stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דונלד סאמפטר
ביוגרפיה

סאמפטר החל להופיע באמצע שנות השישים של המאה הקודמת. אחת מהופעותיו הראשונות על המרקע הייתה בסדרה דוקטור הו בשנת 1968, כשהוא הופיע פעם נוספת בסדרה ב-1972 ואף הופיע בסדרת הבת הרפתקאות שרה ג'יין. בקולנוע החל להופיע בסוף העשור, בסרט הפנתר השחור משנת 1977 כפושע הבריטי דונלד נילסון.
סאמפטר הופיע בעיבודים רבים של צ'ארלס דיקנס כגון "תקוות גדולות" (1999) ו"ניקולס ניקלבי" (2001). הוא הופיע בפרק של הסדרה פוארו וכן בסדרות הולבי סיטי, רציחות במידסומר ו-The Bill. הוא הופיע גם בדרמת האימה כמעט אנושיים. בשנים 2011‏-2012 הופיע כמלומד לואין בסדרה משחקי הכס של רשת HBO.
סאמפטר הופיע בסרטי קולנוע שונים, כדוגמת אניגמה (2001), קיי-19 (2002), ואולטרה-נחתים: הסרט (2010).
פילמוגרפיה נבחרת > קולנוע

| שנה | שם | תפקיד |
| --- | --- | --- |
| 1968 | מנקה החלונות The Window Cleaner | דייוויד |
| 1970 | המקל המהלך The Walking Stick | מקס |
| 1977 | הארדקור Hardcore | מארק |
| 1977 | הפנתר השחור The Black Panther | דונלד נילסון |
| 1979 | מפגשים עם אנשים מרשימים Meetings with Remarkable Men | פוגוסיאן |
| 1983 | קללת הפנתר הוורוד Curse of the Pink Panther | דייב |
| 1990 | רוזנקרנץ וגילדנשטרן מתים | קלאודיוס |
| 1995 | ריצ'רד השלישי Richard III | בראקנברי |
| 2001 | אניגמה Enigma | לברט |
| 2002 | קיי-19 | ד"ר גנאדי סברן |
| 2007 | סימנים של כבוד | יורי |
| 2009 | בעין הסערה - סרט טלוויזיה | אדוארד פרדריק לינדלי ווד, הרוזן הראשון מהליפקס |
| 2010 | אולטרה-נחתים: הסרט Ultramarines: The Movie | פיית'ול |
| 2011 | נערה עם קעקוע דרקון | גוסטב מורל |
| 2015 | בלב ים | פול מייסי |
פילמוגרפיה נבחרת > טלוויזיה

| שנה | שם | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1968, 1972 | דוקטור הו | אנריקו קסאלי, קומנדר רידג'וויי |  |
| 1972 | קומנדר רידג'וויי |  |  |
| 1983 | ברג'ראק | רוסקו |  |
| 1985 | בית קדרות | נמו |  |
| 1990 | המסתורין של רות רנדל | אדוארד פווריל |  |
| 1992 | פוארו | אלכסנדר בונפארט קאסט |  |
| 1993, 2003, 2006 | The Bill | גרנט, ארצ'י פוסטר, אלפי סוטון |  |
| 1995 - 2000 | אפהּ של המלכה The Queen's Nose | הדוד ג'ינג'ר |  |
| 1996 | לזרוס הקר Cold Lazarus | ד"ר רול |  |
| 1999 | תקוות גדולות | קומפיסון |  |
| 2001 | ניקולס ניקלבי | מר ברוקר |  |
| 2003, 2007 | הולבי סיטי | ג'יי מילר, ויליאם צ'ייס |  |
| 2004 | רציחות במידסומר | טים סטינגפילד |  |
| 2006 | הרומן בצ'טרלי The Chatterley Affair | ג'רלד גארדינר |  |
| 2008 | איינשטיין ואדינגטון | מקס פלאנק |  |
| 2009 | הרפתקאות שרה ג'יין | ארסמוס דארקנינג |  |
| 2009 - 2010 | כמעט אנושיים | קמפּ |  |
| 2010 | ספוקס | סטפן קירבי |  |
| 2010 | מרלין | מלך הדגים |  |
| 2011 | מראה שחורה | ג'וליאן הרפורד |  |
| 2011 - 2012 | משחקי הכס | המלומד לואין |  |
| 2012 | הסוד של קריקלי הול | גורדון פייק |  |
| 2015 | ד"ר ג'קיל ומיסטר הייד | גארסון |  |
| 2019-2018 | עלובי החיים | מביוף |  |
| 2019 | צ'רנוביל | זארקוב |  |
| 2019 | Temple | ג'ורג' |  |
| 2021 | The Cleaner | סר ג'יימס | פרק: "The Aristocrat" |
אמנת ז'נבה הרביעית

