stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רפואת אסונות
הגדרות

רפואת אסונות – מתן שירותי בריאות על ידי אנשי מקצוע בתחום הבריאות לנפגעי אסון ולמגיבים לאסון הן באזורי השפעת האסון והן במתקני קליטת מפונים לאורך כל מחזור החיים של האסון.
בריאות התנהגותית באסון – תחום בריאות התנהגותית באסון עוסק ביכולת של מגיבי האסון לתפקד באופן מיטבי, ושל נפגעי האסון לשמור או לשקם במהירות את תפקודם, כאשר הם מתמודדים עם האיום או ההשפעה הממשית של אסונות ואירועים קיצוניים.
חוקי אסון – תחום חוקי האסון עוסק בהשלכות המשפטיות של תכנון, היערכות, תגובה ושיקום מאסונות, כולל אך לא מוגבל לשיקום פיננסי, אחריות ציבורית ופרטית, הפחתת נכסים והפקעתם.
מחזור החיים של אסון – קו הזמן של אירועי אסון המתחיל מהתקופה שבין האסונות (שלב הביניים), ממשיך דרך אירוע האסון והתגובה לאסון ומסתיים בשיקום מהאסון. שלב הביניים מתחיל בסיום השיקום מהאסון האחרון ומסתיים בתחילת האירוע האסוני הבא. אירוע האסון מתחיל כאשר האסון מתרחש ומסתיים כאשר האירוע המידי שוכך. התגובה לאסון מתחילה עם תחילת האירוע ומסתיימת כאשר שירותי התגובה הדחופים אינם נדרשים עוד. השיקום מהאסון מתחיל גם הוא עם התגובה לאסון וממשיך עד שהאזור הנפגע מוחזר למצב שהיה לפני האירוע.
תכנון אסונות – המעשה של תכנון מתודולוגיה להתמודדות עם אירוע אסון, במיוחד כזה שיש לו פוטנציאל להתרחש בפתאומיות ולגרום לפציעות חמורות או אובדן חיים, נזק וסבל. תכנון אסונות מתרחש במהלך שלב הביניים.
היערכות לאסונות – המעשה של תרגול והטמעת התוכנית להתמודדות עם אירוע אסון לפני שהאירוע מתרחש, במיוחד כזה שיש לו פוטנציאל להתרחש בפתאומיות ולגרום לפציעות חמורות ו/או אובדן חיים, נזק וסבל. היערכות לאסונות מתרחשת במהלך שלב הביניים.
שיקום מאסון – השבת המצב או החזרה למצב קודם או טוב יותר לאחר אירוע אסון (כלומר, המצב שקדם לאירוע). השיקום מאסון הוא השלב הרביעי במחזור החיים של האסון.
תגובה לאסון – היכולת להתמודד עם האתגרים המיידיים שהוצבו על ידי אירוע אסון. התגובה לאסון היא השלב השלישי במחזור החיים של האסון.
תכנון רפואי למקרי חירום – המעשה של תכנון מתודולוגיה למענה על הצרכים הרפואיים של אוכלוסייה שנפגעה מאירוע אסון.
עלייה פתאומית בעומס המטופלים – גידול פתאומי במספר המטופלים (פצועים פיזית ונפשית), עוברי אורח, מבקרים, בני משפחה, כלי תקשורת ואנשים המחפשים נעדרים, הפונים לבית חולים או למתקן בריאות לקבלת טיפול, מידע ו/או מקלט בעקבות אסון.
יכולת קליטה מוגברת – היכולת להתמודד עם עלייה פתאומית ובלתי צפויה במספר המטופלים, אשר אחרת הייתה מאתגרת או חורגת מיכולת המערכת הרפואית הנוכחית.
מיון רפואי – הפרדת מטופלים לפי חומרת הפציעה או המחלה בהתחשב במשאבים הזמינים.
מיון פסיכו-סוציאלי – הפרדת מטופלים לפי חומרת הפגיעה הנפשית או ההשפעה בהתחשב במשאבים הזמינים.
היסטוריה

