stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ערוץ אפס
מבנה התכנית

התכנית עסקה בערוץ טלוויזיה הנקרא "ערוץ אפס" המשדר חדשות, פרסומות, כתבות וסרטים קצרים. התכנית עסקה בחגיגות ארבע שנים לתאגיד השידור הציבורי כשהיא מארחת שחקנים מסדרות הערוץ השונות. בין הסדרות הבולטות שצוינו בסדרה: "שעת נעילה", "טהרן", "מנאייכ", "קופה ראשית", "חזרות", "סליחה על השאלה", "המפקדת" ו"שב"ס". בין שחקני הסדרות המופיעים בתוכנית ניתן למצוא את אלונה סער ("המפקדת"), נועה קולר ("קופה ראשית", "חזרות") ואמיר שורוש ("קופה ראשית", "שב"ס").
ביקורות

עם שידור הפרק הראשון נמתחה ביקורת רבה על ידי הצופים ואתרי האינטרנט, הביקורת הופנתה בעיקר כלפי מה שנראה כחיקוי של העיתונאי עמית סגל שהוצג כ"בן של טרוריסט". הביקורת נמתחה גם על ידי אנשי תאגיד השידור הציבורי; מגישת מהדורת החדשות המרכזית של הערוץ, דוריה למפל, כתבה בחשבון הטוויטר שלה: "אני מניחה שהמטרה הייתה לעשות מערכון על כך שאין סימטריה גם באולפנים... ואכן, גם יוצרי המערכון מבהירים שמול עיתונאי ידען ומנומק כל מה שיש בידיהם זו הבחירה הנחותה לגחך על מראה ולערב הורים". בעקבות פניית "בצלמו", כי מדובר בביזוי של העיתונאי עמית סגל, בהצגת דמותו של "בן של טרוריסט" שרמזה אליו, אורלי ממן, הממונה על קבילות הציבור, בדקה את הסוגיה וביקרה בחריפות את התכנים ששודרו ובמרכזו המערכון מעורר המחלוקת.
ראו גם

ארץ נהדרת
הפרלמנט
עד כאן!
שידורי המהפכה
טלוויזיה מהעתיד
הערות שוליים

↑  ששת הפרקים המלאים באתר תאגיד השידור הציבורי.
↑  אלכסנדר כץ, אחרי ארבעה פרקים: כאן החליט להוריד את תוכנית הסאטירה “ערוץ אפס”, באתר כסית, ‏20 ביוני 2021
↑  ערוץ אפס יורדת מהמסך בכאן 11 אחרי חמש תכניות בלבד: "ניסינו", באתר אייס, 22 ביוני 2021
↑  "ערוץ אפס": תכנית הסאטירה ששמה על הכוונת את עמית סגל, באתר כיפה, ‏2021-05-28
↑  מערכון בכאן 11 לעג לעמית סגל; מגישי הערוץ זעמו, באתר מעריב אונליין, 28 במאי 2021
↑  כפיר אדר, הממונה על קבילות הציבור על המערכון 'עמית סגל' בכאן 11: "סר טעם", באתר אייס, 31 במאי 2021
| תוכניות תאגיד השידור הישראלי  |
| --- | --- | --- |
| חדשות ואקטואליה | חדשות הערב • חדשות הלילה • חדשות שישי • חדשות השבת • ערב ערב • העולם היום • שרון ואורי • מהצד השני עם גיא זהר • משחקי הכיס • עצם העניין • הכול פוליטי • שבע עם איילה חסון • הזמן הירוק |  |
| תוכניות תחקירים | זמן אמת • שטח הפקר • האזרח גואטה • דו"ח רולניק |  |
| דוקו ותעודה | וואי וואי וואי • יוצאים מהכלל • המהפכה הגאה • לבנון • אויבים • שרון • שופטים בשר ודם • לוחמים • הבלתי חשובים • המנדט • בשם האב • מדורות השבטים • חילוניות • 3 שירים |  |
| מציאות תיעודית | טיול אחרי צבא • בואו לאכול איתי • רילוקיישן • סליחה על השאלה • 80 וארבע • מתחילים מאפס • עוד ניפגש • סיפורים מהכורסה • יומני היקר • פרויקט משפחות • היהודי החדש • עולם קטן |  |
| שעשועונים | המרדף • האחוזון העליון |  |
| תרבות וראיונות | סוכן תרבות • פגישה עם רוני קובן • חדר 101 • קארפול קריוקי • פשוט בבית • ארון השירים היהודי • שאלה תשובה • מה שתגידו |  |
| סאטירה, בידור ואירוח | עד כאן! • הלילה עם לוסי וגורי • זהו זה! • ערב עם שי שטרן • ערוץ אפס |  |
| עלילתיות | קופה ראשית • היהודים באים • שב"ס • שטוקהולם • אבא משתדל • מתיר עגונות • טהרן • מנאייכ • שעת נעילה • חזרות • אחד על אחד • מותק בול באמצע • המפקדת • החנות שיש בה הכל • עלומים • שישו ושמחו • קרתגו • שישה אפסים • סובייצקה • הצבי • תיק נעדר • האיש שרצה לדעת הכל • האמת |  |
| סדרות רשת (כאן דיגיטל) | סוף הדרך • הטרמפיסטים • עלייתו ונפילתו של שם טוב האבי • פגום • משפחת פנסטה |  |
| רדיו והסכתים | חיות כיס • שיר אחד • אגן הים התיכון • המעבדה • לך תזכור |  |
פקודות מטכ"ל