אמנת ז'נבה הרביעית דנה בהגנה על אוכלוסייה אזרחית במלחמה בין מדינות או תחת כיבוש. עם האוכלוסייה האזרחית שחובה להגן עליה נמנים כל מי שאינם משתתפים בלחימה (כולל אזרחים, חיילים משני הצדדים שהניחו את נשקם, פצועים, חולים וכיוצא בזה). האמנה אומצה באוגוסט 1949 ונכנסה לתוקף באוקטובר 1950. האמנה היא הרביעית מתוך ארבע אמנות המהוות יחד את אמנות ז'נבה שעוסקות בהתנהגות הראויה של אומות בזמן מלחמה. כיום יש 196 מדינות שחתומות על אמנת ז'נבה.
השאלה האם אמנות ז'נבה הן חלק מהמשפט המנהגי או שמא ההסכמי, נתונה במחלוקת. הטוענים כי אמנת ז'נבה היא חלק מהמשפט המנהגי טוענים שאמנת ז'נבה הרביעית, יחד עם שלוש אמנות ז'נבה הנוספות (הראשונה, השנייה והשלישית), אשר נוסחו מחדש בשנת 1949 ואמנת האג משנת 1907, מחייבת את כל המדינות שהן צד לסכסוך מזוין, לרבות מדינות שלא חתמו על כל האמנות או לא אשררו את כולן.
עקרון ההגנה על אוכלוסייה אזרחית מבוסס על העובדה שאף כי במהלך מאה השנים האחרונות אוכלוסייה אזרחית איננה משתתפת בלחימה, בכל זאת אזרחים הם הנפגעים (הרוגים ופצועים) העיקריים במאבקים מזוינים. לפיכך, האמנה קובעת כלל מרכזי, ולפיו אין לפגוע באוכלוסייה האזרחית וברכושה בעת מלחמה. חובה זו מוטלת על כל הכוחות הצבאיים והאזרחיים. סעיף 32 באמנת ז'נבה הרביעית קובע:
"בעלי האמנה מסכימים במפורש שלכל אחד ואחד מהם אסור לנקוט שום אמצעי שיש בו כדי לגרום לסבלם הגופני או להשמדתם של המוגנים אשר בידם. איסור זה חל לא רק על רצח, עינויים, עונשי גוף, השחתת גוף וניסיונות רפואיים או מדעיים שאין הטיפול הרפואי במוגן מצריך, אלא גם על שאר מעשי אכזריות, אם בידי גורמים אזרחיים ואם בידי גורמים צבאיים."
המקור באנגלית
The High Contracting Parties specifically agree that each of them is prohibited from taking any measure of such a character as to cause the physical suffering or extermination of protected persons in their hands. This prohibition applies not only to murder, torture, corporal punishment, mutilation and medical or scientific experiments not necessitated by the medical treatment of a protected person, but also to any other measures of brutality whether applied by civilian or military agents.
תוכן האמנה

חלק א' – הוראות כלליות
חלק ב' – הגנה כללית על האוכלוסייה מפני תוצאות מסוימות של מלחמה
חלק ג' – מעמדם של מוגנים והטיפול בהם
סימן א' – הוראות משותפות לשטחי הצדדים לסכסוך ולשטחים כבושים
סימן ב' – זרים בשטחו של צד לסכסוך
סימן ג' – שטחים כבושים
סימן ד' – תקנות הטיפול בכלואים
פרק א' – הוראות כלליות
פרק ב' – מקומות מעצר
פרק ג' – מזון ולבוש
פרק ד' – היגיינה וטיפול רפואי
פרק ה' – פעולות דתיות, אינטלקטואליות וגופניות
פרק ו' – רכוש אישי ומקורות כספיים
פרק ז' – מִנהל ומשמעת
פרק ח – יחסים עם החוץ
פרק ט' – עיצומים עונשיים ומשמעתיים
פרק י' – העברת כלואים
פרק י"א – מקרי מוות
פרק י"ב – שִחרור, הישבון (repatriation) ודיור במדינות נייטרליות
סימן ה' – לשכות מידע וסוכנות מרכזית
חלק ד' – ביצוע האמנה
סימן א' – הוראות כלליות
סימן ב' – הוראות אחרונות
חלק II – הגנה כללית על האוכלוסייה בפני תוצאות מסוימות של מלחמה > סעיף 19

