המצור על ירושלים (70)
הערות שוליים

↑  לאחר הכנעת ירושלים עדיין נותרו מספר קיני התנגדות של המורדים במדבר יהודה ובעבר הירדן המזרחי, שהוכנעו סופית רק בשנת 73 לספירה, אולם רוב יחידות הצבא הרומי, שנשלחו לדכא את המרד היהודי, עזבו את ארץ ישראל לאחר כיבוש ירושלים, ומצעד הניצחון ברומא נערך זמן קצר לאחר מכן.
↑  מנחם שטרן, "הקנאים והסיקריים: ענפים של תנועת חרות לאומית", בתוך: אריה כשר (עורך), המרד הגדול הסיבות והנסיבות לפריצתו, ירושלים תשמ"ג, עמ' 380–383.
↑  מלחמות היהודים, ב, 521.
↑  מלחמת היהודים, ב, יט (9), 550–555
↑  מלחמת היהודים, ב, כ (1, 3), 556,569
↑  מלחמת היהודים, ב, 564
↑  מלחמת היהודים, ד, פרק ג, פסקה יב, סעיפים 201–207
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק א, פסקה ב, סעיפים 5–10
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק א, פסקה ב–ג, סעיפים 10–14.
1 2  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000013-QINU`"'מסכת גיטין,'"`UNIQ--nowiki-00000013-QINU`"'דף נ"ו, עמוד א'; מלחמת היהודים, ספר ה, פרק א, פסקה ב–ג, סעיפים 24–25.
↑  שאורגן מחדש לאחר שספג אבדות כבדות במהלך מסע המלחמה הכושל של קסטיוס גאלוס ביהודה בשנת 66 לספירה. ראו, גרשון בר-כוכבא, מקדש בלהבות, ספרי מגיד, הוצאת קורן, ירושלים, 2014, עמ' 49
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק א, פסקה ו, סעיף 46
↑  רוני רייך,'"`UNIQ--nowiki-00000017-QINU`"'חורבן ירושלים בשנת 70 לסה"נ: תיאורו של יוסף בן מתתיהו והממצא הארכאולוגי, קתדרה, חוברת 131, ניסן תש"ס, מרס 2009, עמ' 42, באתר JSTOR
1 2  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק א, פסקה ו, סעיף 44.
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק א, פסקה ו, סעיפים 45–46
↑  5,000 החיילים הללו, נועדו להחליף יחידות מארבעת הלגיונות שהועברו לאיטליה במסגרת מלחמת האזרחים של שנת ארבעת הקיסרים. מלחמת היהודים, ספר ה, פרק א, פסקה ו, סעיף 44, ובהערה 43 בתרגום אולמן; טקיטוס, דברי הימים, ב, 83
↑  כל לגיון הכיל כ-5,200 חיילים בתקן מלא, ראו ישראל שצמן בהערתו על מלחמות היהודים בתרגום אולמן, ספר ג, פרק ד, פסקה ב, הערה 69, ירושלים 2009, עמ' 318; גרשון בר-כוכבא, מקדש בלהבות, עמ' 48
↑  טקיטוס, דברי הימים ה, 1, 2, וישראל שצמן בהערתו על מלחמות היהודים בתרגום אולמן, ספר חמישי, פרק א, פסקה ו, סעיף 42, הערה 42. המספר על פי גרשון בר-כוכבא, מקדש בלהבות, עמ' 48
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ד, פסקה ב, סעיפים 65–69, ובהערה 69 בתרגום אולמן, מאת ישראל שצמן, ירושלים 2009, עמ' 318
↑  אלו נזכרים גם אצל טקיטוס, דברי הימים, ה', 1, 2
↑  ישראל שצמן בהערתו על מלחמות היהודים בתרגום אולמן, ספר חמישי, פרק א, פסקה ו, סעיף 42, הערה 42; גרשון בר-כוכבא, מקדש בלהבות, עמ' 48
1 2 3  בר-כוכבא, עמ' 69–99.
1 2  בר-כוכבא, עמ' 81.
↑  בר-כוכבא, עמ' 72.
