stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טום וג'רי
המופע הקומי של טום וג'רי (1980–1982)

"המופע הקומי של טום וג'רי" (באנגלית: The Tom and Jerry Comedy Show) היא סדרת הנפשה טלוויזיוניות שהופקה על ידי Filmation ל-MGM בשנת 1980. הסדרה נמשכה שתי עונות. רוב הקולות דובבו בידי פרנק ולקר ולו שיימר.
טום וג'רי ילדים, דור ההמשך (1990–1994)

"טום וג'רי ילדים, דור ההמשך" (באנגלית: Tom & Jerry Kids) היא סדרת טלוויזיה מונפשת, שיתוף פעולה בין הפקות האנה ברברה וטרנר אנטרטיינמט, המציגה את טום וג׳רי כילדים. התוכנית הועלתה לראשונה ב-1990 ושודרה עד שנת 1994.
סיפורי טום וג'רי (2006–2008)

"סיפורי טום וג'רי" (באנגלית: Tom and Jerry Tales) היא סדרת טלוויזיה מונפשת ששודרה החל משנת 2006. זוהי תוכנית הטלוויזיה הרביעית בזיכיון של טום וג'רי, כמו גם ההפקה הראשונה של טום וג'רי שחקה את הסרטים הקצרים התיאטרליים המקוריים שנוצרו על ידי מייסדי האנה-ברברה והקריקטורה לשעבר של מטרו-גולדווין-מאייר צוות הסטודיו וויליאם האנה וג'וזף ברברה עבור מטרו-גולדווין-מאייר; הוא רץ במקור בארצות הברית מ-23 בספטמבר 2006 עד 22 במרץ 2008, ב- Kids' WB.
טום וג'רי (2021-2014)

סדרת הטלוויזיה "טום וג'רי" (באנגלית: The Tom and Jerry Show) הוא סדרת הנפשה אמריקאית שהופקה על ידי האחים וורנר ו-Renegade Animation, המבוססת על דמויותיהם של טום וג'רי ועל סדרה מצוירת אשר נוצרו על ידי ג'וזף ברברה וויליאם האנה ב-1940.
טום וג'רי הסרטים הקצרים מיוחדים (2021)

"טום וג'רי הסרטים הקצרים מיוחדים" (באנגלית: Tom and Jerry Special Shorts)
היא סדרת טלוויזיה אמריקאית מונפשת קצרת מועד המבוססת על טום וג'רי שהוצגה והסתיימה ב-HBO Max ב-20 בפברואר 2021, מה שהופך אותה לטווח הקצר ביותר מבין כלהקשורות לטום וג'רי. הסדרה פותחה על ידי פיטר בראונגרדט ומופקת על ידי האחים וורנר הנפשה. הסרטים הקצרים כללו את הקולות הלא מזוהים בארכיון של וויליאם האנה לצד אנדרו דיקמן.
טום וג'רי בניו יורק (2021)

"טום וג'רי בניו יורק" (באנגלית: Tom and Jerry in New York)
היא סדרת טלוויזיה מונפשת אמריקאית שהועלתה בבכורה ב- HBO Max ב-1 ביולי 2021
היא מבוססת על דמויות טום וג'רי וסדרות מצוירות תיאטרליות שנוצרו על ידי ויליאם האנה וג'וזף ברברה ו. משמשת כסדרת המשך עצמאית לסרט, טום וג'רי, שיצא לאקרנים בבתי הקולנוע וב-HBO Max ב-26 בפברואר 2021.
רשימת הסדרות של טום וג'רי

טום וג'רי (1940–1958, 1961–1962, 1963–1967, 2001, 2005, 2014)
המופע של טום וג'רי (1975)
המופע הקומי של טום וג'רי (1980–1982)
טום וג'רי: דור ההמשך (1990–1994)
סיפורי טום וג'רי (2006–2008)
טום וג'רי (2021-2014)
טום וג'רי הסרטים הקצרים מיוחדים (2021)
טום וג'רי בניו יורק (2021)
זמן טום וג'רי (2023)
רשימת הסרטים של טום וג'רי

