stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ניהול לפי יעדים
יישום השיטה בפועל

מטא-אנליזה של 70 מחקרים הראתה שב-68 מתוך 70 המחקרים, יישום שיטת הניהול לפי מטרות גרר עלייה ברווחים. הגורם המרכזי שהשפיע על הצלחת השיטה במחקרים הנ"ל הוא מחויבות ההנהלה. כאשר ההנהלה הראתה רמת מחויבות גבוהה לשיטת הניהול לפי יעדים, הרווחים עלו ב-56% בממוצע; אך כשההנהלה הראתה רמת מחויבות נמוכה, הרווחים עלו רק ב-6% בממוצע. כיום, מחקרים בתחום נוטים להתמקד ביישום השיטה בסוגי ארגונים שונים ובמדינות שונות ברחבי העולם. למשל, בסקירה של השימוש בשיטת הניהול לפי מטרות בבנקים בפולין, נמצא יותר גברים עובדי הבנק מנוהלים תחת שיטת הניהול לפי מטרות מאשר נשים. במחקר שנערך על חברת תרופות ביפן, נמצא כי שיטת הניהול לפי מטרות מתאימה יותר לסוגי תפקידים מסוימים מאשר אחרים – במקרה הזה, השיטה השפיעה יותר על עובדי פס ייצור מאשר לעובדי לוגיסטיקה, מבחינת שיפור בתפוקה ועלייה במחויבות ליעדים.
הערות שוליים

1 2  George S. Odiorne, Management decisions by objectives, Englewood Cliffs, NJ: Prentice-Hall, 1969
1 2  Peter Drucker, The Practice of Management, New York: Harper & Brothers, 1954
↑  Ronald C. Greenwood, Management by Objectives: As developed by Peter Drucker, assisted by Harold Smiddy, Academy of Management Review, 2 6, 1981, עמ' 225-230
1 2  Steven P. Robbins & Timothy A. Judge, Organizational behavior 15th edition, Englewood Cliffs, NJ: Prentice-Hall, 2012
↑  Robert A. Howell, A fresh look at management by objectives, Business Horizons, 3 10, 1967, עמ' 51-59
1 2 3  Robert Rodgers & John E. Hunter, Impact of management by objectives on organizational productivity, Journal of Applied Psychology, 2 76, 1991, עמ' 322-336
1 2  Saori Yanagizawa & Hisataka Furukawa, Fitness of job type and management by objectives: Mediating effects of perception of effectiveness and goal commitment and moderating effects of supervisor's behavior, Japanese Psychological Research, 4 58, 2016, עמ' 297-309
↑  William Edwards Deming, Out of the Crisis, Cambridge: The MIT Press, 1994
↑  Erez, M. (2000), Make Management Practice fit the National Culture. In: Locke, E.A. (Ed.), pp. 418-434, Basic Principles of Organizational Behavior: A Handbook. NY: Blackwell.
↑  Roth, W. F. (2009). Is management by objectives obsolete? Global Business and Organizational Excellence, 28, 36-43.
↑  Gotteiner, S. (2016). The OPTIMAL MBO: A model for effective management-by-objectives implementation. European Accounting and Management Review, 2(2), 42-56.
↑  Kamierczyk. J., & Kamierczyk, J., & Aptacy, M. (2016). The management by objectives in banks: The Polish case. Entrepreneurship and Sustainability Issues, 4(2), 146-158.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00914216
סיראז' נסאר

סיראז' נסאר (בערבית: سراج نصار; נולד ב-2 בספטמבר 1990 בטורעאן שבישראל) הוא כדורגלן ערבי ישראלי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת הפועל כרמיאל מליגה ב'.
קריירה