↑  מרדכי גיחון,'"`UNIQ--nowiki-00000026-QINU`"'‏סודות ההצלחה של הצבא הרומאי על-פי מלחמת היהודים ליוסף בן-מתתיהו, קתדרה חוברת 21, תשרי תשמ"ב, אוקטובר 1981, עמ' 21–22.
↑  בר-כוכבא, עמ' 77–78.
↑  אלעזר גלילי, קוים למערכות ישראל בימי הבית השני, הוצאת מערכות, תל אביב 1951, עמ' 104–105.
1 2  בר-כוכבא, עמ' 75.
1 2 3  בר-כוכבא, עמ' 78.
↑  בר-כוכבא, עמ' 77.
1 2  בר-כוכבא, עמ' 69, 73–74.
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמות היהודים, ספר שני, פרק טז, פסקה א, סעיף 386, וספר רביעי, פרק י, פסקה ה, סעיף 605.
↑  בר-כוכבא, עמ' 76.
↑  בר-כוכבא, עמ' 78–80, ועמ' 82–83.
↑  בר-כוכבא, עמ' 80.
↑  בר-כוכבא, עמ' 81–82.
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק ו פסקה א, סעיפים 248–250. ראו גם אצל מיריי הדס-לבל, Rome, la Judée et les Juifs, Picard, ‏ 2009, עמ' 118
↑  דיו קסיוס, היסטוריה רומית, ספר 65, פרק 4, סעיף 3
↑  Frederico M. Colautti, Passover in the Works of Flavius Josephus, הוצאת בריל, 2002, עמ' 124
↑  גרשון בר כוכבא, "מצור טיטוס על ירושלים – הצעת שחזור מנגנון האספקה הרומי", מחקרי יהודה ושומרון, כה 1 תשע"ו, עמ' 79.
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק ב, פסקה ב, סעיפים 54–66
1 2  מרדכי גיחון,'"`UNIQ--nowiki-0000003F-QINU`"'‏סודות ההצלחה של הצבא הרומאי על-פי מלחמת היהודים ליוסף בן-מתתיהו, קתדרה חוברת 21, תשרי תשמ"ב, אוקטובר 1981, עמ' 8
↑  מלחמות היהודים, ספר ה, פרק א, פסקה ד, סעיף 71
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, סעיפים 84–95
↑  היסטוריונים עתיקים בעלי ידע בעניינים צבאיים – כגון טקיטוס,'"`UNIQ--ref-00000043-QINU`"' וגטיוס'"`UNIQ--ref-00000044-QINU`"' ואונָסַנדרוס,'"`UNIQ--ref-00000045-QINU`"' – המליצו להעמיד בכוננות כוח אבטחה מספיק של רגלים ופרשים בזמן הקמת מחנה מבוצר, כדי למנוע תרחישים דומים.
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק ג, פסקה א, סעיפים 98–105
↑  קסיוס דיו, היסטוריה רומית, ספר 65, 4, 5
↑  מלחמת היהודים, ה, 107–108
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק ג, פסקה ה, סעיף 130
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק ג, פסקה ה, סעיפים 130–132
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק ג, פסקה ג, סעיף 114
↑  מקדש בלהבות, ספרי מגיד, הוצאת קורן, ירושלים, 2014. מסת"ב: 978-965-526-179-0, עמ' 56
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק ג, פסקאות ג–ד, סעיפים 109–127
↑  ראו דיו קסיוס, היסטוריה של רומא, ספר 65, 4, 1 : טקיטוס, היסטוריות, ספר 5, 11
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק ו, פסקה ב, סעיפים 258–260
↑  מלחמת היהודים, ספר ב, פרק יז, סעיף ז, פסקה 430
↑  מלחמת היהודים, ספר ב, פרק יט, פסקה ט, סעיף 554
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק ו, פסקה ג, סעיף 268
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק ו, פסקה ד, סעיפים 276–280
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק ו, פסקה ד, סעיפים 285–290
↑  קסיוס דיו, היסטוריה רומית, 65, 4, 4
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק ו, סעיף 301
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, סעיפים 312–313
↑  מלחמות היהודים, ספר ה, סעיפים 336–339
↑  מרדכי גיחון,'"`UNIQ--nowiki-0000005A-QINU`"'‏סודות ההצלחה של הצבא הרומאי על-פי מלחמת היהודים ליוסף בן-מתתיהו, קתדרה חוברת 21, תשרי תשמ"ב, אוקטובר 1981, עמ' 21–22
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, סעיפים 349–356
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, סעיף 347. ראו גם גרשון בר-כוכבא, מקדש בלהבות, ספרי מגיד, הוצאת קורן, ירושלים, 2014, עמ' 65
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק יא, סעיפים 446–451
↑  על תוואי המנהרות, ראו עוד להלן בדברי ישראל שצמן בפסקה קרבות ליליים על ההר.
