stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שפן סלע
התנהגות ותפוצה

שפן הסלע מצוי במרבית אפריקה. במזרח התיכון הוא נפוץ בחלקו המערבי של חצי האי ערב וכן בחצי האי סיני, בישראל ובחלקים מסוריה ומלבנון. בישראל מצוי תת-המין שפן סלעים מצוי (Procavia capensis syriaca). הוא נפוץ בעיקר בהרים: בחרמון, בגליל, בכרמל, במדבר יהודה, בהר הנגב ובשומרון. השפנים חיים על הקרקע או בנקיקי סלעים. הם יצורים חברותיים, החיים בקבוצה בה מספר השפנים נע בדרך כלל בין 50 ל-100 פרטים. הקבוצה מחולקת לקבוצות קטנות יותר. השפן פעיל בעיקר ביום ומסתתר בלילה בנקיקים, מאורות ומחילות בסלעים.
שפן הסלע יכול לעבור במהירות רבה מסלע אחד לאחר. במזג אוויר סגרירי שפן הסלע יישאר לרוב במאורתו. טמפרטורת הגוף של שפן הסלע מושפעת מעט מטמפרטורת הסביבה. טמפרטורת גופו הממוצעת היא 36.3 (מעלות צלזיוס), אך היא יכולה לעלות ולרדת בעד 1.2 מעלות צלזיוס בהתאם לסביבה. מסיבה זו, שפן הסלעים מבלה חלק ניכר מיומו – בעיקר בשעות הבוקר – ברביצה על הסלעים, לבדו או יחד עם שפנים נוספים. בזכות התנהגות זו הם מתחממים, ולאחר שהם מתחממים מספיק הם נעשים פעילים יותר.
מזונו של השפן כולל מגוון רב של צמחים. כחלק מהחיפוש אחר מזון, שפני הסלע יכולים אף לטפס על עצים. מכיוון שהם מקבלים את מרבית הנוזלים הדרושים להם מהצמחים שהם אוכלים, בדרך כלל שפני הסלע לא חייבים לשתות כדי להתקיים. למרות זאת, אם יש מקור מים זמין בקרבת מקום הם לא יהססו להרוות את צמאונם. שפן הסלע מקדיש בדרך כלל פחות משעה ביום לחיפוש אחר מזון ואכילתו – זמן קצר יחסית לאוכלי עשב אחרים, שבגלל ערכו התזונתי הנמוך של העשב צריכים לאכול כמות גדולה. בין הטורפים של שפן הסלע ניתן למנות את הנמר, התן, הנמיות, הסמור ועופות דורסים מסדרת דורסי היום. בשעת סכנה, שפן הסלע בורח במהירות לתוך נקיקי הסלעים הצרים, או לתוך מקומות מסתור אחרים שנמצאים בקרבת מקום. אם נתפס, שפן הסלע מתגונן באמצעות נשיכות ושריטות.
בחלק ממדינות אפריקה ניצוד שפן הסלע בשל פרוותו או בשרו. בנוסף לכך, חקלאים דרום אפריקנים תובעים לצמצם את אוכלוסיית שפני הסלע, משום שהם מתחרים עם צאנם על אותם מקורות מזון.
התנהגות ותפוצה > תקשורת קולית

גם זכרים וגם נקבות משמיעים קולות אזהרה חזקים וחוזרים. בעונת הרבייה החלה בחודשים מרץ–אפריל, הזכרים הבוגרים, בפרט הדומיננטיים שבהם, יושבים על סלעים בולטים ופותחים ב"שירה". מטרת השירה היא להכריז על תחום המחיה ועל הבעלות על העדר. השירה, הנשמעת כקריאות צרחניות עולות ויורדות, מהווה רצפים מורכבים של צלילים. השירה מורכבת מסדרת מקטעים, שכל אחד מהם מכיל רצף הברות מסוגים שונים: יללה, קרקור, נחירה, חריקה וציוץ. הן מאפייני הצליל והן המקצב של ה"שיר" אופייניים לפרט ואינם משתנים בהתאם לנסיבות. מחקר השוואתי של אוכלוסיות שפנים שונות העלה כי קיימים הבדלים בתחביר, כלומר בסדר ההשמעה של אלמנטים קוליים שונים בשירי הזכרים בין קבוצות מופרדות של שפנים, ככל שהאוכלוסיות מרוחקות יותר יורד הדמיון בתחביר של שירת הזכרים. התלות של מאפייני השירה בתפוצה מחזקת את ההנחה כי שירת הזכרים היא התנהגות נלמדת.
אנטומיה ומחזור חיים