פקודות מטכ"ל (ובראשי תיבות: פ"מ) הן פקודות כלליות שמוציא הרמטכ"ל, והקובעות פרטים בנושאים האמורים בהוראות הפיקוד העליון. חייל הפועל בניגוד לפקודת מטכ"ל עובר עבירה ועלול לעמוד עליה לדין משמעתי או בפני בית דין צבאי.
פקודות מטכ"ל הן כאמור פירוט של הוראות עקרוניות מדרג גבוה יותר, ועוסקות בנושאים שונים ומגוונים, ביניהם ארגון הצבא, המינהל, המשטר והמשמעת והבטחת הפעילות התקינה של הצבא. פקודות מטכ"ל מהוות מקור חשוב ועיקרי, אם כי לא יחיד, הקובע זכויות וחובות של חיילים (ראו למשל: שינה בצה"ל).
פקודת מטכ"ל 1.0101 מחייבת לאפשר לכל חייל שיבקש, לעיין בפקודות והוראות הצבא. צה"ל מחויב להמציא הפקודות וההוראות לעיון החייל ולאפשר מקום וזמן לעיון בהן. חובתם של קציני השלישות ביחידה לסייע לדרישה לעיין בפקודות והוראות הצבא.
לכל אחת מהפקודות יש מספר ושם, המאפשרים התייחסות אליה.
מעמדן של פקודות המטכ"ל במדרג הנורמטיבי הוא מתחת להוראות הפיקוד העליון (הפ"ע), חוק השיפוט הצבאי (חש"צ), וחוקי היסוד, אך פקודות מטכ"ל עדיפות על הוראות כלליות אחרות.
הערות שוליים

↑   פרסומי מזכירות הפיקוד העליון 1.0101, באתר צה"ל, 15 באוגוסט 1971
מנחת הבונים

מטוס במנחת הישן, טרם הסטתו  צפונה . ברקע נראים בתי העיר חיפה ומגדל אשכול באוניברסיטת חיפה
מנחת הבונים הוא מנחת תעופה השוכן במישור חוף הכרמל, כקילומטר מצפון למושב הבונים. המנחת הוקם ומופעל על ידי יזם פרטי, ואינו מופיע בתוכנית המתאר הארצית לפריסת שדות תעופה (תמ"א 15), שאושרה במאי 2000.
בקיץ 2022, בוצעו במנחת עבודות לסלילת מסלול טיסה חדש באורך 803 מטר.
מבנה ומיקום

המנחת ממוקם כ-700 מטרים ממזרח לחוף הים התיכון וכ-50 מטרים ממזרח למסילת החוף של רכבת ישראל, אליה הוא מקביל. במנחת מסלול טיסה בודד באורך של 803 מטרים, והוא מורשה לטיסה לפי כללי ראייה מבוקרת בכל ימות השבוע ובשעות האור בלבד. מנחת הבונים מופעל בידי חברת "אייר פרדייב", והוא משמש בעיקר לצניחה ספורטיבית.
הערות שוליים

