stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שוברים שתיקה
הקמה ופעילות

הפעילות הציבורית של הארגון החלה ביוני 2004, אז ארגן יהודה שאול, חייל צה"ל משוחרר, שבין השאר שירת בחברון במסגרת גדוד 50 של חטיבת הנח"ל, תערוכת צילומים ומוצגים בשם "לוחמים מספרים על חברון" במכללה האקדמית תל אביב-יפו. התערוכה תיעדה ותיארה את פעילותם של שאול וחבריו בעת שירותם בחברון. הפרקליט הצבאי הראשי, האלוף מנחם פינקלשטיין הורה לפתוח בחקירה, בעקבות העדויות שהוצגו בתערוכה. חוקרי מצ"ח החרימו חלק מהמוצגים בתערוכה וזימנו לחקירה ארבעה ממארגניה, כדי לבדוק את הטענות והביקורת שהועלתה על התנהגות החיילים בשטחים.
נעם חיות הצטרף ליהודה שאול וב-2010 פרסם ספר בשם "גנבת השואה שלי", המתאר כיצד הפך מקצין לוחם לאחד ממקימי "שוברים שתיקה".
הקולנוען אבי מוגרבי יצר את סרטו "Z32" בעקבות עדות שגבה הארגון על אירוע שבו כוח צה"ל הרג שוטרים פלסטינים כנקמה על הפיגוע במחסום עין עריכ שבו נהרגו שישה חיילי צה"ל. הסרט נקרא על שם המספר הסידורי של המעיד האלמוני ברישומי הארגון.
הארגון פועל בישראל ומחוץ לה. הוא משתתף בכנסים, מעביר הרצאות באוניברסיטאות ובמוסדות אחרים ומפרסם מידע בכלי תקשורת. בשנת 2011, לציון עשור לאינתיפאדה השנייה הוציא הארגון ספר "כיבוש השטחים", קובץ עדויות של חיילים על שרותם.
מנכ"לית הארגון הייתה יולי נובק. ביולי 2017 החליף אותה אבנר גבריהו, שהועסק עד אז כדובר ומנהל המחלקה הציבורית.
בשנת 2016 הובאו נתונים שלפיהם בשלוש השנים הקודמות השתתפו בסיורים ובהרצאות של הארגון 16,000 ישראלים, 5,000 יהודים מחו"ל ו-6,000 בני אדם שאינם ישראלים ואינם יהודים, כלומר כ-40% מהמשתתפים בפעילויות לא היו ישראלים, וכ-22% גם לא יהודים.
הקמה ופעילות > סיורים בחברון

להמחשת עדויותיו על הנעשה בחברון מקיים הארגון סיורים בעיר. חלק מהסיורים ביישוב היהודי בחברון נערכו במשותף עם אנשי ציונות דתית ריאלית. במקרים אחדים נעצרו הסיורים והותקפו על ידי פעילי ימין ותושבי היישוב היהודי בחברון שמנעו בגופם את מעבר הסיורים והתעמתו עם משתתפי הסיורים, בטענה שלא מדובר בסיורים לימודיים אלא בפרובוקציה וניסיון להתסיס את תושבי העיר הערבים. משטרת חברון הטילה הגבלות על סיורי "שוברים שתיקה" בחברון, בנימוק שהם מתסיסים את האווירה במקום, ובתקופות מסוימות הם אף הופסקו לחלוטין. הארגון עתר לבג"ץ בבקשה לאפשר לו לקיים סיורים בחברון, ובג"ץ אישר הסדר "פיילוט" להמשך סיורי העותרים, בתיאום עם המשטרה וצה"ל. בתגובה לבקשת אנשי היישוב היהודי בחברון להוצאת צו ביניים נגד הפיילוט קבע השופט אליקים רובינשטיין כי מימוש ההסדר יהיה מותנה "בהתנהגות העותרים ובגישה מרוסנת מצדם", אך הוסיף כי "גם היישוב היהודי אינו פטור מריסון".
בעקבות מפגש עם אנשי "שוברים שתיקה" וסיור בחברון כתבה אלונה קמחי את השיר "עניין של הרגל". השיר, בביצועו של יזהר אשדות, נפסל להשמעה בגלי צה"ל.
הקמה ופעילות > מבצע עופרת יצוקה

חודשים אחדים לאחר מבצע עופרת יצוקה פרסם הארגון דוח ובו 54 עדויות של חיילים על המבצע.
הקמה ופעילות > מבצע צוק איתן