נסאר התחיל את דרכו במחלקת הנוער של מכבי כפר כנא. ב-13 במאי 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, כשנכנס כמחליף במשחק מול הפועל בני טמרה בליגה הארצית. שלושה ימים מאוחר יותר שוב נכנס כמחליף, וכבש את שער הבכורה שלו בניצחון 3–1 על עירוני טירת כרמל. בעונה שלאחר מכן כבש שלושה שערי ליגה והגיע עם הקבוצה למבחני העלייה לליגה הלאומית, אך הקבוצה הפסידה להפועל רמת השרון.
בקיץ 2009 הוחתם בקבוצת הפועל באר שבע על ידי המאמן גיא עזורי. ב-13 בספטמבר 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף במשחק מול הפועל תל אביב. ב-5 בדצמבר 2009 כבש את שער הבכורה שלו בבאר שבע, בניצחון 2–0 על הפועל פתח תקווה. בבאר שבע השתלב עד מהרה וכבר בעונתו הראשונה כבש שלושה שערים ב-23 הופעות. בעונה שלאחר מכן כבש שני שערי ליגה, ובעונת 2011/2012 כבש שישה שערים, כולל צמד בניצחון 3–1 על בני יהודה תל אביב. בעונת 2012/2013 כבש שני שערי ליגה, כולל שער בניצחון 3–0 על מכבי נתניה במחזור האחרון, שהשאיר את הקבוצה בליגת העל. בעונת 2013/2014 כבש שישה שערי ליגה וסיים עם הקבוצה במקום השני בליגת העל. בעונת 2014/2015 כבש שני שערי ליגה, סיים עם הקבוצה במקום השלישי בליגה, והעפיל עמה לגמר גביע המדינה, שם עלה כמחליף בתבוסתה של קבוצתו 6-2 למכבי תל אביב.
ב-2 בספטמבר 2015 חתם נסאר לארבע שנים בקבוצת הפועל תל אביב. ב-25 באוקטובר 2015 ערך את הופעת הבכורה של במועדון, כשנכנס כמחליף בהפסד לקבוצתו לשעבר הפועל באר שבע באצטדיון טרנר, ולקראת סיום המשחק כבש את שערו הראשון במדי הפועל תל אביב. עד תום 2015/2016 ערך בסך הכל 15 הופעות בכל המסגרות, בהן כבש שני שערים.
ב-18 ביוני 2016 חתם נסאר לשלוש שנים בבני סכנין. ביוני 2017 חתם בקבוצת קוקסי מליגת העל האלבנית, אך כעבור חודשיים חזר לישראל וחתם בהפועל עכו. נסאר כבש שער אחד בעונת 2017/2018, ובסופה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית. ב-20 בספטמבר 2018 חתם בשמשון כפר קאסם מליגה א'.
ב-10 באוגוסט 2023 נסאר חתם בהפועל כרמיאל.
הערות שוליים

↑  ארז נעמן, ‏רשמי: נסאר חתם לארבע שנים בהפועל ת"א, באתר ONE‏, 2 בספטמבר 2015
↑  שלמה וייס‏, בני סכנין: סיראז' נסאר חתם לשלוש עונות, באתר וואלה, 18 ביוני 2016
↑  אורי שמיר, החתמת ענק: סיראז' נסאר חתם בכרמיאל, באתר דאבל פס, 10 באוגוסט 2023
She Wolf (שיר)