טום וג'רי: הסרט (1992)
טום וג'רי: טבעת הקסמים (2002)
טום וג'רי: זינוק למאדים (2005)
טום וג'רי: המהירים והשעירים (2005)
טום וג'רי: הרעד לי את השפם (2005)
טום וג'רי: אגדת מפצח האגוזים (2007)
טום וג'רי פוגשים את שרלוק הולמס (2010)
טום וג'רי והקוסם מארץ עוץ (2011)
טום וג'רי: רובין הוד והעכבר העליז (2012)
טום וג'רי: ההרפתקה הענקית (2013)
טום וג'רי והדרקון האבוד (2014)
טום וג'רי במשימת ריגול (2015)
טום וג'רי: בחזרה לארץ עוץ (2016)
טום וג'רי: וילי וונקה ומפעל השוקולד (2017)
טום וג'רי (2021)
טום וג'רי במערב הפרוע (2022)
טום וג'רי בארץ השלג (2022)
דמויות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. להרחיב על הקיים ולהוסיף עוד דמויות.
טום - חתול בית אפור גדול אנרגטי וחזק אבל טיפש מכדי לתפוס את ג'רי.
ג'רי - עכבר בית חום שליו וחכם המצליח כל פעם מחדש להתגבר על טום בתחבולות על אף גודלו וכוחו.
ספייק (אנ') - בולדוג אפור שרירי עצלן ורכושני השונא את טום שנכנס לפעמים בין המריבות של טום וג'רי גם אם ללא רצונו. ספייק הוא גם אביו של טייק.
טייק (אנ') - בולדוג אפור צעיר ובנו של ספייק.
קוואקר - ברווז צעיר שמופיע מדי פעם בתוכניות וידידו של ג'רי.
ניבלס - עכבר בית אפור צעיר ויתום שג'רי אימץ.
בוטץ' - חתול רחוב שחור המשמש כראש כנופיית החתולים בשכונה, יחסו לטום ידידותי ולפעמים עוין.
מאמי שתי נעליים - היא הבעלים הראשון של טום שמוצג לצופים, שמה נובע מכך שרוב הזמן מוצגות לנו רק הרגליים שלה.
הערות שוליים

↑  ליאן לביא, סרט לייב אקשן של טום וג'רי נמצא בפיתוח, באתר "IGN Israel", ‏22 באוקטובר 2018
1 2  יצא לקולנוע
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15  יצא להקרנה ביתית
דוד בצרי

| --- | --- |

 לידה:  7 באוגוסט 1941 (בן 83) י"ד באב ה'תש"א ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  ירושלים
 צאצאים:  יצחק בצרי 
 
הרב דוד שלום בצרי (נולד בי"ד באב ה'תש"א, 7 באוגוסט 1941) הוא מקובל. ראש ישיבת השלום בירושלים.
ביוגרפיה

נולד וגדל בירושלים לרב יוסף ולויקטוריה בצרי. הוא נין אחות הרב יוסף חיים, בעל "בן איש חי" ונינו של הרב יהודה פתיה.
למד בישיבת פורת יוסף. בנוסף למד אצל קרובו, הרב יהודה צדקה, שעמד בראש ישיבת פורת יוסף, ואצל הרב סלמאן מוצפי, שלימים היה חמיו, אבי אשתו ציפורה (נפטרה בי"ד בניסן ה'תש"ף).
בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 עמד בראש ישיבת "חברת אהבת שלום" עם הרב יעקב משה הלל. לאחר מכן פרש והקים יחד עם בנו הרב יצחק בצרי בשכונת מקור ברוך בירושלים את "ישיבת השלום" על שמו של הרב שלום שרעבי (הרש"ש).
הרב בצרי מקיים בישיבתו תיקונים לעילוי נשמות נפטרים, מציאת זיווג, רפואה, פרנסה, זרע של בר קיימא, שלום בית, עוונות ועוד. בכמה מקרים קיים טקסים שמטרתם הייתה הוצאת דיבוקים, בין היתר עם הרב יעקב עדס.
אחיו הוא הרב עזרא בצרי לשעבר דיין בבית הדין הגדול. אחיו הרב מנחם בצרי מנהל מוסדות סוכת דוד. בנו הוא הרב יצחק בצרי.
גיסיו הם הרב בן ציון מוצפי והרב יהודה מוצפי (עוזרו של הרב מרדכי אליהו).
דעותיו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. יש להזכיר לא רק את אמירותיו שעוררו סערה אלא גם את שאר עיקרי משנתו.
בספטמבר 2005 אמר הרב בצרי כי הוריקן קתרינה שפגע בניו אורלינס הוא עונש על תמיכת הממשל האמריקאי בהתנתקות.
ב-2004, בעקבות מצעד הגאווה בירושלים, אמר כי "בגלגול הבא ההומואים יהפכו לשפנים וארנבות... הם יותר גרועים מבהמות". ב-2006 טען כי פריצת שפעת העופות בישראל נגרמה עקב קמפיין של מרצ למען זכויות ההומואים. בשנת 2011 אמר בריאיון לאתר וואלה: "מי שמתגאה בתועבה - הוא האדם הכי מתועב שבעולם... זו לא מחלה - הם רוצים לעשות תועבה כי היצר הרע והשטן מכניסים להם בראש להיות מתועבים והם מתגאים בזה".
בשנת 2006 השתתף יחד עם בנו הרב יצחק בכנס למניעת הקמת בית הספר הדו-לשוני ליהודים ולערבים של מרכז יד ביד בשכונת פת בירושלים. הרב צוטט כי אמר "אי אפשר לערב טמא בטהור... עם ישראל הוא הטהור. הערבים הם עם חמור. הם פגע רע. שטן רע, נגע רע... הערבים הם חמורים ובהמות". בעקבות כך הגישה פרקליטות מחוז ירושלים כתב אישום נגדו ונגד בנו בעבירה של הסתה לגזענות. באוקטובר אותה שנה הודו השניים במסגרת עסקת טיעון. הוסכם כי הרב בצרי לא יורשע אולם יתחייב להימנע מביצוע הסתה נוספת במשך שנה וכן יפרסם בתוך שלושים יום "קול קורא" בבית הכנסת ובמתנ"ס בשכונת פת שבו יכתוב כי הוא "מתנגד בכל תוקף לאמירת דברים שעלולים להביא לידי הסתה לגזענות או חלילה פגיעה בבני לאומים אחרים, ערבים ומיעוטים וקורא אך ורק לאמירת דברי תורה, להרבות אהבה ואחווה ושלום, כמו שאמרו אבותינו: 'לעולם יקדים אדם שלום לכל אדם'".
הערות שוליים

