stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליפות העולם בשחייה 2023
נבחרת ישראל > שחייה > נשים

| שם השחיינית | משחה | שלב בתחרות | תוצאה | מיקום |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| אביב ברזלי | 100 מטר גב | מוקדמות | 1:01.66 דקות | 28 |  |  |
| אביב ברזלי | 200 מטר גב | מוקדמות | פסילה | - |  |  |

| דריה גולובטי | 50 מטר חופשי | מוקדמות | 26.11 שניות | 44 |  |  |
| דריה גולובטי | 200 מטר חופשי | מוקדמות | 1:59.77 דקות | 27 |  |  |
| דריה גולובטי | 400 מטר חופשי | מוקדמות | 4:14.33 דקות | 27 |  |  |

| אנסטסיה גורבנקו | 200 מטר חופשי | מוקדמות | 1:59.27 דקות | 23 |  |  |
| אנסטסיה גורבנקו | 50 מטר חזה | מוקדמות | 31.41 שניות | 25 |  |  |
| אנסטסיה גורבנקו | 100 מטר חזה | מוקדמות | 1:08.66 דקות | 29 |  |  |
| אנסטסיה גורבנקו | 200 מטר מעורב אישי | מוקדמות | 2:10.88 דקות | 10 |  |  |
| אנסטסיה גורבנקו | 200 מטר מעורב אישי | חצי גמר | 2:10.62 דקות | 8 |  |  |
| אנסטסיה גורבנקו | 200 מטר מעורב אישי | גמר | 2:10.08 דקות | 5 |  |  |
| אנסטסיה גורבנקו | 400 מטר מעורב אישי | מוקדמות | 4:49.64 דקות | 26 |  |  |

| לאה פולונסקי | 200 מטר פרפר | מוקדמות | 2:12.62 דקות | 22 |  |  |
| לאה פולונסקי | 200 מטר מעורב אישי | מוקדמות | 2:14.05 דקות | 21 |  |  |

| שליחות   אנסטסיה גורבנקו   דריה גולובטי   איילה ספיץ   לאה פולונסקי | 4x200 מטר חופשי | מוקדמות | 7:59.02 דקות  שיא ישראל   1:58.18   1:59.36   2:00.80   2:00.68 | 10 |  |  |
| שליחות   אביב ברזלי   אנסטסיה גורבנקו   לאה פולונסקי   דריה גולובטי | 4x100 מטר מעורב | מוקדמות | 4:05.57 דקות   1:02.13   1:06.94   1:00.48   56.02 | 19 |  |  |
נבחרת ישראל > שחייה > גברים

| שם השחיין | משחה | שלב בתחרות | תוצאה | מיקום |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| מירון חרותי | 50 מטר חופשי | מוקדמות | 21.85 שניות | 6 |  |  |
| מירון חרותי | 50 מטר חופשי | חצי גמר | 22.04 שניות | 14 |  |  |
| מירון חרותי | 50 מטר פרפר | מוקדמות | 23.40 שניות | 18 |  |  |

| גל כהן גרומי | 100 מטר פרפר | מוקדמות | 51.61 שניות | 13 |  |  |
| גל כהן גרומי | 100 מטר פרפר | חצי גמר | 50.98 שניות   שיא ישראל | 6 |  |  |
| גל כהן גרומי | 100 מטר פרפר | גמר | 51.32 שניות | 8 |  |  |
| גל כהן גרומי | 200 מטר מעורב אישי | מוקדמות | 2:00.00 דקות | 20 |  |  |

| דניס לוקטב | 200 מטר חופשי | מוקדמות | 1:47.08 דקות | 21 |  |  |

| מיכאל לייטרובסקי | 50 מטר גב | מוקדמות | 25.10 שניות | 15 |  |  |
| מיכאל לייטרובסקי | 50 מטר גב | חצי גמר | 24.99 שניות | 11 |  |  |
| מיכאל לייטרובסקי | 100 מטר גב | מוקדמות | 55.63 שניות | 33 |  |  |

| בר סולובייצ'יק | 400 מטר חופשי | מוקדמות | 3:49.21 דקות | 18 |  |  |
| בר סולובייצ'יק | 800 מטר חופשי | מוקדמות | 7:59.65 דקות | 26 |  |  |

| רון פולונסקי | 200 מטר חזה | מוקדמות | 2:12.34 דקות | 21 |  |  |
| רון פולונסקי | 200 מטר מעורב אישי | מוקדמות | 1:59.15 דקות | 17 |  |  |

| תומר פרנקל | 100 מטר חופשי | מוקדמות | 48.78 שניות | 28 |  |  |
| תומר פרנקל | 50 מטר פרפר | מוקדמות | 23.48 שניות | 22 |  |  |
| תומר פרנקל | 100 מטר פרפר | מוקדמות | 51.76 שניות | 15 |  |  |
| תומר פרנקל | 100 מטר פרפר | חצי גמר | 52.04 שניות | 16 |  |  |