המונח "רפואת אסונות" הופיע לראשונה בלקסיקון הרפואי לאחר מלחמת העולם השנייה. אף על פי שהמונח נטבע על ידי רופאים צבאיים לשעבר וכאלו שהיו עדיין בשירות אשר שירתו במהלך המלחמה, הוא נולד לא מתוך דאגה לצורך לטפל בנפגעי מלחמה או קורבנות שואה גרעינית, אלא מתוך הצורך להעניק טיפול לניצולי אסונות טבע וזיכרון קרוב של מגפת השפעת של 1917–1918.
המונח "רפואת אסונות" המשיך להופיע לסירוגין הן בעיתונות הרפואית והן בעיתונות הפופולרית עד שנות ה-80, כאשר המאמצים הראשונים לארגן גוף תגובה רפואי לאסונות הבשילו למערכת הרפואית הלאומית לאסונות (National Disaster Medical System). במקביל, נוצרה קבוצת דיון ולימוד בנושא רפואה דחופה תחת איגוד הרפואה האמריקאי (AMA) בארצות הברית וכן קבוצות דומות בבריטניה, ישראל ומדינות נוספות. כאשר פגע הוריקן אנדרו בפלורידה בשנת 1992, המושג "רפואת אסונות" כבר היה מושרש בתודעה הציבורית והממשלתית. אף על פי שהכשרות והתמחויות ברפואת אסונות או בנושאים קשורים החלו להכשיר מומחים באירופה ובארצות הברית כבר בשנות ה-80, רק בשנת 2003 אימץ הקהילה הרפואית את הצורך בתחום ההתמחות החדש הזה.
במהלך תקופה זו, תגובות רפואיות לא שלמות ולא עקביות לאירועי אסון הבהירו יותר ויותר בארצות הברית כי ארגוני ניהול החירום הפדרליים, המדינתיים והמקומיים זקוקים למנגנון לזיהוי רופאים מוסמכים מול עלייה עולמית בשיעור האסונות. רופאים רבים שמתנדבים באסונות מחזיקים בידע מינימלי בלבד ברפואת אסונות ולעיתים מהווים סיכון לעצמם ולמאמץ התגובה בשל חוסר או העדר הכשרה בתגובה בשטח. על רקע זה הוקמו בארצות הברית האקדמיה האמריקאית לרפואת אסונות (AADM) והמועצה האמריקאית לרפואת אסונות (ABODM) לצורך חילופי ידע אקדמיים והכשרה ברפואת אסונות וכן פיתוח בחינה להוכחת מצוינות לקראת הסמכה מקצועית בתחום החדש הזה.
בשנת 2008, הספרייה הלאומית לרפואה של ארצות הברית (NLM) הקימה את מרכז המחקר לניהול מידע אסונות (DIMRC) כדי לתמוך בהיסטוריה של ה-NLM בתמיכה באנשי מקצוע בתחום הבריאות ועובדי מידע בגישה למידע בריאותי. המרכז מספק מאגר נתונים ייעודי, Disaster Lit: Database for Disaster Medicine and Public Health, שהוא משאב גישה פתוחה למסמכים בתחום רפואת אסונות ובריאות הציבור, כולל הנחיות, דוחות מחקר, פרוטוקולים מכנסים, דפי מידע, הדרכות וחומרים דומים.
הערות שוליים

↑  National Security Presidential Directives [NSPD] George W. Bush Administration
1 2  Shultz et al. 2006. Surge, Sort, Support: Disaster Behavioral Health for Healthcare Professionals. Orlando: Disaster Life Support Publishing, Inc.
1 2  Ramirez, M. National Strategies for Medical Contingency Planning seminar, September, 2007
1 2  Marghella, P. National Strategies for Medical Contingency Planning seminar, September, 2007
↑  Marghella, P. National Strategies for Medical Contingency Planning Seminar, September 2007
1 2 3  Marghella, P. National Strategies for Medical Contingency Planning Seminar, September, 2007
↑  Barbera JA, McIntyre AG. (2003). Jane’s Mass Casualty Handbook: Hospital. Emergency Preparedness and Response. Surrey, UK: Jane’s’ Information Group, Ltd.
↑  Ramirez & Shultz. 2006. Surge, Sort, Support Lecture Series. University of Miami and the Florida Department of Health
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555302605171  BNE: XX545376  BnF: cb120023989 (data)  GND: 4114155-6  LCCN: sh85038295  NDL: 01216391  NKC: ph122515
רפאל מברשיד

מקום קברו של ר' רפאל מברשד בטראשטשע.
רבי רְפָאֵל בֶּרְטְשְׁטֶער מִבֶּרְשִׁיד (ה'תקי"א - ט"ו בטבת ה'תקפ"ז) היה צדיק חסידי, תלמידו של רבי פנחס מקוריץ.
ביוגרפיה

נולד בשנת תקי"א לרבי יעקב יאקיל ופייגל ברטשטער, התייתם מאביו ואמו בשנת ה'תקכ"ו בהיותו בן 15 בלבד, וכדי להתפרנס עזר למלמד בעיר הולדתו ברשיד. כשבגר סייעו המלמד לנסוע לברדיטשוב ללמוד שם בישיבה, ולאחר מספר שנים נישא לבתו של מלמד זה. לאחר נישואיו נסע בעצת אחד מידידיו לקוריץ שם היה לתלמידו המובהק של רבי פנחס מקוריץ יחד עם חברו רבי בנימין זאב מבאלטא.
לאחר פטירת רבי פנחס בי' באלול ה'תקנ"א סירב לשבת על כס האדמו"רות ובמקום זאת נהג לנסוע לכל צדיקי דורו ביניהם רבי זאב וולף מזיטומיר ורבי ישראל מרוז'ין, עם זאת לאחר פטירת רבו נתאגדו סביבו רבים מתלמידי רבו. נפטר בטראשטשע בט"ו בטבת ה'תקפ"ז ושם נטמן.
כרבו, הדגיש בקרב חסידיו את מידת האמת והענוה. כך נתפרסמו פתגמיו: "נשמתך תצא ושקר מפיך אל יצא"; "כשם שרוצה אדם בחיים כך עליו לרצות להיות שפל".
צאצאיו