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק יא, סעיף 466
↑  מלחמות היהודים, ספר ה, פרק יא, סעיפים 469–472. במקור אצל יוסף בן מתתיהו נאמר כי המנהרות נחפרו רק עם קירוב מכונות המלחמה אל הסוללות, ועד שהועלו המכונות כבר הסתיימה המלאכה והוצתו המנהרות. אך תמוה לומר שיוחנן הספיק את כל מבצע זה בפרק זמן כה קצר. הנכתב בגוף הערך הוא על פי גרשון בר-כוכבא, מקדש בלהבות, ספרי מגיד, הוצאת קורן, ירושלים, 2014, עמ' 66–70
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק יא, פסקאות ה–ו, סעיפים 476–486
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק יא, פסקאות ה–ו, סעיפים 473–489
↑  דיו קסיוס, היסטוריה רומית, ספר 66, פרק 5, סעיף 2
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק יא, פסקה ו, סעיף 490
↑  דיו קסיוס, היסטוריה רומית, ספר 65, פרק 5, סעיף 4. הוא מציין שלמרות המחסור במזון, היהודים קיבלו את העריקים בברכה ונתנו להם יחס טוב, כדי למשוך חיילים נוספים לעבור לצדם, ולחזק על ידי כך את רוחם של הנצורים.
↑  מנחם שטרן, Greeks and Latin Authors on Jews and Judaism, כרך 2, עמ' 122
↑  ראו מלחמת היהודים, ספר ה, פרק ו, פסקה ג, סעיף 268
↑  אריה וינשל,'"`UNIQ--nowiki-0000006A-QINU`"'מצור ירושלים ויוסיפוס פלביוס, מאזנים, ט"ז, עמ' 49–50, כסליו תשכ"ג, דצמבר 1962, באתר JSTOR
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, סעיפים 491–492
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, סעיף 492
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, סעיף 493
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, סעיף 496.
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, סעיף 500
1 2 3  מרדכי גיחון,'"`UNIQ--nowiki-00000071-QINU`"'‏סודות ההצלחה של הצבא הרומאי על-פי מלחמת היהודים ליוסף בן-מתתיהו, קתדרה חוברת 21, תשרי תשמ"ב, אוקטובר 1981, עמ' 12
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק יב, פסקה ב, סעיפים 502–510
↑  רוני רייך,'"`UNIQ--nowiki-00000075-QINU`"'חורבן ירושלים בשנת 70 לסה"נ: תיאורו של יוסף בן מתתיהו והממצא הארכאולוגי, קתדרה, חוברת 131, ניסן תש"ס, מרס 2009, עמ' 40–41, באתר JSTOR. אפשרות זו תואמת יותר את פרק הזמן הקצר בו הושלם הדייק (שלושה ימים), למרות התקרחותו של האזור מעצים.
↑  K. Kenyon, Digging Up Jerusalem, London 1974, p. 251–254
↑  רוני רייך,'"`UNIQ--nowiki-00000078-QINU`"'חורבן ירושלים בשנת 70 לסה"נ: תיאורו של יוסף בן מתתיהו והממצא הארכאולוגי, קתדרה, חוברת 131, ניסן תש"ס, מרס 2009, עמ' 40, באתר JSTOR
↑  מלחמות היהודים, ספר ה, ספר ה, פרק יב, פסקה ג, סעיפים 512–513. תרגום אולמן
↑  מלחמות היהודים, ספר ה, פרק יג, פסקה ז, סעיף 571. תרגום אולמן
↑  רוני רייך,'"`UNIQ--nowiki-0000007D-QINU`"'חורבן ירושלים בשנת 70 לסה"נ: תיאורו של יוסף בן מתתיהו והממצא הארכאולוגי, קתדרה, חוברת 131, ניסן תש"ס, מרס 2009, עמ' 38–39, באתר JSTOR
↑  מלחמות היהודים, ספר ה, פרק יב, פסקה ד, סעיף 520
↑  טקיטוס, דברי הימים, 5, 11
↑  מיכאל בן ארי, "המרד הגדול, מצעד האיוולת או סוד הקיום", בהוצאת "מורשת הר הבית", עמ' 28–29. ראו גם: גרשון בר כוכבא, "המצור על יודפת והמצור על גמלא כמקרי בוחן לבחינת הפקת לקחים בצבא הרומי"", קתדרה 136 (תמוז, תש"ע), עמ' 7–36.