סעיף זה דן בהגנה שניתנה לבתי חולים בסעיף 18 ובתנאים בהן ההגנה נפסקת:
"ההגנה שזכאים לה בתי חולים אזרחיים לא תיפסק, אלא אם הם משמשים, מחוץ לתפקידיהם ההומניטריים, לעשיית מעשים המזיקים לאויב. עם זאת, ההגנה לא תיפסק אלא לאחר שנמסרה התראה ראויה בעוד מועד הקובעת, בכל המקרים הנאותים, מגבלת זמן סבירה, ולא שעו להתראה.
העובדה שחולים או פצועים של הכוחות המזוינים מטופלים בבתי חולים אלה, או שנמצאים בהם נשק קל ותחמושת שנלקחו מלוחמים, כאמור, וטרם נמסרו לשירות המתאים, לא ייחשבו כמעשים המזיקים לאויב."
המקור באנגלית
The protection to which civilian hospitals are entitled shall not cease unless they are used to commit, outside their humanitarian duties, acts harmful to the enemy. Protection may, however, cease only after due warning has been given, naming, in all appropriate cases, a reasonable time limit, and after such warning has remained unheeded.

The fact that sick or wounded members of the armed forces are nursed in these hospitals, or the presence of small arms and ammunition taken from such combatants and not yet handed to the proper service, shall not be considered to be acts harmful to the enemy.
מחויבות הכוח הכובש לאוכלוסייה

במקרה של כיבוש, היחסים בין הכוח הכובש לאוכלוסייה האזרחית משתנים. אין מדובר עוד במצב חירום זמני, שבו מתבצעת לוחמה, אלא במצב שגרתי ולעיתים אף מתמשך. לפיכך, המחויבות של הכוח הכובש כלפי האוכלוסייה האזרחית ורכושה גדלה, ועימה גדלה החובה לשמור על זכויות האדם שלה ולאפשר קיום אורח חיים שגרתי.
על הכוח הכובש מוטלת החובה להבטיח את הסדר והביטחון הציבוריים, תוך כיבוד המנהגים המקומיים. הזכויות והאיסורים שעל הכוח הצבאי חובה לשמור הן: הזכות לחיים; הזכות לחופש התנועה; הזכות לפרנסה; הזכות לדיור; הזכות לקניין; הזכות להליך הוגן; הזכות לטיפול רפואי; הזכות לתכנון סביבתי; איסור על ענישה קולקטיבית; איסור על גירוש תושבים אל מחוץ לשטח הכבוש; איסור הפעלת לחץ לשיתוף פעולה עם הכוחות הכובשים.[דרוש מקור]
מחויבות הכוח הכובש לאוכלוסייה > סעיף 49: גירושים, העברות, פינוים

סעיף 49 באמנה עוסק בהעברה של אכולוסיות במסגרת הכיבוש. הסעיף קובע כי אסור להעביר בכפייה אנשים שמוגנים במסגרת האמנה (מוגנים), וכן אסור גירושם של מוגנים לשטח המדינה הכובשת או לשטח מדינה אחרת. הכוח הכובש רשאי לבצע פינוי של האוכלוסייה מאזור מסוים, אם ביטחון האוכלוסייה או סיבות צבאיות הכרחיות דורשים זאת, אך האנשים שפונו יוחזרו לבתיהם מייד בתום הפעולות הצבאיות באותו אזור. כמו כן, אם המדינה גורמת לפינוי היא צריכה לדאוג, עד כמה שניתן, לתנאים כמו שיכון, היגיינה, בריאות, ביטחון ותזונה, ולא לקרוע בני משפחה אחת זה מזה. כמו כן, הסעיף קובע כי המדינה הכובשת לא תגרש ולא תעביר חלקים מאוכלוסייתה האזרחית לשטח שכבוש על ידה.
מחויבות הכוח הכובש לאוכלוסייה > סעיף 50: ילדים