She Wolf (בעברית: זאבה) הוא שיר של הזמרת הקולומביאנית שאקירה, מאלבום האולפן השמיני שלה, She Wolf. השיר יצא לאור ב-10 ביולי 2009 והוא יצא תחת חסותם של חברת התקליטים "אפיק רקורדס", כסינגל מוביל וראשי מן האלבום ולכן שמו ניתן לו כשם האלבום. השיר נכתב על ידי שאקירה, ג'ון היל וסאם אנדיקוט. שאקירה והיל היו אלה שהפיקו את השיר. לשיר יצאה גרסה ספרדית ושמה של הגרסה הייתה "Loba", שכוללת תרומות ליריות נוספות של חורחה דרקסלר. גרסה זאת יצא מוקדם יותר ב-6 ביולי. הכיוון המוזיקלי של השיר הוא בסגנון ה-Hi-NRG, סינת'-פופ ובנוסף נגיעות של דאנס-פופ.
עם יציאת השיר, קבלות הפנים היו חיוביות מצד מבקרי המוזיקה, כאשר רבים מהם שיבחו אותו על היותו שונה משאר השירים שיצאו באירופה באותה תקופה. מבחינה מסחרית, השיר מכר עותקים רבים במדינות רבות, והוא אחד השירים הנמכרים ביותר של הזמרת. שיר זה הגיע למקום ה-1 בכ-10 מצעדים חשובים ומובילים, כגון: קנדה, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת. בארצות הברית, השיר הגיע למקום ה-11 בבילבורד הוט 100 והוא בין המקומות הגבוהים ביותר של הזמרת במצעד זה. בגרסה האנגלית השיר נכנס לשלושה מצעדים שונים בארצות הברית, ובגרסה הספרדית השיר נכנס לשני מצעדים שונים בארצות הברית כאשר בכולם חוץ מהבילבורד הוט 100 שני השירים בשתי הגרסאות כבשו את המקומות הראשונים.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה של השיר בוים וצולם על ידי ג'ייק נאוה, ששיתף שביים והפיק שירים לשאקירה בעבר, ביניהם שיתוף הפעולה שלה עם ביונסה הנקרא; "Beautiful Liar".
תנועות הריקוד בסרטון היו בביצועה והסברה של נדין רופין, והיא אמרה שהריקודים בשיר משלבים בלט, פופינג ונעילה, ריקוד שבטי ומהלכים דומים לאלה של דרמה פלדנס בשנות השמונים. בקליפ ניתן לראות את שאקירה לבושה כמו בעטיפת השיר, כשהיא בביגוד ובהלבשה מינימלית מאוד. בקליפ שאקירה נראית בהתחלה כרדומה ליד בן זוגה במיטה, ולאחר שהירח המלא עולה היא יוצאת מהמיטה, תוך כדי שיש הבזקים רבים של ניצוצות וברקים, ורק אז ניתן לראותה בתוך כלוב כשהיא מייללת בשירתה. הקליפ הפרובוקטיבי כבש את רשתות הטלוויזיה ועזר לשיר להגיע למקומות גבוהים במצעדים בעולם. הקליפ בגרסה האנגלית צבר למעלה מ-265 מיליון צפיות ביוטיוב והוא אחד מהנצפים ביותר בערוצה של הזמרת, בעוד שהקליפ בספרדית צבר למעלה מ-124 מיליון צפיות ולא הצליח לשחזר את כמות הצפיות של הגרסה באנגלית.
מיקומי שיא

השיר זכה להצלחה רבה במצעדים כאשר נכנס לחמישייה הפותחת בלמעלה מ-15 מצעדים שונים ברחבי העולם, ובנוסף להגיע לכמה וכמה צמרות מהמצעדים השונים סביב רחבי העולם.
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2009)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2009)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2009)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2009)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 3 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 18 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 4 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 3 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 2 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 11 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הלטיניים | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הטרופיים | 1 |  |
|  ברזיל | טופ 100 ברזיל | 3 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 2 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 16 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | - |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 13 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 5 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 4 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 5 |  |
|  יפן | יפן הוט 100 | 9 |  |
|  מקסיקו | טופ 100 – מקסיקו | 1 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 11 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 36 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 13 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 2 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 4 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 6 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 16 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 12 |  |
|  צרפת | SNEP | 4 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 5 |  |
|  קנדה | CHR/Top 40 | 13 |  |
|  רומניה | מצעד השירים הרומני | 18 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 17 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 3 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2009)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2009)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2009)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2009)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 41 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 7 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 64 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הלטיניים | 9 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 13 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הטרופיים | 13 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 39 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 67 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 67 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 51 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלגלצ | 28 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 7 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 88 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 57 |  |
|  רוסיה | טופ-היט | 98 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 81 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 39 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2010)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2010)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2010)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2010)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 48 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 45 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | זהב | 35,000 |
| איטליה (FIMI) | פלטינה | 30,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 1,812,000 |
| בריטניה (BPI) | זהב | 437,000 |
| מקסיקו (AMPROFON) | פלטינה | 60,000 |
| ספרד (PROMUSICAE) | פלטינה 2× | 80,000 |
| שווייץ (IFPI Switzerland) | זהב | 15,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 5,000,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
סיגל צנוע