במאי 2015 פרסם הארגון דו"ח ובו 60 עדויות אנונימיות של חיילים על אירועים של פגיעה בחפים מפשע ברצועת עזה שהתרחשו לדבריהם במהלך מבצע צוק איתן. בהקדמה לדו"ח נאמר:
"העיקרון שהנחה את המדיניות הצבאית – מינימום סיכון לכוחותינו, גם במחיר פגיעה באזרחים חפים מפשע – לצד הניסיון להטיל אימה על הפלסטינים ולהרתיע אותם, הובילו לפגיעה אדירה וחסרת תקדים באוכלוסייה ובתשתית האזרחית ברצועת עזה. ... תורת הלחימה של צה"ל המשתקפת בעדויות מעוררת שאלות קשות באשר לנורמות המוסריות המתוות את דרכו של צה"ל בכלל ובמבצעים ברצועת עזה בפרט."
עם מממני הדו"ח נמנו הארגון הקתולי האירי טרוקרה, הארגון הדני DanChurchAid, הארגון הבריטי Christian Aid, קרן החברה הפתוחה של ג'ורג' סורוס ו"מנהלת זכויות האדם והמשפט הבינלאומי" מרמאללה (פועלת במימון ממשלות דנמרק, שוודיה, שווייץ והולנד).
הדו"ח עורר הד תקשורתי רחב בארץ ובעולם ואחדות מהעדויות אף הוקראו בכנסת על ידי חברי כנסת מסיעת מרצ. תנועת חמאס אימצה את הדוח, כינתה את המעשים המתוארים בו פשעי מלחמה ודרשה להעמיד לדין את האחראים להם. חלקים מהדו"ח אף הוצגו בתקשורת האיראנית.
בתגובה לדוח מספר חיילי צה"ל ששירתו במהלך מבצע "צוק איתן" פרסמו את עדויותיהם מהמבצע שבהן הציגו את התרשמויותיהם מהמוסריות הרבה שגילה צה"ל במהלך הלחימה. אל מול המתנגדים נמצאו גם תומכים בדו"ח, ובהם פרופ' אייל גרוס ואילנה המרמן.
ביוני 2015 נפגשו נציגים של "שוברים שתיקה" עם אנשי הבית הלבן ומחלקת המדינה לשם הצגת הדו"ח של הארגון על מבצע "צוק איתן".
דו"ח "שוברים שתיקה" צוטט על ידי דו"ח האו"ם על מבצע "צוק איתן" שהזמינה מועצת זכויות האדם של האו"ם.
ביולי 2015 פורסם שמצ"ח חוקרת אירועים אחדים שתועדו בדו"ח של "שוברים שתיקה".
ביוני 2018 פרסם דין יששכרוף מאמר שבו טען כי במבצע "צוק איתן", שבו שירת כמפקד מחלקה במילואים, "שיטחנו כפרים שלמים עם בולדוזרים והשחתנו עם זחלי הטנקים שדות נטושים של אלו שברחו." מפקד הפלוגה של יששכרוף, עומרי סיינר, הכחיש את הטענות על הרס חסר הבחנה ואמר שצה"ל הרס נקודתית רק מבנים ששימשו לטרור.
הקמה ופעילות > המחאה נגד הרפורמה המשפטית

אנשי "שוברים שתיקה" משתתפים במחאה נגד הרפורמה המשפטית במסגרת "הגוש נגד הכיבוש" - קואליציית ארגונים שהמסר שלה הוא "אין דמוקרטיה עם כיבוש".
הקמה ופעילות > מתקפת החמאס על ישראל

בעקבות מתקפת הפתע של החמאס על ישראל פרסם הארגון ב-12 באוקטובר, הצהרה משותפת עם ארגונים נוספים, ובה גינוי למתקפת הטרור על חפים מפשע, וקריאה להחזרה לאלתר של החטופים לישראל.
תקציב

ב-2007 קיבל הארגון תרומה של 70 אלף דולר מהקרן החדשה לישראל במטרה להגביר את המודעות הציבורית להשלכות ההרסניות שיש לשירות בשטחים הכבושים על החברה הישראלית. בשנים 2008 ו-2009 קיבל הארגון מימון עבור פעילותו מהאיחוד האירופי, הקרן החדשה לישראל, ממשלות בריטניה, ספרד והולנד, קרן אוקספם, קרן DanChurchAid, קרן Christian Aid, קרן המכון לחברה הפתוחה וארגון NDC הפלסטיני. בשנת 2008, 46% מהכנסות הארגון מתרומות היו מממשלות זרות ו-22% מהקרן החדשה לישראל.
ב-2008 קיבל "שוברים שתיקה" תרומות בסך 1.2 מיליון שקל וב-2009 כ-2.9 מיליון שקל. בנובמבר 2012 תרם עמוס עוז לארגון פרס בסך 2,500 ליש"ט, שניתן לו מהקרן החדשה לישראל על פועלו לקידום זכויות אדם.
בין השנים 2012–2014, הארגון קיבל מימון של 4 מיליון שקל באופן ישיר ועקיף, מהמדינות דנמרק, הולנד, שוודיה, שווייץ, גרמניה, צרפת, בלגיה, ספרד ואירלנד. ולפי אתר שירות פעילות החוץ של האיחוד האירופי בישראל, בין השנים 2012–2013 עמדו סך תרומות האיחוד האירופי ל"שוברים שתיקה" על 166 אלף אירו.
פרסים