1 2 3  מנחת הבונים, באתר רשות התעופה האזרחית, ‏31 באוקטובר 2024
↑  תמ"א 15, באתר מינהל התכנון
↑   עבודות במנחת הבונים, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 01:06)
↑  מועצה הארצית לתכנון ולבניה - ועדת משנה לנושאים תכנוניים עקרוניים מס' 193 מתאריך 27-08-2002
↑  פסק-דין בתיק
↑  פסק-דין בתיק א 512/98
↑  דרור מרום, ‏הדוח הגנוז, באתר גלובס, 21 בפברואר 2002
↑  יצחק דנון, ‏אישה שנפצעה בהתרסקות מטוס בחוף הבונים תובעת יותר מ-2.5 מיליון שקל, באתר גלובס, 10 בדצמבר 2001
1 2  דרור מרום, ‏הדוח הגנוז, באתר גלובס, 21 בפברואר 2002
↑  חיים קליר, צנחו ללא כרטיס, באתר ynet, 28 במרץ 2003
↑  מידע על אייר פרדייב בע"מ ח.פ 512914342 מידע מרשם החברות
↑  ועדה מחוזית לתכנון ולבניה מחוז חיפה - ועדת משנה לתוכניות א' מס' 2002006 מתאריך 20-03-2002
↑  גל ניסים, ‏רכבת ישראל יוצאת לפרויקט חישמול: תפרסם מכרז בהיקף 1.2 מיליארד שקל, באתר גלובס, 14 בינואר 2004
↑  ענת ג'ורג'י, שר התחבורה ליברמן רוצה להכריז על חשמול מערך הרכבות הארצי כפרויקט לאומי, באתר הארץ, 1 ביוני 2004
↑  זוהר בלומנקרנץ, רשות התעופה: לפצות עסקים ישראלים בענף התעופה שהושבתו בגלל המלחמה, באתר הארץ, 15 באוגוסט 2006
↑  תוכנית 303–0245126 חוף הכרמל -הוספת שטחים לנמל התעופה - מנחת הבונים
↑  אבנר הופשטיין, "אני יזמתי את הארכת המסלול - והרשויות קיבלו את זה באהבה", באתר זמן ישראל, 28 ביוני 2022
↑  אבנר הופשטיין, כך תמרן יזם פרטי את המועצה והפך מנחת קטן בחוף הבונים לשדה תעופה עתידי, באתר זמן ישראל, 27 ביוני 2022
↑  אבנר הופשטיין, "אין צורך במנחת נוסף לצורך מטוסי הכיבוי", באתר זמן ישראל, 28 ביוני 2022
↑  מכרז מס' 21937 – הקמת מסלול תעופה במנחת הבונים, באתר "רכבת ישראל"
↑  אבנר הופשטיין, רכבת ישראל בונה ומממנת מנחת פרטי מכספי הציבור, באתר זמן ישראל, 22 ביוני 2022
↑  אבנר הופשטיין, זהירות, כאן בונים - כך הופך מנחת קטן לשדה תעופה עתידי כמעט בלי שום הפרעה, באתר זמן ישראל, 1 ביוני 2022
↑  מערכת ניוזים, הוועדה המקומית לתכנון ובניה אישרה פה-אחד את קיצור מנחת הבונים. בכך התקבל המתווה שנאבקה עליו המועצה האזורית חוף כרמל, באתר ניוזים - צפון, ‏27 בספטמבר 2023
| נמלי תעופה ומנחתים אזרחיים בישראל |
| --- | --- | --- |
| נמלי תעופה בין-לאומיים | חיפה • בן-גוריון • רמון |  |
| שדות תעופה | ראש פינה • הרצליה |  |
| מנחתים | קריית שמונה • פיק • שמרת • אסיף • מגידו • הבונים • עין שמר • תנובות • ראשון לציון • בר-יהודה • ערד • באר שבע • שדה בוקר • קציעות • מצפה רמון • מישר • ספיר • קדמה |  |
| לא פעילים | דלתון • ציקלון • עטרות • דימונה • עובדה (צבאי בלבד) • יטבתה |  |
| נהרסו או פונו | בצת • שדה דב • קרני • קטיף • נווה זוהר • אילת |  |
| מנחתים מאולתרים | מנחת עמק המצלבה • מנחת גבעת שאול |  |
פנג שווי

ערך זה עוסק בשיטה לארגון חפצים ומבנים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
"פנג שווי" בסינית
פֶנג שווי או פֶנג שואי (בסינית מפושטת: 风水 או בסינית מסורתית: 風水, ‏האזנהקובץ:Zh-feng1shui3.ogg‏Ⓘ‏/ הפירוש: רוח מים) היא תורה מיסטית סינית עתיקה שמטרתה להגיע להרמוניה עם זרימת הצ'י במרחב באמצעות עיצובו. מקור השיטה נמצא בפילוסופיה ובמיסטיקה הדאואיסטית. כיום מוכר הפנג שווי במערב בעיקר כמכלול שיטות לסידור ועיצוב הבית, אך במקור הסיני השיטה מקיפה תחומים רבים.
משמעות השם "פנג שווי" בסינית היא "רוח ומים". מקורו של השם בציטוט מספר הקבורה הסיני האומר: "הצ'י מתפזר ברוח ונאסף על גבולות מקווי מים".
רקע