↑  מלחמת היהודים, ספר שישי, פרק א, פסקה א, סעיף 5, ופסקה ג, סעיף 22
↑  מלחמת היהודים, ספר שישי, פרק א, פסקה א, סעיפים 9–11
↑  מלחמות היהודים, ספר ו, פרק א, פסקה ג, סעיפים 13–23
↑  מלחמת היהודים, ספר ו', פרק א', סעיפים 23–28
↑  מלחמות היהודים, ספר ו, פרק ב, פסקה ב–ג, סעיפים 111–119
↑  מלחמת היהודים, ספר ו, פרק א, פסקה ז, סעיפים 68–70. ישראל שצמן, בהערה על פסקה 68 מציין כי ברור הדבר שפעולה זו נעשתה בתיאום ובתכנון מראש עם הפיקוד הצבאי, כפי המשתמע מהמשך דברי יוסף בן מתתיהו, ובהתאם לרעיון שהעלה טיטוס מראש בנאומו.
↑  מלחמת היהודים, ספר ו, פרק א, פסקה ז, סעיף 71. בהערתו על פסקה זו, חוכך ישראל שצמן האם במקור חפר יוחנן את המנהרות כבר מתחת לפני הר הבית; או שמא חפר יוחנן רק החל מתחת לשטח אנטוניה, ואילו הרומאים כאן השתמשו המעבר תת-קרקעי שהיה קיים בין הר הבית לאנטוניה ושנחפר על ידי הורדוס, כנזכר בקדמוניות היהודים, ספר טו, פסקה 424
↑  מלחמת היהודים, ספר ו', סעיף 72–80. ראו גם דיו קסיוס 65, 6, 1 המתאר פגיעה והרג של לגיונרים רבים שניסו לחדור דרך פרצת איל הברזל, דבר התואם את שלב זה. משך קרב זה מצוין אצל יוסף בן מתתיהו כ-10 שעות (משעתיים לאחר חצות הלילה, ועד לאחר חצות יום המחרת), אולם שצמן – בהע' על פסקה 79 – מעיר כי משך זמן זה הוא ארוך מרגיל ללחימה, ותיאור מוגזם.
↑  מלחמת היהודים, ספר ו', סעיפים 130–148
↑  מלחמת היהודים, ספר שישי, פרק ב, פסקה א, סעיף 93.
↑  מלחמת היהודים, ספר שישי, פרק ב, פסקה ז, סעיף 149
↑  מלחמת היהודים, ספר שישי, פרק ב, פסקה א, סעיף 93–94. ואם כן סיום המלאכה, שארכה שבעה ימים, היה בכ"ג בתמוז. ראו אצל ישראל שצמן, בהערתו על מלחמות היהודים בתרגום אולמן, ספר ו, פרק ב, פסקה ז, סעיף 149, ירושלים 2009, עמ' 526, וכן אצל גרשון בר-כוכבא, מקדש בלהבות, ספרי מגיד, הוצאת קורן, ירושלים, 2014, עמ' 79
↑  ישראל שצמן, בהערתו על מלחמות היהודים בתרגום אולמן, ספר ו, פרק ב, פסקה א, הערה 94, ירושלים 2009, עמ' 520. אמנם ראו גם בפסקה ז, סעיף 149, ובהערת שצמן שם. מדברי יוסף בן מתתיהו אלה האחרונים ניתן גם להניח שהמלאכה שארכה שבעה ימים (ושהסתיימה אולי בי"ז בתמוז), הייתה רק מיטוט יסודות אנטוניה, ואילו סלילת הדרך להר הבית נמשכה עוד לאחר מכן.