סִגָּל צָנוּעַ (שם מדעי: Viola modesta) הוא מין של צמח עשבוני זעיר וחד-שנתי ממשפחת הסיגליים. מין זה נדיר מאוד, והוא השכיח ביותר מבין חמשת מיני הסיגל הגדלים בר בישראל ופרחיו הקטנים דומים לפרחי "אמנון ותמר".
סיגל עטוי (כנראה נכחד בישראל) הוא מין קרוב ודומה לסיגל צנוע, וההבחנה ביניהם קשה וקשורה בעיקר בצורת הלוואים. הלוואים של סיגל עטוי שסועים-מחולקים בראשם ל-3 אונות צרות וארוכות בשונה מסיגל צנוע שהלוואים שלו תמימים. המידע מבוסס על 3 איסופים שצוטטו בספרות המדעית. האוכלוסייה הבודדת של סיגל קיטאבל בהר חברון הוגדרה עד לפני שנים אחדות בטעות כסיגל עטוי. לדעתו המקצועית של הבוטנאי ד"ר אוֹרי פרגמן-ספיר מין זה אינו קיים בישראל.
על מקורות השם ראה בערך סיגליים.
תפוצה ובית גידול

תחום תפוצתו הוא ים-תיכוני - אירנו-טורני, ותפוצתו העולמית משתרעת ממערב ומרכז אסיה עד דרום טרנס-קווקז ומזרח הים התיכון, בארצות הללו: טורקיה, עיראק, איראן, טרנס-קווקז, טורקמניסטן, אוזבקיסטן, לבנון-סוריה, ירדן וישראל. בישראל הוא מאכלס שדות, מדרונות אבניים באזורי ההר: חרמון, גליל עליון, שומרון והר חברון. סיגל צנוע גדל בחרמון בחגורה הרחבה, מרום 1,200 מ' ועד 2,300 מ', אולם הוא נפוץ במיוחד בחגורת היער ההררי הנמוך, עד רום 1,500 מ' שם הוא יוצר לעיתים ממש מרבדי פריחה זעירים.
מורפולוגיה

צמח עשבוני חד-שנתי זעיר, עדין, קירח או מכוסה במעט שערות מחוספסות וגובהו עד 10 ס"מ.
הגבעולים יחידים ואינם מסתעפים אלא עולים מבסיס הצמח.
הלוואים קטנים (0.5 מ"מ), תמימים או הם מצוידים רק בשן אחת, קרוב לבסיסם.
העלים מסורגים או ערוכים בשושנת ופשוטים (אינם מחולקים). עלי הבסיס מוארכים או מעוגלים מעט וקטנים (1.2 ס"מ), עלי הגבעול ארוכים יותר ביציים ומוארכים יותר, אורכם 2.5 ס"מ ורוחבם 0.8 ס"מ, שפתם משוננת באורח בלתי סדיר.
הפרחים דו־מיניים, חיקיים, בודדים, נישאים על עוקצים והם בעלי שחלה עילית. עלי הכותרת והאבקנים מאוחים מתחתיה, כל אחד לחוד.
הפרחים בלתי נכונים, זעירים, קוטרם 0.5 עד 1.5 ס"מ ובחרמון פחות מס"מ אחד, צבעם משתנה מפרט לפרט, בין צהוב לקרם ולקרם סגול, בלוע הכותרת, בעלה הכותרת התחתון יש כתם צהוב עז החצוי בקווים סגולים אחדים.
עוקצי הפרחים על פי רוב חסרי חפיות.
הגביע בן 5 עלים, מפורדים או מאחים במקצת, שווים פחות או יותר זה לזה, קצרים, אורכם 5 עד 6 מ"מ משתיירים לאחר ההפריה.
הכתרת לא נכונה (בעלת סימטריה דו-צדדית), לבנה או כחלחלה,, במרכזה כתם צהוב ועל
הכותרת בלתי נכונה (בעלי סימטריה דו-צדדית), עלה הכותרת התחתון (הקדמי) שבהם גדול מארבעת האחרים ומתמשך לדורבן. הדורבן הוא צינור ארוך וחלול, מתחדד בקצהו ואטום בקצהו. דורבן הכותרת קצר, גודלו עד 4 מ"מ ואינו בולט מתוך בסיס הגביע.
האבקנים קצרים, מספרם 5, ניצבים לסירוגין עם עלי כותרת, מול עלי הגביע וסביב עמוד השחלה. מכל אחד משני המאבקים התחתונים (הקדמיים) יוצא זיז ארוך שמפריש צוף לתוך דורבנה של הכותרת התחתונה ונאגר שם. צופנים אלו הקשורים לאבקנים מכונים צופני אבקנים (staminal nectaries) והם מצויים על היותרת של הקונקטיב החום. הזירים לבנבנים וקצרים מאוד לא יותר מ"מ אחד, מפורדים, ורחבים. המאבקים זקופים, מקיפים את השחלה והם בני 2 לשכות שנפתחות בסדק לכיוון עמוד השחלה.
השחלה עילית, כדורית, בעלת מגורה אחת בת 3 עלי שחלה. עמוד השחלה אחד, קצר, פשוט, זקוף וצלקתו כדורית. השליות דופניות, מספרם 3.
הפרי הוא הלקט קטן, דמוי ביצה, אורכו 5 מ"מ, ונפתח לרווחה בשלוש קשוות דמויות סירה. כל קשווה נושאת זרעים. הזרעים נורים תוך כדי פתיחת ההלקט העוצמתית.
הזרעים זעירים ורבים ובעלי גופיף שומני החביב על הנמלים שמסייעות בהפצתם.
נביטה ופריחה