בדצמבר 2008 העניקה האגודה לזכויות האזרח לארגון את אות זכויות האדם ע"ש אמיל גרינצוויג. חברי ועדת הפרס ציינו בנימוקי הבחירה כי:
בארבע שנות פעילותם, הציגו פעילי שוברים שתיקה באומץ מראה עגומה אל מול פניה של החברה הישראלית. מאות לוחמים אשר שירתו בשטחים רואיינו על ידי שוברים שתיקה ועדויותיהם מובאות כמעט ללא עריכה ותוך שמירה על אנונימיות, במטרה לעודד חיילים לחשוף את הסיפורים. העדויות, על היקפן הנרחב ותכניהן הנוקבים, מרכיבות אמירה אפקטיבית ואמיצה על הקשר הגורדי שבין הפרקטיקה היומיומית של הכיבוש לבין הפרות זכויות האדם בשטחים.
בשנת 2016 החליטה המחלקה ללימודי המזרח התיכון באוניברסיטת בן-גוריון בנגב להעניק את פרס ברלסון (המוענק מדי שנה לאנשים פרטיים ולעמותות אשר תרמו להבנה בין יהודים לערבים), בסך 20 אלף שקל, ל"שוברים שתיקה". נשיאת האוניברסיטה, פרופסור רבקה כרמי, ביטלה את ההחלטה. בעקבות זאת נערך באוניברסיטה טקס עצמאי, שבו ניתן לארגון פרס חלופי מטעם קבוצת מרצים באוניברסיטה, והסופר עמוס עוז נשא דברים בשבח הארגון.
פולמוס סביב פעילות הארגון

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא הפרק כולל דיווחים ארוכים על דעות של אנשים וארגונים שונים המפרטים מהי לדעתם המטרה של שוברים שתיקה והאם זו מטרה חיובית - אין באנציקלופדיה מקום לדעות; הטענות כלפי הארגון, שרובן ככולן הופרכו על פי הערך, מתוארות באריכות, ואילו ההפרכה בלקוניות.
חגי מטר כתב באתר "שיחה מקומית" כי מבקרי הארגון מעלים כלפיו חמש טענות: (1) שדיווחיו אינם אמינים; (2) שהארגון אינו מביא את העדויות בפני צה"ל; (3) שהעדויות אלמוניות; (4) שמימון הארגון מקורו בממשלות זרות; (5) שהוא פועל בחו"ל. מטר ענה על חמש הטענות וטען כי הפריך אותן.
פולמוס סביב פעילות הארגון > ניסיונות להערים על "שוברים שתיקה"

"שוברים שתיקה" מתבסס על עדויות של חיילים המגיעים אליו. פעמים אחדות ניסו מתחזים לשבש את פעילות הארגון באמצעות עדויות שווא. אחד המקרים התרחש במהלך מבצע "צוק איתן", אורן חזן (הליכוד) פנה לנציג הארגון בשם בדוי, התחזה ללוחם מחיל התותחנים שהשתתף במבצע, ומסר עדויות שקריות על פעולות צבאיות בלתי מוסריות. לדברי חזן, הונאה זו הייתה חלק ממבצע מתוכנן יחד עם ועד מתיישבי השומרון כנגד הארגון. שוברים שתיקה שבדק את עדותו של חזן מצא שאינה אמינה, והיא לא פורסמה מעולם.
פולמוס סביב פעילות הארגון > קבלת תרומות ממדינות זרות וביקורת על פעילות בחו"ל

לפי NGO Monitor, שוברים שתיקה מקבל מדי שנה תרומות של מאות אלפי ש"ח מגופים שהם בגדר ישות מדינית זרה. ממשלת ישראל מתחה ביקורת על תרומתן של מדינות זרות למימון הפעילות של "שוברים שתיקה", ונציגי משרד החוץ ניסו להניא מדינות אלה מלהמשיך ולתמוך בארגון, בנימוק שהוא אופוזיציוני. תגובת הארגון הייתה שמשרד החוץ מבצע "ציד מכשפות מסוכן לדמוקרטיה" וכי "הניסיונות להשתיק קולות של החברה האזרחית בישראל הם מסוכנים... נראה שמשרד החוץ שואב רעיונות ממשטרים אפלים בהם מי שהצביע על מחדלים פנימיים נחשב לבוגד". בעקבות העברת תמיכה כספית מצד ממשלת ספרד, בסך של עשרות אלפי אירו, למימון הסיורים של "שוברים שתיקה" בחברון, הגיבה ממשלת ישראל ואמרה כי המימון עומד בחוסר פרופורציה ביחס לזה שמקבלים ארגוני זכויות אדם במדינות ערב. שגריר ישראל בהולנד, הארי קני-טל, הביע מחאה על מימון הארגון על ידי הולנד, ואמר כי אף על פי ש"שוברים שתיקה" הוא ארגון לגיטימי, מימונו על ידי מדינה אינו סביר לנוכח הרגישויות המדיניות. בתגובה פנו עשרה ארגונים ישראליים בקריאה פומבית לממשלת ישראל בה כינו פעולות אלו של הממשלה כ"מתקפה" ודרשו להפסיקה.
בדו"ח ביקורת עומק שנעשה מטעם רשם ההקדשות צוין שארגון ICCO התורם ל"שוברים שתיקה" התנה את תרומתו במינימום של 90 ראיונות עם חיילים בשנה והוצאה לאור של "אנציקלופדיה של הכיבוש". ארגון Oxfam, שתרם אף הוא, דרש לחפש כמה שיותר עדויות על "בלתי מוסריות" ופגיעה בזכויות אדם.
חברת הכנסת ענת ברקו האשימה את הארגון בשיתוף פעולה עם ארגונים אנטי-ישראליים ואנטישמיים בחו"ל, ואמרה שהפעילות שלו בחו"ל עומדת בניגוד למטרה המוצהרת של הארגון לקיים דיון בקרב הציבור הישראלי. המשפטן היהודי-אמריקאי, אלן דרשוביץ, אמר על פעילות "שוברים שתיקה" בארצות הברית ש"הם גורמים נזק עצום לישראל, כי אינם מספרים את האמת, ואינם מציגים את הביקורת שלהם בהקשר הראוי, וכי לרוב האנשים אין היכולת לבקר אותם".
פולמוס סביב פעילות הארגון > טענות על איסוף מידע מסווג על ידי פעילי הארגון