סעיף 50 עוסק בהגנה על ילדים. המדינה הכובשת צריכה להקל על עבודותם של מוסדות לטיפול בילדים ולחינוך שלהם. היא צריכה להקל על זיהוי ילדים כשייכים להוריהם ואסור לה לשנות את מעמדם האישי או לגייס אותם לפלוגות או ארגונים הכפופים למרותה. אם אין מוסדות מקומיים מספקים, המדינה הכובשת צריכה לדאוג לכלכלתם וחינוכם של ילדים שנתייתמו מהוריהם עקב המלחמה, ואין להם קרובים מתאימים. הכובשים לא יפריעו להנהגת אמצעי-העדפה ביחס למזון, לטיפול רפואי ולהגנה מפעולות מלחמה לטובת ילדים מתחת גיל 15, לטובת נשים הרות ולטובת אימהות לילדים מתחת לגיל 7.
מגבלות שרשאי להטיל כוח כובש

אמנת ז'נבה, כמסמך שמטרתו לאזן בין הצרכים הצבאיים לבין זכויות האדם, קובעת שבכל מקרה ומקרה על הכוח הכובש להתייחס לזכויות האדם, מתוך כבוד ויחס אנושי לאוכלוסייה האזרחית. עם זאת, כוח כובש רשאי להגביל את חופש התנועה של אזרחים או להטיל סגר על שטח כבוש, רק אם פעולה זו נחוצה לחלוטין להשגת יעדים צבאיים, ובתנאי שהוכיח זאת. ההוכחה צריכה לעמוד בשלושה קריטריונים:
צורך צבאי (האם פעולה זו אכן עונה על צורך צבאי הכרחי בבואו להתמודד עם איום מיידי)
התאמת האמצעי למטרה
מידתיות (הפגיעה בזכויות האוכלוסייה האזרחית היא מעטה יחסית להישג הצבאי)
לפי חלק מהמדינות ובכללן ישראל וארצות הברית, אזרחים המשתתפים בלחימה מסתכנים באיבוד זכותם להגנה כאזרחים. הם אינם נהנים מאותן זכויות של חיילים במדים, המוגדרים תחת סטטוס של שבויי מלחמה, אם הם נופלים בשבי. אנשים אלה צפויים לעמוד לדין לפי החוק הפלילי של המדינה שאסרה אותם. עם זאת, לפי שני הפרוטוקולים של אמנות ז'נבה, שהתווספו כתיקונים לאמנות ב-1977, גם ללוחמי גרילה וללוחמי חופש מגיעה הזכות להיחשב כשבויי מלחמה. פרוטוקולים אלה מחייבים רק את המדינות שחתמו עליהם.
עצירים בשטח כבוש

אמנת ז'נבה הרביעית דנה בזכויותיהם של עצירים בזמן של כיבוש (תפיסה לוחמתית) ומעגנת אותן: לפי סעיפי האמנה, על הכוח הכובש מוטלת החובה לאסור על הכאה או עינויים של עצירים; מוטלת החובה להסביר להם את עילת המעצר, לכבד את זכויותיהם (לאוסרם בתחומי השטח הכבוש בלבד, לספק תנאי מחיה נאותים, מזון וטיפול רפואי ולאפשר קיום פולחן, פעילויות חינוך ותרבות) ולאפשר להם קשר עם העולם שמחוץ לבית הכלא (ביקורים, דואר ושיחות טלפון) עם המשפחות ועם נציגים של ארגונים בין-לאומיים.
פשעי מלחמה

אמנת ז'נבה הרביעית הגדירה מספר הפרות חמורות של זכויות אדם, שיש להן משקל חמור במיוחד בעת העמדה לדין של המבצעים הפרות אלה, והן מוגדרות פשעי מלחמה. כל מדינה שהיא צד לאמנת ז'נבה הרביעית חייבת לרדוף אחרי כל אדם שביצע הפרה חמורה כזו, או הורה על ביצועה, ולהעמידו לדין, במסגרת מערכת המשפט הלאומית שלה או במסגרת מערכת משפט אחרת, כגון בתי דין בין-לאומיים.
"ההפרות החמורות, שאליהן מתייחס הסעיף הקודם, הן אלה הכרוכות במעשה מהמעשים שלהלן, כשמבצעים אותם כלפי בני אדם או נכסים המוגנים לפי אמנה זו: הריגת מוגן במזיד, עינויו או יחס בלתי אנושי אליו, לרבות ניסיונות ביולוגיים, גרימה בזדון של סבל רב או חבלה חמורה בגופו או בבריאותו, גירושו או העברתו בניגוד לחוק או כליאת מוגן בניגוד לחוק, כפיית מוגן לשרת בכוחות מעצמה אויבת, או שלילה בזדון של זכויותיו של מוגן למשפט הוגן וסדור, שנקבעו באמנה זו, לקיחת בני ערובה והריסתו והחרמתו של רכוש בקנה מידה רחב, שאין הכרח צבאי המצדיקן ושבוצעו בניגוד לחוק ומתוך הפקרות."
המקור באנגלית
Grave breaches to which the preceding Article relates shall be those involving any of the following acts, if committed against persons or property protected by the present Convention: wilful killing, torture or inhuman treatment, including biological experiments, wilfully causing great suffering or serious injury to body or health, unlawful deportation or transfer or unlawful confinement of a protected person, compelling a protected person to serve in the forces of a hostile Power, or wilfully depriving a protected person of the rights of fair and regular trial prescribed in the present Convention, taking of hostages and extensive destruction and appropriation of property, not justified by military necessity and carried out unlawfully and wantonly.
האמנה בישראל