לשפן פרווה חומה קצרה, רגליים קצרות ואוזניים קטנות. משקלו של שפן הסלעים נע בין 2 ל-4.5 קילוגרמים. בכפות הרגליים רפידות גדולות ורכות שנשארות לחות כל העת בזכות הפרשה דמוית-זיעה. הזכרים גדולים במידת-מה מהנקבות. היריון נקבת שפן הסלע אורך בין שישה לשבעה חודשים, שבסופם נולדים שניים עד ארבעה גורים. הגורים נולדים מפותחים יחסית: עיניהם פקוחות עם היוולדם, וגם פרוותם שלמה. הגורים מסוגלים לאכול מזון מוצק שבועיים לאחר לידתם, והם נגמלים מחלב אימם עשרה שבועות לאחר לידתם. בסביבות גיל שלוש שנים הם מגיעים לממדים של שפן סלע בוגר. שפן הסלע מגיע לבגרות מינית בגיל 16 חודשים, ותוחלת חייו עומדת על עשר שנים.
אטימולוגיה

בקרב דוברי העברית קיים לעיתים בלבול בין השפן לארנבון, על אף שמדובר בשני בעלי חיים רחוקים זה מזה מבחינה ביולוגית. בלבול זה השתרש גם בספרות ובשירה, ובשירי ילדים רבים, כמו "לשפן יש בית" ו"השפן הקטן" הכוונה היא בעצם לארנבון, כמו גם בביטויים רווחים כמו "שפני מעבדה", או "לשלוף שפן מהכובע". מעבדות וקוסמים משתמשים בארנבונים ולא בשפנים, משום שהשפן אינו מבוית, ואופן אחיזת הארנבון באוזניו בלתי אפשרי עבור השפן בעל האזניים הקצרות.
הסיבה לבלבול היא שהשפן אינו חי באירופה, ולכן היהודים באירופה, שלא הכירו את השפן, המוזכר בתנ"ך בצמוד לארנבת, חשבו שהכוונה היא לארנבון[דרוש מקור]. אלא שהתיאור המקראי של בעלי חיים המסתתרים בין הסלעים, כמו גם שמו של השפן בשפות שמיות אחרות (כגון "תֻ'פֻן" בערבית דרומית) בצירוף העובדה שהארנבון, כפי הנראה, לא היה קיים בישראל בתקופת המקרא, אינם מותירים מקום רב לספק לגבי זהותו של השפן המקראי.
גלריית תמונות

שפני סלע בנחל קנה בקרבת היישוב יקיר
שפן סלע על הר השולחן שבדרום אפריקה
שפן סלע בהר השולחן בדרום אפריקה
שפן סלע מתחמם בשמש
שפנית סלע מניקה
שפן סלע, קצרין
שפן סלע ישוב על ענפי עץ בשמורת עין גדי בישראל
הערות שוליים

↑  שפן סלע באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  שפן סלע, יונק, באתר טיולי.
↑  עדי חשמונאי‏, בן 6 ננשך על ידי שפן סלע בצפון ונפצע קל-בינוני - וואלה חדשות, באתר וואלה, 21 ביוני 2014
↑  ר' מלצר, החי והצומח בארץ ישראל, החברה להגנת הטבע והוצאת משרד הביטחון, כרך 7 עמ' 235
↑  יעל הרטמאיר, שרים כמו שפנים, באתר זווית, 26 באפריל 2015
↑  Koren, Lee, and Eli Geffen. "Individual identity is communicated through multiple pathways in male rock hyrax (Procavia capensis) songs." Behavioral Ecology and sociobiology 65.4 (2011): 675-684.
↑  Kershenbaum, Arik, et al. "Syntactic structure and geographical dialects in the songs of male rock hyraxes." Proceedings of the Royal Society B: Biological Sciences (2012): rspb20120322.
| יונקים בארץ ישראל  |
| --- | --- | --- |
| טורפים בישראל | גירית הדבש • גירית קוואקזית • דלק הסלעים • חמוס השלגים • סמור משויש • לוטרה אירופית • זאב מצוי • זאב זהוב אפריקאי • תן זהוב • שועל החולות • שועל מצוי • שועל צוקים • כלב ים נזירי מצוי • נמייה מצויה • צבוע מפוספס • חתול חולות • חתול ביצות • חתול בר • קרקל • נמר |  |
| אוכלי חרקים בישראל | חדף הרמון • חדף זעיר • חדף לבן-שיניים • חדף קטן • קיפוד מצוי • קיפוד המדבר • קיפוד חולות מצוי |  |
| לווייתנאים בישראל | גרמפוס אפור • דולפין מצוי קצר-חוטם • דולפינן מצוי • דולפינן אנקולי • עבשן קטלני • סטנלה מפוספסת • סטנו תלום שן • זיפיוס חלול-חרטום • ראשתן גדול-ראש • לווייתן מצוי • לווייתן גוץ |  |
| פרסתנים בישראל | ערוד • פרא • חזיר בר • אייל הכרמל • יחמור פרסי • יעל נובי • צבי הנגב • צבי מצוי • ראם לבן |  |
| מכרסמים בישראל | סנאי זהוב • יערון גדול • יערון חרמוני • יערון קטן • יערון צהוב-צוואר • חולדה מצויה • חולדת חוף • עכבר מצוי • עכבר מקדוני • קוצן מצוי • קוצן זהוב • נסוקיה • גרביל החולות • גרביל החוף • גרביל דרומי • גרביל זעיר • גרביל הערבה • גרביל סלעים • יפה זנב • מריון מצוי • מריון חולות • מריון המדבר • מריון לובי • פסמון • חולד ארץ ישראלי • בר אוגר מצוי • נברן השדה • נברן השלג • ירבוע מצוי • ירבוע גדול • נמנמן סלעים • נמנמן העצים • דורבן מצוי • נוטריה |  |
| עטלפים בישראל | עטלף פירות מצוי • יזנוב גדול • יזנוב קטן • אשמן מצוי • אשמן מצרי • לילן מצרי • פרסף גדול • פרסף הנגב • פרסף מצוי • פרסף בהיר • פרסף חיוור • פרסף גמדי • פרספון מצוי • נשפון גדול • נשפון מצוי • נשפון דק-אוזן • נשפון הגדות • נשפון פגום-אוז • כנפן מצוי • אוזנן הנגב • אוזנן החרמון • אודנן • עטלפון לבן-שוליים • עטלפון בודנהיימר • עטלפון ריפל • עטלפון אריאל • עטלפון אירופי • עטלפון סאבי • אפלול מצוי • אפלול הנגב • בלומף שחור • רמשן לילי • אשף מצוי |  |
| יונקים נוספים | שפן סלעים • ארנבת מצויה • תחש המשכן |  |
  
