stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איוואן רקיטיץ'
נבחרת לאומית

על אף ששיחק בנבחרות שווייץ הצעירות (עד גיל 15, 17, ו-19) החליט רקיטיץ' להיענות לבקשתו של סלאבן ביליץ', מאמן נבחרת קרואטיה ולשחק בנבחרתה הבוגרת. החלטתו לשחק בנבחרת קרואטיה עוררה זעם בהתאחדות הכדורגל השווייצרית, עד כדי כך שהוא ובני משפחתו אוימו ואזרחותו השווייצרית של אביו הוחרמה.
רקיטיץ' ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ב-8 בספטמבר 2007, במשחק נגד נבחרת אסטוניה במסגרת מוקדמות יורו 2008. את שערו הבינלאומי הראשון הוא כבש כארבעה ימים לאחר מכן בניצחון 0–6 על נבחרת אנדורה. במאי 2008 צורף רקיטיץ' לסגל הנבחרת ליורו 2008 שנערך באוסטריה ושווייץ. אחרי משחק מוצלח נגד נבחרת טורקיה ותיקו בסיומן של מאה ועשרים הדקות, היה רקיטיץ' אחד משלושת השחקנים שהחטיאו בבעיטות ההכרעה, וטורקיה עלתה לשלב הבא.
רקיטיץ' נכלל בסגל הנבחרת הקרואטית למונדיאל 2014.
רקיטיץ' נכלל בסגל הנבחרת הקרואטית למונדיאל 2018. במשחק שמינית הגמר מול דנמרק, בשלב בעיטת ההכרעה, הבקיע את השער המכריע אשר אפשר לנבחרתו לעלות לשלב רבע הגמר. גם בשלב רבע הגמר מול רוסיה כבש את בעיטת העונשין המכריעה. בחצי הגמר קרואטיה ניצחה את אנגליה, אך בגמר הפסידה לצרפת.
ב-21 בספטמבר 2020 הודיע ראקיטיץ' על פרישה מנבחרת קרואטיה, לאחר 13 שנה, 106 הופעות ו-15 שערים.
תארים

הגביע השווייצרי: 2006/07
הליגה האירופית (2): 2013/2014, 2022/2023
אליפות ספרד (4): 2014/15, 2015/16, 2017/18, 2018/19
הגביע הספרדי (4): 2014/15, 2015/16, 2016/17, 2017/18
ליגת האלופות: 2014/15
הסופר קאפ האירופי: 2015
אליפות העולם לקבוצות: 2015
הסופר קאפ הספרדי (2): 2016, 2018
סגנית מונדיאל 2018
A Very Kacey Christmas

A Very Kacey Christmas הוא אלבום חג המולד הראשון שהקליטה הזמרת-יוצרת האמריקאית קייסי מאסגרייבס. האלבום יצא לאור ב-28 באוקטובר 2016, לכבוד חג המולד, תוך שבמהלכו הקליטה מאסגרייבס שירים ידועים כמו "What Are You Doing New Year's Eve?" ו-"Have Yourself a Merry Little Christmas".
האלבום הגיע למקום התשיעי במצעד אלבומי החג.
רשימת רצועות

| A Very Kacey Christmas> מס' | A Very Kacey Christmas> שם | A Very Kacey Christmas> משך | A Very Kacey Christmas>  | A Very Kacey Christmas>  | A Very Kacey Christmas>  | A Very Kacey Christmas>  | A Very Kacey Christmas>  | A Very Kacey Christmas>  | A Very Kacey Christmas>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Have Yourself a Merry Little Christmas  | 3:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Let It Snow (בהשתתפות האחיות קוויבי)   | 2:23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Christmas Don't Be Late  | 2:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | A Willie Nice Christmas (בהשתתפות וילי נלסון וטריגר)   | 3:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Feliz Navidad  | 3:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Christmas Makes Me Cry  | 2:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Present Without a Bow (בהשתתפות ליאון ברידג'ס)   | 3:52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Mele Kalikimaka (בהשתתפות האחיות קוויבי)   | 2:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | I Want a Hippopotamus for Christmas  | 2:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Rudolph the Red-Nosed Reindeer  | 3:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Ribbons and Bows  | 3:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | What Are You Doing New Year's Eve?  | 4:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 37:47 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016–2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016–2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016–2019)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 21 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הקאנטרי | 11 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי החג | 9 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | - |
|  ארצות הברית | מצעד האלבומים העכשוויים | 195 |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית | 28 באוגוסט 2016 | הורדה דיגיטלית • תקליט • תקליטור | מרקורי נאשוויל |  |
הערות שוליים