תחילת הנביטה בתחילת דצמבר, הקמילה בתחילת יוני עם סיום הפריחה. הפריחה מסוף מרץ עד תחילת יוני. סיגל צנוע אינו מחכה בנביטתו עד עליית הטמפרטורה באביב, אלא נובט במקומות חשופים משלג כבר באמצע החורף. הם מפתחים עלים בודדים וכבר בהגיעם לגובה 3 עד 5 ס"מ, תוך שבוע שבועיים מנביטתם, הם מנצים פרחים ועושים זרעים. אם באה בתקופה קצרה זו סופה הרסנית אז נשמדים הצמחים שנבטו, והאוכלוסייה תשקום ממאגר הזרעים שבקרקע. אם שפר גורל אז הפירות הירוקים ימצאו כבר מאמצע אפריל והפצת הזרעים תתרחש מאמצע יוני עד תחילת יולי.
האבקה

הפרח הזעיר מותאם להאבקה הדדית בידי חרקים זעירים. הכותרת הבלתי נכונה פונה לחרק העף אופקית. הקווים הסגולים שחוצים את הכתם הצהוב עז ומכוונים את החרק למקום הכניסה למאגר הצוף המצוי בדורבן בדרכו לצוף מכניס החרק את חדקו ללוע הכותרת, ותוך כדי כך פוגש בעמוד השחלה הקצר ומעביר לשקע שבתוך הצלקת הכדורית את גרגרי האבקה מפרח אחר שביקר בו קודם. בהוציאו את ראשו מן הפרח נבזקים עליו גרגרי אבקה מתוך חריץ שבתחתית לוע הכותרת. הצלקת מכוסה בחלקה התחתון במעין כנף, בעת יציאתו של החרק נסגרת הכנף, ובדרך זו נמנעת האבקה עצמית.
הערות שוליים

↑  סיגל, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
↑  Viola modesta Fenzl, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
1 2 3 4  נעמי פינברון-דותן, אבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל, ירושלים: כנה, 1998, עמ' 438-439
1 2  סיגל צנוע, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
1 2 3  וולטר פרגסון, אבי שמידע, הזר ווד, מיכה לבנה, עזי פז (ע), בין שלגי חרמון, רמת גן: משרד הבטחון - ההוצאה לאור ורשות שמורות הטבע, עמ' 46-7
1 2 3 4  מיכאל זהרי, מגדיר חדש לצמחי ישראל, מהדורה חדשה מתוקנת ומורחבת, תל אביב: עם עובד, 1989, עמ' 306
↑  Zohary, M., Flora Palaestina – Part Two, Jerusalem: The Israel Academy of Sciences and Humanities, 1972, עמ' 333-335
↑  א. פאהן, ד. הלר, מ. אבישי, מגדיר לצמחי התרבות בישראל, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998, עמ' 270-271
↑  א. פאהן, אנטומיה של הצמח, מהדורה שניה, מורחבת ומעודכנת, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1987, עמ' 531
↑  עזריה אלון, מיכה לבנה, דוד הלר (ע), החי והצומח של ארץ ישראל, רמת גן: משרד הבטחון - ההוצאה לאור, החברה להגנת הטבע, 1983, עמ' 228
ניהול מחזור חיי יישום