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553836605171  BnF: cb13507696n (data)  LCCN: sh92002079
תאומים (קבוצת כוכבים)

| תאומים Gemini |
| --- | --- |
  מפת קבוצת הכוכבים תאומים
 סמליות:  תאומים
 עלייה ישרה:  7 שעות
 נטייה:  °‏20
 שטח נראה:  514 מעלות מרובעות
 דירוג שטח נראה:  במקום ה־30
 מספר כוכבים בבהירות נראית < 3:  5
 הכוכב הבהיר ביותר:  פולוקס (β בתאומים)
 בהירות נראית הכוכב הבהיר:  1.1
 מטר מטאורים:  ג'מינידים
 מערכות כוכבים גובלות:  עגלון  שור  סרטן  לינקס  חד קרן  אוריון  כלב קטן
 נראית בין קוי הרוחב °‏90+ ו־°‏60- מומלץ לצפות בשעה 21:00 במהלך חודש פברואר
תאומים הוא המזל השלישי בגלגל המזלות, בין שור לסרטן. סמלו הוא ♊︎ והשמש חולפת דרכו מסוף יוני עד סוף יולי ובו היא מגיעה לנקודה הצפונית ביותר בתנועתה המדומה על פני השמיים. הקבוצה קרויה על שמם של התאומים קסטור ופולוקס, אשר על פי המיתולוגיה היוונית נתגלגלו לשני הכוכבים הבהירים הסמוכים קסטור ופולוקס בקבוצה.
כוכבים חשובים

α בתאומים (קסטור) נראה ככוכב כחול-לבן בבהירות נראית מדרגה 1.6 במרחק של כ-50 שנות אור. טלסקופ קטן מאפשר להבחין שמדובר במערכת בת שלושה כוכבים, שניים מהם כחולים-לבנים בבהירות מדרגות 2.0 ו-2.8, ואליהם נלווה ננס אדום בבהירות מדרגה 9. ניתוח ספקטרוסקופי של הכוכבים מגלה שכל אחד משלושת הכוכבים הוא כוכב זוגי בעצמו, כך שמדובר למעשה במערכת בת שישה כוכבים.
β בתאומים (פולוקס) הוא הכוכב הבהיר ביותר בקבוצה. זהו ענק כתום בבהירות מדרגה 1.1 במרחק של 34 שנות אור. לכוכב יש כוכב לכת עם מאסה של יותר מפעמיים המאסה של צדק, המקיף אותו אחת ל-590 ימים. זהו אחד הכוכבים הנראים לעין היחידים שידוע שיש להם כוכבי לכת.
γ בתאומים (אלהנה) הוא כוכב כחול במרחק של כ-105 שנות אור בבהירות נראית מדרגה 1.9. ניתוח ספקטרוסקופי מראה על קיומו של בן זוג, בו לא ניתן להבחין באופן ישיר.
ε בתאומים (מבסוטה) הוא על-ענק צהוב במרחק של כ-900 שנות אור בבהירות נראית מדרגה 3. טלסקופ קטן מאפשר להבחין בבן זוג בבהירות מדרגה 9.
η בתאומים הוא ענק אדום במרחק של כ-350 שנות אור. בהירותו משתנה באופן סדיר למחצה מדי 234 ימים בין דרגות בהירות 3.1 ל-3.9.
ζ בתאומים הוא על-ענק צהוב מסוג משתנה קפאידי שדרגת בהירותו נעה בין 3.7 ל-4.2 במחזוריות של 10.2 ימים. הוא נמצא במרחק של כ-1200 שנות אור.
גרמי שמיים מעניינים אחרים

M35 הוא צביר פתוח שמכיל כ-100 כוכבים. ניתן לראותו במשקפת אך הוא נחשב למרשים יותר בטלסקופ.
NGC2392 היא ערפילית פלנטרית סמוך לכוכב δ בתאומים שמכונה "ערפילית האסקימוסי" או "ערפילית הליצן". בגלל המראה שלה בהגדלה חזקה ובצילום ארוך חשיפה. הבהירות הנראית שלה היא מדרגה 10.
ראו גם

