stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרוסיה הדרומית
הערות שוליים

↑  Denkschrift über die Verwaltung Südpreussens während der ersten Amtsperiode des Ministers von Voss, September 1794, in Ingeburg Bussenius, ed., Urkunden und Alten zur Geschichte der preussischen Verwaltung in Sudpreussen und Neuostpreussen 1793-1806(Frankfurt a.M., 1961), document 13.
↑  Hagen, William W. “The Partitions of Poland and the Crisis of the Old Regime in Prussia 1772-1806.” Central European History 9, no. 2 (1976): 115–28. http://www.jstor.org/stable/4545765.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559847505171  PLWABN: 9810618622505606  GND: 4058452-5  LCCN: n82254898  NKC: ge130539  VIAF: 246088419   WorldCat (עם VIAF): 246088419 
מפת פרוסיה הדרומית ("Südpreussen") והמחוזות של פוזן, קאליש ו-ורשה, 1801–1807
פנאזופירידין

| --- | --- |
 
 שם IUPAC
 3-phenyldiazenylpyridine-2,6-diamine
 שמות מסחריים בישראל
 סדורל (Sedural)
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C11H11N5
 מסה מולרית:  213.244 גרם למול
 נתונים פרמוקוקינטיים
 מטבוליזם:  בכבד
 זמן מחצית חיים:  7.35 שעות
 הפרשה:  בשתן
 בטיחות
 מעמד חוקי:  תרופת מרשם
 סיכון לתלות:  לא קיים
 דרכי מתן:  פומי
 אינטראקציות עם תרופות אחרות:  Prilocaine
 מזהים
 קוד ATC:  G04BX06 
 מספר CAS:  94-78-0
 PubChem:  4756
 ChemSpider:  21159427
 
פנאזופירידין (באנגלית Phenazopyridine) היא תרופה המשמשת כמשכך כאבים, לשם הקלה על תסמינים הנגרמים על ידי גירוי בדרכי השתן, כאב, צריבה ותחושת דחיפות בצורך מתן שתן. תסמינים אלו נגרמים עקב סיבות שונות כמו דלקת, ניתוח, או פרוצדורה רפואית ונזק בדרכי השתן. התרופה אינה מטפלת בגורם לתסמינים אלו, אך ביכולתה להקל עליהם במקביל לטיפול בגורם.
היסטוריה

פנאזופירידינים סונתזו לראשונה בשנת 1914 ואומצו לראשונה על ידי US pharmacopeia בשנת 1928.
בישראל, נדרש מרשם רופא על מנת לקבל את התרופה.
שימוש

פנאזופירידין הוא משכך כאבים מקומי של דרכי השתן. תרופה זו מקלה על תסמינים של גירוי, כאב, צריבה ותחושת דחיפות עקב דלקת בדרכי השתן (UTI), ניתוחים או פרוצדורות רפואיות, או עקב נזק שנגרם לרקמה.
במקרה של דלקת בדרכי השתן ומתן אנטיביוטיקה, אין ליטול את התרופה מעל 1-2 ימים, כיוון שהיא עלולה למסך על תסמיני הדלקת.
צורת מתן ומינון תרופתי: 100-200 מ"ג, דרך הפה (PO), שלוש פעמים ביום.
יש להקפיד ליטול את התרופה לאחר ארוחה, לשם הורדת הסיכון לתופעות לוואי הקשורות למערכת העיכול.
התוויות נגד

התוויות נגד:
חולים עם אי ספיקת כבד
חולים עם אי ספיקת כליות
חולים בעלי G6PD- בעלי סיכון גבוה יותר לפתח אנמיה המוליטית ומטהמוגלובינמיה.
פרמקולוגיה

מנגנון הפעולה של פנאזופירידין אינו ידוע לחלוטין. ישנם מחקרים המציעים כי התרופה גורמת לאפקט מקומי של שיכוך כאבים בשכבת הריר המרפדת את דרכי השתן. התרופה עושה זאת באמצעות עיכוב תעלות נתרן תלויות מתח ותתכן גם מעורבות של סיבי תאי עצב מקבוצה A.
לאחר מתן פומי, התרופה עוברת תהליך ספיגה מהיר במערכת העיכול ומגיעה לריכוזה המקסימלי בדם תוך 2-3 שעות (Tmax). האזור המדויק במערכת העיכול בו היא עוברת ספיגה אינו ידוע.
רוב המטבוליזם של התרופה מתרחש בכבד.
פינוי התרופה לאחר מתן פומי, מתרחש דרך הכליות והשתן. בקירוב, 41-65% מהמנה של התרופה מופרשים בשתן בצורתם המקורית.
תופעות לוואי