רבי יאקיל ברטשטער, מתלמידי רבי פנחס מקוריץ.
רבי יצחק ברטשטער, מתלמידי רבי פנחס מקוריץ.
רבי לוי ברטשטער.
חתנו וממשיך דרכו רבי יעקב וורטמן מבאסיווקא (תקנ"ה – תרל"ג) אב"ד טרנובקא
הערות שוליים

↑  אמרי פנחס חלק ב' תקד
↑  עיירה ליד שדה לבן בין קיוב לאומן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300625205171  LCCN: nr94030184  VIAF: 22026394   WorldCat (עם VIAF): 22026394
שבוע האופנה בלונדון

| --- | --- |

 סוג:  אירוע חוזר, שבוע אופנה 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 מיקום:  לונדון
 מועדים
 תאריכי פעילות:  1984–הווה (כ־40 שנה)
 מועד שנתי:  בפברואר ובספטמבר
 londonfashionweek.co.uk
 
אנוק לפר בתצוגת סתיו של פול סמית', בשבוע האופנה בלונדון 2007
שבוע האופנה בלונדון הוא אירוע אופנה המתקיים בלונדון פעמיים בשנה, בפברואר ובספטמבר. במסגרתו מוצגים מעל 250 מעצבים לקהל עולמי של אנשי תקשורת משפיעי וקמעונאים. הוא אחד מרביעיית שבועות האופנה הגדולים והמרכזיים לצד שבוע האופנה בניו יורק, מילאנו ופריז.
השבוע מאורגן על ידי מועצת האופנה הבריטית ונערך לראשונה ב-1983, האירוע מסוקר רבות בכלי התקשורת השונים, חלק מהתצוגות הנערכות בו משודרות בשידור ישיר באינטרנט.
בפברואר 2018, התארחה לראשונה המלכה אליזבת השנייה בשבוע האופנה, כדי להעניק פרס חדש על שמה לעיצוב בריטי, וישבה בתצוגת אופנה לצדה של עורכת ווג אנה ווינטור.
הערות שוליים

↑  יעל בן ישראל, ‏מסביב לעולם: הצצה לשבועות האופנה לאביב-קיץ 2015, באתר גלובס, 1 באוקטובר 2014
↑  סוזי מנקס, ניו יורק טיימס, שבוע האופנה בלונדון: בין עבר לעתיד, באתר הארץ, 2 במרץ 2012
↑  איתי יעקב, שבוע האופנה בלונדון: המלכה אליזבת מגיעה לראשונה לתצוגה, באתר Xnet‏, 21 בפברואר 2018
רישאר גאסקה

רישאר גאסקה (בצרפתית: Richard Gasquet; נולד ב-18 ביוני 1986) הוא טניסאי צרפתי המתגורר בשווייץ. בשיאו דורג במקום השביעי בעולם (9 ביולי 2007) בדירוג סבב ה-ATP.
הישגי השיא של גאסקה הם זכייה בטורניר גרנד-סלאם, זוגות מעורבים באליפות צרפת הפתוחה (2004), עם בת ארצו טטיאנה גולובין, 3 פעמיים הגעה לשלב חצי הגמר, פעמיים באליפות וימבלדון (2007, 2015) ופעם אחת באליפות ארצות הברית הפתוחה (2013) וזכייה במדליית ארד מאולימפיאדת לונדון (2012) בטניס זוגות גברים ביחד עם ג'וליאן בנטו.
גאסקה זכה ב-13 טורנירים בסבב היחידים, וב-2 טורנירים בסבב הזוגות.
ביוגרפיה

גאסקה נולד בבזייה בן יחיד להוריו. הוא החל לשחק טניס בגיל 4, בהדרכת אביו. את הקריירה המקצוענית שלו הוא החל בשנת 2002 בגיל 16.
בשנת 2002 זכה גאסקה בשני תוארי גראנד סלאם לנוער באליפות צרפת הפתוחה ובאליפות ארצות הברית הפתוחה והגיע לשלב חצי הגמר באליפות אוסטרליה הפתוחה.
רפואה תעסוקתית

רפואה תעסוקתית היא ענף ברפואה קלינית המתמקד בבריאות עובדים ובהיבטים הרפואיים של תנאי עבודה. עיקר עיסוקם של המומחים ברפואה תעסוקתית הוא בייעוץ לארגונים ולפרטים הנועד להבטיח שמירה על בריאות העובד ותנאי עבודה בטוחים. לרופאים מומחים ברפואה תעסוקתית ידע נרחב ברפואה קלינית ומיומנות מקצועית בתחומי אבחון מחלות וגורמיהן.
רפואה תעסוקתית שואפת לקדם ולשמר רמה גבוהה של בריאות פיזית, נפשית ורווחה חברתית של עובדים בכל תחומי העיסוק; מניעת עזיבת עובדים את מקום עבודתם על רקע בעיות בריאות, או דאגה לבריאותם, ואף חוויית עקה (סטרס) כתוצאה מתנאי העבודה; הגנת עובדים במקומות עבודתם מסיכונים הכרוכים בגורמי מחלות בסביבת העבודה; השמת עובדים ושימור עובדים בסביבה תעסוקתית המתאימה לכישוריהם.
הרפואה התעסוקתית מסייעת בשמירה על בריאות העובד במקום עבודתו. זוהי רפואה מונעת בעיקרה. עובדים, החשופים במקום עבודתם לגורמים מזיקים, חייבים לעבור בדיקות רפואיות תקופתיות, על מנת להפחית את הסיכון לחלות.
רפואה תעסוקתית בישראל