↑  סבתו, מסעודה בצרי (אשת הרב ששון בצרי) הייתה בתה של פרחה, אחותו של בעל ה"בן איש חי".
↑  הרב צדקה היה בן דודתו של אביו יוסף בצרי - שתי אמהותיהם היו בנותיה של פרחה, אחות ה"בן איש חי".
↑  ישי כהן, ‏החלום של הרבנית צפורה בצרי ע"ה יממה לפני פטירתה, באתר כיכר השבת, 9 באפריל 2020
↑  מיכל שפירא ואבישי בן חיים, "הומו היום - שפן בגלגול הבא", באתר nrg
↑  רויטרס‏, הרב בצרי: שפעת העופות - עונש על חטאי מרצ, באתר וואלה, 21 במרץ 2006
↑  מוטי לוי‏, הרב בצרי: הומואים הם אנשים שנכנס להם שטן לראש, באתר וואלה, 6 ביוני 2011
↑  אבירם זינו, אישום: הרב דוד בצרי ובנו הסיתו נגד ערבים, באתר ynet, 10 בינואר 2008
↑  יערה מייטליס, הסדר טיעון נחתם עם הרבנים בצרי, באתר ערוץ 7, 6 בנובמבר 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258356005171  VIAF: 234825516   WorldCat (עם VIAF): 234825516 
ישיבת השלום ברחוב תחכמוני בירושלים
ליהוא זיסברג

| --- | --- |

זיסברג בספטמבר 2015
 לידה:  1 במרץ 1968 (בן 56) ראשון לציון, ישראל 
 ענף מדעי:  פסיכולוגיה ארגונית
 מקום מגורים:  חיפה
 עיסוק:  סגן נשיא ודקאן לימודי התואר השני בהאקדמית גורדון
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת חיפה, אוניברסיטת סיאטל
 מנחה לדוקטורט:  פרופ' ברוך נבו
 אתר רשמי
 
ליהוא זיסברג (נולד ב-1 במרץ 1968) הוא פסיכולוג ארגוני ותעסוקתי ישראלי; פרופסור מן המניין לחינוך ופסיכולוגיה באקדמית גורדון בחיפה.
ביוגרפיה