| שליחים   דניס לוקטב   תומר פרנקל   רון פולונסקי   גל כהן גרומי | 4x100 מטר חופשי | מוקדמות | 3:14.03 דקות   שיא ישראל   49.10   48.01   48.83   48.09 | 8 |  |  |
| שליחים   תומר פרנקל   דניס לוקטב   רון פולונסקי   גל כהן גרומי | 4x100 מטר חופשי | גמר | 3:14.53 דקות   48.43   48.46   49.07   48.57 | 7 |  |  |

| שליחים   דניס לוקטב   תומר פרנקל   דניאל נמיר   גל כהן גרומי | 4x200 מטר חופשי | מוקדמות | 7:09.78 דקות   1:47.38   1:48.39   1:47.19   1:46.82 | 10 |  |  |

| שליחים   מיכאל לייטרובסקי   רון פולונסקי   גל כהן גרומי   תומר פרנקל | 4x100 מטר מעורב | מוקדמות | 3:36.47 דקות   54.72   1:00.36   51.80   49.59 | 17 |  |  |
נבחרת ישראל > שחייה > משולב (2 שחייניות ו-2 שחיינים)

| שם השחיין | משחה | שלב בתחרות | תוצאה | מיקום |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| שליחים   דניס לוקטב   מירון חרותי   אנסטסיה גורבנקו   דריה גולובטי | 4x100 מטר חופשי משולב | מוקדמות | 3:28.78 דקות   שיא ישראל   49.69   49.36   54.44   55.29 | 14 |  |  |

| שליחים   אנסטסיה גורבנקו   רון פולונסקי   תומר פרנקל   דריה גולובטי | 4x100 מטר מעורב משולב | מוקדמות | 3:47.76 דקות   שיא ישראל   1:00.13   1:00.17   52.15   55.31 | 15 |  |  |
נבחרת ישראל > שחייה במים פתוחים > נשים

| שם השחיינית | משחה | תוצאה | מיקום |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| אורין גבלן | 5 ק"מ | 1:06:57.1 שעות | 48 |  |  |  |

| אווה פביאן | 5 ק"מ | 1:01:11.4 שעות | 17 |  |  |  |
| אווה פביאן | 10 ק"מ | 2:05:05.0 שעות | 25 |  |  |  |
נבחרת ישראל > שחייה במים פתוחים > גברים

| שם השחיין | משחה | תוצאה | מיקום |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| יונתן אחדות | 10 ק"מ | 1:57:05.2 שעות | 35 |  |  |  |

| זיו כהן | 5 ק"מ | 1:00:10.6 שעות | 46 |  |  |  |

| מתן רודיטי | 10 ק"מ | 1:51:43.8 שעות | 8 |  |  |  |
נבחרת ישראל > שחייה במים פתוחים > שליחים משולב (2 שחייניות ו-2 שחיינים)

| שם השחיינים | משחה | תוצאה | מיקום |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| אווה פביאן   מתן רודיטי   יונתן אחדות   אורין גבלן | 5 ק"מ   (4x1.25 ק"מ) | 1:01:11.4 שעות | 13 |  |  |  |
נבחרת ישראל > שחייה אומנותית > זוגות

| שם השחיינית | תחרות | שלב בתחרות | תוצאה | מיקום |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| שלי בובריצקי   אריאל נשיא | זוגות תרגיל טכני | מוקדמות | 248.7284 נקודות | 5 |  |  |
| שלי בובריצקי   אריאל נשיא | זוגות תרגיל טכני | גמר | 182.7332 נקודות | 12 |  |  |
| שלי בובריצקי   אריאל נשיא | זוגות תרגיל חופשי | מוקדמות | 225.1625 נקודות | 4 |  |  |
| שלי בובריצקי   אריאל נשיא | זוגות תרגיל חופשי | גמר | 236.1334 נקודות | 4 |  |  |
נבחרת ישראל > שחייה אומנותית > קבוצתי

| שם השחיינית | תחרות | שלב בתחרות | תוצאה | מיקום |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| ישראל | קבוצתי תרגיל טכני | מוקדמות | 247.1383 נקודות | 5 |  |  |
| ישראל | קבוצתי תרגיל טכני | גמר | 248.4117 נקודות | 8 |  |  |
| ישראל | קבוצתי תרגיל חופשי | מוקדמות | 251.9394 נקודות | 6 |  |  |
| ישראל | קבוצתי תרגיל חופשי | גמר | 247.7290 נקודות | 5 |  |  |
| ישראל | קבוצתי אקרובטיקה | מוקדמות | 198.4967 נקודות | 8 |  |  |
| ישראל | קבוצתי אקרובטיקה | גמר | 199.9667 נקודות | 8 |  |  |
נבחרת ישראל > כדורמים