1 2  A Very Kacey Christmas by Kacey Musgraves, Apple Music (באנגלית)
↑  Kacey Musgraves, Billboard
↑  "Kacey Musgraves: A Very Kacey Christmas: Music". ASIN B01LSVGCHO. Retrieved September 12, 2016., www.amazon.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 2430305f-a3b7-475c-a66b-6636f09b7589
A Taste of Honey

"A Taste of Honey" (בעברית: "טעם של דבש") הוא שיר פופ שנכתב על ידי בובי סקוט וריק מארלו. זה היה במקור קטע אינסטרומנטלי שנכתב עבור גרסת הברודוויי של המחזה הבריטי A Taste of Honey משנת 1958, אשר עובד גם לסרט באותו שם בשנת 1961. ההקלטה המקורית והמאוחרת יותר של הרב אלפרט בשנת 1965 זיכו את השיר בארבעה פרסי גראמי.
גרסה ווקאלית של השיר זכתה להצלחה עבור לני וולש באמצע 1962.
גרסאות אינסטרומנטליות

הגרסאות המוקלטות המקוריות של השיר "A Taste of Honey", הופיעו באלבומו של בובי סקוט משנת 1960, שנקרא גם הוא A Taste of Honey, שיצא תחת חברת התקליטים אטלנטיק רקורדס. היצירה זכתה בפרס הנושא האינסטרומנטלי הטוב ביותר בטקס פרסי גראמי לשנת 1963.
מרטין דני, אדי קאנו וויקטור פלדמן קלעו כל אחד להיטים קטנים בשנת 1962 עם גרסאות כיסוי שלהם.
אקר בילק הוציא גרסה בבריטניה בינואר 1963, והגיע למקום ה-16 במצעד הסינגלים הבריטי.
הרב אלפרט הקליט את הגרסה האינסטרומנטלית הפופולרית ביותר של השיר עם גרסת כיסוי באלבומו משנת 1965, Whipped Cream & Other Delights. הקלטה זו זכתה בארבעה פרסים, כולל הקלטת השנה בטקס פרסי הגראמי של 1966. הקטע האינסטרומנטלי שהה חמישה שבועות במקום הראשון במצעד ההאזנה הקלה, הגיע למקום השביעי בבילבורד הוט 100, ולמקום ה-4 בקנדה. גרסה זו ידועה בשמונה פעימות התופים לפני שהקצב הוגבר, ונועדה כרמז עריכה שיוסר בגרסה הסופית, אך אלפרט החליט להשאיר אותה בפנים.
גרסאות ווקאליות

הגרסה הקולית הראשונה של "A Taste of Honey" הוקלטה בשנת 1961 על ידי בילי די ויליאמס מתוך אלבומו Let's Misbehave.
גרסאות ווקאליות > הביטלס

| --- | --- |

 שיר בביצוע הביטלס
 מתוך האלבום Please Please Me
 יצא לאור:  22 במרץ 1963
 תאריך הקלטה:  11 בפברואר 1963
 מקום הקלטה:  אולפני EMI, לונדון
 סוגה:  פופ
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  2:01
 חברת תקליטים:  פרלופון
 כתיבה:  בובי סקוט, ריק מארלו
 הפקה:  ג'ורג' מרטין
 
הביטלס ביצעו את העיבוד של לני וולש כחלק מהרפרטואר שלהם בשנת 1962 ושינו מעט את המילים במקהלה. מכיוון שהגרסה האינסטרומנטלית של אקר בילק הייתה פופולרית בבריטניה באותה תקופה, השיר נבחר להיות מוקלט לאלבום הבכורה שלהם משנת 1963, Please Please Me. גרסה מאותה תקופה יצאה בשנת 1977 באלבום Live! at the Star-Club in Hamburg, Germany; 1962.
בארצות הברית, שיר זה הופיע לראשונה באלבום Introducing... The Beatles. הם גם ביצעו את "A Taste of Honey" שבע פעמים עבור תוכניות רדיו של ה-BBC. ב-1967 קיבל מקרטני השראה להלחין את "Your Mother Should Know" המבוסס על שורה הלקוחה מהתסריט של קורטוב של דבש.
גרסאות ווקאליות > הביטלס > משתתפים

פול מקרטני - שירה, בס
ג'ון לנון - גיטרה אקוסטית, קולות רקע
ג'ורג' האריסון - גיטרה מובילה, קולות רקע
רינגו סטאר - תופים מוברשים
הונדס על ידי נורמן סמית'
הערות שוליים