מזל תאומים
ג'מיני (פירושונים)
תרשים הוויזואלי של האנס אוגוסטוס ריי שבו ניתן לראות איך פולוקס וקסטור משמשים כראשים של התאומים, התואמים משלבים ידיים וכוכבים חיוורים יותר משלימים את הגפיים של התאומים
תלמי פילדלפוס (בנה של קלאופטרה)

תלמי פילדלפוס (ביוונית: Πτολεμαῖος ὁ Φιλάδελφος, שמשמעותו היא "תלמי אוהב האחים"; נולד בסוף בשנת 36 לפנה"ס, מת כנראה בין השנים 29–26 לפנה"ס) היה נסיך מבית תלמי ובנם הצעיר של קלאופטרה השביעית מלכת מצרים והמצביא הרומי מרקוס אנטוניוס. מוצאו היה הלניסטי וגם רומי. הוא נולד באלכסנדריה וחי שם עד לכיבושה של אלכסנדריה בשנת 30 לפנה"ס.
משפחתו

אימו הייתה קלאופטרה השביעית, השליטה האחרונה של מצרים התלמיית. לאחר מותה הפכה מצרים לפרובינקיה רומית. אביו היה מרקוס אנטוניוס, מצביא ומדינאי רומאי, מתומכיו החשובים של יוליוס קיסר וחבר בטריומווירט השני.
קיסריון – אחיו למחצה (אביו היה יוליוס קיסר), נולד ב-47 לפנה"ס. בגיל 4 הוכתר למלך תלמי החמישה עשר לצידה של אימו.
קלאופטרה סלנה השנייה – אחותו, נולדה בשנת 40 לפנה"ס.
אלכסנדר הליוס – אחיה התאום של קלאופטרה סלנה, נולד בשנת 40 לפנה"ס.
בנוסף, היו לאביו ילדים נוספים מנשותיו הקודמות.
ביוגרפיה

אלכסנדר נולד מרומן האהבים של הוריו באנטיוכיה שבסוריה. לאחר מספר שנים שבהן הוריו לא היו בקשר, הם חזרו ונפגשו בשנת 37 לפנה"ס באנטיוכיה לאחר שאנטוניוס הזמין את קלאופטרה לשם כדי לקבל ממנה סיוע למלחמתו בפרתים. בעקבות המפגש הם חידשו את הקשר ביניהם ובעקבות כך העביר אנטוניוס לקלאופטרה השביעית נחלות שונות. לקראת סוף החורף הייתה קלאופטרה בהיריון עם תלמי פילדלפוס. אנטוניוס יצא לקרב באימפריה הפרתית ובמסעו השני נגדם הצליח לכבוש את ארמניה. את מצעד הניצחון קיים בשנת 34 לפנה"ס באלכסנדריה, ובמסגרתו, בהיותו בן שנתיים, הוכתר תלמי פילדלפוס לשליט פניקיה, סוריה עד נהר הפרת וקיליקיה.
בשנת 31 לפנה"ס נוצחו אנטוניוס וקלאופטרה בקרב אקטיום, הפסד שהיה תחילת הסוף. בסופו של דבר, בשנת 30 לפנה"ס, כבש אוקטביאנוס את אלכסנדריה ובאוגוסט של שנת 30 לפנה"ס התאבדו הוריו של תלמי. אחיו קיסריון נרצח על ידי אוקטביאנוס ותלמי, אחיו ואחותו נלקחו לרומא, שם השתתפו במצעד הניצחון שהתקיים בשנת 29 לפנה"ס. הם צעדו אזוקים בשרשראות זהב שהקשו עליהם את ההליכה. אוקטביאנוס נתן את שלושת האחים לאוקטביה, אשתו לשעבר של אביהם, והם גדלו במשק ביתה. ייתכן גם שבעת המצעד כבר לא היה בין החיים.
לא ידוע מה עלה בגורלו של תלמי לאחר מכן. המקור היחיד הנוסף המזכיר אותו הוא דיו קסיוס, המציין אותו ואת אחיו אלכסנדר הליוס כשהוא מספר על נישואיה של קלאופטרה סלנה, ובאותה עת הם היו כבר בין המתים. ייתכן שחלה ומת, ייתכן גם שאוקטביאנוס, שחס על חייו בעת כיבוש אלכסנדריה, דאג להורגו מאוחר יותר כדי שלא יהווה איום בעת התבגרותו.
הערות שוליים

↑  Adrian Goldsworthy, Antony and Cleopatra, Yale University Press, 2010, p. 597-598
↑  דוד גולן, תולדות העולם ההלניסטי, עמ' 781
↑  Duane W. Roller, Cleopatra: A Biography, p. 153
סקסוניה-אנהלט (1945–1952)

מדינת סקסוניה-אנהלט (בגרמנית: Land Sachsen-Anhalt) הייתה תת-חלוקה של אזור הכיבוש הסובייטי (עד 1949) ומדינה של גרמניה המזרחית (מ-1949) המקבילה באופן נרחב למדינת סקסוניה-אנהלט הגרמנית של ימינו.
היסטוריה