נבחרת ישראל סיימה במקום עשירי.
נבחרת ישראל > כדורמים > שלב ראשון

נבחרת ישראל סיימה את הבית המוקדם במקום שלישי מתוך 4 נבחרות ועולה שלב.
ישראל ישראל 17 - 6 קזחסטן קזחסטן (16 ביולי); מריה בוגצ'נקו, שונית סטרוגו, עלמא יעקבי הבקיעו 4 שערים כל אחת
ישראל ישראל 5 - 22 ספרד ספרד (18 ביולי)
ישראל ישראל 8 - 24 הולנד הולנד (20 ביולי); הילה פוטוריאן הבקיעה 3 שערים
נבחרת ישראל > כדורמים > שלב שני

ישראל ישראל 7 - 16 אוסטרליה אוסטרליה (22 ביולי); ורוניקה קורדונסקאיה הבקיעה 3 שערים
נבחרת ישראל > כדורמים > דרוג 9–12

ישראל ישראל 15 – 12 ניו זילנד ניו זילנד (24 ביולי); שונית סטרוגו הבקיעה 4 שערים
נבחרת ישראל > כדורמים > דרוג 9–10

ישראל ישראל 7 – 11 צרפת צרפת (26 ביולי); מריה בוגצ'נקו הבקיעה 4 שערים
טבלת המדליות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכול |
| 1 | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין | 20 | 8 | 12 | 40 |
| 2 | אוסטרליה אוסטרליה | 15 | 9 | 6 | 30 |
| 3 | ארצות הברית ארצות הברית | 7 | 22 | 15 | 44 |
| 4 | יפן יפן | 4 | 1 | 5 | 10 |
| 5 | צרפת צרפת | 4 | 0 | 4 | 8 |
| 6 | גרמניה גרמניה | 4 | 0 | 3 | 7 |
| 7 | ספרד ספרד | 3 | 2 | 4 | 9 |
| 8 | איטליה איטליה | 2 | 7 | 5 | 14 |
| 9 | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | 2 | 5 | 5 | 12 |
| 10 | קנדה קנדה | 2 | 3 | 5 | 10 |
| 11 | הונגריה הונגריה | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 12 | תוניסיה תוניסיה | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 13 | ליטא ליטא | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 13 | שוודיה שוודיה | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 15 | הולנד הולנד | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 16 | אוסטריה אוסטריה | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 17 | דרום אפריקה דרום אפריקה | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 17 | רומניה רומניה | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 19 | מקסיקו מקסיקו | 0 | 5 | 2 | 7 |
| 20 | אוקראינה אוקראינה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 21 | הונג קונג הונג קונג | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 21 | יוון יוון | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 21 | פולין פולין | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 21 | פורטוגל פורטוגל | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 21 | קולומביה קולומביה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 26 | ברזיל ברזיל | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 26 | ניו זילנד ניו זילנד | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 26 | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 26 | קזחסטן קזחסטן | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 26 | שווייץ שווייץ | 0 | 0 | 1 | 1 |
יהודה לרנר (ראש מועצה)

יהודה לרנר (1928, ה'תרפ"ח – 16 במאי 2011, י״ב באייר ה׳תשע״א) היה איש ציבור ישראלי שכיהן בין השנים 1975-1974 כראש מועצת גדרה החמישי.
ביוגרפיה

יהודה לרנר נולד בגדרה למרדכי ולרינה. בצעירות היה מדריך ומרכז בתנועת הנוער מכבי צעיר ומגיל 14 היה חבר בארגון ההגנה שם עבר קורס מפקדי כיתות יחד עם אריאל שרון, ונוטר במשטרת היישובים העבריים. ב-1947 התבקש לרנר לקבל את אוניית המעפילים שבתאי לוז'ינסקי מטעם ההגנה, לאחר שהמבצע כשל נלקח לרנר באוניית הגירוש "אמפייר רייול" למחנות המעצר בקפריסין שם שהה שלושה שבועות עד לשחרורו. ב-1948 בהיותו תלמיד בסמינר למורים בית הכרם בירושלים היה לרנר מדריך גדנ"ע ולקח חלק במערכה על ירושלים במלחמת העצמאות. לאחר שניסגר הסמינר בו למד חזר לרנר לגדרה והתגייס מחדש לגדוד 53 של חטיבת גבעתי שלחמה בסביבת גדרה ובלמה את התקדמות המצרים. בחלוף מלחמת העצמאות התמקצעה בהוראה והפך למורה בבית הספר ע"ש יחיאל מיכל פינס בגדרה, לימים היה גם מנהל בית ספר ביישוב הסמוך גן יבנה. בנוסף לכך לרנר היה חבר באגודות מים שונות והוביל תהליכים בקרב החקלאות בגדרה וחבר במרכז הליכוד.
בבחירות לרשויות המקומיות ב-1973 נבחר לרנר לראשות המועצה מטעם סיעת למען גדרה (ל"ג), אותה הסיעה בה כִּהֵן אביו כחבר מועצה תחת אליהו פרנקל. לרנר יזם וייסד הסכם רוטציה עם ראש סיעת ט"ל יוסף גרפי וראש סיעת מפד"ל בגדרה שלום כהן, לרנר טען כי ייסד הסכם זה על מנת לעצור את המתיחות במושבה. בניגוד לתנאי ההסכם לרנר פינה את מקומו כראש המועצה לאחר שנה בלבד מפני שההסכם לא כובד על ידי יוסף גרפי וסיעתו. יהודה לרנר הוא האדם שכיהן כראש מועצת גדרה במשך התקופה הקצרה ביותר (בערך כשנה).
לאחר שהודח מתפקידו שימש כמנהל בית ספר בגדרות במשך שנה אחת ומנהל בית ספר בקריית עקרון במשך כ-10 שנים. ב-1985 ייסד יחד עם אשתו נירה לרנר את בית מינץ - מוזיאון לתולדות גדרה והביל"ויים. ב-16 במאי 2011 נפטר לרנר ונקבר בבית העלמין בגדרה. לרנר היה נשוי לנירה ואב לשני ילדים.
הערות שוליים