תופעות לוואי של פנאזופירידין כוללות (מהשכיח לנדיר):
כאבי ראש, סחרחורות, קלקול קיבה, שתן אדום-חום.
תופעות לוואי חמורות: הצהבה של העור/העיניים, שינוי בכמות השתן, שתן דמי או סימנים אחרים של בעיות בכליות, הקאות, חום, צמרמורות, עייפות, קוצר נשימה, דופק מהיר, פרכוסים.
תגובה אלרגית חמורה הכוללת פריחה, גירוד/נפיחות בעיקר של הפנים, הלשון והגרון, סחרחורת חמורה, קשיי נשימה.
תופעות לוואי > היריון והנקה

קטגוריית הריון - B, תרופה העוברת את השלייה. תרופה זו לא הראתה סיכון במחקרים שנעשו בבעלי חיים, אך אין מחקרים זמינים בבני אדם.
קטגוריית הנקה - לא ידוע האם התרופה עוברת בחלב האם לעובר. הפגיעה המשוערת בתינוק היונק נמוכה.
אינטראקציה עם תרופות

לפנאזופירידין קיימת אינטראקציה עם Prilocaine - תרופה המשמשת לאלחוש מקומי, לרוב בשימוש בטיפולי שיניים. כאשר שתי התרופות נצרכות ביחד, עולה הסיכון לפיתוח תופעת לוואי מטהמוגלובינמיה. לכן, יש להיוועץ עם רופא לגבי שילוב שתי התרופות ולהיות במעקב.
שמות מסחריים

Azo-Standard
Baridium
Nefrecil
Phenazodine
Prodium
Pyridate
Pyridium
Sedural
Uricalm
Uristat
Uropyrine
Urodine
Urogesic
הערות שוליים

↑  Azo Standard, Pyridium (phenazopyridine) dosing, indications, interactions, adverse effects, and more, reference.medscape.com
↑  Phenazopyridine: MedlinePlus Drug Information, medlineplus.gov (באנגלית)
↑  john H. eastham, Preeti Patel, Phenazopyridine, Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, 2024
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
פקפנט

|  שם IUPAC |
| --- | --- |
  2-hydroxypropane-1,2,3-tricarboxylic acid; N-phenyl-N-[1-(2-phenylethyl)piperidin-4-yl] propanamide 
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:   C22H28N2O • C6H8O7
 מסה מולרית:  MW=528.594 g/mol  (336.47 as free base)
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  intranasal 89%
 מטבוליזם:  enzyme: CYP3A7 (HAS 1551), (CYP3A4 (HAS 1576, (CYP3A5 (HAS 1577
 בטיחות
 מעמד חוקי:  Rx  תרופה רשומה במשרד הבריאות הישראלי כלול בסל הבריאות
 דרכי מתן:  Intranasal
 מזהים
 מספר CAS:  990-73-8
 PubChem:  13810
 ChemSpider:  13213
 
תרסיס פקפנט במינון של 100 מיקרוגרם בכל ריסוס. ניתן להבחין במונה מימין, המסמן את מספר השימושים בתכשיר. בכל תכשיר 8 ריסוסים.
פקפנט (®PecFent, שם גנרי FPNS – Fentanyl Pectin Nasal Spray) היא תרופה לשיכוך כאבים מהיר, המכילה את החומר פנטניל (Fentanyl) בתרסיס לאף. פקפנט מותווה בישראל ובעולם לטיפול בכאבים מתפרצים, בחולים אונקולוגיים המטופלים בתרופות ממשפחת האופיואידים.
היצרן: ארכימדס פארמה (Archimedes Pharma), בריטניה.
המשווק בישראל: מדיסון פארמה.
קבוצה תרפויטית: משכך כאבים חזק השייך לקבוצת משככי כאבים האופיואידים.
למי מתאימה התרופה פקפנט?

פקפנט מיועד לטיפול בחולי סרטן בוגרים הסובלים מכאב מתפרץ.
כאב מתפרץ הוא כאב אשר מופיע באופן פתאומי, אפילו כאשר המטופל נמצא תחת טיפול רגיל בתרופות אופיואידיות לשיכוך כאבים קבועים כגון מורפין, פנטניל, אוקסיקודון או הידרומורפון. פקפנט יינתן רק לחולי סרטן בוגרים שכבר נוטלים תרופות אופיואידיות אחרות על בסיס יומי לשיכוך כאבים קבועים.
ההתוויה המאושרת במשרד הבריאות בישראל, תואמת את ההתוויה המאושרת על ידי ה-FDA בארצות הברית.
זמינות בישראל