ב-17 במרץ 2016 שידר ערוץ 2 תחקיר שהתבסס על צילומים שערכו פעילי "עד כאן", וטען לחשיפת ניסיונות של פעילי "שוברים שתיקה" לאסוף מידע מסווג מחיילים שהגיעו אליו. בתגובה טען ארגון "שוברים שתיקה" שהעדויות שנמסרות לו נבדקות על ידי הצנזורה הצבאית, וצנזורה נרחבת הופעלה רק על העדות שמסר שתול של "עד כאן". בעקבות שידור התחקיר אמר ראש הממשלה בנימין נתניהו ש"נחצה קו אדום". שר הביטחון משה יעלון הודיע שצה"ל יחקור את הארגון. כעבור שבוע הוחלט להעביר את חומרי החקירה ואת הבדיקה לידי השב"כ. בפברואר 2019 אישר היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, את החלטת פרקליטות המדינה שאין לפתוח בחקירה פלילית נגד "שוברים שתיקה".
בעקבות טענות אלו נגד "שוברים שתיקה" פנתה המדינה לבית המשפט, בהליך שעל חלק מפרטיו חל צו איסור פרסום, בדרישה למסירת מידע על העדויות שפורסמו. האגודה לזכויות האזרח בישראל ביקשה להצטרף כידידת בית המשפט לצד שוברים שתיקה בדיון זה. הארגון סירב למסור פרטים לגבי אחת העדויות, וטען שהדבר יוביל לסגירתו. ההליך נמחק לאחר משא ומתן בין המדינה ל"שוברים שתיקה".
פולמוס סביב פעילות הארגון > הגבלות על פעילותו

במהלך 2015 הנחתה סגנית שר החוץ, ציפי חוטובלי, את שגרירויות ישראל בשווייץ ובגרמניה לבחון דרכי פעולה שניתן לנקוט נגד תערוכות שאורגנו על ידי "שוברים שתיקה" ובהן הוצגו עדויות לוחמים ממבצע צוק איתן. התערוכה בגרמניה בוטלה ואילו התערוכה בשווייץ נפתחה כמתוכנן.
בעקבות פרסום העובדה כי ארגון "שוברים שתיקה" מרצה בפני חיילי צה"ל חתמו 70 חיילים וקציני מילואים על עצומה כנגד פעילות זו, ובדצמבר 2015 אסר שר הביטחון, משה יעלון, על כל פעילות משותפת של צה"ל עם "שוברים שתיקה", כגון מתן הרצאות וסדנאות על ידי נציגי הארגון לחיילים או השתתפות בדיונים משותפים. בנימוקיו להחלטה כתב יעלון: "מדובר בצביעות ובתעמולה שקרית נגד חיילי צה"ל ומדינת ישראל, וזהו חלק ממסעות הדה-לגיטימציה נגדנו. [...] בעבר היו ניסיונות לברר אירועים ומקרים שאנשי 'שוברים שתיקה' הצביעו עליהם, והם עלו בתוהו. ככל שחלף הזמן התברר שמדובר בארגון הפועל ממניעים זדוניים, ונגד תופעות שכאלו ניאבק בחורמה."
בתגובה הודיע הארגון כי יעלון "חצה אתמול כל קו אדום בחברה דמוקרטית כשבחר להשתלח בחיילי צה"ל, לוחמים ולוחמות, ששירתו בשטחים" ושהוא חבר "למסע ההסתה שמנהלים ארגוני הימין הקיצוני בחודשים האחרונים נגד הדמוקרטיה בישראל". מספר ימים לאחר מכן הודיע שר החינוך נפתלי בנט שהחליט לאסור על פעילות הארגון במערכת החינוך ובפרט על הרצאות של נציגיו בבתי ספר תיכוניים. ב-16 ביולי 2018 אושר בכנסת חוק המסמיך את שר החינוך למנוע כניסה לבתי הספר של ארגונים הפועלים נגד שירות בצה"ל או נגד חיילי צה"ל, שהמניע לחקיקתו היה פעילות "שוברים שתיקה". בעקבות זאת ארגון שוברים שתיקה הודיע כי הם אינם פועלים נגד חיילי צה"ל אלא למען החיילים, ולכן החוק אינו חל על הארגון.
בעקבות פרסום כוונת הארגון לקיים הרצאה בפאב-מועדון "עשן הזמן" בבאר שבע קראו פעילי ימין 'לפוצץ' את האירוע. בעקבות החשש לאלימות הורה בית המשפט, לבקשת המשטרה, שלא לקיים את האירוע. כתחליף נערכה ההרצאה בשתי דירות פרטיות בעיר.
בשנים 2016-2017 בוטלו כמה חוגי בית מתוכננים של הארגון בקיבוצים ובמושבים בעקבות לחץ של תושבים, למשל בקיבוץ נווה אור. חוגים אחרים בקיבוצים כמו מענית, מעגן מיכאל ושער הגולן התקיימו כסידרם לאחר דיון ציבורי והצבעה, והתקיים חוג בית גם בקיבוץ דתי כמו מעלה גלבוע. בהצבעה בקיבוץ מענית היה רוב של 60% לטובת קיום המפגש. בקיבוץ שפיים נעשה ניסיון לבטל את המפגש אבל בסופו של דבר הוא התקיים במרחב ציבורי ובהשתתפות כ-110 חברים; גם במושב גן יאשיה התקיים מפגש, בהשתתפות כ-50 חברים.
ב-31 באוגוסט 2018 עיכבו שוטרי משמר הגבול לחקירה את מנכ"ל הארגון, אבנר גבריהו, הדובר אחיה שץ ועו"ד מיכאל ספרד, לאחר שניסו להיכנס למאחז מצפה יאיר, שהוכרז שטח צבאי סגור.
במאי 2023 אסרה אוניברסיטת בר־אילן על תא סטודנטים להזמין להרצאה את נציגת הארגון, בנימוק שמדובר ב"ארגון שמוציא את דיבת צה"ל רעה בעולם כולו".
פולמוס סביב פעילות הארגון > תמיכה בארגון