↑  Whitburn, Joel (2002). Top Adult Contemporary: 1961-2001. Record Research. p. 19.
↑  "RPM Play Sheet - November 15, 1965"
↑  Billy Dee Williams dishes on Fan Expo, the nature of coolness, and—yes—Star Wars Episode IX, The Georgia Straight, ‏2019-02-26 (באנגלית)
1 2  איאן מקדונלד, Revolution in the Head, עמ' 231, ISBN 0-7126-6697-4
1 2  A Taste Of Honey, The Beatles Bible, ‏2008-03-14 (באנגלית בריטית)
| הביטלס |
| --- | --- | --- |
ג'ון לנון • פול מקרטני • ג'ורג' האריסון • רינגו סטאר
פיט בסט • סטיוארט סאטקליף • לנון-מקרטני
| אלבומי אולפן | Please Please Me‏ (1963) • With the beatles‏ (1963) • A Hard Day's Night‏ (1964) • Beatles for Sale‏ (1964) • !Help‏ (1965) • Rubber Soul‏ (1965) • Revolver‏ (1966) • Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band‏ (1967) • Magical Mystery Tour‏ (1967) • The Beatles‏ (1968) • Yellow Submarine‏ (1969) • Abbey Road‏ (1969) • Let It Be‏ (1970) |  |
| סרטים | ‏A Hard Day's Night‏ (1964) • !Help‏ (1965) • Magical Mystery Tour ‏(1967) • Yellow Submarine ‏ (1968) • Let It Be ‏(1970) • The Beatles: Get Back ‏(2021) |  |
| הנהלה | אלן ויליאמס • בריאן אפשטיין • אלן קליין • אפל רקורדס |  |
| הפקה | ג'ורג' מרטין • ג'ף אמריק • פיל ספקטור • נורמן סמית' • אלן פרסונס • אולפני אבי רוד |  |
| ערכים נוספים | ערכים נוספים |  |
|  | The Quarrymen • ביטלמניה • ריצ'רד לסטר • תאוריית הקשר על מותו של פול מקרטני • מסע הקסם המסתורי • קלאוס פורמן • יוקו אונו • אנתולוגיה • רצח ג'ון לנון • LOVE • פיליפ נורמן • סיד ברנשטיין • החיפושית החמישית • הופעת הביטלס על הגג • פירוק הביטלס |  |
דיסקוגרפיה של הביטלס • שירי הביטלס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 47dcb656-3e85-39eb-ab71-d2e75564fc44
איצי

| --- | --- |

מימין לשמאל: ליה, יונה, ריוג'ין, צ'רי-יונג, יג'י
 מקום הקמה:  סיאול 
 תקופת הפעילות:  מ-2019
 סוגה:  קיי-פופ, מוזיקת דאנס אלקטרונית, מוזיקת היפ הופ 
 חברת תקליטים:  JYP Entertainment
 פרסים והוקרה:  Seoul Music Award for Rookie of the Year (30 בינואר 2020) 
 itzy.jype.com
 פרופיל ב-IMDb
 חברים
 יג'י   ליה   ריו-ג'ין   צ'רי-יאנג   יונה
 
איטזי (בקוריאנית: 있지, באנגלית: Itzy) היא להקת בנות דרום קוריאנית שהוקמה על ידי JYP Entertainment, המורכבת מחמש בנות.
היסטוריה > לפני הפרסום

צ'אריונג התמודדה בתוכנית מציאות "K-pop Star 3" בשנת 2013. בשנת 2015 היא התמודדה בתוכנית מציאות בשם "Sixteen", המנצחות בתוכנית הרכיבו את ההרכב המוזיקלי "טווייס", אך צ'אריונג לא צלחה בגמר של התוכנית. בשנת 2018, ריו-ג'ין התמודדה בתוכנית ריאליטי תחרותית בשם "Mix Nine" של YG Entertainment בה התמודדו נערים ונערות על עתידם בתעשיית הפופ הקוריאני, ריו-ג'ין דורגה ראשונה בין מתמודדות בנות אך הפסידה לקבוצת נערים. ייג׳י התמודדה בתוכנית "The Fan", אך הודחה בפרק 5.
כל חברות הקבוצה, למעט ליה, הופיעו בתוכנית המציאות של רשת "MNet" של מתלמדי JYP, נגד קבוצת הבנים סטריי קידס בשנת 2017.
היסטוריה > 2019: הופעת הבכורה