מדינת ישראל השתתפה בוועידת ז'נבה בשנת 1949 ובמסגרת זו תרמה לדיונים סביב האמנות. ב-6 ביולי 1951 חתמה ישראל על האמנה הרביעית.
עם תום הוועידה ולאור המלצת המשלחת הישראלית לז'נבה, אישרה הממשלה את האמנה ובכך הפכה ישראל לצד באמנה, לפי הוראות האמנה וכללי המשפט הבין-לאומי. עם זאת, האמנה לא עוגנה בחוק על ידי הכנסת.
ישנם סעיפים באמנה, כמו סעיף 49, שבהם יש מחלוקת בין ישראל לבין הקהילה הבין-לאומית, שטוענת כי ההתנחלויות הן עברה על סעיף 49 באמנה שקובע כי אסור למדינה ליישב את תושביה בשטח שנכבש על ידה, כפי שקבעו למשל מועצת הביטחון והצלב האדום. מדינת ישראל טוענת כי האמנה לא חלה על יהודה ושומרון כיוון שירדן כבשה אותם בניגוד להחלטה של האו"ם ולכן יהודה ושומרון לא שייכים לירדן ולכן הם לא שטח כבוש.
עוד טענה היא, שגם אם ישראל הייתה כוח כובש, ההתנחלויות עדיין לא עוברות על האמנה. רבים טוענים שהאמנה אינה אוסרת על אוכלוסייה אזרחית לעבור לשטח הכבוש מרצונם החופשי.
ישראל התנדבה ליישם ביהודה ושומרון את אמנת ז'נבה הרביעית, אף על פי שקיימת עמדה משפטית שאין לאמנה תחולה ביהודה ושומרון. לפי גורמים בימין, כמו יואב שורק, התנהלות זו של ישראל מהווה "צעד של זהירות מופלגת המבטאת חוסר ביטחון וגמגום", ולטענתו "הופכת את התושבים הפלסטינים ל'מוגנים', את הטרור הערבי לדבר שהעולם מסרב לגנות, ואת ההתיישבות הישראלית לבלתי-חוקית".
בג"ץ חזר וקבע לאורך השנים החל מ־1981 לפחות כי סעיף 49(1) של האמנה אינו משקף 'דין מנהגי' במשפט הבין-לאומי, שהוא בעל כוח נורמטיבי רב יותר, אלא 'דין הסכמי' בלבד. ובכל מקרה נקבע בבג"ץ מסאפר יטא כי בית המשפט רשאי להסתמך על חקיקה ישראלית, כולל צווים של המפקד הצבאי, על מנת לגבור על הוראות המשפט הבין-לאומי:
"גם אם נניח כי יש לבחון את פעולות המפקד הצבאי באזור בהתאם להוראות האמנה 'המנהגיות', אין חולק כי כאשר הוראת חוק מפורשת בחוק הישראלי עומדת מול כללי המשפט הבינלאומי, הדין הישראלי מכריע."
ב-1979 מועצת הביטחון של האו"ם, העבירה את החלטה 446. ההחלטה התייחסה לאמנת ז'נבה הרביעית ועל בסיסה הכריזה שהקמת התנחלויות ויישוב של אזרחים ישראלים בשטחי יהודה ושומרון, כולל בירושלים המזרחית, אינם חוקיים על-פי החוק הבין-לאומי.
ב-1990 נציג ארצות הברית במועצת זכויות האדם של האו"ם מוריס אברם הכריז כי ”בהיותו איש הצוות האמריקני בנירברג הוא מכיר היטב את הכוונה התחיקתית מאחורי אמנת ז'נבה הרביעית, היא לא עוצבה לכיסוי מצבים כגון יישובים ישראלים בשטחים הכבושים.”
ראו גם