ליהוא זיסברג נולד בראשון לציון, לאב אזרח עובד צה"ל ואם מורה. הוא השלים את לימודיו בגימנסיה הריאלית בראשון לציון, במגמת כלכלה וסוציולוגיה. בצבא שירת בחיל האוויר ולאחר מכן בחיל המודיעין, כמפקד צוות קשר ביחידת איסוף מודיעין.
לאחר השחרור מהצבא השלים תואר ראשון בפסיכולוגיה וספרות אנגלית באוניברסיטת תל אביב. לאחר מכן המשיך ישירות ללימודי התואר השני בפסיכולוגיה, במגמות החברתית והתעסוקתית באותה אוניברסיטה. הוא השלים את לימודיו בשנת 1995. בזמן לימודיו לתואר השני ולאחר השלמתם, שימש יועץ קריירה ויועץ לארגונים בענייני מיון וברירת מועמדים בחברת ת.י.ל. בתל אביב, שם עבד כחמש שנים. לאחר מכן שימש כמנהל מדור מחקר ופיתוח באגף משאבי אנוש בבנק הפועלים.
בתקופת עבודתו בבנק החל בלימודי דוקטורט בחוג לפסיכולוגיה באוניברסיטת חיפה, בהנחיית פרופ' ברוך נבו. לאחר השלמת הדוקטורט בשנת 2001 יצא לפוסט-דוקטורט באוניברסיטת סיאטל במדינת וושינגטון. לאחר השלמת הפוסט דוקטורט שימש כסגל בחוגים לפסיכולוגיה ולסיעוד באוניברסיטת סיאטל. כמו כן שימש כמרצה מן החוץ ב-Lake Washington Institute of Technology. באותה תקופה שימש גם כיועץ ארגוני לחברות, וביניהן מיקרוסופט ובואינג בתחום פיתוח הדרכה לעובדים.
לאחר הולדת בנו הראשון חזר עם אשתו ובנו לישראל בשנת 2005. עם שובו הצטרף לסגל המייסד והיה חלק מהסגל המקים של החוג לפסיכולוגיה במכללת תל חי, שהיה אז החוג הראשון לפסיכולוגיה מחוץ לאוניברסיטאות בארץ. הוא קודם לדרגת "מרצה בכיר" בתל חי בשנת 2010. בתקופה זאת החל בחקר הרגשות בחיי היומיום, והקשר בין תגובות רגשיות ומצבי בריאות וחולי.
זיסברג שימש כאיש סגל בחוג לפסיכולוגיה באוניברסיטת חיפה בשנים 2005–2011. בשנת 2005, הוא מונה למנהל המחקר והפיתוח של מכון אדם-מילא. הוא שימש בתפקיד זה כשלוש שנים, במהלכן שימש גם כיועץ בכיר למיון וברירת מועמדים עבור חברות גדולות במשק, כגון חברת קוקה-קולה, וילי פוד וקבוצת לובינסקי.
בשנת 2012 הצטרף לסגל האקדמית גורדון בחיפה, ותוך שנתיים קודם שם לדרגת פרופסור חבר. זיסברג התבקש להקים רשות מחקר במכללה. ייסוד והקמת רשות המחקר במכללה הייתה חלק מתהליך הפיתוח והשינוי הארגוני שעברה המכללה, שכלל דגש רב יותר על עשייה אקדמית-מחקרית, לצד דגש על חדשנות פדגוגית וטכנולוגית. בשנת 2020 קודם לתפקיד פרופסור מן המניין במכללה, ובכך היה לאיש הסגל הראשון שזכה לדרגה בכירה זו במכללת גורדון. באותה שונה מונה לסגן נשיא במכללה ולדיקן לימודי התואר השני. את תפקידו כדיקן סיים ב-2023.
באותה שנה הצטרף זיסברג לסגל הבכיר בפקולטה לחינוך והוראה בתל חי ומשמש במגוון תפקידים בתהליך צמיחתה של המכללה לאוניברסיטה בגליל העליון, במקביל להמשך עבודתו כאיש סגל וראש ועדת המינויים באקדמית גורדון.
ליהוא זיסברג נשוי ואב לשני בנים. מתגורר בחיפה.
ביוגרפיה > עיסוקים חוץ-אקדמיים

זיסברג הוא צלם חובב, וצילומיו הוצגו בכמה תערוכות בישראל ומחוצה לה. הוא מתמקד בצילום טבע ונופים, כאשר עיקר העניין שלו הוא בשרידים ארכאולוגיים, מבנים נטושים ועזובה כאובייקט אסתטי. 

בנוסף, מגיל צעיר עוסק זיסברג במוזיקה. הוא כותב ומלחין שירים ומוזיקה אינסטרומנטלית. מנגן בקלידים, גיטרות, בס, תופים, מפוחית פה ועוד.
על מחקריו

מחקריו של ליהוא זיסברג עוסקים בעיקר בהיבטים שונים של הבנת רגשות בחיי היומיום בהקשרים שונים; בתגובות רגשיות לאירועי טראומה ודחק שונים, כולל התקפות טרור, מלחמה ומחלות. החל משנת 2010 הוא מתמקד בקשר שבין חוויות רגשיות בחיי היומיום והיבטים שונים של בריאות פיזית.

זיסברג פרסם מעל מאה מאמרים, פרקים בספרים וספרי עיון המבוססים על עבודתו המחקרית. בנוסף פרסם מדי פעם מאמרים שנושאם בתחומי עניין ביקורתיים שבהם עסק, ביניהם – ביקורת על מערכת הפנסיה הצבורה הנהוגה בישראל, מבט חברתי ביקורתי על קונפליקטים חברתיים בישראל ותרבות ה-post facts.
הערות שוליים