ב־21 בינואר, JYP הודיעו על הקמתה של להקת בנות חדשה, להקת בנות הראשונה מאז הופעת הבכורה של טווייס בשנת 2015, והעלתה לערוץ הרשמי שלה טריילר אשר חשף את חמש חברות הקבוצה.
ב־11 בפברואר הקבוצה הוציאה את אלבום הבכורה שלהן, It'z Different, עם הסינגל הראשי "Dalla Dalla". השיר משלב אלמנטים של ז'אנרים שונים: EDM (מוזיקת ריקודים אלקטרונית), future house, ועוד. מילות השיר המעצימות אשר מזוהות עם הסגנון של הלהקה, התעדפו במיוחד על הקהל וזכו להערצה רבה שבזכותה רשמה הקבוצה את אחד מהופעות הבכורה הגדולות והמצליחות ביותר של "בילבורד" לקיי-פופ מזה שנים. הסינגל "Dalla Dalla" הגיע למקום השני במצעד המכירות העולמי של שירים דיגיטליים. השיר צבר כ־2,000 הורדות בארצות הברית במהלך השבוע שהסתיים ב-14 בפברואר. לדברי Nielsen Music, זה מה שהפך אותו לשיר הקיי-פופ הנמכר ביותר באמריקה באותו השבוע. השיר "?Want it", שיצא לצד הסינגל "Dalla Dalla", הגיע למקום השמיני באותה טבלה וצבר כ־1,000 הורדות. כחלק מהצלחתו הרבה, "Dalla Dalla" גם היה השיר השני הפופולרי ביותר ביוטיוב באותה תקופה.
"בילבורד" אישר כי הקליפ של "Dalla Dalla" עבר את ה-17.1 מיליון צפיות בתוך 24 שעות משחרורו ושבר את השיא לסרטון הבכורה הנצפה ביותר של תעשיית הקיי-פופ ב-24 השעות הראשונות לשחרורו. ב־21 בפברואר, שמונה ימים לאחר הופעת הבכורה שלהם, איטזי זכתה בתוכנית המוזיקה הראשונה ב-"Countdown" והפכה ללהקת הבנות אשר השיגה את זכיית תוכנית המוזיקה הראשונה שלהן הכי מהר. הסרטון של "Dalla Dalla" היה לשיר הבכורה בתעשיית הקיי-פופ שהגיע בזמן הקצר ביותר למאה מיליון צפיות.
הפלייליסט המורחב של Itzy, שכותרתו "It'z Icy" פורסם ב־29 ביולי 2019 יחד עם קליפ מלווה לסינגל הראשי שלו שכותרתו "Icy". ב־22 בספטמבר, JYP הכריזה על סיבוב הופעות של Itzy תחת הכותרת "Itzy? !Itzy". סיבוב ההופעות החל בג'קרטה ב-2 בנובמבר והמשיך במערכה לערים שונות באסיה בסוף 2019 לפני שהוא יוצא לארצות הברית לחמישה מופעים בינואר 2020.
בנובמבר 2019 "Dalla Dalla" עבר את ה-100 מיליון השמעות בתרשים המוזיקה של גאון (Gaon Music Chart), והפכה לשיר הפלטינה הראשון של הקבוצה. זהו גם שיר הבכורה הראשון של להקת קיי-פופ שזכה בפלטינה מטעם איגוד התוכן למוזיקה של קוריאה מאז אפריל 2018. הסינגל דורג גם הוא מספר 8 ברשימת "20 שירי הקיי-פופ הטובים ביותר של שנת 2019" מאת "Dazed", אשר הצהירו כי הקבוצה "שומרת על אווירה קלילה וגמישה שהופכת את חוויית ההאזנה לכיפית עם אומנות ויזואלית (קליפים) ברמה גבוהה שמכתיבים את תעשיית הקיי-פופ מחדש". הקליפים של "Dalla Dalla" ו-"Icy" נכנסו לרשימת הקליפים הפופולריים ביותר ביוטיוב הדרום קוריאני, במספר 2 ו-7 בהתאמה. בסוף השנה, איטצי זכתה במספר פרסי האמנים החדשים הטובים ביותר, כולל פרסי המוזיקה של Melon לשנת 2019 ופרסי ה-Mnet Asian Music 2019.
היסטוריה > 2020: סיבוב ההופעות בארצות הברית ו-"It'z Me"

את 2020 התחילו איטזי עם סיבוב ההופעות הבכורה שלהן בארצות הברית, שהחל ב-17 בינואר בלוס אנג'לס.
ב־9 במרץ 2020, איטזי הוציאו לאור את הפלייליסט המורחב השני שלהן - "It'z Me", ואת הסינגל הראשי שלו "Wannabe". הפלייליסט המורחב הגיע במקום הראשון בתרשים האלבומים של Gaon בדרום קוריאה, והפך אותו לאלבום מספר 1 במדינה. הפלייליסט המורחב גם הגיע למקום חמישי בתרשים של אלבומי העולם של בילבורד, מיקומם הגבוה ביותר בתרשים.
ב-17 באוגוסט 2020, איטצי הוציאו לאור את הפלייליסט המורחב השלישי שלהן - "Not Shy".
חברות הלהקה