שגריר ארצות הברית לשעבר מרטין אינדיק צוטט כתומך בארגון ואמר שפעילותו מרככת את ישראל ומביאה אותה להכיר בתוצאות הכיבוש. גם הארגון היהודי ג'יי סטריט יצא להגנת שוברים שתיקה במאמרים ובהזמנת סדרת הרצאות בידי אנשי "שוברים שתיקה" בארצות הברית.
אל מול הביקורת על "שוברים שתיקה" בדצמבר 2015 כתב ראש השב"כ לשעבר, יובל דיסקין על ארגון זה וארגוני שמאל נוספים: "גם אם הם מרגיזים, גם אם הם לא פעם לא מדייקים או עושים את מלאכתם לא תמיד נאמנה מבחינה מקצועית – עדיין תרומתם חשובה מאוד ועוזרת לשמור על הערנות הנדרשת בסוגיות אנושיות רגישות ביותר. ... לא חייבים לאהוב אותם אבל הם חלק חשוב מאוד בכל שלטון דמוקרטי וחלק חשוב מעוצמתו." לעומתו, כתב ראש השב"כ לשעבר, ח"כ יעקב פרי, כי "מעולם לא תמכתי ולא אתמוך בהכפשות, בהוצאת שם רע ודיבה במקרים מסוימים על צה"ל שיקר לכולנו ואין כלל ספק במוסריותו.[...] חשוב שהדברים יגיעו לידיעתו אך ללא כיבוס הכביסה הזאת בין עמי העולם, אצלם תדמיתה של מדינת ישראל עם או בלי שוברי שתיקה מעוותת וחד צדדית."
עמירם לוין פרסם בעיתון "הארץ" מודעת תמיכה גדולה ב"שוברים שתיקה", שבה כתב "'שוברים שתיקה' מחזקים את מוסריותנו. ... 'שוברים שתיקה' שומרים על חיילי צה"ל במקום בלתי אפשרי בו הפוליטיקאים הפקירו אותם. ההנחיות להשתקת 'שוברים שתיקה' הן הפוגעות והמחלישות את צה"ל. צה"ל חייב לעודד את שוברים שתיקה ושכמותם להשמיע קולם ללא מורא בצה"ל ובחברה הישראלית (ורק בצה"ל ובחברה הישראלית)." כעבור ימים אחדים הצטרפו ראש השב"כ לשעבר, עמי אילון, וניצב בדימוס אליק רון ופרסמו מודעת תמיכה דומה.
באפריל 2017 ביקר בישראל שר החוץ הגרמני, זיגמר גבריאל. ראש הממשלה בנימין נתניהו התנה את פגישתו איתו בכך שגבריאל יבטל פגישה מתוכננת עם נציגי "שוברים שתיקה" ו"בצלם". לאחר שגבריאל לא נענה לדרישה זו, לא התקיימה פגישה בינו לבין נתניהו.
פולמוס סביב פעילות הארגון > אלימות נגד פעילי הארגון

ביולי 2018 הוכה יהודה שאול ונפצע בשפתו בעת סיור בחברון. המשטרה עיכבה לחקירה פעיל ימין בחשד זה.
Human metapneumovirus

| Human metapneumovirus |
| --- | --- |
 תרשים סכמטי המתאר את מבנה hMPV
מיון מדעי
ממלכה:: Orthornavirae
מערכה:: Negarnaviricota
קבוצה:: קבוצה V  (נגיפי RNA חד-גדילי שלילי)
מחלקה:: Monjiviricetes
סדרה:: Mononegavirales
משפחה:: Paramyxoviridae
תת־משפחה:: Pneumovirinae
סוג:: Metapneumovirus
מין:: Human metapneumovirus
שם מדעי
 Human metapneumovirus