לאחר נסיגת צבא ארצות הברית מהחלקים המערביים - בעקבות הסכמי ועידת יאלטה - היא הוקמה כחלוקה מנהלית בשם פרובינציית סקסוניה (בגרמנית: Provinz Sachsen) על ידי הממשל הצבאי הסובייטי בגרמניה (SMAD) ביולי 1945. הקמת המחוז הייתה הקמתו מחדש של מחוז סקסוניה שהיה קיים בפרוסיה מ-1816 עד 1944. ב-1 ביולי 1944, מחוז סקסוניה חולק על פי קווים של שלושת מחוזות הממשל שלו  האלה-מרזבורג (הפכה למחוז), מגדבורג (הפכה למחוז) וארפורט (הפכה לחלק מתורינגיה). שני המחוזות הפכו לחלק מהמדינה החדשה, כולל חלקים קטנים של תורינגיה (אולשטדאט) והחלקים הכבושים הסובייטיים של אנהלט (דסאו) ובראונשווייג (הסובבים את האזורים של קלוורדה ובלנקנבורג). לאחר הבחירות הראשונות ללנדטאג באוקטובר 1946, שונה שם המדינה למחוז סקסוניה-אנהלט (בגרמנית: Provinz Sachsen-Anhalt) באותו יום. עם ביטול פרוסיה בפברואר 1947, היא נקראה מדינת סקסוניה-אנהלט. בהשוואה לחלוקות האדמיניסטרטיביות של גרמניה הנאצית, היא כללה את הגאו מגדבורג-אנהלט, האלה-מרזבורג וחלקים קטנים של דרום הנובר-בראונשווייג ותורינגיה.
תקייה

.
תַּקִייַה (בערבית: تقیة, בתעתיק מדויק: תקיה) היא מושג באסלאם, שמשמעותו "זהירות", "חשש" או "הסתתרות".
התקייה מאפשרת למאמין להסתיר את אמונתו או לא למלא את מצוות הדת בשעת מצוקה או דחק.  מקובלת בעיקר אצל האסלאם השיעי.
באסלאם הסוני לא היה שימוש נרחב בתקייה, שכן הסונים נהנו לרוב מעמדה שליטה וחזקה. לעומת זאת, התקייה הייתה מקובלת בקרב השיעים, שנאלצו פעמים רבות להסתיר את אמונתם הדתית תחת שלטון סוני מכביד. המאמין הנמצא בסכנת חיים יכול להעמיד פנים כלפי חוץ, אך לשוב ולהציג את אמונתו משחלפה הסכנה.
השימוש בתקייה רווח גם בדתות שמחוץ לאסלאם, למשל אצל הדרוזים ואצל הבאבים-בהאים.
התקייה בקוראן

ניתן לזהות כמה פסוקי קוראן כבסיס לעקרון התקייה, ביניהם:
"אתם המאמינים! אל תבקשו עזר מהבוגדים, אם יש מאמינים בכם; כל עושה זאת, אין ישועתה לו באלהים; רק אם תיראו מהם" (סורה 3 (סורת אאל עמראן), פסוק 28).
"נסיבות חמורות עלולות לחייב מוסלמים לפייס כופרים כאמצעי זהירות, גם אם מצטיירים כמחללי האסלאם" (סורה 16 (סורת א-נחל), פסוק 106).
"אללה לא יבדוק את שבועותיך חסרות-ההיגיון, אלא את כוונות לבך" (סורה 2 (סורת אל-בקרה), פסוק 225).
מימוש אישי

השיעים לאורך הדורות נהגו במדינות סוניות להתחזות לסונים בהתאם לעקרון התקייה. המהפכה האסלאמית באיראן ב-1979 קראה לסיום התקייה של השיעים.
פרשנות עכשווית

לטענת המזרחן ד"ר מרדכי קידר, דוגמה בת זמננו לשימוש ב'תקייה' היא השלום עם מצרים, אשר התבסס על פסק הלכה של המוסד הדתי האסלאמי העליון במצרים, אל-אזהר, ואשר על סמך יסוד ה'תקייה' התיר לאנואר סאדאת לבצע שלום עם ישראל, תוך הימנעות משימוש במילה 'זמני' אך באופן עקיף על ידי השימוש במונח הנרדף "הסכם חודיבייה", כל זאת לאחר פסק מאותו מוסד, שקבע בפסק הלכה (פתווה) קודם לו כי יש להשמיד ולהחריב את ישראל עד סוף כל הדורות או עד שהיא תיכלה. מסמך פסק ההלכה האחרון בן שלושת העמודים, המתיר לעשות שלום עם ישראל, פורסם בזמנו בגלוי ובהרחבה בתקשורת המצרית.
לקריאה נוספת

Etan Kohlberg. “Some Imāmī-Shīʿī Views on Taqiyya.” Journal of the American Oriental Society, vol. 95, no. 3, 1975, pp. 395–402. JSTOR, www.jstor.org/stable/599351.
Louis Medoff, "TAQIYA i. In Shiʿism," Encyclopædia Iranica, online edition
הערות שוליים