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000092-QINU`"'מסכת תענית,'"`UNIQ--nowiki-00000092-QINU`"'דף כ"ח, עמוד ב'.
↑  גרשון בר-כוכבא, מקדש בלהבות, ספרי מגיד, הוצאת קורן, ירושלים, 2014, עמ' 79; אברהם קוסמן,'"`UNIQ--nowiki-00000094-QINU`"'על חומותיך ירושלים, משפחה, מוסף תורני – קולמוס, 101, תמוז תשע"א, עמ' 11, באתר אוצר החכמה; צבי גולדווג, מה הקשר בין חורבן ירושלים למסי?, באתר עיר דוד
↑  מלחמת היהודים, ספר שישי, סעיף 168, סעיף 177
↑  קסיוס דיו, היסטוריה רומית, ספר 65, 6, 1
↑  מלחמת היהודים, ספר שישי, סעיפים 177–185
1 2  בעקבות החורבן: עדות אילמת לרעב ולמלחמת אחים, ועדויות לקרב האחרון על ירושלים, באתר עיר דוד.
↑  מלחמת היהודים, ספר ו, פרק ג, פסקה ג, סעיפים 193–198
↑  מלחמת היהודים, ספר ו, פרק ג, פסקה ד, סעיפים 200–209
↑  יחיעם שורק, ‏סיפורה המזעזע של מריה בת אלעזר, באתר "הידען", 28 בינואר 2007
↑  '"`UNIQ--nowiki-000000A0-QINU`"'איתמר גרינולד,'"`UNIQ--nowiki-000000A1-QINU`"'האם היהודים אכלו בשר אדם בימי חורבן הבית, באתר הארץ, 24 ביולי 2015
1 2  סולפיקיוס סוורוס, כרוניקה, ספר ב, פרק 30, סעיף 3
↑  מלחמת היהודים, ספר ו', סעיפים 220–226
↑  מלחמת היהודים, ספר ו', סעיף 228
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ו, פרק ד, פסקה ג, סעיפים 236–238
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר כ, פרק י, פסקה ה, סעיף 250
↑  יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים ברומאים, ספר ז, פרק י, פסקה ב, סעיף 421
1 2 3 4  תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 50–51.
↑  ראו אצל פייר וידאל-נאקווט (אנ'),‏ Du bon usage de la trahison, préface à la Guerre des Juifs, הוצאת Les Éditions de Minuit (אנ')‏, 1976, עמ' 109. ראו גם אצל: גדליה אלון, "שריפת המקדש", בתוך: מחקרים בתולדות ישראל, א, עמ' 206–218.
↑  כתבי יוסף בן מתתיהו – תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים – ספר ו, פרק ד, ב–ז
↑  גרשון בר כוכבא,  המצור על ירושלים, סרטון  באתר יוטיוב – מצטט את סולפיקיוס סוורוס, כרוניקה 2, 30, 7: "אחרים, כולל טיטוס בעצמו טענו שהשמדת המקדש הוא הכרח ראשי על מנת למחוק באופן סופי את הדת היהודית."
↑  דיו קסיוס, היסטוריה רומית, ספר 65, פרק 6, סעיפים 2–3
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ו', פרק ה', פסקה א', סעיף 280
↑  דיו קסיוס, היסטוריה רומית, ספר 65, פרק 7, סעיף 2
↑  M. Stern, Greeks and Latin Authors on Jews and Judaism, Vol.2, CXXII. Cassius Dio, p. 377
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ו', פרק ד', פסקה ו', סעיף 259; פרק ה' פסקה א', סעיפים 271–276.