↑  חובב לרנר, סיפורי יהודה לרנר וחבריו לרגל יום הולדתו השמונים
↑  חובב לרנר (2014-06-10), סיפור יהודה לרנרבירושלים במלחמת העצמאות 1948, נבדק ב-2024-06-14
↑  יהודה ונירה לרנר - מקימיי מוזיאון גדרה, באתר יואל גמליאל
↑  יהודה לרנר ז"ל | בית עלמין גדרה, ידיעות אחרונות | 16.05.11, באתר מודעות אבל, ‏2011-05-16
בית המשפט המחוזי של מוסקבה

| --- | --- |
קובץ:Court of Moscow Oblast.jpg
 מאפיינים
 שטח שיפוט:  מחוז מוסקבה 
 מדינה:  רוסיה 
 היסטוריה
 תקופת הפעילות:  1 בפברואר 1923 – הווה (101 שנים)
 גאוגרפיה
 כתובת:  קרסנוגורסק, מחוז מוסקבה
 קואורדינטות:  55°48′49″N 37°23′14″E﻿ / ﻿55.813684°N 37.387111°E﻿ / 55.813684; 37.387111
 http://oblsud.mo.sudrf.ru
 he
 
בית המשפט המחוזי של מוסקבה (ברוסית: Московский областной суд) הוא הרשות השיפוטית הפדרלית הגבוהה ביותר במחוז מוסקבה בפדרציה הרוסית. הוא נכלל במערכת בתי המשפט הרוסית והוא בית המשפט הגבוה ביותר ביחס ל-53 בתי משפט נפתיים ועירוניים בפרברי מוסקבה.
1 בפברואר 1923 נחשב ליום ההקמה של בית המשפט המחוזי של מוסקבה.
היסטוריה

ב-11 בנובמבר 1922 הוקם בית המשפט המחוזי על בסיס "התקנות למערכת המשפט של רוסיה הסובייטית". איוואן אלכסנדרוביץ' סמירנוב הפך ליו"ר הראשון שלו. איוואן סמירנוב ציין כי "מערכת משפט אחידה של העיר מוסקבה והמחוז החלה לפעול ב-1 בפברואר 1923, כאשר הסתיימה התקופה הארגונית ובית המשפט המחוזי במוסקבה הפך למרכז השיפוטי הבכיר של מוסקבה ופרבריה."  מחלקות בית המשפט המחוזי היו ממוקמות בשדרות טברסקי 18, בבולשוי קמני מוסט על סוללת ברסנווסקאיה, בניין 24 וברחוב בולשאיה לוביאנקה 18 בעיר מוסקבה.
בשנת 1929 שונה שמם של בתי המשפט המחוזיים לאזוריים (טריטוריאליים). עם זאת, בית המשפו המחוזי היה לגוף השיפוטי המאוחד של מוסקבה ומחוז מוסקבה, כשמיזג אל תוכו את בית המשפט העירוני של מוסקבה. ב-13 בדצמבר 1932, כאשר קיבלה מוסקבה מעמד של עיר בעלת משמעות לאומית, הופרד בית המשפט העירוני מבית המשפט המחוזי.
מאז ה-1 בנובמבר 1993 פועל חבר מושבעים בבית המשפט וכיום ממוקם בית המשפט בבית הממשלה של מחוז מוסקבה בעיר קרסנוגורסק.
ברוך הורוביץ

ערך זה עוסק ברב ברוך הורוביץ, רבה של אלקסוט שבקובנה. אם התכוונתם לרב ברוך הורוויץ, ראש ישיבת דבר ירושלים, ראו .
| --- | --- |
 השתייכות:  חרדים ליטאים, ישיבת כנסת ישראל (סלובודקה) 
 רבותיו:  נתן צבי פינקל 
 
הרב ברוך הורוביץ (תר"ל, 1870 - תרצ"ו, 1936) היה הרב של פרבר אלקסוט שבקובנה וראש ישיבה בישיבת סלבודקה בליטא. היה ממנהיגי הציבור היהודי-חרדי בליטא ועמד בראשות "אגודת הרבנים" המקומית. חתנו של הרב שרגא פייבל פרנק.
תולדותיו