התרופה כלולה בסל הבריאות וזמינה בישראל בקופות החולים כללית, מכבי, מאוחדת, לאומית, ללא עלות לחולים אונקולוגיים.
מנגנון הפעולה – טכנולוגיית מתן פנטניל בתרסיס לאף

פקפנט הוא תרסיס המיועד לספיגה ברירית האף. כאשר מתיזים פקפנט לתוך האף, משתחררות טיפות זעירות היוצרות מיידית שכבה דקה של ג'ל. החומר הפעיל פנטניל נספג במהירות דרך רירית האף למחזור הדם, ומשם אל אתר המטרה במוח, וכך מקל במהירות על הכאב המתפרץ.
מחקרים מבוקרים מוכיחים כי פקפנט מסייע לשיכוך כאב משמעותי תוך 5 דקות, בהשוואה לפלצבו ולתרופה MIR (morphine immediate release). משך השפעת התרופה הוכח עד שעה אחת.
אופן השימוש

פקפנט זמין בשני מינונים: פקפנט 100 מק"ג (מיקרוגרם) ופקפנט 400 מק"ג (מיקרוגרם). יש לוודא שנעשה שימוש במינון שנרשם על ידי הרופא. מנה לטיפול בכאב מתפרץ יכולה להינתן על ידי לחיצה אחת או שתי לחיצות (לחיצה אחת לכל נחיר) לפי הוראת רופא, ותכיל אחת מארבע עוצמות מינון: 100 מק"ג, 200 מק"ג, 400 מק"ג או 800 מק"ג.
להסבר על פתיחת אריזת המגן, הכנת בקבוק לשימוש ראשון ואופן נטילת התרופה, יש לעיין בעלון לצרכן.
מידע חיוני ותופעות לוואי

תופעות לוואי המופיעות לעיתים קרובות הן: בלבול, שינוי בחוש הטעם, סחרחורת, בחילות והקאות, ישנוניות, כאבי ראש, דימום מהאף, הרגשת אי נוחות בתוך האף, נזלת, עצירות, גרד בעור. למידע מלא על תופעות הלוואי, יש לעין בעלון לצרכן.
אם אחת מתופעות הלוואי מחמירה, או כאשר אתה סובל מתופעת לוואי שלא הוזכרה בעלון, עליך להתייעץ עם הרופא.
למידע נוסף, אזהרות והתוויות נגד, יש לעיין בעלון לצרכן כפי שאושר על ידי משרד הבריאות.
הפיגוע בקו 165

| --- | --- |
 תאריך:  4 באוגוסט 2005
 מקום:  קו 165 של אגד שעבר בשפרעם, ישראל
 קואורדינטות:  32°48′22″N 35°10′18″E﻿ / ﻿32.806063°N 35.17177°E﻿ / 32.806063; 35.17177
 סוג:  פיגוע ירי
 נשק:  רובה M-16
 הרוגים:  4
 פצועים:  12
 מבצע:  חייל צה"ל עדן נתן-זאדה
 מניע:  לאומני, טרור יהודי
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) הפיגוע בקו 165 בשפרעם(למפת הגליל המערבי רגילה) הפיגוע בקו 165 בשפרעם(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הפיגוע בקו 165 בשפרעם(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הפיגוע בקו 165 בשפרעם
 
הפיגוע בקו 165 הוא פיגוע ירי שבוצע בקו 165 של אגד על ידי חייל צה"ל עדן נתן-זאדה ב-4 באוגוסט 2005 בשפרעם. בפיגוע הטרור נרצחו 4 בני אדם ובסיומו נהרג נתן-זאדה בלינץ' על ידי ההמון לאחר שנתפס.
רקע

נתן-זאדה נולד וגדל בראשון לציון. טרם גיוסו לצה״ל, סירב פעמיים להתגייס לשירות חובה בעקבות התנגדותו לתוכנית ההתנתקות, והושם במעצר. גויס לצה"ל ב-3 בינואר באותה שנה, ונשלח לבצע טירונות במחנה ניצנים. במהלך שירותו סירב להשתתף בהקמת מחנה רעים, כחלק מההכנות להתנתקות. ב-14 ביוני עזב את בסיסו וערק יחד עם נשקו האישי. בשער הכניסה לבסיס הותיר נתן-זאדה מכתב: ”כמו שלא אוכל לציית לפקודה שאומרת לחלל שבת, כך גם לא יכול להיות חלק מארגון שמגרש יהודים”. הוא הוסיף במכתבו גם את המילים "יהודי לא מגרש יהודי", וסיים את המכתב במילים: ”אני אשקול את המשך שירותי”.
למרות חיפושים חוזרים ונשנים של המשטרה הצבאית בבית הוריו בראשון לציון, לא נמצא נתן-זאדה מכיוון שעבר להתגורר בכפר תפוח שבשומרון. משפחתו טענה כי התריעה בפני הצבא כי הוא מחזיק בנשק ונעדר משירות אך הצבא החל לפעול רק לאחר 45 ימים כאשר הוגדר כעריק ולא כנפקד משירות. כרמלה מנשה תיארה שאימו של זאדה פנתה לשורה של גורמים רשמיים בבקשה לעצור את בנה שברח עם נשק, משום שהיא חוששת שיתרחש אסון.
הפיגוע