כיבוש
אמנות ז'נבה
זכויות אדם
הערות שוליים

1 2 3  אמנת ז'נבה בדבר הגנת אזרחים בימי מלחמה אתר בצלם
↑  החלטת מועצת הביטחון של האו"ם 465
↑  The Geneva Convention
↑  מדיניות ישראל לגבי ההתנחלויות ואמנת ז'נבה הרביעית, המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה
↑  יואב שורק, ‏"הגמגום חייב להיפסק", השילוח, גיליון 2, דצמבר 2016
↑  ראו למשל: בג"ץ 698/80 קוואסמה נ' שר הביטחון, פ"ד לח(1) 617 (1981); בג"ץ 253/88 סג'דיה נ' שר הביטחון, פ"ד מב(3) 801, 815 (1988); בג"ץ 814/88 נסראללה נ' מפקד כוחות צה"ל בגדה המערבית, פ"ד מג(2) 265, 269-268 (1989); בג"ץ 413/13 מוחמד מוסא שחאדה אבו עראם ואחרים נ' שר הבטחון ואחרים, ניתן ב־4 במאי 2022
↑  בג"ץ 413/13 מוחמד מוסא שחאדה אבו עראם ואחרים נ' שר הבטחון ואחרים, ניתן ב־4 במאי 2022
↑  "המערכה על ירושלים", דורי גולד, בהוצאת ידיעות אחרונות-ספרי חמד, ת"א 2008, עמוד 173
החלטה של העצרת הכללית של האו"ם

החלטה של העצרת הכללית של האו"ם היא החלטה או הצהרה שנערכה עליהן הצבעה שכללה את כל המדינות החברות באומות המאוחדות בעצרת הכללית.
החלטות העצרת הכללית דורשות לרוב רוב רגיל (50% מכלל הקולות ועוד אחד) כדי לעבור. אולם, אם העצרת הכללית קובעת שהנושא הוא "שאלה חשובה" ברוב רגיל, אזי נדרש רוב של שני שלישים. "שאלות חשובות" הן אלו העוסקות באופן משמעותי בשמירה על שלום וביטחון בין-לאומיים, קבלת חברות חדשות לארגון, השעיית הזכויות של החברות, גירוש חברות, הפעלת מערכת הנאמנות או שאלות תקציביות.
למרות שהחלטות האו"ם של העצרת הכללית, אינן מחייבות בדרך כלל כלפי מדינות חברות, החלטות פנימיות עשויות לחייב את פעולות העצרת הכללית עצמה, למשל בכל הנוגע לעניינים תקציביים ומנהלתיים.
ראו גם

האומות המאוחדות
העצרת הכללית של האומות המאוחדות
מועצת הביטחון של האומות המאוחדות
הערות שוליים