הפנג שווי המסורתי התפתח בסין כחלק מההתפתחות של תורות לחימה, אסטרונומיה, רוקחות, רפואה סינית ועוד. הפנג שווי התפתח בחצרות הקיסרים, שביקשו לשמור על יתרונות מול ארצות שכנות ובקרב העם. תורת הפנג שווי משקפת את הבנתם את היקום ומערכות האנרגיה הפועלות בו ורצון ליצור סינכרוניזציה בין הבית והסביבה לתבניות האנרגיה הפועלות ביקום. תבניות אלו קשורות לתופעות מחזוריות כמו זמן וצ'י.
הפנג שווי נמדד באמצעות מצפן מיוחד הנקרא לואופן (羅盤)(אנ'), וחישובים הנעשים בעקבות מדידות שנערכות על ידי המצפן.
הפנג שווי מתחלק לשתי אסכולות: סאן הא (אסכולת הצורה) וסאן יואן (אסכולת המצפן). סאן הא מתמקד בהשפעת הסביבה על אתר מסוים בעוד שהסאן יואן מתמקד בשינויים המתרחשים באתר לאורך זמן.
פנג שווי מסורתי עוסק באבחון הפוטנציאל בלבד (בריאות, יחסים וממון).
הוא משלב אסכולות שונות כגון: אסכולת הצורה (מזל אדמה), "כוכבים מעופפים" (מזל שמיים) ו"ארבעת עמודי הגורל" (מזל האדם, שנמצא בין שמיים לארץ). למעשה, האבחון מתבסס על הכרת הסביבה והמכשולים והבעיות שנמצאים במרחב האתר, על הבנת ממד הזמן והפוטנציאל החיובי והשלילי המגיע משמונת הכיוונים הקרדינאליים. זאת, תוך הפעלתם או הימנעות מהם, וכן הבנת האדם באמצעות מפה אסטרולוגית ולמידת צרכיו האישיים, כדי שניתן יהיה להתאים את ביתו של האדם עבורו ולצרכיו האישיים.
הפנג שווי מתבסס על עקרונות היין-יאנג, חמשת היסודות (מים, עץ, אש, אדמה ומתכת) ומערכת היחסים ביניהם, וכן על 12 החיות הסיניות ומערכת היחסים ביניהן (עכברוש, שור, נמר, ארנבת, דרקון, נחש, סוס, כבש, קוף, תרנגול, כלב, חזיר).
פנג שווי קלאסי עוסק בהצבת רהיטים במרחב, ובסימבולים. מה שאסור בגישה הקלאסית, כגון: לישון עם רגליים מול הדלת, מותר בגישה המסורתית.
עדויות ארכאולוגיות

מקורו של הפאנג שווי בהשפעות הדדיות של אדריכלות ואסטרולוגיה. בשנת 4800 לפנה"ס הופיעה התייחסות לכללי הפנג שווי בבית הקברות של הכפר יאנגשאו שבבאנפו הבנוי בציר צפון-דרום, וכן בתי הכפר פנו לכיוון דרום על מנת לקבל את חום השמש בימי החורף. במהלך השנים המשיכו לבנות את בתי הכפרים והערים בכיוון זה, ובהמשך הפכו חוקי מיקום המבנים לחוקי הפנג שווי המופיעים ב"קאוגונג ג'י" (מדריך בעלי המלאכה) וב"לו באן ג'ינג" (מדריך הנגרים).
כללי מיקום המבנים התבססו גם על מצב גרמי השמים והמזלות באותה עת, ועל אף שינוי מיקום הכוכבים (כפי שהם נצפים מכדור הארץ) לא השתנו כללי הפנג שווי.
מספר רב של קברים שהתגלו, המתוארכים לשנים 3000–2400 לפנה"ס בנויים בציר צפון-דרום, וכוללים חלונות הפונים למזלות (כפי שהיה באותה עת מיקום הכוכבים). כיוונים אלה משמשים את הבונים לפי כללי הפנג שווי גם בימינו.
פנג שווי בתקופה המודרנית

