בג"ץ סנש נגד רשות השידור
הערות שוליים

↑  רותי גליק, אסורה בארץ חדשה: סיפורה של המהגרת חנה סנש, פרדס, 2013
↑  יהודית באמל-תידור, גיבורים למופת, 2005
↑  ישנם שני בתי ספר ע"ש חנה סנש: יסודי – אור עקיבא, תיכון אורט – חיפה.
↑  ת"פ (י-ם) 124/53 היועץ המשפטי לממשלה נ' מלכיאל בן מנחם גרינוולד, מ"ד 3 (22 ביוני 1955)
↑  השופט שמגר בע"א 723/74, הוצאת עיתון "הארץ" בע"מ נ' חברת החשמל לישראל בע"מ, פ"ד לא(2) 281
↑  ע"א 214/89, אריה אבנרי נ' אברהם שפירא, פד מג(3), 840
↑  חוק איסור לשון הרע, תשכ"ה–1965
↑  השופט אגרנט בבג"ץ 73/53 חברת "קול העם" בע"מ נ' שר הפנים, פ"ד ז' 871
השופטת דורנר בבג"ץ 606/93 קידום יזמות ומולות נ' רשות השידור, פ"ד מח(2), 16
השופט מצא בבג"ץ 2888/97 יעקב נוביק נ' הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, פ"ד נא (5), 202
↑  אספה פלד, האם היא נשברה, ידיעות אחרונות, 28 אוקטובר 1994
↑  השופט חשין בג"ץ 606/93 קידום יזמות ומולות נ' רשות השידור, פ"ד מח(2)
↑  השופט חשין בבג"ץ חברת סטיישן פילם בע"מ נגד המועצה לביקורת סרטים ומחזות, פ"ד נ(5) 661
↑  השופט חשין בדנ"א 7325/95 ידיעות אחרונות בע"מ נ' יוסף קראוס, פ"ד נב (3) 1
↑  חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו, התשנ"ב-1992
↑  חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו, התשנ"ב–1992
↑  בג"ץ 1/81 פרשת שירן נ' רשות השידור, פ"ד לה(3) 365
↑  מוטי לרנר, "לא מדובר בפרי דמיוני", הארץ
↑  יואל ברנד והאנזי ברנד, השטן והנפש, לדורי, 1960
↑  נחום אורן, שמה הטוב של חנה סנש מול חופש היצירה, גלובס, 15 ספטמבר 1999
↑  מיכאל בירנהק, "זכויות המתים וחופש החיים", עיוני משפט כרך לא 86 (2008)
↑  גדעון ספיר, "ישן מול חדש – על איזון אנכי ומידתיות", מחקרי משפט כב 475 (2006)
↑  למתים אין הגנה על שמם הטוב, כפי שמוכיח יחס התקשורת אליהם - מערכת המשפט הישראלית נדרשה לנושא זה מעט מאוד עד כה, אולם פסיקה אחת של השופט העליון מישאל חשין מלמדת כי האפשרות שבית–המשפט יתגייס להגנת זכותו של המת לשם טוב איננה דמיונית.
↑  צוטט פסק הדין: "ההלכה הוסיפה וקבעה - מפורשות ובלא כל ניד ספק - כי כבוד האדם שבחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו פורש עצמו גם על כבוד ה מת."
↑  האינטרס הציבורי הראוי להגנה חוקתית אינו מושג מוגדר וקבוע, אלא משקף את ה"אני מאמין" של החברה. הוא ביטוי לאינטרס של הכלל, הנדרש על ידיו כגוף מאורגן.
↑  כמעט כל העתירות להגנה על רגשות מפני ביטוי פוגע נדחות על ידי בית משפט העליון, לאור מעמדו המיוחד של חופש הביטוי מול מעמדה הבעייתי של ההגנה מפני פגיעה ברגשות. חופש הביטוי גובר כמעט בכל התנגשות בין השניים בשל הדרישה לפגיעה שתזעזע את אמות הספים.
↑  במאמר ביקורתי על עיגונו החוקתי של חופש הביטוי בפסיקה הובאה דעת המיעוט וצוין כי השופט חשין, סבור שחופש הביטוי מושתת בראש ובראשונה על רציונל האוטונומיה והוא מוגבל מול ערכים נוגדים, בניגוד למשקל שמעניקה לו הגישה הדומיננטית בפסיקה אשר מדגישה את הרציונל הדמוקרטי של חופש הביטוי.
↑  הזכות לכבוד האדם מתפרשת גם על כבוד המת
↑  הזכות לשם טוב היא זכות חוקתית ככל הזכויות, אך גם זכות זו אינה מוחלטת ותיאלץ לעיתים לסגת מפני זכויות אחרות כגון חופש הביטוי.
↑  צוין כי פסק הדין קבע כי כבוד האדם יעמוד לו לאדם לא רק בחייו אלא גם לאחר מותו, וכי כבוד האדם שבחוק יסוד כבוד האדם וחירותו פורש עצמו גם על כבוד המת.
↑  סוקר השופט ברק את הזכויות המוכרות על ידי המשפט הישראלי כחלק מהיסוד זכות הציבור לדעת המבוסס על חופש הביטוי. בין היתר מציין ברק את הזכות לפרסם יצירות תרבות. וכי "זכות הציבור לדעת, כשמה כן היא. היא הזכות לקבל מידע, כלומר, הזכות לדעת. זו זכותו של כל אחד מבני הציבור לשמוע, להבין, לגבש עמדה, להתווכח ולשכנע."
↑  בטקס שנערך בלשכת שר הביטחון בקריה מסר רבין לגיורא סנש, אחיה של חנה סנש את זיכוייה הרשמי מטעם ממשלת צ'כיה. רבין ציין כי אמנם לחנה אין תועלת בפסק הדין החדש אך גם צדק היסטורי הוא ערך.
↑  צוטט פסק דינו של השופט ברק בו נאמר כי, מניעה מראש של שידור תוכנית בטלוויזיה פוגעת פגיעה משולשת (חופש הביטוי והיצירה, חופש הבמה וזכות הציבור לדעת) תהיה אפשרית רק כאשר השידור פוגע פגיעה קשה ורצינית באינטרס הציבור או להפרתו הממשית והקשה.