↑  Strothmann, R., “Taḳīya”, Encyclopaedia of Islam, First Edition.
↑  הכללים של האסלאם - פרק 1 - עם מרדכי קידר, נבדק ב-2022-01-02
↑  Etan Kohlberg, “Some Imāmī Shīʿī views on taqiyya,” JAOS 95 (1975), pp. 305-402.
↑  חיים סולוביצ'יק, "בין חבל ערב לחבל אדום", עמ' 150–151, בתוך: קדושת החיים וחירוף הנפש, בעריכת ישעיהו גפני ואביעזר רביצקי, ירושלים תשנ"ג.
↑  רבאח חלבי, אזרחים שווי חובות: זהות דרוזית והמדינה היהודית, הקיבוץ המאוחד, 2006, עמ' 18.
↑  Kamran Ekbal, "TAQIYA ii. AMONG BABIS AND BAHAIS", Encyclopædia Iranica.
↑  ד"ר מרדכי קידר בהרצאה זו (בדקות: 01:00:32 ואילך)
↑  ד"ר מרדכי קידר בהרצאה 1:03:37
↑  המזרחן ד"ר מרדכי קידר., בהרצאה זו (1:01:03)
↑  ד"ר מדרכי קידר בהרצאה הנ"ל.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4843765-7  TDVİA: takiyye
תורת הקודים

תורת הקודים או תורת הצפינה, תחום ידע העוסק בהעברה יעילה של מידע דרך מערכת תקשורת מציאותית שעשויה ליצור שגיאות ברצף המידע המועבר. בתורת הקודים מפותח מושג הקוד וכן גם כלים שמאפשרים הבחנה ותיקון שגיאות במידע המתקבל. בסיס כללי לתורת הקודים הונח על ידי קלוד שנון בשנת 1948, אשר הגדיר את מושג המידע באופן מתמטי. בנוסף, עבודתו הגדירה את החסמים התאורטיים על כמות המידע המקסימלי שניתן להעביר בערוץ רועש (משפט הקידוד של שנון), כאשר בניית קודים שואפת להגיע אל חסמים אלו.
קודים לגילוי ותיקון שגיאות נחקרים ומפותחים במסגרת מספר דיסציפלינות, בהן הנדסת חשמל, מדעי המחשב, מתמטיקה ותורת האינפורמציה.
קודים להעברת מידע

כאשר מעבירים מידע דרך מוליך טוב ככל שיהיה (גלי רדיו, קווי טלפון), נופלות טעויות במידע כתוצאה מרעשי רקע שנוצרים מסיבות טכניות בעיקר. שגיאה קטנה ככל שתהיה יכולה לעוות את המידע המתקבל ולהפוך אותו לחסר משמעות, או לבעל משמעות שונה מהרצוי. הבעיה קיימת מאז ומעולם גם בשפת הדיבור והכתיבה. ניתן לראות טעויות דפוס שנובעות מהחלפת אותיות כמעט בכל ספר שיוצא לשוק. 

בעיה זו נעשתה חריפה במיוחד בתקשורת בין מחשבים, בה שינוי של סיבית אחת במסר יכול להרוס את החישוב כולו.
על מנת להתמודד עם שגיאות אלו נוקטים במספר שיטות: ראשית, ניתן ליצור קוד (או שפה) בה אורך כל המילים הוא זהה. בצורה זו ניתן לבודד את הבעיה ולהתמודד עם כל מילה בפני עצמה (אם כי דילוג על אות יוביל לשגיאה מצטברת). שיטה נוספת היא הגדלת השוני בין מילות הקוד או השפה. כך מתאפשר זיהוי ואפילו תיקון של שגיאות מעטות. הרעיון הבסיסי הוא שאם שולחים מסר בקוד מסוים, ניתן להשוות את המסר השגוי שהתקבל אל מילות הקוד האפשריות, ולהחליט כי המילה ששודרה היא מילת הקוד שהכי קרובה למסר (או את אחת מהמילים הקרובות ביותר), מתוך הנחה שבתהליך העברת המסר לא חלו יותר מדי שגיאות.
קודים להעברת מידע > מרחק המינג

מרחק המינג הוא מדד למרחק בין שתי מילים בקוד שאורך מילותיו קבוע, הקרוי על שם המתמטיקאי ריצ'רד המינג שפיתח את תורת הקודים. מרחק המינג מוגדר בתור מספר המקומות שבהם המילה הראשונה שונה מהמילה השנייה. מדד זה מהווה מטריקה ולכן נוהגים לסמן אותו  \ d(x,y) כאשר  \ x,y\in C (C הוא הקוד). 