הרב ברוך הורוביץ היה חניך בית ה"תלמוד תורה" בקלם, אליו נשלח על ידי רבו נתן צבי פינקל, ה"סבא" מסלבודקה. בצעירותו נבחר על ידי רבי צבי לויטן לשמש כר"מ בישיבת "אור החיים" בסלבודקה. נמנה עם קבוצת האברכים שנשלחו על ידי ה"סבא" מסלבודקה לישיבת ראדין, כדי להשפיע עליה מרוח תנועת המוסר הסלבודקאית. תקופה מסוימת מינהו החפץ חיים לשמש כר"מ בישיבת ראדין.
בשנת תר"ס (1900) התמנה לרבו של אלקסוט, פרבר של קובנה, הממוקם מעברו השני של הנהר ניימן החוצה את העיר. במלחמת העולם הראשונה עזבה ישיבת סלבודקה את קובנה לקרמנצ'וק. לאחר שכוחות הצבא הגרמני כבשו את קובנה, מיד בתחילת המלחמה, התאפשרה פעילות תורנית במבנה הישיבה בקובנה. הרב הורביץ פתח במקום ישיבה לכמאתיים בחורים, והיא פעלה במשך שבע שנים. בשנת תרפ"א (1921) שבה ישיבת-האם למשכנה המקורי והתמזגה עם הישיבה שפעלה בראשות הרב הורוביץ. הרב הורוביץ עצמו המשיך לכהן כר"מ בישיבה עד לפטירתו בשנת תרצ"ו.
מלבד פעילותו הרבנית והתורנית היה הרב הורוביץ מראשי ההנהגה של יהדות ליטא. נמנה עם מייסדי "אגודת הרבנים" בליטא ושימש כיושב-ראש שלה, במסגרתה ייצג את הציבור החרדי בפני השלטונות.
בנו הרב שרגא פייבל הורוביץ היה גיסו של הרב יוסף שלמה כהנמן ורבי אשר קלמן בארון - שניהם חתניו של רבי אריה לייב רובין, רבה של וילקומיר. לאחר פטירתו שימש בנו הרב שרגא פייבל הורוביץ כר"מ בישיבת סלבודקה.
סברבנק סיטי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים
 שימוש:  משרדים מסחריים, דירות מגורים.
 מיקום:  מוסקבה
 מדינה:  רוסיה
 בעלים:  סברבנק
 נגישות:  רכבת תחתית:    קוטוזובסקאיה (אנ')  טבעת מרכזית:   קוטוזובסקאיה (אנ')  קוטרים מרכזיים:   קוטוזובסקאיה (רו')
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  2006–2015 (כ־9 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  2015 
 מידות
 גובה:  מגדל א': 192.59 מטר מגדל ב': 167.58 מטר
 קומות:  מגדל א': 47  מגדל ב': 41
 
 קואורדינטות:  55°44′30″N 37°31′52″E﻿ / ﻿55.741798°N 37.531235°E﻿ / 55.741798; 37.531235
  (למפת מוסקבה מוגדלת) סברבנק סיטי(למפת מוסקבה רגילה) סברבנק סיטי he
 
סברבנק סיטי (ברוסית: Сбербанк-Сити) הוא שמו של מתחם רב-פונקציונלי, שנמצא בקוטוזובסקי פרוספקט ונבנה מדצמבר 2006.
בעלי אתר הבנייה השתנו מספר פעמים. הבעלים המקורי ויוזם הקמת המתחם היה הבעלים של התאגיד "קבוצת מירקס" סרגיי פולונסקי. מאז 2016 המתחם שייך לסברבנק.
המתחם מורכב משני מגדלים:
מגדל א' בן 47 קומות
מגדל ב' בן 41 קומות
הערות שוליים

↑  Sberbank picks winner of contest for Sberbank City architecture concept, sberbank.ru (באנגלית)
| מטות של חברות רוסיות |
| --- | --- | --- |
| מוסקבה | טרנסנפט • מגאפון • סברבנק • רוסטך •  VK • בנק VTB • רוסקוסמוס (בבנייה) |  |
| סנקט פטרבורג | גזפרום |  |
| רוסיה מרכזי העסקים של רוסיה |
| --- | --- | --- |
| המחוז הפדרלי המרכזי | מוסקבה סיטי • מרכז הסחר העולמי • סברבנק סיטי • קרוקוס סיטי |  |
| המחוז הפדרלי הצפון-מערבי | מרכז לאחטה |  |
| המחוז הפדרלי הדרומי וצפון קווקז | וולגוגרד סיטי • גרוזני סיטי |  |
| המחוז הפדרלי של אורל וסיביר | יקטרינבורג סיטי • אירקוטסק סיטי |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אברהם צבי הירש ברודנא