שירותי הרפואה התעסוקתית בארץ מופעלים מתוקף חוק ביטוח בריאות ממלכתי, תשנ"ד-1994, ומתוקף פקודת הבטיחות בעבודה (נוסח חדש), תש"ל-1970 ותקנותיה.
החובה לערוך בדיקות רפואיות תקופתיות לעובדים החשופים במקום עבודתם לגורמים מזיקים, חלה על ארבע קופות החולים: כללית, מכבי, לאומית ומאוחדת. בנוסף, שר הרווחה, בהסכמת שר הבריאות, הסמיך שירותים רפואיים נוספים, לבצע בדיקות רפואיות תעסוקתיות כנדרש בחוק.
תקנות הבטיחות בעבודה מגדירות את קופות החולים כשירות רפואי מוסמך לצורך עריכת בדיקות של רפואה תעסוקתית לגורמים מזיקים. מוסדות רפואיים שאינם קופות חולים ולשכות בריאות, כגון: מכונים רפואיים, מרפאות מפעלים, מרפאות של מרכזים רפואיים, מרפאות של אוניברסיטאות וכדומה, חייבים לעבור תהליך הסמכה.
רפואה תעסוקתית בישראל > תואר בבריאות בתעסוקה

מומחה ברפואה תעסוקתית הוא תואר מוכר בישראל הדורש ארבע שנות התמחות במסגרתן מתמקצע הרופא המתמחה משך שלוש שנים ברפואה תעסוקתית (הכוללות בתוכן גם לימודים אקדמאים לתואר שני בבריאות בתעסוקה), תשעה חודשים ברפואה פנימית, ותקופות קצרות יותר במגוון מקצועות רפואיים בהם: אפידמיולוגיה, אורתופדיה, פסיכיאטריה, ועוד. בתום תקופת התמחותו נדרש הרופא לעמוד בבחינות הבודקות את הידע והמיומנות שרכש כתנאי לקבלת התואר מומחה ברפואה תעסוקתית.
בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת תל אביב קיימת התכנית לתואר שני בבריאות תעסוקתית עבור רופאים. התכנית באה לספק כלים לקידום תהליכי עבודה בטוחים ובריאים יותר במגוון מגזרים ומסגרות. התכנית מתקיימת בדרך כלל בהתמחות בתואר שני בבריאות הציבור, אולם במקרים מסוימים נלמדת כתוכנית נפרדת לתואר שני. הביקוש למומחים בתחום הבריאות התעסוקתית עלה באופן משמעותי לאחרונה וכך במשרד הבריאות ובמשרד הרווחה מעודדים סטודנטים לפנות לענף. דרך הכלים שנלמדים בתוכנית הבוגרים יכולים להשתלב ולהתקדם במערכי הבריאות התעסוקתית של בתי חולים וקופות חולים, מרכזים מחקריים, מפעלים, גופים ציבוריים ומוסדות אקדמיים.
בריאות תעסוקתית הוא תחום שעיקרו רפואה מונעת המתרכזת ביחסי הגומלין שבין סביבת העבודה, האדם העובד, ומצב בריאותו. התחום מתמקד בהשפעת סביבת העבודה ותנאי העבודה על הבריאות במטרה למנוע סיכונים ולטפל בהם ולשמור על סביבת עבודה בטוחה ובריאה, לטובת העובד והארגון.
התוכנית לתואר מוסמך בבריאות תעסוקתית (M.Occ.H) מכשירה את בוגריה לקידום תהליכים למען סביבת עבודה בריאה, מוגנת ובטוחה, ולשמירה על הבריאות הפיזית והנפשית העובד. ומעניקה להם ידע ומיומנויות להוביל ולהשפיע באופן משמעותי על תהליכים חשובים אלו. במסגרת הלימודים, לומדים הסטודנטים על הקשר בין תעסוקה, זיהום סביבתי, התנהגות, אסונות סביבתיים ובריאות.
קידום בריאות תעסוקתי וסביבתי מחייב שיתוף פעולה רב– תחומי ולכן התוכנית מגייסת אנשי מקצוע מתחומים שונים, במטרה להשפיע על קביעת מדיניות שתדרג את שימור הבריאות התעסוקתית והסביבתית כאחת מהעדיפויות הראשוניות בתהליך קבלת החלטות המבוסס ידע, לטובת חקיקה השומרת על סביבה נקייה ומונעת מחלות.
ראו גם