Human metapneumovirus (בקיצור: hMPV, בתרגום מאנגלית: נגיף מטא-פנאומוניה אנושי) הוא נגיף השייך למשפחת נגיפי ה-Paramyxoviridae, אליה שייכים בין היתר נגיפי חצבת, חזרת, ‏hRSV ו-Human parainfluenza viruses.‏ כיום מוכרים 2 סוגים גנטיים (Types) של hMPV; סוג A ו-B, כשכל אחד מהם כולל 2 תת-סוגים גנטיים (Subtypes);‏ A1/2 ו-B1/B2.
הנגיף בודד וזוהה לראשונה בשנת 2001 בהולנד ומאז נמצא בתפוצה כלל עולמית ומוכר כגורם למגוון רחב של מחלות בדרכי הנשימה בעיקר בקרב תינוקות וילדים קטנים, אם כי ידוע גם כגורם למחלות בקרב אוכלוסיית המבוגרים ומדוכאי מערכת החיסון.‏ hMPV הוא הנציג היחיד סוג Metapneumovirus, אשר ידוע כגורם למחלות בבני האדם.
hMPV חולק קרבה גנטית עם Avian metapneumovirus, שהוא נגיף נוסף השייך לסוג Metapneumovirus, הגורם למחלות בדרכי הנשימה של עופות. נגיף זה כולל 4 סוגים גנטיים (Types),‏ A,‏ B,‏ C ו-D, כשסוג גנטי C חולק עם hMPV את הקרבה הגנטית הגבוהה ביותר.
מבנה

לנגיף hMPV מעטפת ליפידית חיצונית וקפסיד מעגלי בגודל של nm‏150. הנגיף מכיל גנום RNA חד גדילי בעל מובן שלילי, בגודל של כ-13,000 נוקלאוטידים, ולכן על מנת לשכפל עצמו בתא המאכסן, עליו להכיל את האנזים הויראלי ‏RNA dependent RNA polymerase) RdRP). אנזים זה הופך את ה-RNA הנגיפִי בעל מובן שלילי ל-RNA נגיפִי בעל מובן חיובי בעת ההדבקה. RNA בעל מובן חיובי משמש מעין תבנית ממנה ניתן לשכפל גנום ויראלי חדש בעל מובן שלילי, או מנגד לסנתז חלבונים נגיפיים על ידי ריבוזומים תאיים.
נגיפי hMPV עטופים במעטפת ליפידית המכילה גליקופרוטאינים אופייניים למשפחת ה-Paramixoviridae:
חלבוני G ‏(Receptor binding glycoproteins) - חלבוני מעטפת של הנגיף המהווים תפקיד מרכזי במנגנון החדירה של ה-hMPV לתאי מערכת הנשימה. תפקידם זהה לקומפלקס חלבוני HN‏ (Hemagglutinin-Neuraminidase) של נגיפי חזרת ו-Human parainfluenza viruses, דהיינו היצמדות לקולטני הפאראן גופרתי על גבי תאי אפיתל נשימתיים, המכילים שיירי חומצה סיאלית (Sialic acid), וחדירה לתוכם.
חלבוני F (קיצור של: Fusion protein) - חלבוני מעטפת שמורים בקרב נגיפי ה-Paramixoviridae השונים. בעזרתם מעודד הנגיף יצירת איחויים של ממברנות תאים (יצירת תאי ענק). הדבר מקנה לנגיף מעבר נוח ובטוח מתא לתא מבלי להיחשף למרכיבי מערכת החיסון במהלך תהליך ההנצה. חלבונים אלה אימונוגניים למערכת החיסון של המאכסן.
חלבוני SH (קיצור של: Small Hydrophobic protein) - חלבונים המצויים גם כן על פני המעטפת הליפידית של הנגיף, אולם תפקידם טרם התגלה. אחת ההשערות של החוקרים היא שתפקידם להוות מעין תעלת יונים הדרושה לשלב השלת הקפסיד (Uncoating) הוויראלי בתא המאכסן, בדומה לחלבוני תעלה M2 המצויים בקרב משפחת נגיפי ה-Orthomyxoviridae אליה שייכים נגיפי השפעת (Influenza A/B/C viruses).
חלבוני M (קיצור של: Matrix protein) - חלבונים המתווכים בין המעטפת הליפידית של הנגיף לבין הקפסיד (מהווים מעין חיץ בין המעטפת לקפסיד). יש להם תפקיד חשוב בשכפול הנגיף בתאי המאכסן.
 בדומה לחלבוני G, לחלבונים אלה תפקיד בדיכוי מערכת החיסון המולדת של המאכסן באמצעות דיכוי השליח השניוני MAVS. דיכוי זה גורם לירידה בשפעול פקטור השעתוק NF-κB, דבר אשר גורם לירידה בסינתזת אינטרפון גמא הנחוץ לשם הפעלת מערכת החיסון של המאכסן כנגד זיהום על רקע נגיפי.
חלבוני NP (קיצור של: Nuclear Proteins) - חלבונים המצויים סביב הגנום הנגיפי ותפקידם להגן עליו.
hMPV חולק קרבה גנטית רבה עם נציג נוסף במשפחת ה-Paramixoviridae - נגיף ה-hRSV, אולם בניגוד אליו מכיל 8 מסגרות קריאה פתוחות המאורגנות בצורה מעט שונה מאלה הקיימות ב-hRSV, וכמו כן משולל 2 גנים לא מבניים, NS1 ו-NS2.
הדבקה ומחזור התרבות