↑  "General Assembly Resolutions 4th Session". Un.org. נבדק ב-2012-05-02.
↑  Archive, Wilson Center Digital. "Wilson Center Digital Archive". digitalarchive.wilsoncenter.org. נבדק ב-8 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ""Defining International Aggression: The Search for World Peace"". www.derechos.org. נבדק ב-8 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  John Kuo-Chang Wang, United Nations voting on Chinese representation: An cancer of General Assembly roll-calls, 1950-1971
↑  "977(X). Establishment and maintenance of a United Nations Memorial Cemetery in Korea" (PDF). General Assembly – Tenth Session; 557th plenary meeting. United Nations. 15 בדצמבר 1955. pp. 37–38. {{cite web}}:  (עזרה); also see: United Nations Juridical Yearbook 2003. p. 554. מסת"ב 978-9211337679
↑  "Research Guides: General Assembly - Quick Links: 36th Session (1981-1982)". research.un.org. נבדק ב-8 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Resolution adopted by the General Assembly on the Holocaust Remembrance (A/RES/60/7)". United Nations. 1 בנובמבר 2005. נבדק ב-2018-10-16. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ODS Team. "Text of 61/255" (PDF). Documents-dds-ny.un.org. נבדק ב-2012-05-02.
↑  "Resolution adopted by the General Assembly on 18 December 2007". United Nations. נבדק ב-23 באוקטובר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "General Assembly of the United Nations". www.un.org. נבדק ב-8 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  UN.org (16 באוקטובר 2018). "State of Palestine to Gain Enhanced Rights, Privileges in General Assembly Work, Sessions When It Assumes 2019 Group of 77 Chairmanship". www.un.org. נבדק ב-16 באוקטובר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "General Assembly Adopts Landmark Resolution Aimed at Holding Five Permanent Security Council Members Accountable for Use of Veto". un.org. נבדק ב-28 באפריל 2022. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
| האומות המאוחדות |
| --- | --- | --- |
| חברים | מדינות החברות באומות המאוחדות | האומות המאוחדות |
| ארגוני האו"ם | העצרת הכללית • מועצת הביטחון • המועצה הכלכלית-חברתית • מועצת הנאמנות • המזכירות • בית הדין הבין-לאומי לצדק | האומות המאוחדות |
| החלטות האו"ם | החלטות העצרת הכללית • החלטות מועצת הביטחון | האומות המאוחדות |
| ערכים נוספים | מגילת האומות המאוחדות • קריאות לשינויים במועצת הביטחון של האו"ם • זכות הווטו במועצת הביטחון של האו"ם | האומות המאוחדות |
Quizlet

הלוגו של קוויזלט משנת 2021
Quizlet (קוויזלט, בתרגום לעברית "בוחן קטן") הוא אתר אינטרנט אמריקאי רב-לאומי המספק כלי עזר ללמידה. חברת קוויזלט נוסדה באוקטובר 2005 על ידי אנדרו סאת'רלנד  באולבני, קליפורניה בהיותו תלמיד בן 15 בלבד, והאתר הושק לציבור בינואר 2007. הכלים העיקריים שהאתר מציע כוללים כרטיסיות דיגיטליות, משחקי התאמה, בחנים לצורכי אימון, ומבחנים בזמן אמת. בשנת 2017, אחד מכל שני תלמידי תיכון השתמשו בקוויזלט. נכון לדצמבר 2021, ניתן למצוא באתר מעל ל-500 מיליון ערכות כרטיסיות תרגול שנוצרו על ידי משתמשים ויותר מ-60 מיליון משתמשים פעילים.
אודות

האתר החל כרעיון של אנדרו סאת'רלנד בשנת 2005, בעודו בן 15, כאשר נדרש על ידי מורתו לצרפתית לזכור בעל פה שמות של כ-110 חיות. לאחר השלמת המשימה, החל סאת'רלנד לעבוד על תוכנה פרטית אשר תוכל לסייע לו בעתיד לזכור דברים בעל פה. לאחר מספר שינויים, בינואר 2007 הושק האתר והפך לנגיש לקהל הרחב, וב-2009 דייב מרגוליוס, אשר עבד עם סאת'רלנד כמשקיע ויועץ משנת 2007, הפך למנכ"ל. סאת'רלנד נשאר נשיא החברה והודיע על פתיחת משרדה הראשון בסן פרנסיסקו.
בשנת 2010 הודיע סאת'רלנד על תוכניותיו להרחיב את פעילות החברה כדי להגיע לכמה שיותר תלמידים, ושנה לאחר מכן החליט לנשור מלימודיו באוניברסיטת MIT כדי לעבוד בקוויזלט במשרה מלאה.
קוויזלט מאפשר למשתמשים ליצור סטים ללמידה באמצעות כמה דרכים: מצב היכרות, מצב למידה, מצב בחינה ומצב פיזור. נוסף על כך, ניתן להוסיף תמונה, קיימת אפשרות של דיבור-כתיבה-אוטומטי (text-to-speech) בשפות רבות, למידה בעזרת משחקים וחיבור בין מורים לתלמידים לצורכי למידה.
האתר חינמי, אך מציע למשתמשים לרכוש חבילת פרימיום המאפשרת יכולות ניהול ומעקב משופרות עבור מורים, כולל צפייה בהתקדמות התלמידים, זיהוי תחומים הדורשים שיפור, והתאמה אישית של כלי הוראה כמו משחקים אינטראקטיביים ושאלות ברירה מרובה מותאמות אישית. המנוי גם מאפשר יצירת ערכות כרטיסיות ללא פרסומות ולימוד גמיש באמצעות האפליקציה. האתר נגיש במחשב, באייפון ובמכשירים סלולריים נוספים.
בנובמבר 2022, קוויזלט הודיעה על מנכ"ל חדש, לקס ביייר, לשעבר מנכ"ל Starship Technologies.
במרץ 2023, קוויזלט התחילה לשלב תכונות בינה מלאכותית עם השקת "Q-Chat", מורה וירטואלית מונעת בינה מלאכותית המבוססת על ממשק ה-ChatGPT של OpenAI. באוגוסט 2023 קוויזלט השיקה ארבע תכונות נוספות מבוססות בינה מלאכותית באוגוסט כדי לסייע בתהליכי הלמידה של התלמידים.
הערות שוליים