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ו', פרק ה', פסקה א', סעיף 278
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ו', פרק ו', פסקה א', סעיף 316
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ו', פרק ח' פסקה א', סעיפים 374–377
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ו', פרק ח' פסקה ד', סעיפים 392–395
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ו', פרק ח' פסקה ה', סעיף 401–402
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ו', פרק ח' פסקה ה', סעיף 403
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ו', פרק ח' פסקה ה', סעיפים 404–407
↑  רוני רייך,'"`UNIQ--nowiki-000000C0-QINU`"'חורבן ירושלים בשנת 70 לסה"נ: תיאורו של יוסף בן מתתיהו והממצא הארכאולוגי, קתדרה, חוברת 131, ניסן תש"ס, מרס 2009, עמ' 34, באתר JSTOR (הערות 28, 30: על פי נחמן אביגד, העיר העליונה של ירושלים, איורים 87, 95, 107, 112, 137 בעמ' 100, 108, 115, 116, 134)
↑  מלחמת היהודים, ספר ו, פרק ז, פסקה ג, סעיף 370; פרק ח, פסקה ה, סעיף 402.
↑  מלחמת היהודים, ספר ו, פרק ט, פסקה ד, סעיף 429
↑  מלחמת היהודים, ספר ו, פרק ט, פסקה ד, סעיפים 432–433
1 2  רוני רייך,'"`UNIQ--nowiki-000000C5-QINU`"'חורבן ירושלים בשנת 70 לסה"נ: תיאורו של יוסף בן מתתיהו והממצא הארכאולוגי, קתדרה, חוברת 131, ניסן תש"ס, מרס 2009, עמ' 39–40, באתר JSTOR;  והארץ הייתה תוהו ובוהו – תולדות ארץ ישראל: פרק 8, סרטון  באתר יוטיוב, דקה 48:58 ואילך
↑  מלחמת היהודים, ספר ו, פרק ח, פסקה ה, סעיף 401
↑  איתי בלומנטל,'"`UNIQ--nowiki-000000C9-QINU`"'נחשפו עדויות לקרב האחרון בי-ם מלפני 2,000 שנה, באתר ynet, 25 במאי 2017
1 2  איתמר ברנר, עדויות חדשות על הקרב האחרון של ירושלים הקדומה, באתר סגולה, 25 במאי 2017
↑  אלי מנדלבאום,'"`UNIQ--nowiki-000000CD-QINU`"'חורבן הבית: מסע תת-קרקעי עם המורדים היהודים, באתר ynet, 9 באוגוסט 2011
↑  חרב בת 2000 שנה, באתר "עיר דוד"
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק י, פסקה א, סעיף 421; פרק יג, פסקה ד, סעיף 550
1 2 3  רוני רייך,'"`UNIQ--nowiki-000000D2-QINU`"'חורבן ירושלים בשנת 70 לסה"נ: תיאורו של יוסף בן מתתיהו והממצא הארכאולוגי, קתדרה, חוברת 131, ניסן תש"ס, מרס 2009, עמ' 35, באתר JSTOR
↑  רוני רייך,'"`UNIQ--nowiki-000000D6-QINU`"'חורבן ירושלים בשנת 70 לסה"נ: תיאורו של יוסף בן מתתיהו והממצא הארכאולוגי, קתדרה, חוברת 131, ניסן תש"ס, מרס 2009, עמ' 27–28, באתר JSTOR;  והארץ הייתה תוהו ובוהו – תולדות ארץ ישראל: פרק 8, סרטון  באתר יוטיוב, דקה 52:43 ואילך
↑  רוני רייך,'"`UNIQ--nowiki-000000D8-QINU`"'חורבן ירושלים בשנת 70 לסה"נ: תיאורו של יוסף בן מתתיהו והממצא הארכאולוגי, קתדרה, חוברת 131, ניסן תש"ס, מרס 2009, עמ' 32, באתר JSTOR
↑  מלחמת היהודים, ספר ז, פרק א, פסקה א, סעיפים 1–4
↑  קונרד שיק,‏"Der Davidsturm in Jerusalem"‏, ZDPV, ‏, 1, 1878, עמ' 226–237
↑  הלל גבע, "1976–1980, "Excavations at the Citadel of Jerusalem", עמ' 156–176, ובייחוד עמ' 163
↑  רוני רייך,'"`UNIQ--nowiki-000000DD-QINU`"'חורבן ירושלים בשנת 70 לסה"נ: תיאורו של יוסף בן מתתיהו והממצא הארכאולוגי, קתדרה, חוברת 131, ניסן תש"ס, מרס 2009, עמ' 38, באתר JSTOR
↑  טאקיטוס, דברי־הימים, ספר חמישי, פרק יג
↑  Menahem Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, Vol.2, XCII. Tacitus, p. 62.