↑  פרופ' ליהוא זיסברג - ראש רשות המחקר, באתר gordon.ac.il, ‏נלקח ב-12 באוקטובר 2021
↑  סגל הפקולטה לחינוך והוראה - תל-חי, באתר תל-חי
↑  הנשכחים - תערוכת צילומים, באתר האקדמית גורדון, ‏נלקח ב-20 באוקטובר 2021
↑  Leehu Zysberg - musician, ‏נלקח ב-12 באוקטובר 2021
↑  Days of worry: Emotional intelligence and social support mediate worry in the COVID-19 pandemic, Journal of Health Psychology, ‏18 באוגוסט 2020
↑  Emotional Intelligence Moderates Anxiety Reactions in Chronic Health Conditions, sciencepublishinggroup.com, ‏22 ביוני 2017
↑  Leehu Zysberg, Google Scholar, ‏נלקח ב-12 באוקטובר 2021
↑  Leehu Zysberg, researchgate.net, ‏נלקח ב-12 באוקטובר 2021
↑  ליהוא זיסברג, עומס מידע ועליית העידן הפוסט-עובדתי, ‏נלקח ב-12 באוקטובר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007589633305171  PLWABN: 9810588257005606  ISNI: 0000 0001 2083 4246  LCCN: n2011042827  NLK: KAC200808372  NSK: 000623220  ORCID: 0000-0003-1700-2857  VIAF: 146152138562310980727   WorldCat (עם VIAF): 146152138562310980727
1987 בספרות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1987  בספרות |  |
< · 1985 · 1986 — 1987 — 1988 · 1989 · >
כל ערכי השנים בספרות במאה ה-20 · כל ערכי השנים בספרות במאה ה-21 · פורטל הספרות
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1987 ונוגעים לתחום הספרות.
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ספרים חדשים נבחרים > סיפורת

"לא בלי בתי" מאת בטי מחמודי
"סוכנות הבילוש של דירק ג'נטלי" מאת דאגלס אדמס
"יער נורווגי" מאת הרוקי מורקמי
ספרים חדשים נבחרים > סיפורת > ספרי מתח

"מיזרי" מאת סטיבן קינג
"משחקים פטריוטיים" מאת טום קלנסי
ספרים חדשים נבחרים > סיפורת > ספרי פנטזיה

שליפת השלושה מאת סטיבן קינג (מסדרת "המגדל האפל")
תרועת מוות מאת טרי פראצ'ט
ספרים חדשים נבחרים > ספרי עיון

"טראמפ: האמנות שלי – איך לעשות עסקים" מאת דונלד טראמפ
ספרים חדשים נבחרים > ספרות עברית

"קופסה שחורה" מאת עמוס עוז
"חצוצרה בוואדי" מאת סמי מיכאל
פרסים

פרס נובל לספרות מוענק ליוסף ברודסקי
פרסים > הממלכה המאוחדת

פרס בוקר מוענק לפנלופה לייבלי (אנ') על ספרה Moon Tiger
מדליית קרנגי לספרות ילדים מוענק לסוזן פרייס (אנ') על ספרה The Ghost Drum
פרס ויטברד מוענק לכריסטופר נולאן (אנ') על ספרו Under the Eye of the Clock
פרסים > צרפת

פרס גונקור מוענק לטאהר בן ג'לון על ספרו La Nuit sacrée
פרס מדיסיס:
לצרפתית: מוענק לפייר מרטנס (אנ') על ספרו Les Éblouissements
לסופר זר: מוענק לאנטוניו טאבוקי על ספרו Indian Nocturne
ראו גם

1986 בספרות
1987
שנים בספרות
ספרות
1969 באסטרונאוטיקה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1969  באסטרונאוטיקה |  |
< · 1967 · 1968 — 1969 — 1970 · 1971 · >  פורטל מדעי החלל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1969 ונוגעים לתחום האסטרונאוטיקה.
אירועים בולטים