↑  Bhutta, Fatima (January 18, 2019). "Quizlet reaches 50 Million Users milestone". TechEngage. TechEngage. Retrieved July 25, 2023.
↑  Mullen, Audrey (August 20, 2019). "Going to School While Running a Startup: When Students Build Their Own Edtech". EdSurge. EdSurge. Retrieved July 21, 2023
↑  "QUIZLET". The Innovation Economy, presented by Intel, in partnership with the Aspen Institute, PBS Newshour. Archived from the original on July 28, 2011. Retrieved January 25, 2021.
↑  Kolodny, Lora. "Popular study app Quizlet faces a moment of truth as a new school year begins". CNBC. Retrieved January 12, 2023.
↑  Woods, Jordan (January 13, 2023). "10 Best Apps That Act As Study Aids". Screen Rant. Screen Rant. Retrieved July 21, 2023.
↑  "New Quizlet Feature Lets Students Customize Study Materials with Pictures" באתר Campus Technology
↑  quizlet "מחולל משחקים" באתר digitalpedagogy
↑  Remind Partners With PBS and Quizlet to Expand Learning Beyond the Classroom, ב-PRNewswire
↑  Quizlet official website, Quizlet Plus for Teachers, Quizlet.com
↑  Quizlet official website, Quizlet Mobile, Quizlet.com
↑  "Quizlet Appoints New Chief Executive Officer". PR Newswire (Press release).
↑  Kahn, Jeremy (March 1, 2023). "OpenAI rolls out ChatGPT for business customers". Fortune. Fortune. Retrieved July 21, 2023.
↑  Wiggers, Kyle (March 1, 2023). "OpenAI launches an API for ChatGPT, plus dedicated capacity for enterprise customers". TechCrunch. TechCrunch. Retrieved July 21, 2023.
↑  Newton, Casey (March 3, 2021). "Who's actually getting rich off of AI?". The Verge. The Verge. Retrieved July 21, 2023.
↑  Ortiz, Sabrina (August 8, 2023). "Quizlet launches four generative AI-powered tools to simplify studying". ZDNET. ZDNET. Retrieved August 10, 2023.
↑  Ravaglia, Ray (August 10, 2023). "Quizlet Embraces AI And ChatGPT To Transform The Experience Of Studying". Forbes. Forbes. Retrieved August 10, 2023.
| שינון בסירוגין |
| --- | --- | --- |
| מונחים | שינון בסירוגין • השפעת ריווח • בדיקת השפעה  • עקומת שכחה • כרטיס זיכרון • זיכרון • מערכת לייטנר • קריאה מצטברת |  |
| תוכנת לימוד | רשימה של תוכנות כרטיסי זיכרון • אנקי • דואולינגו • קוויזלט • סריגו • קובוקרדס • קורס הירו • קראם • cram.com • אספנדל לירנינג • הילו אינגליש • מימרייז • נמוזין • אופן קרדס • סקריטר • סופר ממו • סינאפ |  |
| מתמחים | פול פימסלר • סבסטיאן לייטנר • פיוטר ווזניאק |  |
| חוקרים | הרמן אבינגהאוס • תומאס לדאואר • רוברט א. ביורק • ססיל אלק מייס • האל פאשלר |  |
רבקה סטייטון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 ביוני 1981 (בת 43) סטוק-און-טרנט, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (2002) 
 פרופיל ב-IMDb
 
רֶבֶּקָה סטייטון (באנגלית: Rebekah Staton; נולדה ב-17 ביוני 1981) היא שחקנית אנגלייה. היא ידועה מהופעותיה הרבות בטלוויזיה, בעיקר מהיותה הקריינית בתוכנית הריאליטי "Don't Tell The Bride" ומהופעתה בתפקיד דלה בסדרה "Raised by Wolves".