יג’יי(예지)
ליה (리아)
ריוג'ין (류진)
צ'אריונג (채령)
יונה (유나)
דיסקוגרפיה

מיני אלבומים:
IT'z Different
IT'z ICY
IT'z ME
Not Shy
GUESS WHO
In the morrning
אלבומי סטודיו:
Crazy in love
הערות שוליים

↑  Herman, Tamar (8 במרץ 2019). "Video For TOMORROW X TOGETHER's Debut Single 'Crown' Viewed Over 15 Million Times In First 24 Hours". Billboard. נבדק ב-12 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "ITZY "'엠카'서 데뷔 첫 1위, 진심 감사..변치 않고 더 열심히 할 것" 소감". Chosun Ilbo (בקוריאנית). OSEN. 21 בפברואר 2019. נבדק ב-10 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "[HI★PICK] "걸그룹 최단·음반 없이 1위" ITZY, 기대치가 원동력 됐다". Naver (בקוריאנית). Hankook Ilbo. 22 בפברואר 2019. נבדק ב-4 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "'Dalla Dalla' tops 100 million views". Korea JoongAng Daily. JoongAng Ilbo. 9 באפריל 2019. נבדק ב-9 ביולי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  https://www.billboard.com/articles/business/chart-beat/9337929/itzy-itz-me-first-top-5-world-albums-wannabe
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 7637 130X  MusicBrainz: bce172fc-51bb-43f7-9a25-b406a0a581d5  NLK: KAB202014232  VIAF: 23160725561710180299   WorldCat (עם VIAF): 23160725561710180299
פרשת קלפי המיקוח

פרשת קלפי המיקוח היא הכינוי שניתן להליכים משפטיים שנקטו אזרחים לבנונים שהוחזקו במשך שנים במעצר מנהלי בישראל, לביטול הצווים שהוצאו נגדם, החל משנת 1990, תחילה בבית משפט המחוזי, בהמשך בערעור מעצר מנהלי וכלה בעתירה לדיון נוסף.
ערך זה עוסק בפסק הדין שניתן בדיון הנוסף בשנת 2000, בו נקבע כי זכות הפרט לחירות ניצבת בראש פירמידת הזכויות שעליה מושתתות כל זכויות האדם. אין להתייחס לאדם כאמצעי תוך שלילת זכויות יסוד, ומשכך לא ניתן להחזיק אנשים במעצר כקלף מיקוח במשא ומתן לשחרור שבויים ונעדרים שעה שלא נשקפת מהם סכנה.
בדיון הנוסף שינה הנשיא ברק את דעתו כפי שעלתה בערעור מן הקצה אל הקצה וקבע כי "ככל שחשובה המטרה של שחרור שבויים ונעדרים, אין בה – במסגרת החוק העומד לדיון בעתירה זו – כדי להכשיר את כל האמצעים. לא ניתן – במצב החוקי שבפנינו – לתקן עוול בעוול".
רקע

עשרה אזרחים לבנונים הוחזקו במעצר מנהלי ממושך מכוח צווים שהוציא שר הביטחון מתוקף סמכותו על פי חוק סמכויות שעת חירום (מעצרים) (להלן: "חוק המעצרים"). עילת מעצרם הייתה החזקתם כקלפי מיקוח לקידום המשא ומתן לשחרורם של שבויים ונעדרים מקרב כוחות הביטחון, ובמיוחד שחרורו של רון ארד. צווי המעצר הוארכו מעת לעת בהתאם להליך הקבוע בחוק.
הליכים קודמים

בשנת 1994 הגישו העצורים הלבנונים ערעור על החלטת בית המשפט המחוזי שאישרה את הארכת מעצרם, הוא הערעור מושא הדיון הנוסף. בשנת 1997 דחה בית המשפט העליון את ערעורם של העצורים בדעת רוב של השופטים א' ברק וי' קדמי כנגד דעת המיעוט של השופטת ד' דורנר. בפסק הדין שניתן בערעור נקבע, כי פדיון שבויים והחזרת נעדרים באים בגדר ביטחון המדינה כמשמעו בחוק המעצרים. עוד נקבע כי בשל חיוניות החזקתם של העצורים לקידום המשא ומתן להחזרתם של השבויים והנעדרים מקרב כוחות הביטחון, שחרורם יפגע בביטחון המדינה, ולפיכך החזקתם של העצורים הלבנונים כקלפי מיקוח מהווה עילה ראויה ומידתית לצווי המעצר המנהלי.

על החלטתו של בית המשפט העליון הגישו העצורים בקשה לדיון נוסף, אשר נתקבלה על ידי השופט ש' לוין.