ניהול מחזור חיי יישום או ALM (ראשי תיבות באנגלית של: Application Lifecycle Management) הוא תהליך ניהול המקיף את כל שלבי מחזור החיים של יישום. ALM  הוא ההיבט של PLM בתחום פיתוח תוכנה. התהליך כולל בתוכו את כל השלבים החל מניהול הדרישות, דרך הארכיטקטורה, הפיתוח, הבדיקות והיישום, וכלה בעדכון ובשחרור מהדורות ועד לשלב הסופי של התוכנה בו היא יוצאת מכלל שימוש.
שלוש נקודות ציון ישנן בתהליך של מחזור חיי תוכנה: ההתחלה - שלב הרעיון, שלב שבו התוכנה נכנסת לשימוש (Deployment) ושלב המוות, שבו אין לתוכנה ערך עסקי.
ALM מורכב משלושה היבטים

ההיבט הניהולי (Governance) - מטרת ההיבט היא להבטיח שהתוכנה תספק את צורכי הארגון שאליו נועדה התוכנה. ההיבט הניהולי הוא ההיבט היחיד שמתפרש לאורך כל מחזור החיים של התוכנה. במובנים רבים, הוא ההיבט החשוב ביותר במחזור החיים של תוכנה.
ההיבט הפיתוחי (Development) - ההיבט אחראי על פיתוח התוכנה, זה מתחיל קצת אחרי הגאת הרעיון וממשיך בתחזוקה של התוכנה גם אחרי כניסתה לשימוש. גם אחרי שלב ה-Deployment, יש צורך בהמשך פיתוח התוכנית, גרסאות חדשות, עדכונים. בתוכנות מסוימות, עדכון גרסה יכול לעלות יותר מתועלת התוכנה לארגון. לכן יש לקחת בחשבון את העלות לעומת התועלת.
ההיבט התפקודי (Operations) - של יישום פעיל חייב להיות נתון לניטור ולניהול. היבט זה מתחיל קצת לפני שלב ה-Deployment ומתפרש עד שלב המוות.
יתרונות עבודה עם ALM

יתרונות עבודה עם ALM, מעקב על התהליך הכולל של התוכנה:
משפר את איכות המוצר הסופי. המוצר תואם לציפיות של הלקוח והמשתמשים.
שלב הפיתוח מהיר ויעיל יותר בזכות האינטגרציה בין השלבים וההיבטים.
מקצר זמני תחזוקה של המערכת על ידי סנכרון העיצוב והתוכנה.
מגדיל את הגמישות על ידי הפחתת הזמן שלוקח לבנות ולהתאים תוכנות התומכות בדרישות עסקיות חדשות.
סיכוי גדול יותר למצוא טעויות או נושאים לא ברורים בתפיסת הדרישות העסקיות בשלבים מוקדמים יותר של הפיתוח.
דוגמאות למחזורי חיי תוכנה

ישנם סוגים שונים של מודלים לתהליך פיתוח התוכנה:
מודל מפל המים - פיתוח התוכנה מתבצע בתהליך שיטתי ולוגי המורכב משלבים מוגדרים־היטב שאין לפסוח עליהם.
בנה ותקן - שמה דגש רב על המהירות שבה נעשים שינויים ותיקונים למערכת התוכנה, תוך התעלמות מודעת מנושאי התחזוקתיות והאיכות הפנימית של התוכנה.
Scrum מניחה שלא ניתן להבין או להגדיר פיתוח תוכנה מסוימת במלואה ומראש, ובמקום זאת מתמקדת בשיפור יכולתו של הצוות לספק תוצרים במהירות ולהגיב לדרישות העולות תוך כדי התהליך. כמו כן, השיטה שמה דגש על צוותים בהכוונה עצמית, המנווטים את הפיתוח באופן עצמאי.
אב טיפוס - ההנחה היא שלמשתמש היכולת להציג יתרונות ונקודות תורפה. זו יצירה מהירה וזולה של מודל עובד, על גביו מבוצעים שינויים ושיפורים.
כלים עבור ALM