השנה בוצעו 125 שיגורים. 81 (66%) מהם בוצעו על ידי ברית המועצות
20 ביולי – שיגור החללית אפולו 11. רכב נחיתה נחת על הירח. נחיתה ראשונה של אדם על הירח.
14 בנובמבר – שיגור החללית אפולו 12. רכב נחיתה נחת על הירח. נחיתה שנייה של אדם על הירח.
שיגורי לוויינים > שיגורים מאוישים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מועד שיגור | שם חללית | צוות בשיגור | מועד נחיתה | צוות בנחיתה | זמן טיסה | הערה |
| 14 בינואר  07:30:00 UTC | ברית המועצות סויוז 4 | ולדימיר שטאלוב | 17 בינואר 06:50:47 UTC | ולדימיר שטאלוב   אלכסיי יליסייב  יבגני חרונוב | 2 יממות 23 שעות 20 דקות ו-47 שניות | לראשונה בוצע מעבר צוות בין החלליות |
| 15 בינואר  07:04:57 UTC | ברית המועצות סויוז 5 | בוריס וולינוב   אלכסיי יליסייב  יבגני חרונוב | 18 בינואר 07:59:12 UTC | בוריס וולינוב | 3 יממות 54 דקות ו-15 שניות | לראשונה בוצע מעבר צוות בין החלליות |
| 3 במרץ  16:00:00 UTC | ארצות הברית אפולו 9 | ג'יימס מקדיוויט  דייוויד סקוט   ראסל שוויקארט | 13 במרץ 17:58:54 UTC | ג'יימס מקדיוויט   דייוויד סקוט   ראסל שוויקארט | 10 יממות 1 שעה ו-54 שניות | המשך הכנות לטיסה לכיוון הירח |
| 18 במאי  16:49:00 UTC | ארצות הברית אפולו 10 | תומאס סטאפורד  ג'ון יאנג   יוג'ין סרנן | 26 במאי 17:52:23 UTC | תומאס סטאפורד   ג'ון יאנג   יוג'ין סרנן | 8 יממות 3 דקות ו-23 שניות | המשך הכנות לטיסה לכיוון הירח |
| 16 ביולי  13:32:00 UTC | ארצות הברית אפולו 11 | ניל ארמסטרונג  מייקל קולינס   באז אולדרין | 24 ביולי 16:50:35 UTC | ניל ארמסטרונג  מייקל קולינס   באז אולדרין | 8 יממות 3 שעות 18 דקות ו-18 שניות | נחיתה ראשונה של אנושות על הירח |
| 11 באוקטובר  11:10:00 UTC | ברית המועצות סויוז 6 | גאורגי שונין  ואלרי קובסוב | 16 באוקטובר 09:52:47 UTC | גאורגי שונין   ולרי קובסוב | 4 יממות 22 שעות 42 דקות ו-47 שניות | תכנון לחיבור בין 3 חלליות לא הצליח עקב בעיה טכנית |
| 12 באוקטובר  10:44:42 UTC | ברית המועצות סויוז 7 | אנטולי פיליפצ'נקו  ולדיסלב וולקוב   ויקטור גורבטקו | 17 באוקטובר 09:25:05 UTC | אנטולי פיליפצ'נקו   ולדיסלב וולקוב  ויקטור גורבטקו | 4 יממות 22 שעות 40 דקות ו-23 שניות | תכנון לחיבור בין 3 חלליות לא הצליח עקב בעיה טכנית |
| 13 באוקטובר  10:19:09 UTC | ברית המועצות סויוז 8 | ולדימיר שטאלוב  אלכסיי יליסייב | 18 באוקטובר 09:09:58 UTC | ולדימיר שטאלוב  אלכסיי יליסייב | 4 יממות 22 שעות 50 דקות ו-49 שניות | תכנון לחיבור בין 3 חלליות לא הצליח עקב בעיה טכנית |
| 14 בנובמבר  16:22:00 UTC | ארצות הברית אפולו 12 | צ'ארלס קונרד  ריצ'רד גורדון   אלן בין | 24 בנובמבר 20:58:24 UTC | צ'ארלס קונרד  ריצ'רד גורדון   אלן בין | 10 יממות 4 שעות 25 דקות ו-24 שניות | נחיתה שנייה של אנושות על הירח |
שיגורי לוויינים > חקר גרמי שמיים

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מועד שיגור | שם חללית | מטרה | ממצאים |
| 13 ביולי | ברית המועצות לונה 15 | חקר הירח | נחיתה לא הצליחה. החללית התרסקה |
| 7 באוגוסט | ברית המועצות זונד 7 | חקר הירח | לאחר ביצוע מעקף סביב הירח הגשושית מחתה בכדור הארץ בהצלחה ב-14 באוגוסט |
| 5 בינואר | ברית המועצות ונרה 5 | נחיתה על נוגה | נחיתה רקה לא הצליחה. הועברו נתוני מדידות. |
| 10 בינואר | ברית המועצות ונרה 6 | נחיתה על נוגה | נחיתה רקה לא הצליחה. הועברו נתוני מדידות. |
| 24 בפברואר | ארצות הברית מארינר 6 | חקר מאדים | החללית עברה במרחק של כ-4 אלף ק"מ ממאדים. הועברו נתוני מדידות. |
| 27 במרץ | ארצות הברית מארינר 7 | חקר מאדים | החללית עברה במרחק של כ-4 אלף ק"מ ממאדים. הועברו נתוני מדידות. |
הערה: בנוסף בוצעו מספר טיסות מאוישות לירח.
סיכומים שנתיים > לפי מדינה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מדינה | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| ברית המועצות | 82 | 68 | 14 |  |
| ארצות הברית | 41 | 37 | 4 |  |
| האיחוד האירופי | 1 | 0 | 0 |  |
| יפן | 1 | 0 | 0 |  |
סיכומים שנתיים > לפי אתר שיגור

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אתר | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| ברית המועצות קוסמודרום בייקונור | 38 | 27 | 11 |  |
| ברית המועצות קפוסטין יאר | 3 | 3 | 0 |  |
| ברית המועצות קוסמודרום פלסצק | 41 | 38 | 3 |  |
| ארצות הברית נמל החלל קייפ קנוורל | 15 | 13 | 2 |  |
| ארצות הברית מרכז החלל קנדי | 4 | 4 | 0 |  |
| ארצות הברית בסיס חיל האוויר ונדנברג | 22 | 20 | 2 |  |
| ארצות הברית מתקן הטיסות וולופס | 0 | 0 | 0 |  |
| אוסטרליה מתחם וומרה | 1 | 0 | 1 |  |
| יפן מרכז החלל אוצ'ינורה | 1 | 0 | 1 |  |
הערות שוליים