במהלך המאה ה-19 הגיע הפנג שווי לראשונה לארצות הברית יחד עם הפועלים הסיניים שהגעו לערי החוף המערבי והחוף המזרחי.
החל מאמצע המאה ה-20, ובעיקר בתקופת מהפכת התרבות הפך הפנג שווי בלתי חוקי בסין, וזאת משום שמאו דזה-דונג ראה בפנג שווי הבל ורעות רוח. מרבית מומחי הפנג שווי בסין נאסרו ונשלחו לחינוך מחדש במחנות וספריהם נשרפו.
פנג שווי נפוץ כיום באזורים הכפריים של סין, בטאיוואן, במלזיה, בסינגפור ובהונג קונג. בשנים האחרונות החלו ללמוד באוניברסיטאות בסין את תורת הפנג שווי בהקשר תרבותי היסטורי ובעיקר לאור העניין שהוא מעורר ברחבי העולם.
מתכנני ערים ואדריכלים רבים ברחבי העולם מתבקשים על ידי לקוחותיהם לכלול יסודות של פנג שווי בתוכניותיהם, או טוענים כי הם פועלים לפי יסודות אלה.
אגדות אורבניות מודרניות

מספר אגדות אורבניות הנוגעות לפנג שווי מתייחסות לבניינים שונים בהונג קונג ובהם מגדל הבנק של סין אשר תוכנן בצורת סכין על ידי איי אם פיי ואמור להטיל "קללה" על בניין בית הממשל וכן על מתחרי בנק סין - סיטיגרופ, וכן האגדה האורבנית אשר מספרת שבניין סיטיגרופ תוכנן על ידי מומחי פנג שווי במטרה להדוף את הקללה או הקרינה השלילית המוקרנת מבניין בנק סין.
מסופר שבעת בניית דיסנילנד בהונג קונג הובאו לאתר מומחי פנג שווי שדאגו לכיווני הבניינים ולהבערת קטורת בעת סיום כל בניין ובניין.
כללים אופייניים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
כללים אופייניים > הרמוניה

לתלות וילונות יפים על חלונות אשר משקיפים לנוף לא-הרמוני.
ליצור חיץ בין סביבה הלא-הרמונית מחוץ לבית על ידי שתילת עצים או בניית חומה.
להימנע מחסימת האור לכניסה.
אסור לתלות מראה מול הכניסה לבית.
פינות הבית והרהיטים צריכות להיות עגולות קמעה. ניתן להשתמש בצמחייה או בבדים כדי לכסות אותן.
כללים אופייניים > אי-סדר ועומס

להימנע מהעמסה של פריטים רבים בחדר.
להימנע ממיקום המיטה מול הדלת.
לזרוק חפצים לא תקינים.
אזכורים בתרבות ובספרות

בספר "צופן הקיסר" (מאת גורדון קורמן, בסדרה "39 רמזים")- הגיבורה איימי מגלה את מיקומו של השלב הבא באתגר באמצעות הידע שלה בפנג שווי. היא מסדרת חדר מלא בחפצים על פי עקרונות הפנג שווי, באופן שבו נוצרות השתקפויות המתוות את צורתו של הר האוורסט.
מצפן לואופן (羅盤)(אנ')
יועצת פנג שווי מודדת בעזרת מצפן לואופן (羅盤)(אנ') באתר בנייה
בניין בהונג קונג ובו חלל במרכז, בהתאם לעקרונות הפנג שווי
1987 באסטרונאוטיקה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1987  באסטרונאוטיקה |  |
< · 1985 · 1986 — 1987 — 1988 · 1989 · >  פורטל מדעי החלל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1987 ונוגעים לתחום האסטרונאוטיקה.
אירועים בולטים

במהלך השנה בוצעו 113 שיגורים מהם 96 (85% על ידי ברית המועצות)
שיגורי לוויינים > שיגורים מאוישים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מועד שיגור | חללית | צוות בשיגור | מועד נחיתה | צוות בנחיתה | זמן טיסה | הערות |
| 5 בפברואר  21:38:16 UTC | ברית המועצות סויוז TM-2 | יורי רומננקו  אלכסנדר לבייקין | 30 ביולי  01:04:12 UTC | אלכסנדר ויקטורנקו  אלכסנדר לבייקין  סוריה (1980–2024) מוחמד פאריס | 174 יממות ו-3 שעות | חיבור לתחנת החלל מיר, ביצוע ניסויים. |
| 22 ביולי  1:59:17 UTC | ברית המועצות סויוז TM-3 | אלכסנדר ויקטורנקו  אלכסנדר אלכסנדרוב  סוריה (1980–2024) מוחמד פאריס | 29 בדצמבר  09:16:15 UTC | יורי רומננקו  אלכסנדר אלכסנדרוב  אנטולי לבצ'נקו | 160 יממות ו-7 שעות | חיבור לתחנת החלל מיר, ביצוע ניסויים. |
| 21 בדצמבר  11:18 UTC | ברית המועצות סויוז TM-4 | ולדימיר טיטוב  מוסה מנארוב  אנטולי לבצ'נקו | 17 ביוני 1988  10:12:32 UTC | אנטולי סולוביוב ויקטור סביניך  בולגריה אלכסנדר אלקסנדרוב | 178 יממות ו-22 שעות | חיבור לתחנת החלל מיר, ביצוע ניסויים. |
חקר גרמי השמיים