ב-4 באוגוסט 2005 בשעה 17:05 עלה זאדה לבוש במדי צה"ל על אוטובוס אגד קו 165 (שפרעם דרך קריית אתא) בתחנת היציאה של הקו, תחנת מרכזית המפרץ בחיפה.
כאשר נכנס האוטובוס בשעה 18:03 אל רחוב שייח אמין טריף, המוכר כשכונת הדרוזים בשפרעם, ירה זאדה בנהג האוטובוס מישל בחוס מטווח קצר והרגו. מיד לאחר מכן איבד האוטובוס שליטה והתדרדר עד שנעצר בהמשך הרחוב. זאדה החל לירות לפנים האוטובוס ופגע בשבעה נוסעים נוספים, שלושה מהם: האחיות הזאר ודינא תורקי ונאדר חאיק נהרגו במקום וארבעה נוספים נפצעו. בהמשך ירה זאדה לכל עבר ופצע עוד תשעה בני אדם, לאחר מספר דקות ואחרי שאזלה התחמושת בנשקו הצליחו נוסעי האוטובוס יחד עם קב"ט שפרעם, ג'מאל אעליאן, ושוטר נוסף להשתלט על זאדה ולאזוק אותו. ”קשרתי את החייל באזיקים ועצרתי אותו יחד עם שוטר נוסף, הוא דימם. עצרנו אותו אחרי שהוא רוקן את המחסנית. הוא היה חי ולא נתנו להמון לפגוע בו. לא הצלחנו להוציא אותו מהאוטובוס בגלל ההתקהלות. לפי דעתי הוא נהרג כחצי שעה אחרי שהוא ירה”, סיפר אעליאן.
לאחר הפיגוע החלו מהומות ענק וצוותי ההצלה לא הצליחו להגיע לזירה ולחלץ את הפצועים ואת ההרוגים. כ-30 שוטרים שהיו בזירה ניסו למנוע מאלפי המתפרעים להיכנס אל האוטובוס, אך מספר מתפרעים חדרו אל האוטובוס, פצעו תשעה שוטרים וגרמו למותו של זאדה האזוק. רק לאחר מותו הצליחו כוחות המשטרה לחלץ את גופתו מן הזירה בעזרת רכב שטח משטרתי.
הלוויה

לאחר מותו, שר הביטחון שאול מופז הודיע שהוא לא יאפשר קבורה של זדה בבית עלמין צבאי "מאחר שהוא לא ראוי להיקבר במקום כזה". גורמים במשרד הביטחון קיימו שיחות עם המשפחה והצליחו לשכנעם לוותר על קבורה צבאית, והוחלט שהוא יקבר בבית עלמין אזרחי בראשון לציון. תושבי האזור עתרו לבג"ץ בדרישה למנוע את הקבורה באזור, בשל חשש שקברו ישמש מוקד עליה לקבר לגורמים קיצוניים. אלוף פיקוד מרכז הודיע שלא יאפשר לקבור את זדה ביהודה ושומרון, ואף הודיע שאם יעשה ניסיון כזה הוא יציב מחסומים שיעצרו את הלוויה, אולם ראש העיר ראשון לציון הכריז שהוא איננו חייב לאפשר קבורה בעיר, כיוון שמקום מגוריו הרשמי של זדה בעת הפיגוע היה כפר תפוח. מנגד, מזכירות כפר תפוח התנגדה לבקשה, משום שלטענתה הוא לא היה תושב המקום.
חקירת הלינץ' בעדן נתן-זאדה