לאחר הצמדות ה-hMPV אל תאי האפיתל במערכת הנשימה, באמצעות חלבוני G, חודר הנגיף אל תוך התא ועובר שלב של השלת קפסיד (Uncoating). על ידי כך חושף הנגיף את תכולתו בציטוזול. אנזים ה-RdRP הופך את גנום ה-RNA בעל המובן השלילי ל-RNA בעל מובן חיובי, אשר ממנו תחל סינתזת חלבוני הנגיף. תהליך הסינתזה של החלבונים מתרחש בריבוזומים של תא המאכסן, כשחלבוני המעטפת מסונתזים בריבוזומים שעל גבי הרשתית האנדופלזמתית ואילו חלבוני המבנה והקפסיד מסונתזים בריבוזומים החופשיים שבציטוזול. ברגע שמסונתזים מספיק חלבוני NP, מתחיל אנזים ה-RdRP לשכפל את הגנום עצמו. גדילי RNA חדשים שזה עתה סונתזו מונחים על גבי חלבוני M, המהווים מעין פלטפורמה לאריזה נכונה של הנגיף. ברגע שהנגיף נארז בצורה נכונה בקפסיד הוא עובר לתא אפיתל שכן, הודות לאיחויים בין קרומי התאים להם גורם חלבון F, בעודו רוכש חלבוני מעטפת ויראליים שנשתלו מבעוד מועד על פני הקרום של תא המאכסן. תהליך השכפול הנגיפי מתרחש, על כל שלביו, בציטוזול של התא המודבק.
פתוגנזה

באזורי אקלים ממוזג ההדבקה ב-hMPV מתאפשרת, במהלך חודשי החורף והאביב (באזורי אקלים טרופי במהלך חודשי האביב והקיץ), בעקבות חשיפה לארוסולים המכילים בתוכם את חלקיקי הנגיף. תקופת הדגירה נמשכת בין 3-5 שבועות כשלאחר מכן גורם הנגיף, בדומה ליתר נגיפי משפחת ה-Paramyxoviridae, למגוון מחלות בדרכי הנשימה. hMPV הוא גורם נפוץ למחלות בדרכי הנשימה התחתונות בקרב תינוקות וילדים, מבוגרים ואוכלוסיית חולים מדוכאי מערכת החיסון (הנגיף עלול להיות הגורם השני בשכיחותו, מיד לאחר hRSV, למחלות בדרכי הנשימה התחתונות בקרב תינוקות וילדים קטנים), כשהנפוצות בהן הם: דלקת סימפונות, דלקת סימפונונות, דלקת ריאות ואף אסתמה.

תסמיני ההדבקה בנגיף מזכירים מאוד את אלה המתרחשים בעת הדבקה ב-hRSV:
חום גבוה
הצטננות
צפצופים בזמן הנשימה
קוצר נשימה
שיעול
כאב גרון
דלקת האוזן התיכונה
נזלת
בקרב תינוקות וילדים קטנים הדבקה ב-hMPV מלווה, לעיתים תכופות, בהדבקה עם hRSV (הדבקה כפולה). מצב זה של הדבקה עלול לגרום לביטוי קשה יותר של המחלה. תחלואה, כתוצאה מהדבקות בנגיף, עלולה להתרחש מספר פעמים במהלך החיים.

באוכלוסייה המבוגרת, המוגדרת תחת הקטגוריה של קבוצה בסיכון מוגבר לחלות בנגיף, עלול אחוז התמותה לעלות לכדי 50%. מנגד, בקרב האוכלוסייה הצעירה הדבקות ב-hMPV מובילה לעיתים רחוקות בלבד לתחלואה ועל פי רוב היא אסימפטומטית.
מניעה

בהיותו נגיף העטוף במעטפת ליפידית חיצונית מפגין hMPV רגישות גבוהה למגוון חומרי חיטוי דוגמת: תמיסת אתנול בריכוז 70%, תמיסת נתרן תת-כלורי בריכוז של 1%, תמיסת גלוטראלדהיד בריכוז של 2%, Sodium dodecyl sulfate בריכוז של 0.25%, פורמלין וכן ממסים אורגניים שונים. היות שהנגיף מועבר דרך האוויר על ידי תרסיס, שמירה על היגיינה נאותה, הכוללת שטיפת ידיים קבועה וכיסוי הפה והאף ברגע שיעול ועיטוש, מהווה אמצעי יעיל ביותר לשמירה בפני הידבקות.
לעובדי מעבדות סיכון מוגבר להדבקות עקב חשיפתם לריכוזים גבוהים של הנגיף על בסיס יומי ולכן חייבים להצטייד בביגוד מגן הכולל כפפות, חלוק, מסכת פנים ומשקפי מגן. היות שנגיף ה-hMPV מועבר באמצעות אירוסולים, פרט לביגוד מגן ייעודי רצוי להשתמש במנדף ביולוגי מתאים.
אפידמיולוגיה