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1850 תר"י דווינסק, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  21 במאי 1936 (בגיל 86 בערך) כ"ט באייר תרצ"ו ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 תקופת הפעילות:  ? – 21 במאי 1936 
 השתייכות:  חסידות חב"ד 
 חיבוריו:  "ברכת אברהם", "לחם ערב", "מגני אברהם", "חסד לאברהם"
 
קברו בהר הזיתים
הרב אברהם צבי הירש ברודנא (תר"י, 1850 - כ"ט באייר תרצ"ו, 21 במאי 1936) היה רב ליטאי חב"די ומחבר תורני, רבן של קופישאק, ברעזין (אנ') בתקופה של לפני מלחמת העולם הראשונה ובעת המלחמה במוסקבה. בסוף ימיו חי בירושלים. היה מחסידיו של הצמח צדק.
ביוגרפיה

נולד בדווינסק שבאימפריה הרוסית (כיום בלטביה) לרב משה ברודנא. בילדותו למד אצל אביו ובגיל 13 נכנס ללמוד בישיבת וולוז'ין אצל הנצי"ב מוולוז'ין, בצאתו מהישיבה כתב לו הנצי"ב שהוא עתיד להיות גדול הדור.[דרוש מקור] בשנת תרכ"ט נשא את בתו של הרב שמעון שלמה אהרנוביץ מהעיר גריווע הסמוכה לדווינסק. לאחר נישואיו שקד על תלמודו והיה סמוך על שולחן חותנו. נסמך לרבנות על ידי הרב יצחק אלחנן ספקטור ורבני וילנה.
בשנת תרנ"ג[דרושה הבהרה] מונה לרב העיר קופישאק שבמחוז פוניבז' בליטא במקומו של הרב אבא יעקב בורוכוב.
בשנת תרס"ב[דרושה הבהרה] מונה לרבה של קהילת ברעזין (פלך מינסק) שם כיהן עד לפרוץ מלחמת העולם הראשונה. בזמן המלחמה עבר לכהן כרב במוסקבה.
בשנת תרפ"ב[דרושה הבהרה] עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים. שם התגורר עד לפטירתו בכ"ט באייר תרצ"ו. הוא נקבר בהר הזיתים.
חיבוריו

ברכת אברהם חלק א-ג, וילנה תרנ"ט, באתר היברובוקס
לחם ערב, ורשה תרע"ג, באתר היברובוקס
מגני אברהם, ירושלים תרפ"ו, באתר היברובוקס
חסד לאברהם חלק א', ירושלים תרפ"ח, באתר היברובוקס
חסד לאברהם חלק ב', ירושלים תרפ"ח, באתר היברובוקס
חסד לאברהם חלק ג', ירושלים תרפ"ח, באתר היברובוקס
חסד לאברהם חלק ד', ירושלים תרפ"ח, באתר היברובוקס
לקריאה נוספת

בן-ציון אייזנשטט, הרב ר' אברהם צבי הירש ברודנא, דור רבניו וסופריו, תרנ"ה-תרס"ה, חלק ג, עמוד 8, באתר היברובוקס
המבוך

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  ג'ים הנסון 
 הופק בידי:  אריק רטרי   דוד לזר   ג'ורג' לוקאס
 תסריט:  דניס לי  ג'ים הנסון
 עריכה:  ג'ון גרובר 
 שחקנים ראשיים:  דייוויד בואי   ג'ניפר קונלי   טובי פראוד
 מוזיקה:  דייוויד בואי   טובי ג'ואונס
 צילום:  אלכס תומסון 
 מדינה:  ארצות הברית
 חברת הפקה:  Henson Associates   lucasfilm
 חברה מפיצה:  סרטי טריסטאר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 27 ביוני 1986
 משך הקרנה:  101 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פנטזיה, סרט ילדים, סרט הרפתקאות, סרט מוזיקלי, סיפור התבגרות 
 תקציב:  25 מיליון דולר
 הכנסות:  34 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   labyrinth
 lucasfilm.com/labyrinth
 דף הסרט ב־IMDb
 
המבוך (באנגלית: Labyrinth) הוא סרט פנטזיה משנת 1986, בבימויו של ג'ים הנסון, יוצר החבובות. כמעט כל הדמויות בסרט הן בובות, למעט גיבורת הסרט "שרה" (ג'ניפר קונלי) ומלך הגובלינים ג'ארת (דייוויד בואי). הסרט הוקרן בבתי הקולנוע בישראל בשם "לבירינת" אך הופץ בווידאו בשם "המבוך".
פסקול הסרט כולל שירים רבים של דייוויד בואי. חלקם שווקו מאוחר יותר כסינגלים.
עלילת הסרט