הדיון הנוסף מתמקד בשאלת מעצר מנהלי של אדם, שאין נשקפת ממנו סכנה אישית, כשהטעם היחיד לכך הוא החזקתו כקלף מיקוח לשם ניהול משא ומתן לפדיון שבויים והחזרת נעדרים.
עובדות

האזרחים הלבנונים הובאו לישראל, נעצרו בעקבות הרשעתם בהשתייכות לארגוני טרור ומעורבותם בפיגועים נגד כוחות הביטחון של ישראל, וסיימו לרצות את עונשם. לאחר סיום תקופת מעצרם בגין ההאשמות שיוחסו להם, הוצאו נגדם צווי גירוש. תחת גירושם הוחזקו העצורים במעצר מנהלי מכוח צווים שהוצאו על ידי שר הביטחון מתוקף סמכותו לפי חוק המעצרים. צווי המעצר חודשו מדי שישה חודשים באישור בית המשפט המחוזי, בהתאם להליך הקבוע בחוק המעצרים.

מהעותרים עצמם לא נשקפה סכנה ישירה לביטחון המדינה, ועילת מעצרם היחידה הייתה החזקתם כקלפי מיקוח לצורך קידום המשא ומתן שהתנהל בין מדינת ישראל לבין חזבאללה על שחרור שבויים ונעדרים מקרב כוחות הביטחון של מדינת ישראל, ובעיקר שחרורו של הנווט רון ארד.
טענות הצדדים > העצורים הלבנונים

את טענותיהם מעגנים העצורים על שלושה מישורים עיקריים:
פרשנות החוק ותכליתו – חוק המעצרים מאפשר מעצרו של אדם רק כאשר נשקפת ממנו סכנה ישירה לביטחון המדינה. המונח ביטחון המדינה שבחוק המעצרים אינו כולל בחובו החזרת שבויים ונעדרים. חוק המעצרים לא מאפשר מעצר מנהלי של אדם לשם החזקתו "כקלף מיקוח". יתרה מכך, החזקתם במעצר מנהלי היא בניגוד לחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו
החזקתם במעצר מנהלי סותרת את הדין הבין-לאומי הפומבי.
אפקטיביות המעצר – לא הוכח שהחזקתם במעצר מנהלי מועילה ומקדמת את המשא ומתן להחזרת השבויים והנעדרים, תקופת מעצרם הממושכת אף מוכיחה היפוכו של דבר. עוד טוענים הם כי אין בידם כל מידע לגבי רון ארד או זיקה להחזקתו בשבי. בכל מקרה קיימים אמצעים פוגעניים פחות להגשמת מטרת מעצרם.
טענות הצדדים > המדינה

נוכח תכליתו של חוק המעצרים כמענה למצבים קיצוניים וחריגים שאין להם פתרון בדין הפלילי, ניתן לסטות מעקרון האחריות האישית הדורשת זיקה ישירה בין העצור לבין עילת מעצרו. מאותה סיבה נוסח חוק המעצרים באופן רחב, ויש לפרשו כך שהמונח ביטחון המדינה כולל בגדרו החזרת שבויים ונעדרים מקרב כוחות הביטחון. להגשמת תכלית מוסמך שר הביטחון לעצור אדם לשם החזקתו כקלף מיקוח. חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, מאפשר מכוח סעיף 8 שבו, את מעצרם המנהלי של העותרים, שכן הוא נועד "לתכלית ראויה ובמידה שאינה עולה על הנדרש..."
אין איסור במשפט הבין-לאומי מנהגי על לקיחת "בני ערובה", ואילו האיסור שבדין ההסכמי אינו חל על מדינת ישראל מ-3 טעמים חלופיים: העותרים הם "מחבלים", הדין הבין-לאומי ההסכמי לא נקלט בחקיקה במדינת ישראל, הדין הבין-לאומי ההסכמי נסוג מפני חוק פנימי של המדינה – הוא חוק המעצרים.
ערב הדיון בעתירה עומדת ישראל בפתחו של משא ומתן למציאת פתרון מדיני, שחרור העצורים בנקודת זמן זו תותיר את ישראל ללא אמצעי מיקוח בסוגיית החזרת השבויים והנעדרים.
ההכרעה

העתירה נתקבלה ברוב דעות של 6 נגד 3 שופטים.