התחשבות בשלושה היבטים אלו זהו צורך עבור כל ארגון ששואף למקסם את הערך העסקי של המוצר. כל אחד משלושת ההיבטים הוא מאתגר והשילוב של השלושה יחד הוא אפילו מאתגר יותר. כלי עבודה נכון יכול להקל על העבודה.
כלים לדוגמה:
Visual Studio Application Lifecycle Management של מיקרוסופט - ניתן לקרוא בהרחבה בפרק הבא בערך זה.
SAP Solution Manager של SAP
HP Application Lifecycle Management של HP
IBM Rational solution for Collaborative Lifecycle Management של IBM
Polarion ALM מבית Siemens PLM
Visure Requirements
Visual Studio Application Lifecycle Management

Microsoft מציעים סט של כלים ששימוש בהם ישפר את הבנת צורכי הלקוח וגם את עיצוב, יישום ופריסת הקוד.
על ידי שימוש בכלים הללו ניתן להשיג את התוצאות הבאות:
תכנון ומעקב אחר הפרויקט. יצירת תהליכים ומעקב אחר איכויותיהם על מנת לאפשר לצוות הפיתוח להפוך את דרישות הלקוח למוצר עובד.
עיצוב הפונקציונליות, על מוצר קיים או מאפס.
כתיבה, יישום בדיקות, מציאת באגים (debug) וניתוח האפליקציה על ידי שימוש בכלים שמשלבים את שאר מחזור החיים של האפליקציה, כך שצוות הפיתוח יוכל להבין כיצד התהליך תורם לפרויקט.
בניית האפליקציה על ידי הכלי "Integrated Build System" שמאפשר לצוות להבטיח את האיכות ולבדוק שהדרישות מתקיימות בכל בנייה.
בדיקת האפליקציה על ידי הרצת בדיקות ידניות או אוטומטיות. ביצוע בדיקות באופן שיטתי כך שצוות הפיתוח ידע את איכות המוצר בכל רגע נתון.
פריסות בתוך סביבות וירטואליות כדי לאפשר פיתוח מתוחכם יותר ובדיקות.
ראו גם

ניהול מחזור חיי מוצר (PLM)
הערות שוליים

↑  הערך בוויקיפדיה האנגלית
↑  הערך בוויקיפדיה האנגלית
↑  הערך בוויקיפדיה האנגלית
↑  הערך בוויקיפדיה האנגלית
סיליה רוסר

| --- | --- |

 לידה:  1930 (בת 94 בערך) מלבורן, אוסטרליה 
 שם לידה:  Celia Elizabeth Prince 
 תחום יצירה:  איור בוטני 
 פרסים והוקרה:  מדליית המסדר של אוסטרליה (12 ביוני 1995)  Jill Smythies Award (1997) 
 
סיליה רוסר (באנגלית: Celia Rosser נולדה ב -1930) היא מאיירת בוטנית אוסטרלית, הידועה בעיקר בזכות פרסום סדרת מונוגרפיות בת שלושה כרכים המכילה ציורי אקוורל של עצים מהסוג בנקסיה.
ביוגרפיה

היא נולדה כסליה אליזבת פרינס, והחלה לצייר פרחי בר אוסטרליים בתחילת הקריירה האמנותית שלה. היא התחילה לצייר את עצי הבנקסיה לאחר שראתה בנקסיה מסורית (Banksia serrata) ליד ביתה באורבוסט, ויקטוריה. התערוכה הראשונה שלה הייתה בגלריה לבסון במלבורן בשנת 1965, וכללה שלושה צבעי מים של מיני בנקסיה. שנתיים לאחר מכן פרסמה את פרחי הבר של ויקטוריה.
בשנת 1970 מונתה רוסר לאמנית הפקולטה למדעים באוניברסיטת מונש. היא איירה את הצמחים המלוחים של דרום אוסטרליה. בשנת 1974 מונתה לאמנית הבוטנית האוניברסיטאית, והחלה בפרויקט ציור כל מיני הבנקסיה. הפרויקט נמשך יותר מ -25 שנה, והביא לפרסום מונוגרפיה בת שלושה כרכים בשם The Banksias, עם טקסט מלווה מאת אלכס ג'ורג'. פרסום הכרך הסופי בשנת 2000 ייצג את הפעם הראשונה שסוג כה גדול צויר כולו.
בשנת 1997 זכתה בפרס האגודה הלינאית של לונדון על איור בוטני, ובשנת 1995 הוענק לה מדליית מסדר אוסטרליה. אוניברסיטת מונש העניקה לה תואר שני בכבוד למדעים בשנת 1981, ותואר דוקטור לשם כבוד בשנת 1999.
מורשת