לאחר הפיגוע הראו צילומים מהזירה כי זאדה היה בחיים בסיום האירוע וכי הוא נהרג בידי מתפרעים ולא במהלך האירוע. עם היוודע הדבר פתחה המשטרה בחקירה שבמהלכה נעצרו 12 מתושבי שפרעם ובחודש יוני 2009 הגישה הפרקליטות כתבי אישום נגד שבעה חשודים ושחררה חמישה. השבעה הואשמו בהשתתפות בהתפרעות, בתקיפת שוטרים ובתקיפתו של נתן-זאדה. סעיפי האישום נגדם שנקבעו היו ניסיון לרצח, תקיפת שוטר בנסיבות מחמירות, הפרעה לשוטר במילוי תפקידו והתפרעות שסופה נזק.
שבעת העצורים הורשעו. שישה מהם נשלחו למאסר בפועל ואחד לשמונה חודשי מאסר על תנאי. כל הנאשמים זוכו מאישום בעבירת רצח אך הורשעו בעבירות שונות.
מוניר זקוט, בן 27, הורשע בתקיפת שוטר בנסיבות מחמירות, ונשפט לשמונה חודשי מאסר על תנאי.
נעמאן בחוס, בן 37, הורשע בניסיון הריגה, בתקיפת שוטר בנסיבות מחמירות ובהפרעה לשוטר בעת מילוי תפקידו, ונשפט ל-24 חודשי מאסר בפועל.
ארקאן כורבאג', בן 27, הורשע בחבלה בכוונה מחמירה ובתקיפת שוטר, ונשפט ל-11 חודשי מאסר בפועל.
באסל קדרי, בן 35, הורשע בניסיון הריגה ובתקיפת שוטר, ונשפט ל-24 חודשי מאסר בפועל.
באסל חטיב, בן 29, הורשע בניסיון הריגה ובתקיפת שוטר, ונשפט ל-20 חודשי מאסר בפועל.
פאדי נסראללה, בן 40, הורשע בחבלה בכוונה מחמירה ובתקיפת שוטר בנסיבות מחמירות, ונשפט ל-18 חודשי מאסר בפועל.
ג'מיל ספורי, בן 49, הורשע בניסיון הריגה ובתקיפת שוטר בנסיבות מחמירות, ונשפט ל-24 חודשי מאסר בפועל.
הערות שוליים

↑  כתבי ynet, המחבל השאיר מכתב: "לא אגרש יהודים", באתר ynet, 4 באוגוסט 2005
1 2  אלי סניור וחנן גרינברג, אלוף הפיקוד: אסור לקבור את המחבל ביו"ש, באתר ynet, 5 באוגוסט 2005
↑  מקבולה נסאר, עשור לטבח בשפרעם: את נתן זאדה זוכרים, אבל איך קוראים לקורבנות שלו?, באתר שיחה מקומית, ‏9.8.2015
↑  ירון דרוקמן ואחיה ראב"ד, שפרעם: פעיל ימין קיצוני ירה ורצח 4 באוטובוס, באתר ynet, 4 באוגוסט 2005
↑  שירות, ‏הלוויית החייל-המחבל, עדן נתן-זדה - בראשל"צ, באתר גלובס, 7 באוגוסט 2005
↑  תוקפי נתן זאדה לכלא, יידוי אבנים בלב חיפה
↑  קובי מנדל‏, עונשי מאסר בפועל על מבצעי הלינץ' במחבל היהודי נתן זאדה, באתר וואלה, 28 בנובמבר 2013
| פיגועי טרור נגד ישראלים בעשור הראשון של המאה ה-21 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | < • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • > |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | הפיגוע בדלפק אל על בנמל התעופה של לוס אנג'לס (4 ביולי 2002) • הפיגועים במומבסה (28 בנובמבר 2002) • הפיגוע בשגרירות ישראל בטשקנט (30 ביולי 2004) • מתקפת הטרור בסיני (7 באוקטובר 2004) • הפיגוע בשגרירות ישראל במאוריטניה (1 בפברואר 2008) • מתקפת הטרור במומבאי (26 בנובמבר 2008) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
פרזאנה בארי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1952 (בת 73 בערך) 
 מדינה:  פקיסטן 
 פעילות בולטת:  התנגדות לסחר בילדות פעילות למיגור "רציחות על רקע כבוד"
 מקצוע:  חוקרת מגדר פמיניסטית פעילת זכויות אדם
 מפלגה:  מפלגת הפועלים עוואמי 
 
פרזאנה בארי (באורדו: فرزانہ باری) היא פמיניסטית, פעילת זכויות אדם ואקדמאית פקיסטנית, אשר שימשה כראשת מחלקת לימודי המגדר באוניברסיטת קאיד-י אעזם, באסלאמאבאד.
פעילות

