כרוב (מיתולוגיה)
הערות שוליים

↑  הערך CHERUB, בתוך [Jewish Encyclopedia. 2002–2011 [1906.
↑  רז קלטר, זאב הרצוג, הרמאפרודיטה ביהודה? צלמית קנטאור מתקופת הברזל בתל באר־שבע, קדמוניות לז, 2004, עמ' 42
1 2  Renan, Ernest (1864). Mission de Phénicie. Paris: Imprimerie Impériale. p. 704.
↑  ראו למשל את ההקבלה בין הכרוב לספינקס בנוגע לדמויות על כן פולחני מתענך בספר Othmar Keel, Christoph Uehlinger, תרגום: Thomas H. Trapp, Gods, goddesses, and images of God in ancient Israel, Minneapolis, MN, 1998, עמ' 155
↑  Schroer, Silvia (2018). Die Ikonographie Palastinas/Israels und der Alte Orient: eine Religionsgeschichte in Bildern, Band 4: Die Eisenzeit bis zum Beginn der achämenidischen Herrschaft (בגרמנית). Schwabe Verlag. p. 278. (ניתן להוריד גם בקישור הבא: )
↑  James R. Davila, Bruce Zuckerman, The Throne of ʿAshtart Inscription, Bulletin of the American Schools of Oriental Research 289, 1993-02, עמ' 77: "Compare the votive throne discovered at Umm el-'Amed (Dunand and Duru 1962: 168 pl. 67). The lower part of the throne is badly damaged, but the heads are preserved. The heads are human, and each bears a head-dress or coiffure that reaches down to the shoulders. They also have stylized beards. On our throne, what remains of the headdresses/coiffures and beards of the cherubs stylistically parallels those of the Umm el-'Amed cherubs. In fact, it seems quite probable that they stem from the same artistic and iconographic milieu. We may further note the cherub thrones depicted on a Late Bronze/ Iron I ivory from Megiddo, the sarcophagus of Ahiram (cf. Pritchard 1969: figs. 332, 456-59, respectively), a relief from Hadrumetum/Sousse (Cintas 1947: pls. 48-49), and a scarab from Sardinia (Bisi 1967: fig. 57). In each of those exemplars the cherubs have a feline body with wings, a tail, and styled hair, but no beard."
↑  Renan, Ernest (1864). Mission de Phénicie. Paris: Imprimerie Impériale. p. 704.
↑  James R. Davila, Bruce Zuckerman, The Throne of ʿAshtart Inscription, Bulletin of the American Schools of Oriental Research 289, 1993-02, עמ' 77 doi: 10.2307/1357365‏, JSTOR 1357365
↑  לוחית שיבוץ הנושאת תיאור עלילתי, שגיבורו הוא שליט כנעני, באתר מוזיאון ישראל, ‏2022-01-25
↑  Noël Aimé-Giron, Un ex-voto à Astarté, BIFAO 25 (1925), p. 191-211
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף ה', עמוד ב'
↑  אליה שמואל הרטום, יחזקאל – צלומים ומפות מקוריים בצבעים, יבנה, 1989, תורה נביאים כתובים – מפורשים פרוש חדש בצרוף מבואות, עמ' 31
↑  כלומר "שמסוככים עליו", תחת סכך
1 2 3  אליה שמואל הרטום, יחזקאל, יבנה, 1989, תורה נביאים כתובים – מפורשים פרוש חדש בצרוף מבואות, עמ' 93
↑  Renan, Ernest (1864). Mission de Phénicie. Paris: Imprimerie Impériale., p. 704
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 149. בין צורותיו של השם "אימזיע'ים" (בעיקר בקרב הטוארג) נמצאות גם גרסאות מהשורש מ־ש־ע' (כמו I-mušaɣ, אי־מושע')
↑  להרחבה ראו בויקיפדיה האנגלית: Sahara#Desertification and prehistoric climate, African humid period, North African climate cycles, Prehistoric North Africa
1 2  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 149
תבליטי כרובים ושרידי האריות בחזית המקדש באתר הארכאולוגי עין דארה בצפון סוריה
תבליט של למסו – ישות אשורית דמוית כרוב – שנמצא בחפירה בדור שרוכין.
כרובים אוחזים במנורה (1924), אריחים מתוצרת "בצלאל" על גבי חזית בית ספר אחד העם, תל אביב-יפו.
הכתרת זמרי־לים – תמשיח בו מתואר המלך האמורי זמרי־לים מקבל את סמלי המלוכה מהאלים במבנה באמצע גן עם חיות מיתולוגיות, ביניהן כרובים; למטה נראות שתי דמויות מחזיקות כדים מהם בוקעים נהרות בארבעה ראשים, בדומה לנהרות הבוקעים מגן עדן. החומר המיתולוגי בציור הושווה לסיפור גן עדן, ובעיקר לתיאור מלך צור בו.