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מועד שיגור | חללית | מטרה | פעילות במהלך שנת 1987 |
| 2 בפברואר | יפן גינגה | חקר גרמי השמיים בקרני רנטגן | פעל כ-4 שנים והעביר מידע רב. |
סיכומים שנתיים > לפי מדינה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מדינה | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| ברית המועצות | 96 | 92 | 4 |  |
| ארצות הברית | 9 | 8 | 1 |  |
| איטליה | 0 | 0 | 0 |  |
| יפן | 3 | 3 | 0 |  |
| הרפובליקה העממית של סין | 2 | 2 | 0 |  |
| האיחוד האירופי | 2 | 2 | 0 |  |
| הודו | 1 | 0 | 1 |  |
סיכומים שנתיים > לפי אתר שיגור

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אתר | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| ברית המועצות קוסמודרום בייקונור | 48 | 45 | 3 |  |
| ברית המועצות קפוסטין יאר | 1 | 1 | 0 |  |
| ברית המועצות קוסמודרום פלסצק | 47 | 46 | 1 |  |
| ארצות הברית נמל החלל קייפ קנוורל | 4 | 3 | 1 |  |
| ארצות הברית מרכז החלל קנדי | 2 | 1 | 1 |  |
| ארצות הברית מתקן הטיסות וולופס | 0 | 0 | 0 |  |
| ארצות הברית בסיס חיל האוויר ונדנברג | 5 | 5 | 0 |  |
| צרפת מרכז החלל הגיאני | 2 | 2 | 0 |  |
| איטליה מרכז החלל לואיג'י ברוליו | 0 | 0 | 0 |  |
| יפן מרכז החלל אוצ'ינורה | 1 | 1 | 0 |  |
| יפן מרכז החלל טנגשימה | 2 | 2 | 0 |  |
| הרפובליקה העממית של סין מרכז שיגורי הלוויינים ג'יוצ'ואן | 2 | 2 | 0 |  |
| הרפובליקה העממית של סין מרכז שיגור הלוויינים שיצ'אנג | 0 | 0 | 0 |  |
| הודו מרכז החלל שריחאריקוטה | 1 | 0 | 1 |  |
הערות שוליים

↑  חזר מחלל בחללית סויוז TM-6
↑  חזר מחלל בחללית סויוז TM-6
↑  חזר מחלל בחללית סויוז TM-3
↑  הגיע לחלל בחללית סויוז TM-5
↑  הגיע לחלל בחללית סויוז TM-5
↑  הגיע לחלל בחללית סויוז TM-5
↑  שימוש במשגר של האיחוד האירופי
לתחנת החלל מיר התווסף מודול "קוואנט 1". לראשונה בהיסטוריה לתחנת חלל פעילה התווסף מודול שהרחיב אותה
מוזיאון האצ"ל בתש"ח

| --- | --- |

מוזאון האצ"ל בתש"ח
 מידע כללי
 סוג:  היסטוריה צבאית
 על שם:  עמיחי פאגלין 
 כתובת:  פארק צ'ארלס קלור
 מיקום:   תל אביב-יפו
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1983
 תאריך פתיחה רשמי:  1983 
 
 קואורדינטות:  32°03′33″N 34°45′31″E﻿ / ﻿32.0592°N 34.7586°E﻿ / 32.0592; 34.7586
 www.gal-ed.co.il/etzel
  מפת מיקום  מפה דינמית #invoke:תבנית חוזרת tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מוזיאון האצ"ל בתש"ח על שם עמיחי פאגלין, הקרוי גם "בית גידי", מנציח את קורות האצ"ל החל בהחלטת עצרת האומות המאוחדות על חלוקת ארץ ישראל בכ"ט בנובמבר 1947 ועד השתלבות הארגון בצה"ל לאחר קום המדינה. דגש מיוחד מושם על כיבוש יפו הערבית על ידי הארגון בקרבות תש"ח (25-28 באפריל 1948). מבנה המוזיאון הוא למעשה אחד הבתים של שכונת מנשייה שנפגעו בקרב על יפו.
רקע