בעברה, שימשה פרזאנה בארי גם כמנהיגה בכירה במפלגת הפועלים העממית, והיא כותבת טור בעיתונים The Express Tribune ו-Daily Times Pakistan, העיתונים היומיים הגדולים בפקיסטן בשפה האנגלית.
בארי מקדמת חילוניות וליברליזם בפקיסטן. היא פועלת נגד שיטת ה"ג'ירגה" (جرګه), מועצות גברים הדנות במחלוקות וסוגיות ציבוריות, אשר סמכותן פעמים רבות קודמת אפילו לחוקי המדינה, ואשר מקורה בתרבות הפתאנית אך אומצה גם על ידי קהילות אחרות. היא פועלת למען פרשנות אסלאמית מקלה יותר בנושא זכויות נשים, ומתמקדת באופן מיוחד בנושא רצח נשים על ידי הסביבה הקרובה, אשר לפעמים מכונה "רצח על כבוד המשפחה".
ב-2014, ושוב ב-2016, קראה בארי לפתיחה מחדש של תיק "הרוקדות מקוהיסטאן", בו דווח על רציחתן ב-2012 של ארבע נערות לאחר שהופץ סרטון בו הן נראות רוקדות ומוחאת כפיים בחתונה. בארי הייתה חלק ממשלחת בת חמישה חברים שנשלחה לאזור כדי לוודא את אמיתות האירועים. הוצגו בפני הוועדה ארבע נערות, אך בארי הביעה ספק שאלה אותן הנערות מהסרטון. אך היא הייתה בדעת מיעוט, ובית המשפט העליון סגר את התיק. תמונות של הנערות שהוצגו למשלחת בקוהיסטאן נשלחו לכתבת רויטרס, קתרין הורלד, והיא שלחה אותן להשוואה בסוכנות עצמאית בבריטניה, אשר החזירה תשובה שאין אלה אותן הנערות. בארי ציינה גם שתי מסיבות עיתונאים בהן מנהיגים מקומיים הודו שהנערות נהרגו. טיעוניה חוזקו על ידי חבר הפרלמנט לשעבר, מאולנה דילדר, שמונה לסייע לוועדה, וכתב בדו"חו שאין ספק שהנערות נרצחו, והחלטת בית המשפט הייתה מוטעית.
באוגוסט 2015, נסעה בארי לכפר חוסיין חאן ואלה, בקאסור שבמחוז פנג'אב, שם פרצה הסוגיה של יותר מ-300 ילדים אשר נחטפו והוחזקו כשפחות ועבדי מין וצולמו בסרטי מין בין השנים 2006 ל-2014. הממשלה מיד הקימה ועדת חקירה, אך בד בבד, המשטרה גררה רגליה, והתגלו מיליוני דולרים ששולמו בשוחד לשוטרים ופקידי ממשלה במהלך השנים. מפקד המשטרה טען שאין לדעת אם הילדים השתתפו בהסכמה, ואילו פקיד בכיר בממשלה המקומית טען שלא הייתה כלל התעללות מינית, אלא מדובר בעלילה שמקורה בסכסוך על אדמות. בארי כתבה על הסוגיה, התראיינה לתקשורת, והפעילה לחץ משפטי, כדי למצות את הדין עבור הילדים הנפגעים. עם זאת, גם לאחר שמשטרה הביאה 34 תביעות נגד גברים המקושרים לנושא, חלקם זוקו, חלק מהתיקים בוטלו, ורוב אלה שנעצרו בנוגע לרשת הסחר בילדים פשוט שוחררו. בשני המקרים שהובאו בינתיים בפני בית המשפט, אי אפשר היה להגיע להרשעה כי המשטרה פשוט סירבה לחקור או לאסוף ראיות. ממעורבותה בחקירה, בארי טענה שהיה מדובר ברשת פשע ענפה ומאורגנת היטב. יתרה מכן, היא טענה שהתעללות מינית בילדים היא תופעה רווחת בפקיסטן, ושאין רצון מערכתי להילחם בתופעה זו. לאחר שנה של עבודה למעט מטרה זו מצד פעילות זכויות נשים ופעילי זכויות אדם וילדים, הסנאט הפקיסטני העביר ב-2016 לראשונה חוק האוסר פלילית תקיפה מינית נגד קטינים, פורנוגרפיה של ילדים, וסחר בילדים.
במאי 2016, היא התנגדה בחריפות להחלטת המועצה האסלאמית לפיה זה חוקי עבור בעלים להכות "מעט" את נשותיהם, וכינתה את המועצה כ"מנוונת".
באוקטובר 2016, הוציאה האספה הלאומית של פקיסטן מחוץ לחוק "רציחות על רקע כבוד", חוק למענו פעלו שנים פמיניסטיות וארגוני זכויות נשים בפקיסטן, ואשר הגיע לשיא מבחינת לחץ פוליטי אחר רציחתה של כוכבת המדיה החברתית קנדיל באלוץ' על ידי אחיה באותה השנה. בארי הזהירה כי החוק היבש אינו מספיק כי למגר את התופעה, אפילו מבחינה משפטית, מכיוון שלשופטים יש שיקול דעת בנושא, ובפקיסטן, אין הרבה אכיפה של חוקים נגד אלימות כלפי נשים. למשל, מספר ההרשעות על אונס במדינה הוא קרוב לאפס.
מאמרים