נקבע כי יש לפרש את חוק המעצרים בצמצום. לשר הביטחון אין סמכות להורות על מעצרו של אדם שאין נשקפת ממנו סכנה אינדיבידואלית לביטחון המדינה, כשהטעם היחיד למעצרו הוא החזקתו כקלף מיקוח, ומאחר והמדינה לא טענה, כל שכן לא הוכיחה, כי קיימת דרך חוקית אחרת להחזיק את העצורים במעצר, היא אינה רשאית לעשות כן ויש לשחררם.
נימוקי השופטים

שופטי ההרכב תמימי דעים ומאשרים את עמדת המדינה, כי בגדרו של ביטחון המדינה כמשמעו בחוק המעצרים באים גם פדיון שבויים, החזרת נעדרים או לפחות קבלת מידע אודותיהם. הפולמוס בין דעת הרוב לדעת המיעוט ניטש על שאלת השתרעות סמכותו של שר הביטחון להורות על מעצרים מנהליים לשם הגשמת תכלית זו – האם מוגבלת היא אך למי שמאיים באופן אישי על ביטחון המדינה (דעת הרוב) או שרחבה היא דיה לאפשר מעצר מנהלי של אדם, שאין נשקפת ממנו מסוכנות אינדיבידואלית, אך לשם החזקתו כקלף מיקוח (דעת המיעוט).
נימוקי השופטים > השופט א' ברק

השופט ברק מוצא בחוק המעצרים תכלית אובייקטיבית כפולה: שמירה על ביטחון המדינה לצד שמירה על כבוד האדם וחירותו.

המעצר המנהלי הוא אמצעי בבחינת ברירת מחדל המיועד למנוע במצבי חירום פגיעה בביטחון המדינה שעה שהדין הפלילי לא מעמיד לרשות המדינה כלים לפתרם. עם זאת, הוראות החוק, ביניהן הגבלת המעצר לתקופה שבה מתקיים מצב חירום והחובה להעלות את צו המעצר לביקורת שיפוטית, מעידות על תכלית גלויה ומפורשת של חוק המעצרים לשמור ככל הניתן בנסיבות העניין על כבוד האדם וחירותו.

מתכליתו הכפולה של החוק מתבקשת פרשנות המצמצמת את טווח השתרעותה של סמכותו של שר הביטחון להורות על מעצר מנהלי רק כלפי מי שנשקפת ממנו מסוכנות אישית לביטחון המדינה.

גם לולא הסייגים העולים מנוסח חוק המעצרים עצמו, הרי שחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו מציב את חירות הפרט כזכות עילאית המהווה את אבן היסוד עליה מושתתות יתר זכויות האדם, ואוסר על נטילת חירותו של אדם בכל אמצעי, לרבות מעצרו

כזכות המעוגנת בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו כל דברי החקיקה האחרים כפופים לה. משמעות הדבר כי אין לחוקק חוקים חדשים, שיש בהם כדי לשלול מאדם את חירותו, אלא "בחוק ההולם את ערכיה של מדינת ישראל, שנועד לתכלית ראויה, ובמידה שאינה עולה על הנדרש...". ואילו חוקים שחוקקו קודם לחוק היסוד, אשר לכאורה משוריינים מפני פגיעה בהם, ובכללם חוק המעצרים, יפורשו ככל הניתן לאורו של חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
את הגנותיו פורש חוק כבוד האדם וחירותו גם על מי שהמדינה מבקשת לעצור במעצר מנהלי.
נימוקי השופטים > השופט א' ברק > איזון בין אינטרס השמירה על ביטחון המדינה לבין חוק שמירת זכות אדם לכבוד ולחירות

מתח רב נוצר בין שתי תכליותיו של חוק המעצרים: אינטרס השמירה על ביטחון המדינה וזכות האדם לכבוד ולחירות. מתח זה דורש יצירת איזון שיבטיח את קיום ביטחון המדינה תוך פגיעה מינימלית בזכות לחירות, קרי לא כל מצב ביטחוני יצדיק פגיעה בזכויות האדם ומנגד אין לאפשר מצב בו עמידה על זכויות האדם תשמיט את הקרקע תחת אינטרס ביטחון המדינה.

חומרת פגיעתו של המעצר המנהלי בזכות האדם לכבודו וחירותו נובעת מהליכי המעצר אשר מבוצע ללא משפט, לעיתים קרובות, מטעמי ביטחון המדינה, עילת המעצר כלל לא ידועה לעצור, כך גם משך תקופת המעצר הנתונה ממילא להארכות.
הנחת הבסיס של האיזון הנדרש היא כי מעצר מנהלי, על אף עצמת פגיעתו בזכות לכבוד ולחירות, הוא אמצעי חיוני כנגד מי שנשקפת ממנו סכנה ישירה לביטחון המדינה, היא אף מקובלת במדינות מערביות אחרות, אולם מעצר מנהלי של אדם לשם החזקתו כקלף מיקוח אינו יכול לבוא בגדרי הנחת בסיס זו בהיותו פגיעה חריגה בעצמתה מהפגיעה הקשה ממילא בכבודו וחירותו של אדם הנתון במעצר המנהלי. "אין מדינה כלשהי בעולם המערבי הנוקטת מעצר מנהלי של מי שאין נשקפת ממנו סכנה לביטחון המדינה".