המבנה שבו הוקם המוזיאון נבנה לראשונה בשנת 1900 על ידי איש עסקים יהודי שביקש להשתקע בארץ ישראל. לאחר מותו, עבר הבית לידיים ערביות ושימש לסירוגין לצורכי מגורים, תעשייה ומסחר. הבניין היה חלק משכונת מנשייה, שכונה ערבית בפאתה הצפונית של יפו שהחלה להיבנות בתחילת המאה העשרים. לאחר מאורעות תרפ"ט, בעליית הגג של המבנה גרה משפחה יהודית - שלימים, במהלך מאורעות תרצ"ו, נאלצה להעתיק את מגוריה.
בחודשים הראשונים של מלחמת העצמאות עבר קו החזית בין יהודי תל אביב לערביי יפו בין השכונות נווה צדק ומנשייה. המבנה, שלימים הוקם בו המוזיאון, היווה חלק מקו הביצורים של הערבים. בחול המועד פסח תש"ח, פתח האצ"ל במערכה לכיבוש יפו שבמהלכו נפלו 41 לוחמים ונפצעו 82. בקרבת מבנה המוזיאון היה המעוז הערבי האחרון, שנפילתו לידי האצ"ל הכשירה את הקרקע לכיבושה של שכונת מנשייה ולכניעתה של יפו כולה.
היסטוריה

בסוף שנות ה-70 של המאה ה-20, כשהוחלט לפנות את בתי שכונת מנשייה החרבים, פנו חברי ברית חיילי האצ"ל לעיריית תל אביב בבקשה להקים במקום אתר הנצחה לחבריהם שנפלו בקרב.
היסטוריה > הקמת המוזיאון

דוד אלעזר, רס"ן בדימוס וחבר האצ"ל לשעבר, היה היוזם, הדוחף והמניע להקמתו של המוזיאון הזה, ועם הקמתו מונה גם למנהלו הראשון. בהתחלה נקרא המוזיאון "המוזיאון לשחרור יפו ע"ש עמיחי [גידי] פאגלין", שהיה קצין המבצעים של האצ"ל, ובקיצור "בית גידי". לימים, משעבר המוזיאון להיות חלק מיחידת המוזיאונים של משרד הביטחון, שונה שמו ל"מוזיאון האצ"ל בתש"ח". האדריכלים אמנון ניב, אמנון שוורץ ודני שוורץ שיחזרו חלק ממבנה האבן המקורי ושילבו בו מבנה פנימי מזכוכית שחורה, שיוצרת ניגוד חריף בין ישן לחדש.
בשנת 1983, בתום עבודות השימור והבנייה, נפתח המוזיאון לקהל הרחב, כאשר טקס הפתיחה החגיגי והממלכתי נערך בנוכחות ראש הממשלה מנחם בגין. בשנת 1987 זכה הבניין בפרס רוקח למפעלי הנדסה. משנת 1982 מכהן יוסק'ה נחמיאס כאיש עדות וכאחד מראשי המוזיאון.
ראו גם

מוזיאון האצ"ל
הערות שוליים

↑  מוזיאון האצ"ל בתש"ח, באתר רשות העתיקות
↑  יצחק בן-חורין, אלפים בחנוכת בית האצ"ל, מעריב, 16 במאי 1983
רב סרן דוד אלעזר
החזית הצפונית והכניסה לבניין
מצודת גלאון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידות
 גובה מעל פני הים:  197 מ' 
 היסטוריה
 תרבויות:  כנענים 
 תקופות:  תקופת הברזל 
 אתר ארכאולוגי
 ארכאולוגים:  סער גנור 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  31°37′N 34°51′E﻿ / ﻿31.62°N 34.85°E﻿ / 31.62; 34.85
  (למפת השפלה מוגדלת) מצודת גלאון(למפת השפלה רגילה) מצודת גלאון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצודת גלאון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצודת גלאון
 
מצודת גלאון (רֻגְ'ם אל-משאעלה) היא אתר ארכאולוגי ביער גוברין שבשפלת יהודה סמוך לקיבוץ גלאון, הכולל מצודה כנענית מן המאה ה-12 לפנה"ס.
תיאור האתר