פגיעה בעבודה
בטיחות וגיהות בתעסוקה
הערות שוליים

↑  רפואה תעסוקתית, באתר משרד העבודה מדינת ישראל
↑  תקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות), תשל"ג-1973, באתר נבו הוצאה לאור
↑  תואר שני בבריאות בתעסוקה, באתר לימודים בישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560786805171  BNE: XX524447  BnF: cb11932453n (data)  GND: 4002741-7  HDS: 016126  LCCN: sh85083146  LNB: 000114109  NDL: 01196337  NKC: ph124528
רינה ניקובה

רינה ניקובה בשנות ה-20 בתל אביב
רינה ניקובה במסגרת הופעותיה סמוך לאחר עלייתה לישראל. צלם: צבי אורון (אורושקס)
חברות להקת הבלט של רינה ניקובה, בריקוד מזרחי במצודת דוד, בשנת 1946. צלם: זולטן קלוגר
מודעת פרסום להופעה של רינה ניקובה בשנת 1942. צלם: זולטן קלוגר
רינה ניקובה (23 ביוני 1898‏ – 7 באוגוסט 1972‏) הייתה רקדנית בלט וכוריאוגרפית, חלוצת הבלט הקלאסי בישראל. ניהלה את להקת הבלט של האופרה הארצישראלית, הקימה את להקת הבלט התימני ואת "הבאלט הירושלמי לתנ"ך ולפולקלור", ששילבו בין בלט קלאסי לצעדים תימניים, והעמידה דורות של רקדנים.
לקריאה נוספת

שרי אלרון, "לרקוד עברית: העבריות ביצירתן של רינה ניקובה ולהקת התימניות", בתוך הניה רוטנברג ודינה רוגינסקי (עורכות), רב-קוליות ושיח מחול בישראל, הוצאת רסלינג, 2009, עמ' 186-155.
הערות שוליים

↑  האנציקלופדיה לביוגרפיות של נשים יהודיות מהעת החדשה
↑  לא ידוע, רינה ניקובה נפטרה בת"א; גופתה - למחקר, מעריב, 8/8/1972
↑  אוגות דוד בריינין באתר ארכיון בית לוחמי הגטאות
1 2  רינה ניקובה 1898-1974 מאת ירון מרגולין
↑  רינה ניקובה ממשיכה בהתכחשות, דבר, 26 ביוני 1938
↑  רינה ניקובה באתר GRAVEZ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309900405171  LCCN: no2019081089  VIAF: 299084440   WorldCat (עם VIAF): 299084440
ראול גונזלס (אתלט)

ערך זה עוסק באתלט עבר מקסיקני בהליכה תחרותית. אם התכוונתם לכדורגלן עבר ספרדי, ראו .
ראול גונזלס (בספרדית: Raúl González Rodríguez;‏ 29 בפברואר 1952) הוא אתלט עבר מקסיקני, אלוף אולימפי בהליכה ל-50 ק"מ וסגן אלוף אולימפי בהליכה ל-20 ק"מ (לוס אנג'לס 1984) ופעמיים שיאן עולם בהליכה ל-50 ק"מ (1978).
ביוגרפיה

ראול גונסאלס נולד ב-1952 בעיר צ'ינה (אנ') שבמחוז נואבו לאון, מקסיקו להרברטו גונזלס קינטנילה ופליפה רודריגז. מגיל צעיר נמשך לספורט והחל להתאמן בריצות. בבגרותו למד מתמטיקה ופיזיקה באוניברסיטת "נואבו ליאון" והצטרף שם לנבחרת האתלטיקה של האוניברסיטה. הקריירה הספורטיבית שלו, בתחום הליכה תחרותית החלה ב-1971 ונמשכה עד 1987 ובמהלכה זכה בשתי מדליות אולימפיות וכן שבר פעמיים את שיא העולם בהליכה ל-50 ק"מ.
הפרסום של גונסאלס במקסיקו הביא למינויו לשורה של תפקידים בתחום הספורט במדינה:
ב-1984 מונה לתת שר הספורט של מחוז נואבו לאון.
ב-1987 מונה למזכיר קידום הספורט של הוועד הפועל הלאומי.
ב-1988 מונה לנשיא מייסד של ועדת הספורט הלאומית (תפקיד אותו מילא עד 1994).
ב-1989 מונה לנשיא קונפדרציית הספורט המקסיקנית (תפקיד אותו מילא עד 1994).
ב-2002 מונה לנשיא בכיר של ליגת הבייסבול המקצוענית המקסיקנית.
ב-2004 מונה לנשיא מועדון הבייסבול Olmecas de Tabasco.
קריירה ספורטיבית > 1971

ב"אליפויות מרכז אמריקה והקריביים באתלטיקה" (אנ') שנערכה בקינגסטון, ג'מייקה זכה גונסאלס במדליית ארד בהליכה ל-10 ק"מ בתוצאה של 49:35.2 דקות אחרי לוקאס לארה מקובה (47:20.2 דקות) ואיסמעיל אבילה ממקסיקו (47:43.8 דקות).
קריירה ספורטיבית > 1972