מרחק המינג של קוד, הוא השוני המינימלי בין שתי מילות קוד שונות. בהינתן קוד C מרחק המינג שלו מסומן  \ d(C).
הסימון הוא זהה ומבחינים בין השימושים השונים לפי ההקשר.
מכאן מתקבלת אפשרות להעריך קוד על פי מספר קריטריונים בסיסיים - מספר האותיות שבהן משתמשים בקוד, אורך כל מילה בקוד, מספר המילים בקוד (עושר השפה) ומרחק הקוד (היכולת לתקן שגיאות). למעט מספר האותיות בקוד, הקשור לאמצעי הטכנולוגי בו משתמשים לתקשורת (למשל, האם מעבירים מסרים בשפה בינארית או דווקא בשפה טרינרית), שאר המאפיינים ניתנים לשינוי ולשליטה מסוימת על ידי יוצרי הקוד. מאפיינים אלו עומדים זה מול זה - הגדלת המרחק של הקוד מצמצמת את מספר המילים האפשריות, ואמנם על ידי הגדלת אורך המילים בקוד ניתן להגדיל הן את המרחק והן את מספר המילים אך בכך גם מגדילים את הסרבול של הקוד ואת מספר השגיאות הממוצע שהוא סופג בעת העברתו. כאשר קובעים את אורך הקוד ואת המרחק שלו, מספר המילים האפשריות בקוד הוא מוגבל. קודים שמספר המילים בהם הוא מקסימלי, עבור אורך מילה ומרחק קוד קבועים, נקראים קודים אופטימליים, ועיקר תורת הקודים הוא בחיפוש וחקירה של קודים כאלו.
קודים להעברת מידע > קודים ליניאריים

חלק גדול מהקודים הטובים (מבחינת גודל הקוד ומרחקו), הם דווקא קודים המקיימים דרישה נוספת - הם מהווים מרחבים וקטוריים מעל אוסף סימני האלפבית. קודים כאלו נקראים קודים ליניאריים.
משמעות הדרישה שקוד מסוים הוא מרחב וקטורי היא שהקוד סגור תחת פעולות חיבור וכפל בסקלר אשר יוגדרו להלן:
לכל שתי מילות קוד  \ (a_{1},...,a_{n}),(b_{1},...,b_{n})\in C, שייכת גם המילה  \ (a_{1}+b_{1},...,a_{n}+b_{n}) לקוד.
לכל מילת קוד  \ (a_{1},...,a_{n})\in C וסימן  \ x\in F בא"ב, שייכת גם המילה  \ (xa_{1},...,xa_{n}) לקוד.
יש להעיר שעל מנת שיוגדרו פעולות הכפל והחיבור בצורה נאותה, הא"ב המגדיר את הקוד צריך להיות שדה, ומכך נובע שגודלו  \ q חייב להיות חזקה של מספר ראשוני כלשהו. בקודים ליניאריים נהוג לציין את ממד הקוד כמרחב וקטורי, ולא את מספר המילים שבקוד (שהוא q בחזקה הממד).
יתרונות הקודים הליניאריים על קודים רגילים רבים: קל לייצגם באמצעות בסיס של הקוד, וקיימות שיטות פשוטות לקידוד קודים כאלה, ולבדיקת טעויות. פענוח קודים כאלה הוא לאו דווקא יעיל מבחינה חישובית, אולם יש דוגמאות רבות בהן הפענוח יעיל ומשתמש בתכונות האלגבריות של הקוד (ראו בערך המורחב).
ראו גם

קוד תיקון שגיאות
תאומים כלואים

| --- | --- |
 תחום:  מיילדות 
 סיווגים
 ICD-10:  O66.1 
 ICD-11:  JB06.1 
 
תאומים כלואים (locked twins) הוא השם של סיבוך נדיר המתרחש בלידת תאומים. כאשר התאום הראשון נמצא במצג עכוז והתאום השני במצג ראש עלולה להתרחש "כליאה". כליאת העוברים הוא מצב מסוכן לשני העוברים שעלולים למות או לחלופין להיפגע באופן קשה. מחשש למצב כליאה זה, נהוג היום לילד על ידי ניתוח קיסרי כמעט כל הריון תאומים שלא במצג - ראש.
מצב "תאומים כלואים" מתרחש בתדירות של 1 ל-90,000 לידות או 1 מתוך 1000 הריונות תאומים. האבחנה במקרים אלו מגיעה בדרך כלל באיחור ולמעשה מתרחשת כאשר האישה נמצאת כבר בתהליך הלידה. במצב זה ישנו קושי ליילד את העובר הראשון.
גורמי סיכון

גורמים המעלים את הסיכון להיווצרות תאומים כלואים הם: תינוקות קטנים, אגן רחב, אישה שזוהי לידתה הראשונה, מיעוט מי שפיר, שלפוחית היפרטונית, קרע מוקדם מדי של שק מי השפיר, תאומים מונו-כוריוטיים, מונו-אמניוטים.
כאשר העוברים קטנים הכליאה מתרחשת לרוב לאחר הירידה לאגן בעוד בעוברים גדולים יותר יש נטייה להיכלא עוד לפני הירידה לאגן ובעצם לעצור את תהליך הלידה.
סכנות

כאשר עובר אחד נמצא במצג עכוז ומתחילה לידה העובר יכול להכלא ללא יכולת לצאת ולכלוא גם את העובר השני. במקרה זה סיכויי ההישרדות של העוברים הוא נמוך, במיוחד של העובר הראשון.
טיפול