Unmaking Political Patriarchy Through Gender Quotas? Andrea Fleschenberg, Farzana Bari; Policy Brief, Publicatio
Women in Pakistan: Country briefing paper Farzana Bari; The University of California, Sep 19, 2017, 58 pages
Parliamentarians: Challenging the Frontiers of Politics in Pakistan, March 2011
הערות שוליים

↑  "dr.farzana.bari, Author at The Express Tribune". The Express Tribune.
↑  Blind justice: Reforms can make jirgas more representative, Tribune.com.pk, 27 February 2014
↑  Pakistan clerics say women don't need to cover up, Enca.com, 20 October 2015
↑  Rights activist Farzana Bari for reopening of Kohistan video case, Geo.tv, 29 January 2014
↑  Kohistan video case: Girls declared alive by SC had actually been killed, says Bari, Naveed Siddiqui, Dawn, October 21, 2016
↑  Luavut Zaid, INTERVIEW: ‘This has gone on for a long, long time’ –Dr Farzana Bari, Pakistantoday.com, 15 August 2015
↑  Justice delayed, denied, Kamal Siddiqi, Express Tribune, February 26, 2018
↑  Tim Craig, Pakistani husbands can ‘lightly beat’ their wives, Islamic council says, Washingtonpost.com, 27 May 2016
↑  Men still killing women for 'honor' in Pakistan, despite new law, Agence France Presse, Oct. 31, 2017
↑  Pakistan unanimously passes legislation to try to stop 'honor killings', Pri.org, 6 October 2016
↑  "Women Parliamentarians". Sage Publications. 2011.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 4185 947X  LCCN: no2002000473  VIAF: 588149296304380670002   WorldCat (עם VIAF): 588149296304380670002
פרגמטיזם

ערך זה עוסק באסכולה פילוסופית שהתפתחה בארצות הברית. אם התכוונתם לענף בבלשנות החוקר את הבנת השפה הטבעית, ראו .
אבות הפרגמטיזם. מלמעלה ומשמאל, בכיוון השעון: צ'ארלס ס. פרס, ויליאם ג'יימס, ג'ורג' הרברט מיד, וג'ון דיואי
פרגמטיזם (באנגלית: Pragmatism) היא אסכולה פילוסופית. הפרגמטיזם מתנגד לרעיון שתפקידה של המחשבה הוא לתאר, להדגים ולייצג את המציאות. במקום זאת, פרגמטיסטים מחשיבים את המחשבה ככלי ומכשיר לחיזוי, פתרון בעיות ופעולה. פרגמטיזם היא דרך של היגיון אשר מסתמכת על שיקולים פרקטיים ולא על שיקולים תאורטיים. לטענת הפרגמטיסטים רוב העיסוק הפילוסופי, כגון טבע הידיעה, השפה, המשמעות, המדע והאמונה, מוסבר בצורה הטובה ביותר לאור שיטתם.
הפילוסופיה של הפרגמטיזם מתייחסת אל ההשלכות הפרקטיות של רעיונות על ידי בחינה שלהם לאור הניסיון האנושי, כך שאמיתותה של טענה נקבעת על פי תוצאות מעשיות והתועלת שהיא משרתת. הפרגמטיזם מתמקד בעולם כמקום משתנה. הוא גורס כי חיפוש האמת אינו עומד במרכז אלא התוצאות של פעולה בזמן ובמקום מסוימים.
התפתחות המחשבה הפרגמטיסטית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הפרגמטיזם ששורשיו במחשבה הפילסופית לדורותיה החל להתגבש בארצות הברית בסביבות 1870. צ'ארלס ס' פירס, שנחשב למייסדה, תיאר אותה כך: "תארו את ההשפעות הפרקטיות של האובייקט במחשבתכם. ומחשבה זו על ההשפעות האלה תהיה כל מה שתחשבו על האובייקט.".
בנוסף לצ'ארלס ס' פירס שהעניק לאסכולה את שמה ופיתח את עקרונותיה, ניתן למנות את ויליאם ג'יימס וג'ון דיואי שהיו שותפים ל'מועדון המטאפיסי' בו עוצבה השיטה. בשונה מטעות נפוצה, הפרגמטיזם אינו שולל את המטאפיזיקה, אלא מפנה את עיקר תשומת הלב אל העולם הזה ואל ביטוין של שאלות מטאפיזיות במרחב הנגלה. השימוש הראשון בדפוס של המונח 'פרגמטיזם' היה ב-1898 על ידי ג'יימס, שטען שאת הבכורה יש לייחס לפירס עוד מתחילת שנות ה-70.
הפרגמטיזם זכה להתעניינות מחודשת לאחר שבשנות ה-60 של המאה ה-20 וילארד ואן אורמאן קוויין ווילפרד סלרס השתמשו במתודה פרגמטיסטית על מנת לבקר את הפוזיטיביזם הלוגי. כתוצאה ממחקריהם של קווין וסאלרס התפתח ענף של פרגמטיזם שלפעמים מכונה 'נאו-פרגמטיזם' על ידי ריצ'רד רורטי, הילרי פטנם ורוברט ברנדום. עם זאת, חוקרי פרגמטיזם רבים מסויגים מהאופן שבו פירש רורטי את משנות דיואי וג'יימס, תוך הזחת פירס מן המסורת הפרגמטיסטית, ומהאופן שבו הסיט ברנדום את הפרגמטיזם אל המימד הלשוני, תוך דחיקת הממד ההתנסותי שהיה קריטי בעבור אבות הפרגמטיזם.
מקורות השראה להגות הפרגמטיסטית ניתן למצוא אצל:
פרנסיס בייקון, שטבע את הביטוי ipsa scientia potestas est ("הידע עצמו הוא כוח").
דייוויד יום, שהיה בעל הסתכלות נטורליסטית על הידע והפעולה.
עמנואל קאנט, על תפיסתו האידיאליסטית, ממנה גזר פירס את המונח 'פרגמטיזם'.
ג.ו.פ היגל, שהכניס את ההתייחסות לשינויים על פני זמן לפילוסופיה.
ג'ורג' ברקלי, שפעל להבהיר או למחוק את המושגים הלא בהירים מהפילוסופיה.
פרגמטיזם ומחשבת ישראל