באולימפיאדת מינכן סיים גונסלאס את תחרות ההליכה ל-50 ק"מ במקום ה-20 בתוצאה של 4:26:13.4 שעות ואת תחרות ההליכה ל-20 ק"מ סיים במקום השישי בתוצאה של 1:27:48.6 שעות.
קריירה ספורטיבית > 1974

ב"משחקי מרכז אמריקה והקריביים" (אנ') שנערכה בסנטו דומינגו, הרפובליקה הדומיניקנית זכה גונסאלס במדליית זהב בהליכה ל-20 ק"מ בתוצאה של 1:35:23 שעות לפני פדרו ארוצ'ה (אנ') ממקסיקו (1:35:33 שעות) וארנסטו אלפרו (אנ') מקולומביה (1:38:53 שעות).
קריירה ספורטיבית > 1976

באולימפיאדת מונטריאול סיים גונסלאס את תחרות ההליכה ל-20 ק"מ במקום החמישי בתוצאה של 1:28:18.2 שעות.
קריירה ספורטיבית > 1977

בתחרויות "גביע העולם בהליכה" (אנ') שנערכו במילטון קינס, בריטניה זכה גונסאלס במדליית זהב בהליכה ל-50 ק"מ בתוצאה של 4:04:16 שעות לפני פדרו ארוצ'ה (אנ') ממקסיקו (4:04:55 שעות) ופאולו גרקוצ'י (אנ').
קריירה ספורטיבית > 1978

ב"אליפות מרכז אמריקה והאיים הקריביים באתלטיקה" שנערכה במדיין, קולומביה זכה גונסאלס במדליית כסף בהליכה ל-20 ק"מ בתוצאה של 1:31:58 שעות אחרי דניאל באוטיסטה ממקסיקו (1:29:10 שעות) ולפני חורחה קוינון מקולומביה (1:39:31 שעות).
קריירה ספורטיבית > 1978 > שיאן עולם

באפריל קבע גונסאלס שיא עולמי בהליכה ל-50 ק"מ בתחרות שנערכה במקסיקו בתוצאה של 3:45:52 שעות תוך שיפור של כ-7 דקות מהשיא הקודם שקבע ברנד קננברג (אנ') ממערב גרמניה. ביוני שיפר גונסאלס את שיאו העולמי כשקבע, בתחרות שנערכה בצ'כוסלובקיה, תוצאה של 3:41:20 שעות. שיא זה נשבר במרץ 1983 על ידי חוזה מרין (אנ') מספרד שקבע תוצאה של 3:40:46 דקות.
קריירה ספורטיבית > 1979

במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בסן חואן, פוארטו ריקו זכה גונסאלס במדליית זהב בהליכה ל-50 ק"מ בשיא משחקים של 4:05:17 שעות לפני מרטין ברמודז (אנ') ממקסיקו (4:11:13 שעות) ומרקו אבוניוק (אנ') מארצות הברית (4:24:20 שעות).
קריירה ספורטיבית > 1980

באולימפיאדת מוסקבה סיים גונסאלס במקום השישי את תחרות ההליכה ל-20 ק"מ בתוצאה של 1:27:48.6 שעות. גונסאלס השתתף גם בתחרות ההליכה ל-50 ק"מ אך לא סיים.
קריירה ספורטיבית > 1981

בתחרויות "גביע העולם בהליכה" שנערכו בולנסיה, ספרד זכה גונסאלס במדליית זהב בהליכה ל-50 ק"מ בתוצאה של 3:48:30 שעות לפני הרטוויג גודר (אנ') ממזרח גרמניה (3:52:18 שעות) וסנדרו בלוצ'י (אנ') מאיטליה (3:54:57 שעות).
ב"אליפות מרכז אמריקה והאיים הקריביים באתלטיקה" שנערכה בסנטו דומינגו, הרפובליקה הדומיניקנית זכה גונסאלס במדליית כסף בהליכה ל-20 ק"מ בתוצאה של 1:34:10 שעות אחרי פליקס גומז ממקסיקו (1:30:12 שעות) ולפני קוארובין מורנו (אנ') מקולומביה (1:37:01 שעות).
קריירה ספורטיבית > 1982

ב"משחקי מרכז אמריקה והקריביים" שנערכו בהוואנה, קובה זכה גונסאלס במדליית כסף בהליכה ל-50 ק"מ בתוצאה של 4:10:34 שעות אחרי פליקס גומז ממקסיקו (4:05:03 שעות) ולפני דייוויד קסטרו מקובה (4:43:53 שעות) וכן במדליית כסף בהליכה ל-20 ק"מ בתוצאה של 1:31:27 שעות אחרי ארנסטו קנטו ממקסיקו (1:29:22 שעות) ולפני אלפרדו גרידו מקובה (1:39:00 שעות).
קריירה ספורטיבית > 1983