שרה בת ה-15 נאלצת לשמור כשמרטפית על אחיה התינוק טובי, ומביעה משאלה שהגובלינים ייקחו את אחיה. מלך הגובלינים, ג'ארת, ממלא אחר משאלתה, ולוקח את אחיה לארמונו במרכז הלבירינת - מבוך מסובך ואינסופי. ג'ארת' מראה לשרה את המבוך ומודיע לה שאם היא רוצה את התינוק בחזרה עליה להגיע לארמון תוך 13 שעות בלבד. שרה חוצה את המבוך על מנת למצוא את אחיה ובדרך נתקלת בחידות ואשליות אופטיות, נכלאת באובליאט ופוגשת במבוך ביצורים ודמויות משונות כמו הוגל, הגובלין הרגזן; לודו, המפלצת החביבה שמסוגלת לשלוט בסלעים; וסר דידימוס, אביר זעיר שרוכב על כלבה של שרה.
שרה מגיעה לארמון בזמן ומחפשת את טובי וכשהשעון מצלצל את השעה ה-13 הכל נעלם ושרה מוצאת את טובי במיטתו.
תפאורות

את הבובות והתפאורות עיצב בריאן פרוד, אשר שיתף פעולה עם ג'ים הנסון בעיצוב התפאורות והבובות בסרט "הקריסטל השחור". בנו התינוק של פרוד משחק את התינוק טובי, בסרט.
התפאורות מושפעות ומראות את דמיונן לסיפור עליסה בארץ הפלאות, הקוסם מארץ עוץ וציוריו של מ. ק. אשר.
היוצרים

במאי: ג'ים הנסון
תסריט: טרי ג'ונס, על פי סיפור מאת ג'ים הנסון ודניס לי
פסקול: טרוור ג'ונס
שירים: דייוויד בואי
כוראוגרפיה: שריל מקפרדן
שחקנים

דייוויד בואי - ג'ארת
ג'ניפר קונלי - שרה
טובי פרוד - טובי
שלי ת'ומפסון - האם החורגת
כריסטופר מלקולם - האב
בריאן הנסון - הוגל (דיבוב)
רון מיואק - לודו (דיבוב)
דייוויד שוגנסי - סר דידמוס (דיבוב)
פרסי אדוארדס - אמברוזיוס (דיבוב)
טימוטי בטסון - התולעת (דיבוב)
פרנק אוז - החכם (הפעלה)
חודש

מופעי הירח עם מספר הימים בחודש הירחי
חֹדֶשׁ הוא יחידת זמן שאורכה מבוסס על זמן ההקפה של הירח סביב כדור הארץ. בלוחות שנה אשר אינם מבוססים על מחזור הירח, חודש הוא חלוקת משנה שרירותית של השנה, אם כי לרוב הוא נמשך מספר ימים הדומה לשל חודש ירחי. בחלק גדול מן התרבויות, מאחר שחודש נמשך כ-30 יום ואילו שנה נמשכת בערך 365.25 יום (קרוב ל-360 שהוא המכפלה של 30 ב-12), ישנם שנים עשר חודשים בשנה אחת.
שמות החודשים > שמות החודשים בלוח העברי

עד שיבת ציון החודשים היו ממוספרים, כאשר ניסן הוא החודש הראשון ותשרי השביעי. מנהג זה התקיים בתקופת בית שני בלוח השנה במגילות קומראן והשתמר עד ימינו בלוח השנה השומרוני.
שמות החודשים > שמות החודשים בלוח הגרגוריאני

לפרטים נוספים על השמות - הלוח היוליאני.
בלוח הרומי:
Quintilis = יולי
Sextilis = אוגוסט
שמות החודשים > שמות החודשים בלוח השנה ההינדי > הירחיים

Chaitra
Vaishaakha
Jyaishtha
Aashaadha
Shraavana
Bhaadrapada
Aashvayuja
Kaartika
Maargashiirsha
Pausha
Maagha
Phaalguna
שמות החודשים > שמות החודשים בלוח השנה ההינדי > השמשיים

Mesha
Vrishabha
Mithuna
Kataka
Simha
Kanyaa
Tulaa
Vrishcika
Dhanus
Makara
Kumbha
Miina
שמות החודשים > שמות החודשים בלוח המוסלמי

1.محرم- מוחרם.
2.صفر - צפר.
3.ربيع الاول - רביע אל-אוול.
4.ربيع الثاني - רביע אל-ת'אני.
5.جمادي الاول - ג'ומאדי אל-אוול.
6.جمادي الثاني - ג'ומאדי אל-ת'אני.
7.رجب - רג'ב.
8.شعبان - שעבאן.
9.رمضان - רמדאן.
10.شوال - שוואל.
11.ذو القعدة - זו אל-קיעדה.
12.ذو الحجة - זו אל-חיג'ה.
שמות החודשים > שמות החודשים בלוח הפרסי

Farvardin (فروردین) - 31
Ordibehesht (اردیبهشت) - 31
Khordad (خرداد) - 31
Tir (تیر) - 31
Mordad (مرداد) - 31
Shahrivar (شهریور) - 31
Mehr (مهر) - 30
Aban (آبان) - 30
Azar (آذر) - 30
Dey (دی) - 30
Bahman (بهمن) - 30
Esfand (اسفند) - 30 או 29
הערות שוליים