↑  מלחמת היהודים, ספר ו, פרק ט, פסקה ג, סעיף 420.
↑  ישראל שצמן בהערתו על מלחמות היהודים בתרגום אולמן, ספר שישי, פרק ט, פסקה ג, סעיף 420 (את מספר השבויים הוא רואה כסביר, אך לאור נטיית יוספוס להפריז במקרים כאלו, הוא מניח את המספור של יוספוס כבלתי אמין); סטיבן כץ ולואי פינקלסטיין, The Cambridge History of Judaism: Volume 4, The Late Roman-Rabbinic Period, הוצאת אוניברסיטת קיימברידג', עמ' 24; גרשון בר-כוכבא, מקדש בלהבות, ספרי מגיד, הוצאת קורן, ירושלים, 2014, עמ' 98
↑  נחמן אביגד, העיר העליונה של ירושלים: פרשת החפירות הארכאולוגיות ברובע היהודי של העיר העתיקה בירושלים, ירושלים: שקמונה, 1980, עמ' 137
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ו, פרק ט, פסקה ב
↑  אביגדור צ'ריקובר, "חפירות אדפו" בתוך כתב העת קדם כרך א (1942), עמ' 80–84
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ו, פרק ו, פסקה ו, סעיף 218; דיו קסיוס, היסטוריה רומאית, ספר 66, פסקה 7, סעיף 2: "החל מאותו הזמן", היהודים "היו צריכים לשלם מס שנתי בסך שני דינאר ליופיטר קפיטולינוס".
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ז, פרק ב, פסקה א, סעיפים 23–25; פרק ג, פסקה א, סעיף 37.
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ו, פרק ט, פסקה ד, סעיפים 432–433; ספר ז, פרק ב, פסקאות א–ב, סעיפים 25–36
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ז, פרק ג, פסקה א, סעיפים 39–40, ופרק ה, פסקה ג, סעיף 118; (Lucien Poznanski, La chute du Temple de Jérusalem, Éditions Complexe, coll, 2e éd., 1997 (ISBN 2-87027-678-8, עמ' 102
↑  י. נ. שמחוני, תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים, הערות ובאורים לספר שביעי, פרק חמישי, פסקה ה, עמ' 511
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ז, פרק ה, פסקה ג, סעיפים 119–121
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ז, פרק ה, פסקה ד, סעיפים 123–131
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ז, פרק ה, פסקה ד, סעיף 131, ובהערת ישראל שצמן בתרגום של אולמן
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ז, פרק ה, פסקה ה, סעיפים 132–152
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ז, פרק ה, פסקה ו, סעיפים 153–157
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ז, פרק ה, פסקה ג, סעיף 118
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ו, פרק ט, פסקה ד, סעיף 434
↑  פילוסטרטוס, חיי אפולוניוס מטיאנה, 6.29.