1 2 3 4  כולל קפסולת נחיתה
↑  כולל רכב נחיתה
1 2  כולל תא נחיתה וחזרה
↑  כולל יחידה עם ציוד מדעי
↑  שיגור משגר וחללית של האיחוד האירופי
הנחיתה הראשונה של האדם על הירח
שבתי זכריה

| --- | --- |

שבתי זכריה, 2007
 לידה:  20 ביולי 1921 ביאליסטוק, הרפובליקה הפולנית השנייה 
 פטירה:  21 ביולי 2017 (בגיל 96) כ"ז בתמוז ה'תשע"ז ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  הר המנוחות
 שפות היצירה:  עברית 
 פרסים והוקרה:  יקיר ירושלים (2004) 
 
שבתי זכריה (20 ביולי 1921 – כ"ז בתמוז ה'תשע"ז, 21 ביולי 2017) היה עורך דין, סופר וחוקר תולדות ירושלים.
ביוגרפיה

זכריה נולד בפולין ועלה בשנת 1936 לארץ ישראל. התיישב בירושלים והיה לחבר ב"הגנה". במלחמת העצמאות שירת כלוחם בירושלים. במהלך המלחמה נהרג אחיו, חבר האצ"ל ראובן זכריה, בקרב על מלחה.
הוא נרשם ללימודי המשפטים במחזור הראשון באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1949, עם קבלת רישיון לעריכת דין, החל לעבוד בתור קצין משפטים בפרקליטות הצבאית בירושלים. משנת 1961 ובמשך 17 שנים, עבד כפרקליט בפרקליטות מחוז ירושלים במשרד המשפטים, שם כיהן כעוזר פרקליט המחוז וכסגן בכיר לפרקליט המחוז. בתקופה זו הופיע מטעם המדינה במשפטים רבים בעיקר בעניינים פליליים, בבתי המשפט בכל הערכאות. בשנת 1978 פרש ופתח משרד עצמאי בו הוא עבד עד שנותיו האחרונות.
מתום מלחמת ששת הימים חקר שבתי זכריה את תולדות היישוב היהודי, בדורות האחרונים בירושלים שבין החומות ומחוצה לה. הוא פרסם מאמרים רבים בנושא בירחונים שונים, וחיבר והוציא שמונה ספרים על ירושלים.
במשך למעלה מ-35 שנים הדריך זכריה, מטעם החברה להגנת הטבע, מאות סיורים בירושלים העתיקה והחדשה. בשנת 2004 קיבל את עיטור "יקיר ירושלים", ובשנת 2011 קיבל את עיטור יקיר לשכת עו"ד של מחוז ירושלים.
שבתי זכריה היה נשוי למרגלית, להם שלושה ילדים. נקבר בהר המנוחות בירושלים.
מספריו

בתים ומוסדות יהודיים ברובע המוסלמי, ירושלים: האגודה עמ"י – על משמר ירושלים, תשמ"ה (1985), באתר אוצר החכמה
שוק הכותנה - ה"חנויות" בירושלים העתיקה, ירושלים: הוצאה פרטית, תשמ"ז 1987.
יהודים ומוסדות יהודיים ברחוב השלשלת, 1995.
"מרכז ההשכלה הירושלמי" שכונת החבשים וסביבתה בעבר, 1996.
ירושלים הבלתי נודעת - פרקים בתולדות היישוב היהודי בעיר העתיקה בדורות האחרונים, 1998.
חצר "כולל גליציה" וחצר הירשנזון בירושלים העתיקה, 1999.
סוחרים ובעלי מלאכה יהודים בירושלים העתיקה בעבר, 2002.
"ירושלים של מטה" שכונות ירושלים וסיפוריהן, 2003.
סיפורי חצרות ובתים בין החומות, 2006.
אנה שניידר

אנה שניידר (נולדה ב-14 בנובמבר 1947) היא משפטנית ישראלית שהייתה היועצת המשפטית לכנסת ושופטת בבית משפט השלום בירושלים.
חייה