בתחרויות "גביע העולם בהליכה" (אנ') שנערכה בברגן, נורווגיה זכה גונסאלס במדליית זהב בהליכה ל-50 ק"מ בתוצאה של 3:45:37 שעות לפני סרגיי יונג (3:48:46) וויקטור דורובסקיקה (3:49:47 שעות), שניהם מברית המועצות.
במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בקרקאס, ונצואלה זכה גונסאלס במדליית זהב בהליכה ל-50 ק"מ בתוצאה של 4:00:45 שעות לפני מרטין ברמודז (אנ') ממקסיקו (4:04:20 שעות) וקוארובין מורנו (אנ') מקולומביה (4:23:20 שעות) וכן במדליית כסף בהליכה ל-20 ק"מ בתוצאה של 1:29:21 שעות אחרי ארנסטו קנטו (אנ') ממקסיקו (1:28:12 שעות) ולפני הקטור מורנו (אנ') מקולומביה (1:30:05 שעות).
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בהלסינקי, פינלנד סיים גונסאלס במקום תשיעי (1:22:06 שעות) את התחרות בהליכה ל-20 ק"מ ובמקום חמישי (3:53:51 שעות) את התחרות בהליכה ל-50 ק"מ.
קריירה ספורטיבית > 1984

באולימפיאדת לוס אנג'לס זכה גונסאלס במדליית זהב בהליכה ל-50 ק"מ בשיא אולימפי של 3:47:26 שעות לפני בו גוסטפסון (אנ') משוודיה (3:53:19 שעות) וסנדרו בלוצ'י (אנ') מאיטליה (3:53:45 שעות) וכן במדליית כסף בהליכה ל-20 ק"מ בתוצאה של 1:23:20 שעות אחרי ארנסטו קנטו ממקסיקו (1:23:13 שעות) ולפני מאוריציו דמילנו מאיטליה (1:23:26 שעות).
קריירה ספורטיבית > 1987

במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו באינדיאנפוליס, ארצות הברית זכה גונסאלס במדליית כסף בהליכה ל-50 ק"מ בתוצאה של 4:07:27 שעות אחרי מרטין ברמודז (אנ') ממקסיקו (3:58:54 שעות) ולפני הקטור מורנו (אנ') מקולומביה (4:18:48 שעות).
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה ברומא, איטליה סיים גונסאלס במקום ה-11 בהליכה ל-50 ק"מ בתוצאה של 3:53.30 שעות.
אותות הוקרה

1977: פרס הספורט הלאומי של מקסיקו (לנבחרת ההליכה הלאומית)
1978: פרס הספורט הלאומי של מקסיקו (אישי)
הערות שוליים

↑  באולימפיאדה זו לא התקיימה תחרות הליכה ל-50 ק"מ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  World Athletics: 14343474  LCCN: n91125743  VIAF: 58265855   WorldCat (עם VIAF): 58265855
רישאר הראשון, דוכס נורמנדיה

רישאר הראשון, דוכס נורמנדיה (בצרפתית: Richard Prèmier de Normandie; ‏סביבות 935 – 30 בנובמבר 996) היה דוכס נורמנדיה משנת 947 עד מותו בשנת 996. הוא נודע בכינוי "רישאר ללא-חת" (Richard Sans-Peur).
חייו

רישאר נולד לוויליאם הראשון, דוכס נורמנדיה ולספרוטה. תאריך לידתו לא ידוע, אך הוא היה ילד כשאביו מת, בשנת 942. אמו הייתה פילגש ברטונית, ולאחר מותו של ויליאם הראשון נישאה לאספרלנג, טוחן עשיר.
בשל גילו הצעיר, רישאר לא יכול היה לעצור את המלך לואי הרביעי כשזה כבש את נורמנדיה. רישאר ברח מכלאו בעיר לאן, וחבר למנהיגים נורמניים וויקינגיים. הוא גירש את לואי מרואן, ועד שנת 947 השתלט מחדש על נורמנדיה.
בשנת 960 הוא נישא לאשתו הראשונה, אמה מפריז, דוכסית נורמנדיה. היא לא ילדה לו ילדים ומתה בשנת 966. רובר מטוריני מספר כי במהלך מסע ציד פגש רישאר אישה בשם סינפרדה והתאהב בה, אך לא היה יכול לשאתה לאישה כיוון שהיא הייתה נשואה. סינפרדה הציעה שייקח לאישה את אחותה גונור, וזו הביעה את הסכמתה ונישאה לרישאר.
אחדים מילדיהם:
רישאר השני, דוכס נורמנדיה
רובר, ארכיבישוף רואן
מוזֵ'ה, רוזן קורביי
רובר דָנוס
אמה מנורמנדיה
רישאר הראשון מת בפקם שבצרפת, בנסיבות טבעיות.
רשת חכמה

מכונת כביסה עם בקר עומס חכם, המאפשר הפעלת המכונה רק כאשר רשת החשמל נמצאת מתחת לעומס מסוים
רשת חשמל חכמה הוא מושג המתייחס לרשת חשמל המתבססת על טכנולוגיות תקשורת ויישומים המאפשרים ניהול יעיל של ייצור חשמל, הפצה וצריכה של חשמל במגמה להביא לשיפור באמינות רשת החשמל, חיסכון בעלויות ושילוב של אנרגיות מתחדשות.
הצורך ברשת חכמה