↑  על הפרושים והרבנים, ראו למשל: Martin Goodman, The Oxford Handbook of Jewish Studies, הוצאת אוניברסיטת אוקספורד, 2002 עמ' 36–37
↑  (Lucien Poznanski, La chute du Temple de Jérusalem, Éditions Complexe, coll, 2e éd., 1997 (ISBN 2-87027-678-8, עמ' 145
↑  Andrea M. Berlin, J. Andrew Overman, The First Jewish Revolt: Archaeology, History and Ideology. Routledge, 2003. עמ' 5
↑  (Lucien Poznanski, La chute du Temple de Jérusalem, Éditions Complexe, coll, 2e éd., 1997 (ISBN 2-87027-678-8, עמ' 131
↑  יחיעם שורק, ‏דעה: מהי הסטוריה, באתר "הידען", 20 ביוני 2016
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, סעיף 257. תרגום אולמן
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000101-QINU`"'מסכת גיטין,'"`UNIQ--nowiki-00000101-QINU`"'דף נ"ה, עמוד ב'
1 2  משנה,'"`UNIQ--nowiki-00000103-QINU`"'מסכת סוטה,'"`UNIQ--nowiki-00000103-QINU`"'פרק ט', משנה י"ב
↑  אבות דרבי נתן, נוסחא ב', פרק ה'
↑  משנה,'"`UNIQ--nowiki-00000107-QINU`"'מסכת סוטה,'"`UNIQ--nowiki-00000107-QINU`"'פרק ט', משנה י"ב. וראו פרקי דרבי אליעזר, פרק ל"ד
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000109-QINU`"'מסכת ברכות,'"`UNIQ--nowiki-00000109-QINU`"'דף ל"ב, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-0000010B-QINU`"'מסכת ברכות,'"`UNIQ--nowiki-0000010B-QINU`"'דף נ"ח, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-0000010D-QINU`"'מסכת ברכות,'"`UNIQ--nowiki-0000010D-QINU`"'דף נ"ט, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-0000010F-QINU`"'מסכת תענית,'"`UNIQ--nowiki-0000010F-QINU`"'דף י"ט, עמוד ב'. ראו גם תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000110-QINU`"'מסכת בבא בתרא,'"`UNIQ--nowiki-00000110-QINU`"'דף כ"ה, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000112-QINU`"'מסכת בבא בתרא,'"`UNIQ--nowiki-00000112-QINU`"'דף י"ב, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000114-QINU`"'מסכת סנהדרין,'"`UNIQ--nowiki-00000114-QINU`"'דף ע"ה, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000116-QINU`"'מסכת עבודה זרה,'"`UNIQ--nowiki-00000116-QINU`"'דף ג', עמוד ב'. וראו: מדרש זוטא – איכה (בובר), פרשה א', אות ז'
↑  משנה,'"`UNIQ--nowiki-00000118-QINU`"'מסכת סוטה,'"`UNIQ--nowiki-00000118-QINU`"'פרק ט', משנה ט"ו
↑  לדעות רבות מן הפוסקים, קיום המנהג הוא רק על ידי אי-סיוד, ואין די בצביעה בשחור.
↑  ראו כאן בעמוד 6
↑  ראו תוספתא, מסכת סוטה, פרק ט"ו, הלכה י'; תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-0000011C-QINU`"'מסכת בבא בתרא,'"`UNIQ--nowiki-0000011C-QINU`"'דף ס', עמוד א'–עמוד ב'
↑  חזון ברוך א', פרק י': ”אשרי האיש אשר לא נולד, או אשר נולד וימות...”
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-0000011F-QINU`"'מסכת בבא בתרא,'"`UNIQ--nowiki-0000011F-QINU`"'דף ס', עמוד ב'; משנה תורה לרמב"ם,'"`UNIQ--nowiki-00000120-QINU`"'ספר זמנים,'"`UNIQ--nowiki-00000120-QINU`"'הלכות תעניות, פרק ה', הלכה י"ב; שולחן ערוך,'"`UNIQ--nowiki-00000121-QINU`"'אורח חיים, סימן תק"ס, סעיף א'
1 2 3  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000123-QINU`"'מסכת בבא בתרא,'"`UNIQ--nowiki-00000123-QINU`"'דף ס', עמוד ב'; משנה תורה לרמב"ם,'"`UNIQ--nowiki-00000124-QINU`"'ספר זמנים,'"`UNIQ--nowiki-00000124-QINU`"'הלכות תעניות, פרק ה', הלכה י"ג; שולחן ערוך,'"`UNIQ--nowiki-00000125-QINU`"'אורח חיים, סימן תק"ס, סעיף ב'
↑  רמ"א, בהגהתו על שולחן ערוך,'"`UNIQ--nowiki-00000129-QINU`"'אורח חיים, סימן תק"ס, סעיף ב', וראו תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-0000012A-QINU`"'מסכת ברכות,'"`UNIQ--nowiki-0000012A-QINU`"'דף ל"א, עמוד א'
↑  תקנת עיה"ק ירושלים ת"ו, קובץ בית אהרן וישראל, ס"ה, באתר היברובוקס
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-0000012D-QINU`"'מסכת גיטין,'"`UNIQ--nowiki-0000012D-QINU`"'דף נ"ו, עמוד א'
↑  איכה רבה, פרשה א', פסקה ל"א; איכה רבה, פרשה א', פסקה מ'