hMPV הוא נגיף בעל תפוצה כלל עולמית עם נטייה להדבקה בעיקר בחודשי החורף. בעונה זו אחראי הנגיף ל-15% מכלל מקרי ההצטננות בילדים. מחקרים סרולוגיים הראו כי למעשה כמעט כל הילדים המאושפזים בני 5 נחשפו ל-hMPV בשלב מסוים במהלך חייהם. בנוסף לכך מחקרים סרולוגיים ומולקולריים הראו כי כל שנה נדבקים מחדש בנגיף בין 1-9% מבוגרים בממוצע.
אבחנה

כיום נהוג להשתמש במספר שיטות לזיהוי הנגיף, הן סרולוגיות והן שיטות של וירולוגיה קלאסית:
אימונופלואורסצנציה ישירה - השיטה מתבססת על הדגרת נוגדנים מונוקלונליים, הנושאים מולקולה פלואורסצנטית (לרוב FITC) כנגד חלבוני המעטפת הליפידית של הנגיף מדגימות שטף אף. לאחר בדיקה תחת מיקרוסקופ אולטרה סגול ניתן לשלול או לאשר את נוכחות הנגיף בדוגמה. היתרון המשמעותי של השיטה הזו נעוץ במהירות הבדיקה (תוצאות ניתן לראות כעבור שעה). השיטה הזו היא גם המועדפת מבחינת אבחון הנגיף בקרב המעבדות הקליניות בבתי החולים.
שיטת EIA (קיצור של: Enzyme immunoassay on antigen) - בשיטה זו חרוזים מצופים בנוגדנים מונוקלונליים כנגד חלבון G מגיבים עם כיח מהחולה. במידה שיש נוכחות נגיף בכיח יתקבל ביטוי צבע שנמדד מאוחר יותר לבליעת אורך גל של האור. היתרון המרכזי של השיטה, פרט למהירות היחסית בה מתבצעת הבדיקה (כחצי שעה), היא היכולת לאבחן כמויות קטנות מאוד של נגיף בכיח (ng‏5-10 בלבד).
RT-PCR - השיטה מתבססת על הגברת רצף RNA ייחודי לנגיף. היתרון של השיטה הוא הקטנת האפשרות לקבלת טעויות בזיהוי הנגיף, העלולות להתקבל בשיטות אבחון אחרות (כלומר מניעת False Negative או False Positive).
בידוד הנגיף בתרבית תאים - שיטה זו נפוצה פחות משלוש השיטות הנ"ל, בקרב המעבדות הקליניות, מהסיבה שקצב גדילת הנגיף בתרביות תאים איטי מאוד.
התפרצות הנגיף בסין והתפשטותה למזרח אסיה

בתחילת ינואר 2025 הנגיף התחיל להתפרץ בצפון סין, וגרם לעומסים בבתי החולים ולהכרזת מצב חירום בחלקים מסין. הנגיף התפשט לאחר מספר שעות מהדיווחים בסין לגבול סין-הודו וב-6 בינואר 7 אנשים בדרום ומרכז הודו פונו לבית החולים עקב הנגיף. באותו יום גילו בקזחסטן עשרות אנשים שחלו בנגיף.
טיפול

נכון להיום (2014) לא קיים טיפול תרופתי אפקטיבי כנגד הנגיף, כך שעיקר הטיפול כנגדו מתבסס על מתן טיפול תומך.

יחד עם זאת מחקרים הראו כי לתרופת ה-Ribavirin קיימת השפעה אנטיוויראלית על hMPV:
Ribavirin - תרופה נפוצה בטיפול כנגד מגוון רחב של נגיפי RNA ו-DNA משום שהקבוצה הקרבוקסאמידית (אמינו קרבונילית) של התרופה מהווה אנלוג מבני לנוקלאוטידים של אדנוזין וגואנוזין. כתוצאה מכך ה-Ribavirin משתלב ללא בעיה, בעת סינתזת גדיל ה-RNA, במקום שני הנוקלאוטידים הנ"ל ויוצר זיווג עם נוקלאוטידים אורציל או ציטוזין. זיווג זה גורם להופעת מוטציות קטלניות למגוון נגיפי ה-RNA. התרופה ניתנת בתרסיס יחד עם מתן חמצן, הגורם להשארותה בדרכי הנשימה. קיימות נגזרות של ה-Ribavirin, דוגמת: Ribavirin 5' mono/di/tri-phosphate, הידועות כמעכבות RdRP בחלק מנגיפי ה-RNA.
נכון להיום לא קיים חיסון כנגד הנגיף.
ראו גם

Human respiratory syncytial virus
נגיפים וחיידקים במערכת הנשימה
לקריאה נוספת

Patrick R. Murray, Ken S. Rosenthal, Michael A. Pfaller, Medical microbiology (5th edition). Elsevier Mosby. 2005, p. 607. ISBN 978-0323033039.