ברשתות חשמל שאינן נחשבות "חכמות" ניטור ההתרחשויות ברשת המיושנות הוא מוגבל, ולא מסופקים נתונים מדויקים ונקודתיים אודות עומסים או תקלות הנובעות מפגעי טבע או עומסי יתר. מגבלה זו גורמת לכך שנדרש זמן רב לאיתור ותיקון תקלות ברשת החשמל וכתוצאה מכך נגרמים לתעשייה נזקים כלכליים וחוסר נוחות לצרכנים. בנוסף, הגידול המתמיד בצריכת החשמל דורש הקמת תחנות כוח חדשות אשר חלקן גורמות לזיהום ובאות בניגוד ליעדים גלובליים של הקטנת פליטה של גזי חממה.
יישום רשת חכמה

המרכיבים העיקריים ביישום רשת חכמה הם:
מונים חכמים, המודדים את צריכת החשמל כל מספר דקות ומשדרים את קריאת המונה לחברת החשמל ברשת קווית או אלחוטית. מידע זה מאפשר לחברת החשמל לדעת במדויק את צריכת החשמל בכל בית אב ומפעל ולזהות ניתוקים בזמן אמת.
ציוד המאפשר ניטור ובקרה של ניתוב החשמל ברשת כדי לשפר את זמינות החשמל לצרכנים.
שילוב של אנרגיה מתחדשת ההופכת אנרגיה נקייה, כגון אנרגיית השמש ואנרגיית רוח, לחשמל.
בעולם קיימים פרויקטים רבים של רשת חכמה בעולם וזאת לאור הרצון לנהל ולתחזק ביעילות את רשתות החשמל, ובנוסף כדי לעמוד ביעדים של הקטנת פליטת גזי החממה. כך למשל, התוכנית 20/20/20 באיחוד האירופי נועדה להביא לשימוש של 20% בייצור חשמל באנרגיות מתחדשות עד שנת 2020 ולהפחתה של 20% בפליטת גזי החממה. כדי לתמוך ביעד זה הותקנו מונים חכמים במספר מדינות באירופה והותקנו טורבינות לייצור חשמל באמצעות רוח.
בישראל, חברת החשמל לישראל הכריזה על פרויקט "עיר חכמה" בבנימינה, אשר במסגרתו יחוברו 4,000 מונים חכמים בבתים לרשת החשמל לצורך ביצוע ניסויים לגבי התועלת אותה ניתן להפיק מרשת חכמה בישראל.
בשנת 2017, זכתה חברת אריקסון ישראל במכרז לפריסת 200 אלף מונים חכמים ולהקמת מערת מניה חכמה.
הערות שוליים

↑   צפריר רינת, חוכמת העיר || הטכנולוגיות של ערי העתיד, באתר הארץ, 27 בספטמבר 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007568245805171  GND: 7708028-2  LCCN: sh2011003732  NDL: 01206037  NKC: ph954765
רפואת חירום

צוותי רפואת חירום מחיל האוויר של ארצות הברית בתרגיל המדמה טיפול בנפגעי רעידת אדמה
רפואת חירום היא ענף במדעי הבריאות העוסק בטיפול במצבי חירום רפואיים בתנאי שדה, כלומר, שלא במסגרת בית חולים. צוותי רפואת חירום במגזר האזרחי פועלים בעיקר במערכי אמבולנסים ומסוקים של גופי רפואת חירום ממלכתיים ופרטיים, ביחידות חילוץ, בגופים ביטחוניים, וכן במסגרות צבאיות דוגמת חיל הרפואה בצה"ל.
התפתחות רפואת חירום כוללת שימוש בטכנולוגיות מתקדמות, כגון אינטליגנציה מלאכותית, המייעלת תהליכים כמו זיהוי ראשוני של מצבי חירום וניהול משאבים רפואיים בשטח. ישנה עלייה משמעותית בשימוש ברחפנים להובלת ציוד רפואי דחוף כמו דפיברילטורים אוטומטיים, המשפרים את סיכויי ההישרדות במקרים של דום לב בשטח.
קריאה לעזרה

עזרה-ראשונה היא עזרה המוגשת בשטח, סמוך למועד האירוע, על מנת להציל חיים ולמנוע הידרדרות, אך הטיפול הרפואי הראשוני בנפגע אינו מסתכם בכך.
מטרת המוקדן במוקד החירום היא לקבל את תמונת האירוע ולהחליט על דרך העזרה הרפואית המתאימה ועל דחיפות המקרה. בהתאם לתמונה המתקבלת יזניק המוקד את הניידות המתאימות וכן גורמי סיוע נוספים במידת הצורך. על-פי אופי המקרה יכול המוקדן להדריך טלפונית את המתקשר בדבר פעולות אשר יכולות לסייע לנפגע עד להגעת העזרה הרפואית.