האתר, המצוי על שלוחה בגובה 197 מ' מעל פני הים דרומית לנחל גוברין (מיובלי נחל לכיש), נחפר בעיקר בשנים 2018–2019 על ידי הארכאולוגים סער גנור ואיתמר וייסביין, במסגרת קורס להכשרת מפקחים של רשות העתיקות ובשיתוף מכינת נחשון מקיבוץ גלאון ובית הספר הרב-תחומי בבאר שבע. האתר נפתח לקהל ב-25 באוגוסט של אותה שנה על ידי קרן קיימת לישראל, והוא עתיד להיכלל בפרויקט התיירותי "דרך מלכי יהודה".
האתר נמצא על דרך קדומה שחיברה בין מישור החוף הדרומי ומצרים לבין ההר המרכזי והממלכות הכנעניות.
סמוך לאתר משני עבריו מצויים אתרים נוספים שנבנו על אותה הדרך, תל זית ותל בורנה.
הממצא הארכאולוגי

באתר התגלתה מצודה רבועה בגודל כ-18X18 מטרים. קירותיה המבוצרים בנויים משני קירות של אבנים גדולות וביניהן אבנים קטנות, ברוחב ממוצע של כ-1.90 מ'. בארבע הפינות ניצבו מגדלים, ששימשו כנראה כמגדל שמירה. המצודה עצמה חולקה ל-13 חדרים וחצרות הבנויים בצורה סימטרית. סף המבנה נחצב מאבן אחת, במשקל של כ-3 טונות.
ממצאי כלי החרס שהתגלו בה הובילו לתיארוך המצודה למאה ה-12 לפני הספירה, ראשית תקופת הברזל. חלק מכלי החרס יוצרו באופן המחקה סגנון מצרי, וכן מבנה המצודה מזכיר מבנים מדגם המכונה בארכאולוגיה "בית מושל מצרי" אריחי קרמיקה שנתגלו בה, הדומים לקרמיקה שנמצאה בתל לכיש, וכן ממצאים נוספים, מעידים כי מדובר במצודה כנענית. בין הממצאים שהתגלו קערות, קנקנים, קדרות, סירים, טאבון, כלי לניסוך פולחני, חרצני זיתים, עצמות בעלי חיים, להב של מגל מאבן צור, מכתש ועוד.
היסטוריה

בסביבות המאה ה-12 לפנה"ס (שאליה מתוארכת בניית המצודה), החלה הגירתם של הפלשתים לארץ כנען ובנייתם של חמש ערי פלשתים ובהן גת. במקביל, במזרח התנחלו שבטי ישראל באזור ההר המרכזי, ומרחב מחייתם של הכנענים, שאיבדו את החסות המצרית שזכו לה עד אז, הלך והצטמצם. הגבול בין השטח הפלשתי לשטח הכנעני עבר כנראה באזור נחל גוברין, וההשערה המקובלת היא שהמצודה נבנתה כהתגוננות כנענית מפני הפלשתים.
לא נמצאו במצודה סימנים של שריפה או חורבן, ולכן החוקרים מסיקים שהמצודה ננטשה באמצע המאה ה-12 לפני הספירה, יחד עם גוויעתה של התרבות הכנענית.
הערות שוליים

↑  בתי מושל מצריים מסוג זה נמצאו במספר אתרים בדרום מערב ארץ ישראל, ראו
עילאי טרוסט

עילאי טרוסט (נולד ב-31 במרץ 1999) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר בבני יהודה תל אביב.
קריירה

טרוסט החל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של מכבי חיפה ובגיל 17 הצטרף לקבוצת הנוער של הפועל באר שבע. ב-7 באוקטובר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 1–2 על מכבי פתח תקווה.
בינואר 2020 הושאל להפועל בני לוד מהליגה הלאומית. ב-13 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–1 על הפועל אשקלון. בסיום העונה נשרה הקבוצה לליגה א'. ב-25 באוגוסט 2020 חתם בהפועל עפולה, במדיה שיחק בכל משחקי הליגה של המועדון באותה עונה.
בקיץ 2021 הושאל לסקציה נס ציונה. ב-19 בספטמבר הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–2 על הפועל רמת השרון. טרוסט היה שותף לעליה של המועדון לליגת העל בסיום העונה. בעקבות הישג זה שוחרר מבאר שבע וחתם על חוזה קבוע בנס ציונה. ב-18 במרץ 2023 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 1–2 על הפועל חדרה.
בקיץ 2023 חתם בהפועל חדרה.ב-5 בפברואר 2025 חתם בבני יהודה תל אביב.
הערות שוליים

↑  מערכת ONE, ‏עילאי טרוסט חתם לעונה אחת בהפועל חדרה, באתר ONE‏, 3 ביולי 2023