במאמר שחרות משנת 1912, טען צבי וולפסון כי הפרגמטיזם האמריקאי הוטרם בידי ריה"ל. טענה זו פותחה, לוטשה ושוכללה בידי חוקרי מחשבת ישראל והפרגמטיזם: פיטר אוקס (Ochs), חנה השקס, עזגד גולד, נדב ש. ברמן ואחרים. משותפת להם הטענה שיש לרעיונות הפרגמטיזם האמריקאי הקלאסי מקורות משמעותיים במסורת היהודית, בתנ"ך ויותר מכך בספרות חז"ל, ובאופן רחב יותר בספרות ההלכתית. בשנים האחרונות תרם מיכה גודמן בספריו לבירור הפנים הפרגמטיות בהגות ריה"ל (בספרו חלומו של הכוזרי) ובאופן קונסטרוקטיבי, ביחס לעמדות השונות לגבי הסכסוך הישראלי-פלסטיני (בספר מלכוד 67).
ראו גם

אינסטרומנטליזם (פרגמטיזם)
צ'ארלס ס' פירס
ויליאם ג'יימס
ג'ון דיואי
וילארד ואן אורמאן קוויין
אמפיריציזם
מדע
לקריאה נוספת

ויליאם ג'יימס. פרגמטיזם, הוצאת רסלינג, 2010
הערות שוליים

↑  Peirce, C. S., How to Make Our Ideas Clear, Popular Science Monthly 12, עמ' 286–302
↑  חנה השקס, 'הפילוסופיה ותפקיד הפילוסוף בפרגמטיזם האמריקאי', ירושלים: עבודת דוקטור, האוניברסיטה העברית, תשס"ד
↑  Steven Levine, Pragmatism, Objectivity, and Experience, New York: Cambridge, 2019
↑  Peter Ochs, Peirce, Pragmatism, and the Logic of Scripture, New York: Cambridge University Press, 1998
↑  Hannah E. Hashkes, Rabbinic Discourse as a System of Knowledge, Leiden: Brill, 2015
↑  עזגד גולד, על הנסים ועל הטבע: עיון פילוסופי בספרות ההלכה, רמת גן: אוניברסיטת בר אילן, תשע"ה
↑  נדב ש. ברמן, 'פרגמטיזם והגות יהודית בארה"ב במאה העשרים: עיון במשנות חיים הירשנזון, מרדכי מ. קפלן ואליעזר ברקוביץ', ירושלים: עבודת דוקטור, האוניברסיטה העברית, 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531652405171  BnF: cb119750444 (data)  GND: 4047046-5  LCCN: sh85106059  LNB: 000048646  NDL: 00569184  NKC: ph124544