בהחזקתו של אדם כקלף מיקוח הופך העצור לכלי להשגת מטרה שהיא מעבר לשליטתו ולהישג ידו – אין לו היכולת לשלוט על הנסיבות שהביאו למעצרו ולא על אלו שעשויות להוביל לשחרורו.
השופט ברק דוחה את טענת המדינה כי סעיף 8 לחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו מכשיר את החזקתם של האזרחים הלבנונים במעצר המנהלי, שכן עד כמה שמעצרם המנהלי העצורים הלבנונים כקלף מיקוח עשוי לתרום לשמירה על ביטחון המדינה הוא אינו חוקי. שגתה המדינה משלא נתנה משקל ראוי בנסיבות הפרשה לזכות לחירות של מי שכל חטאו מסתכם בהיותו קלף מיקוח.
נימוקי השופטים > השופט א' ברק > הדין הבין-לאומי

לעניין סוגיית החלתו של המשפט הבין-לאומי הפומבי מציין השופט ברק את האיסור על החזקת בני ערובה הן לפי האמנה הבין-לאומית נגד לקיחת בני ערובה (וקלפי מיקוח כמוהם כבני ערובה) והן לפי אמנת ז'נבה הרביעית.

בהקשר זה קובע השופט ברק, ובכך משיב לטענת המדינה לעניין אי תחולתו של המשפט הבין-לאומי בנושא הנדון, כי גם אם האיסור הנזכר באמנת ז'נבה בדבר החזקת בני ערובה טרם הוכר כמשפט בין-לאומי מנהגי, וחרף אי קליטתה של האמנה נגד לקיחת בני ערובה במשפט הפנים מדינתי, יש לפרש את חוקי המדינה ככל הניתן באופן העולה בקנה אחד עם עקרונות המשפט הבין-לאומי ועם האמנות להן התחייבה מדינת ישראל בחתימה ובאשרור.
נימוקי השופטים > השופט א' ברק > הצטרפותם והערותיהם של שופטי דעת הרוב

אל חוות דעתו של השופט ברק הצטרפו השופט תיאודור אור, השופט אליהו מצא והשופט יצחק זמיר, המשנה לנשיא השופט שלמה לוין והשופטת דליה דורנר.
נימוקי השופטים > השופט א' ברק > השופט ש' לוין

מסכים עם השופט ברק ומוסיף על דבריו את סכנת "המדרון החלקלק" – אם תוכשר סמכותו של שר הביטחון להורות על החזקתו של אדם במעצר מנהלי אך כקלף מיקוח לשם קידום שחרורם של שבויים ונעדרים, תקצר הדרך מלהתיר מעצרם של בני אדם תמימים וחפים מכל פשע רק בשל היותם בעלי זיקה לאדם אחר, שיש יסוד סביר להניח שהוא מסוכן לביטחון המדינה, לשם החזקתם כאמצעי דיבוב והפעלת לחץ להסגרתו או להסגרתם של אחרים.
נימוקי השופטים > השופט א' ברק > השופטת ד' דורנר

בעוד השופט ברק הסתפק באזכור קצר של המשפט הבין-לאומי ונמנע מלהכריע בדבר תחולתן של האמנות מכוח המשפט הבין-לאומי המנהגי לגבי אמנת ז'נבה, ומכוח התחייבותה של ישראל בחתימה ובאישרורה של האמנה הבין-לאומית נגד לקיחת בני ערובה, השופטת דורנר דנה בנושא זה בהרחבה, ומהתימוכין הנזכרים בפסק דינה עולה השקפתה כי סעיפי אמנת ז'נבה בדבר החזקת בני ערובה קיבלו בחלוף השנים מעמד של משפט בין-לאומי מנהגי מחייב.
השופטת דורנר מוסיפה על דבריו של השופט ברק את ההבחנה החשובה בין בני ערובה לשבויי מלחמה אשר דינם שונה. להבדיל מהאיסור על החזקת בני ערובה מקרב אזרחיה של מדינת אויב (וככאלה נחשבים בעת הדיון העצורים אשר ריצו זה מכבר את עונשם) מתיר המשפט הבין-לאומי מכוח אמנת ז'נבה השלישית החזקת שבויי מלחמה. בהקשר זה מציינת השופטת דורנר כי המדינה לא טוענת כי העצורים הם שבויי מלחמה, היא מבקשת להחזיקם במעצר מנהלי כקלפי מיקוח, כשאין נשקפת מהם מסוכנות אישית על ביטחון המדינה, ולכך אין למדינה (באמצעות שר הביטחון) סמכות לא בדין הישראלי ולא בדין הבין-לאומי הפומבי.