אנה שניידר נולדה ב-14 בנובמבר 1947 בפולין. באפריל 1957 עלתה לישראל. ב-1971, כארבע שנים לאחר שסיימה את שירותה הצבאי, סיימה את לימודי המשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. את התמחותה עשתה בפרקליטות מחוז ירושלים ובבית משפט השלום בעיר. בפברואר 1973, לאחר שסיימה את ההתמחות, הוסמכה כעורכת דין והחלה לעבוד בלשכה המשפטית של אגף המכס והמע"מ, שם עבדה עד 1988. בשנים 1989 – 1993 שימשה יועצת משפטית לרשות המיסים – אגף המכס ומע"מ
בין השנים 1994–2001 שימשה יועצת משפטית לוועדת הכספים ולוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת.
בשנת 2001, לאחר שהתקבל חוק המעניק ליועץ המשפטי של הכנסת מעמד עצמאי, המאפשר לו לייצגה בפני ערכאות משפטיות, המליצה ועדה בראשות שופט בית המשפט העליון בדימוס, גבריאל בך על שלושה מועמדים לאיוש התפקיד. יושב ראש הכנסת, אברהם בורג, בחר בשניידר, והיא החליפה בתפקיד את צבי ענבר שפרש לגמלאות.
שניידר התערבה במאבק להוצאת חוקים שאינם תקציביים מחוק ההסדרים, ופרסמה חוות דעת בנושא. בכנס שנערך בשנת 2003 הביעה תסכול רב מכך שחברי הכנסת התעלמו מהמלצתה לפצל את הדיונים בחוק ההסדרים לוועדות הרלוונטיות, אך היא הגנה על הכנסת בדיון שנערך בבג"ץ בעתירת התנועה לאיכות השלטון נגד חוק ההסדרים. בעקבות פרשת ההצבעות הכפולות הקים יושב ראש הכנסת, רובי ריבלין, ועדת בדיקה שכללה את קצין הכנסת יצחק שד"ר ואת שניידר.
שניידר כיהנה גם כחברה בוועדה להכנת כללי אתיקה לחברי הכנסת עד שסיימה תפקידה כיועצת המשפטית והוחלפה בנורית אלשטיין. בשנת 2005 מונתה לשופטת בבית משפט השלום בירושלים.
בשנת 2008 הוגשה תלונה לנציבות תלונות הציבור על שופטים נגד השופטת שניידר. בתלונה טען המתלונן כי שניידר מתחה עליו ביקורת בפסק הדין לפיה התגלה בפניה "כמי שסימן לעצמו אג'נדה להתעשר על חשבון בעלי בתי הקפה ומכאן תביעותיו המרובות נגדם". הנציבות דחתה את טענת המתלונן בקובעה, כי אין מניעה שבית משפט ימתח בפסק דין ביקורת על צד לדיון, על סמך החומר שלפניו, וכי מדובר בקביעות לגיטימיות שאין הנציבות מתערבת בהן. עם זאת הוער לשניידר, כי ככלל ראוי שבית המשפט יימנע מאמירת דברים פוגעניים, אם אין הדבר דרוש לצורך הכרעה בדין. בנובמבר 2016 פרשה לגמלאות.
כלתה היא העיתונאית טל שניידר.
הערות שוליים

↑  נציבות תלונות הציבור על שופטים - דין וחשבון מיוחד למחצית הראשונה לשנת 2008 (1154/07)
הורות הליקופטר

איור הממחיש באופן הומוריסטי את המושג "הורות הליקופטר". האם מתקשרת לבת, בדרכה מבית הספר, ואומרת לה: "אל תשכחי להתכונן למבחן בפסיכולוגיה".
הורות הליקופטר או הורות מטפחת היא מודל הורות בה לפחות הורה אחד נותן דגש משמעותי לאתגרים ולבעיות עימם הילד מתמודד, בעיקר בכל הנוגע למסגרות הלימודיות. מקור השם נגזר מיכולתו של ההליקופטר לרחף מעל מטרה מסוימת, ובדומה לפעולה זו, הורה ההליקופטר נמצא כל הזמן "מעל" הילד, מפקח ומגונן עליו בכל חלק מאורח חייו, כולל אינטראקציות חברתיות, בהן הוא לוקח חלק פעיל ואף מתערב בהן ישירות.
אטימולוגיה

האזכור הראשון של מטאפורה זו הופיע כבר בשנת 1969 בספרו של פרופסור חיים גינות "בין הורים לבין בני העשרה", בו צוין מקרה של מתבגר שסיפר כי אימו "מרחפת מעליו כמו הליקופטר".
המונח נכנס לשימוש נרחב החל משנות ה-80 המאוחרות, והוא זכה להכרה נרחבת כאשר מוסדות אקדמאיים אמריקאיים החלו להשתמש בו בתחילת שנות ה-2000 (הזמן בו דור המיליניום הגיע לגילאי הקולג') בכדי לתאר תופעה בה מרצים שונים קיבלו שיחות טלפון מהורי התלמידים (שהשתייכו לדור הבייבי בום) בה הן התלוננו על ציונים שילדיהם קיבלו, בנוסף למקרים בהם דווח על הורים שמבצעים שיחות השכמה קבועות לילדיהם. מקרים דומים דווחו גם על ידי מדריכים במחנות קיץ.