אליפות העולם בכדורסל. הבנייה החלה בשנת 1992 באזור הנקרא "בלוק 25" ברובע "נובי בלגרד" שבעיר. עקב האירועים האלימים שפרצו ביוגוסלביה בראשית שנות ה-90, פיב"א שללה מיוגוסלביה את זכות האירוח והפרויקט הוקפא. פרויקט הבנייה הופשר בשנת 1998 כאשר בלגרד הייתה אמורה לארח את אליפות העולם בטניס שולחן והבלגרד ארנה היה צפוי להיות האולם המרכזי בתחרות זו. אך גם במקרה זה הבנייה הוקפאה שנית עקב הפצצות נאט"ו על העיר בלגרד כחלק ממלחמת קוסובו. עם שוך הקרבות בשנת 2000 ותנופת הבנייה מחדש בעיר, חודשה גם הבנייה של האולם עד אשר הוא הושלם סופית בשנת 2004.
אירועים מרכזיים בארנה

לאחר בנייתו, הפך הבלגרד ארנה לאולם המקורה הראשי של בלגרד וסרביה כולה. אירוע הפתיחה של אולם זה היה הדיאמונד בול של פיב"א בשנת 2004 ומיד אחריו הוא אירח את שלבי הגמר של יורובאסקט 2005. קבוצות הכדורסל הראשיות של העיר, הכוכב האדום בלגרד ופרטיזן בלגרד, המשחקות את משחקי הבית שלהן בהיכל פיוניר, נוהגות להעביר לבלגרד ארנה משחקים מרכזיים שאותם הן מארחות.
במספר מקרים נשברו שיאי נוכחות באירועים שנערכו בבלגרד ארנה. שיא הצופים במשחק יורוליג נשבר בשנת 2009 כאשר 22,567 איש צפו במשחקה של פרטיזן נגד פנאתינייקוס בשלב הטופ-16. כשנה לאחר מכן נשבר השיא בשנית במשחקי הפלייאוף נגד מכבי תל אביב אשר נכחו בהם כ-24,000 צופים בממוצע. בגמר הליגה העולמית לשנת 2009 בין נבחרות הכדורעף של סרביה וברזיל נקבע שיא הצופים למשחק במפעל עם 22,680 צופים.
הארנה מארח גם אירועי תרבות, קונצרטים והופעות של אומנים בינלאומיים. תחרות אירוויזיון 2008 נערכה בבלגרד ארנה אף היא.
הערות שוליים

↑  Комбанк Арена- Профил Комбанк Арене
↑  שיא של 22,567 צופים במשחק יורוליג, באתר ערוץ הספורט, 6 במרץ 2009
↑  ‏מכבי הפסידה 81:73 לפרטיזן שעלתה ליתרון 1:2 בסדרה, באתר nrg‏, 30 במרץ 2010
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: היכל סינאן ארדם איסטנבול | פיינל פור היורוליג האולם המארח  2018 | הבא: פרננדו בואסה ארנה ויטוריה |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: לנקסס ארנה קלן | פיינל פור היורוליג האולם המארח  2022 | הבא: |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: a0094102-e99e-4f91-9a7e-ee4eb61f44ae
בלו גרינברג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1936 (בת 88 בערך) סיאטל, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  ברוקלין קולג', ישיבה יוניברסיטי, מכון המחקר המסמיך של אוניברסיטת העיר ניו יורק 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 בן או בת זוג:  יצחק גרינברג 
 