↑  שנה בכדור הארץ, באתר מכון דוידסון
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף כ"ה, עמוד א'.
↑ מזכירים במפורש: מחשבים על פיו:
ברייתא דשמואל פרק ה'
פרקי דרבי אליעזר פרק ז'
שני כתבי יד מגניזת קהיר: T-S NS 98.48 וכן ENA 3319.4
משה הדרשן, מובא בפירוש לפיוט לשבת החודש. הודפס בכרם חמד, מחברת שמינית, עמוד 37.
אלעזר בירבי קליר בקדושתא לשבת ראש חודש (מחזור 21 שנה כמו בפרקי דרבי אליעזר)
פינחס ברבי יעקב הכהן ביוצר לשבת תקופות (עודף שנת חמה על שנת לבנה)
בנימין בן זרח ביוצר אלהינו אלהים אמת (מחזור 21 כנ"ל)
ברייתא דמזלות פרק ח' (מהלך הירח בגלגל המזלות)
שמואל ירחינאה (לצורך החישוב של ברייתא דמזלות חילק את השעה ל-56,848 רגעים)
רבי אבהו (מחזור משמרות כהונה בשנת היובל - ארי בלנקי, A Talmudic Puzzle and the Jewish Calendar in the Late Third Century, עמוד 7)
↑  מגילת אסתר, פרק ג', פסוק ז'.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543683205171  BnF: cb13318617m (data)  GND: 4299251-5  LCCN: sh85087066  LNB: 000293587  NKC: ph254466
המאה ה-4

המאה ה-4 היא התקופה שהחלה בשנת 301 והסתיימה בשנת 400. היא המאה הרביעית של האלף הראשון.
אירועים בולטים בעולם

קונסטנטינוס שם קץ לרדיפת הנוצריות; הנצרות הופכת לדת הרשמית של האימפריה הרומית; משכנו של השלטון נקבע בקונסטנטינופוליס
ממלכת אקסום ממירה את דתה לנצרות על־ידי הקדוש פרומנטיוס מצור
מסחר בין אירופה לסהרה המערבית
תבוסת הצבא הרומי בקרב אדריאנופול שהיה בשנת 378
צפון הודו מאוחדת תחת שלטון ממלכת גופטה
בתקופה זו עוברת דת ההינדואיזם תמורות תחת שלטונה הממושך של ממלכת גופטה. בתקופה זו מתאחדים רעיונות תאיסטיים מאוחרים עם תפיסות הוודות הקדומות
על רקע עליית ההינדואיזם והבודהיזם באסיה, ממצאים ארכאולוגיים המתוארכים למאה ה-4 מצביעים על התפשטות השפעת דתות אלו, ובמיוחד זרם השיוויזם, אל אזורים נרחבים בדרום מזרח אסיה
אישים בולטים

אוגוסטינוס, תאולוג
אריוס – מייסד המינות האריאנית
איזביוס מקיסריה – הארכיבישוף של קיסריה ונחשב לאבי ההיסטוריה הכנסייתית.
אנטוניוס הקדוש רבה, הנזיר הראשון
אתנסיוס, פטריארך של אלכסנדריה
אמברוסיוס, ארכיבישוף קתולי במילאנו
מרקילינוס אמינאוס, היסטוריון רומי
קונסטנטינוס, קיסר האימפריה הרומית
פרומנטיוס – נוצרי סורי מצור, מביא את הנצרות לאתיופיה.
אישים בולטים > אישים בולטים ביהדות

רב נחמן – מגדולי אמוראי בבל בדור השני והשלישי, ראש ישיבת נהרדעא ומעמודי התווך של התלמוד הבבלי.
רבי תנחומא בר אבא – אמורא מארץ ישראל בדור השישי, מגדולי בעלי האגדה והמדרש, יוצר מדרש תנחומא.
רבי אמי ורבי אסי - אמוראים ארץ ישראלים בדור השלישי לאמוראים, מופיעים רבות בשני התלמודים.
רבי שמואל בר נחמני – גדולי בעלי האגדה היהודית בכל הזמנים.
אביי – ראש ישיבת פומבדיתא.
רבא – ראש ישיבת מחוזא.
רב נחמן בר יצחק – ראש ישיבת פומבדיתא.
רב פפא
תגליות והמצאות

כתיבת קאמה סוטרה
קודקס סינאיטיקוס – כתב יד מן המאה ה-4, אשר הכיל נוסח של "תרגום השבעים" – תרגום התנ"ך לשפה היוונית ואת נוסח הברית החדשה.
קודקס ותיקנוס – כתב יד מן המאה ה-4, אשר מכיל את הפרקים מהתנ"ך והברית החדשה.
הומצא המצפן בסין
"הטקסט הישן" של הקלאסיקה של המסמכים – מוגש לקיסר סין על ידי מיי דזה.
תרבות ואמנות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בתקופת הפריחה של ממלכת גופטה בהודו, הייצוגים האמנותיים באזור, שנסובו במקרים רבים סביב דמותו של בודהה, השתנו לייצג את דמותו באופן "אידיאלי" ואף חושני.