תמותה ותחלואה של תינוקות ניתנות למניעה על ידי זיהוי מוקדם של המצב דרך מעקב צמוד על הריונות תאומים וביצוע תדיר של אולטרסאונד. כאשר מאובחן מצב בו עובר אחד במצג עכוז יש לקבוע ניתוח קיסרי אלקטיבי בזמן ובמועד הנכונים. במצב בו הלידה החלה אפשר לנסות ולחלץ את העובר על ידי תמרון על שם ZAVANELLI. בתמרון זה דוחפים את העובר כלפי מעלה בחזרה לאגן ומבצעים ניתוח קיסרי להוצאת העוברים והוא נעשה תחת הרדמה.
הערות שוליים

1 2  Borah, T., and A. Das., Locked twins: A rarity, Annals of medical and health sciences research 2.2 (2012): 204-205
↑  Sharma, Sudhaa, Amandeep Anand, and Reema Khajuria., "Interlocked Twins: A Case Report." (2014)., JK Science Journal of Medical Education and Research. 2014 Oct-Dec; 16(4): 188-189
↑  Salmon, Y. M., Locked twins–report of 2 cases, Singapore Med J 9 (1968): 89-91
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "תאומים כלואים".
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
תאונה

"במטבח המנזר", ציור מאת אדולף הומבורג (Adolf Humborg)
תאונה היא אירוע פתאומי, בלתי צפוי ובלתי מתוכנן, שנגרם עקב ליקוי בסביבה או ליקוי פיזי והביא לפגיעה פיזית או נפשית באדם או לנזק לרכוש. בדרך כלל הכוונה לנזק חמור יחסית.
תאונה היא לרוב מעשה ידי אדם, להבדיל מאסון טבע, שרבים ממאפייניו דומים לאלה של תאונה, אך הוא איננו נובע מפעולה אנושית. דוגמאות לתאונות:
תאונת דרכים: תאונה שבה מעורב כלי רכב אחד לפחות הנמצא בתנועה;
תאונת עבודה: פגיעה גופנית או נפשית בעובד תוך כדי עבודתו ובשל עבודתו;
תאונת אימונים: תאונה המתרחשת תוך כדי אימונים של יחידה צבאית, (למשל תאונות אימונים בחיל האוויר הישראלי). אימונים אלה נעשים לעיתים תוך שימוש באש חיה או בתנאי פעילות קיצוניים, ולכן סכנת התאונה גבוהה בהם ומצריכה נקיטת אמצעי זהירות בהתאם.
תאונה שבה יש הרוגים רבים קרויה אסון. לעיתים ניתן שם זה לתאונות שבהן הרוגים מעטים, אך הותירו רושם רב, כגון אסון פסטיבל ערד ואסון המכביה.
תאונה עלולה לנבוע מסיבות רבות, ובהן:
טעות אנוש של אדם המעורב בתאונה או של אדם אחר;
רשלנות של אדם המעורב בתאונה או של אדם אחר;
חוסר ערנות של המעורב בתאונה, כתוצאה מעייפות, שכרות, הסחת הדעת וכדומה;
חוסר מיומנות בהפעלת כלי מורכב ומסוכן, למשל נהיגת מכונית בידי אדם שלא הוכשר לכך.
כשל טכני
פגעי הטבע
מניעת תאונות וצמצום נזקי התאונות

תאונות עלולות לגרום לנזק כבד, עד כדי אובדן חיי אדם או נזק גדול לרכוש, ולכן ננקטים צעדים שונים לצמצום הנזק. כללי בטיחות (למשל, פוקה-יוקה) מיועדים להתוות התנהגות שבה הסיכון לתאונה קטן. אמצעי בטיחות מיועדים למנוע תאונות (גדר מסביב לאזור בנייה, למשל, מגינה מפני כניסה בטעות לאזור מסוכן זה), או לצמצם את הנזק בעת התרחשות תאונה (חגורת בטיחות, למשל, נועדה לצמצם את הפגיעה בעת תאונת דרכים).
ארגונים הפועלים לצמצום מספר התאונות מדגישים כי לעיתים "תאונה" נובעת מרשלנות, ולכן ניתן למנוע אותה. דוגמה: קמפיין "אלכוהול ונהיגה, רצח בכוונה תחילה!" שמנהל משרד התחבורה, שולח לציבור מסר שתאונת דרכים כתוצאה מנהיגה בשכרות (שבה הסיכון לתאונה גדל) אינה תאונה אלא פגיעה מכוונת.
ביטוח

בכל מקום שיש בו פוטנציאל לתאונות כלשהן, נהוג לרכוש ביטוח. ברכבים נפוץ מאוד לרכוש ביטוח רכב בגין פגיעה ברכב עצמו, וכן ביטוח צד ג' למקרה שהרכב פוגע בכלי אחר. החוק מחייב את הנהג לרכוש ביטוח חובה בגין פגיעות גוף. נהג אשר נוסע ללא ביטוח חובה, עובר עבירת תנועה (ישראל) חמורה.