בלו גרינברג (באנגלית: Blu Greenberg‏; נולדה ב-21 בינואר 1936 בסיאטל, ארצות הברית) היא סופרת ופעילה חברתית אמריקאית שכותבת בנושאים של יהדות מודרנית וסוגיות העוסקות בנשים. גרינברג נחשבת מחלוצות הפמיניזם האורתודוקסי היהודי. הספרים הידועים ביותר שלה הם "על נשים ויהדות: מבט מהמסורת" (1981), ו"הלחם השחור: שירה לאחר השואה" (1994).
לגרינברג תואר ראשון במדע המדינה מברוקלין קולג' ותואר שני בפסיכולוגיה קלינית מאוניברסיטת העיר ניו יורק. כמו כן יש לה תואר שני נוסף בהיסטוריה יהודית מהישיבה יוניברסיטי. היא נשואה ליצחק 'ייץ' (ארווין) גרינברג, סופר, פרופסור להיסטוריה ורב, המקדם דיאלוג בין היהדות לבין הנצרות בארצות הברית.
גרינברג פעילה בתנועה המחברת בין יהדות לבין פמיניזם. בפברואר 1973 נתנה את ההרצאה הפותחת בוועידה הראשונה של הנשים היהודיות בארצות הברית שהתקיימה בניו יורק, וב-1997–1998 כיהנה כיו"ר הוועידה הראשונה והשנייה לפמיניזם ואורתודוקסיות. היא מייסדת שותפה והנשיאה הראשונה של הברית היהודית פמיניסטית-אורתודוקסית. בנוסף, קידמה גרינברג במרוצת השנים שיתופי פעולה בין נשים ממגוון דתות, ובהן גם נשים פלסטיניות.
גרינברג מרצה באוניברסיטאות ובקהילות יהודיות בארצות הברית. באחת ההרצאות טבעה את משפטה המפורסם: "היכן שיש רצון מצד הרבנים, יש אף דרך הלכתית (לערוך את התמורות המתבקשות)", עליו ספגה ביקורת קשה מדמויות כמו הרבנים אהרן ליכטנשטיין, יונתן זקס ואחרים. בשנת 2000 קיבלה גרינברג את פרס "נשים שעשו שינוי" מהקונגרס היהודי האמריקאי במהלך טקס שנערך במשכן הכנסת בירושלים.
בית דין של מעלה

ביהדות, בית דין של מעלה הוא מושג המייצג את ההתייחסות האלוהית הביקורתית לעניינים שונים ובכלל את הדין בו נידון העולם והאדם בידי שמיים. המושג מופיע בדרך כלל ביחס להחלטות בעלות השפעה לאומית שהתקבלו על ידי נציגי העם, ולפעמים ביחס לשאלות בהן אין ביד בית דין של מטה יכולת או סמכות להכריע בהן.
המקורות הראשונים המציינים את קיומו של בית הדין מצויים כבר במקרא, אולם עיקר העיסוק בו בא לידי ביטוי בספרות חז"ל ובתורת הסוד הקדומה והמאוחרת (הקבלה והחסידות).
תולדות המושג

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אופן פעולה

באופן בסיסי, בית הדין של מעלה מחליט את כלל ההחלטות שנוגעות לדין האדם והעולם בידי שמיים, וקובע את גורלם בהתאם לטיב מעשיהם.
ישנה מחלוקת בין התנאים ביחס לשאלה מתי מכריע בית הדין ביחס לכל גזר דין. תנא קמא סובר שהעולם נידון כל שנה בארבעה זמנים, בפסח על התבואה, בשבועות על הפירות, בסוכות על המים והגשם, ובראש השנה על כל הנושאים האחרים. רבי יהודה סובר שהאדם נידון בראש השנה על כל מעשיו, וגזר הדין שלו רק נגזר במועדים הללו, וביום כיפור על כל השאר. רבי מאיר סובר שהאדם נידון בראש השנה, וגזר דינו על כל מעשיו נגזר ביום כיפור. רבי יוסי אומר שהאדם נידון בכל יום מחדש, ורבי נתן סובר שאדם נידון על מעשיו בכל שעה.
היחס בין בתי הדין של מעלה ושל מטה

בדרך כלל, פעולת בית הדין של מעלה מתוארת כפעילות עצמאית, עליונה להחלטות הארציות, אך לעיתים מובאות התייחסויות לניסיונות של בני אדם להשפיע על החלטות בית הדין. תיאורים מהסוג הזה נמצאים כבר במדרשים המתארים את פעולותיו של משה מול בית דין זה, ומופיעים רבות בסיפורים אודות מקובלים וצדיקים מתנועת החסידות המתייצבים לפני בית הדין ושוטחים את טענותיהם בשביל לפעול למען יחידים או למען הכלל.
אף על פי שבדרך כלל בית דין של מעלה מתואר כסמכות גבוהה וחשובה יותר מבית דין של מטה, שבסמכותה לאשר או לדחות את החלטות בית דין של מטה, בעניינים מסוימים מתיישר בית דין של מעלה על פי החלטת בית הדין הארצי, כמו בעניין קידוש החודש וקביעת השנה.