בשנת 2001, פיטר אולדה וניל מריוט פרסמו תיאור של זן חדש של בנקסיה מהשיחים הצחיחים של מערב אוסטרליה, וקראו לו בנקסיה רוסרית (Banksia rosserae) לכבודו של רוסר.
מאז 2002, חברי הגנים הבוטניים המלכותיים מלבורן העניקו את "מדליית סיליה רוסר לאמנות בוטנית" למציגים מצטיינים בתערוכת "אמנות האיור הבוטני".
הערות שוליים

↑  Rosser, Celia Elizabeth - biography, www.anbg.gov.au
↑  "One new Banksia and two new Grevillea species (Proteaceae: Grevilleoideae) from Western Australia", web.archive.org, ‏2006-09-23
↑  Celia Rosser, web.archive.org, ‏2006-06-25
↑  "Celia Elizabeth Rosser", honours.pmc.gov.au
| --- | --- |
בקרת זהויות :  DAAO: celia-rosser  DSI: 12825  ISNI: 0000 0001 0983 4069  LCCN: n90717015  NLA: 35463821  NTA: 145076296  RERO: 02-A003761861  SNAC: w6w45mrg  SUDOC: 148336035  Trove: 962198  VIAF: 68098579   WorldCat (עם VIAF): 68098579
ניקולאי ריומין

| --- | --- |

ניקולאי ריומין, 1935
 לידה:  5 בספטמבר 1908 מוסקבה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  17 באוקטובר 1942 (בגיל 34) אומסק, ברה"מ 
 הישג בולט:  היה מס' 17 בעולם בשנת  1935
 הדרגה הגבוהה ביותר:  בוגר ספורט של ברית המועצות בשחמט 
 מד כושר מרבי:  2627 (אוגוסט 1935)
 מדינה:  ברית המועצות
 פרסים והוקרה:  מאסטר מוסמך לספורט של ברית המועצות 
 
ניקולאי ריומין (ברוסית: Николай Николаевич Рюмин)‏ (5 בספטמבר 1908, מוסקבה – 1942, אומסק) היה שחמטאי רוסי מהחזקים בשחקנים הסובייטים בשנות השלושים.
ריומין היה אלוף מוסקבה בשנים 1931, 1932,
1933/34 וב-1935.
ריומין שיחק שלוש פעמים בגמר אליפות ברית המועצות. בשנת 1931 הגיע למקום השני באליפות השביעית של ברית המועצות שהתקיימה במוסקבה עם 10/17 (ניצח: מיכאל בוטביניק). בין היתר ניצח את בוריס ורלינסקי שסיים במקום השלישי ואת פדור בוגאטירצ'וק.
בשנת 1933 חלק ריומין מקום 10-11 באליפות השמינית של ברית המועצות שהתקיימה בלנינגרד עם 10/19 (ניצח: מיכאל בוטביניק).
בשנת 1934/35 חלק ריומין מקום 3-4 עם פדור בוגאטירצ'וק באליפות התשיעית של ברית המועצות שהתקיימה בלנינגרד (ניצחו: גריגורי לבנפיש ואיליה רבינוביץ).
תוצאתו הבינלאומית הטובה ביותר של ריומין הייתה בלנינגרד בשנת 1934 עת חלק מקום שני עם פטר רומנובסקי ולפני מקס אויבה (ניצח: מיכאל בוטביניק).
בשנת 1935 ניצח ריומין בתחרות גטבורג. באותה שנה חלק מקום 11-14 בתחרות במוסקבה. (ניצחו: מיכאל בוטביניק וסאלו פלור). 

בשנת 1936 חלק מקום 7-10 בתחרות מוסקבה (ניצח: חוסה ראול קפבלנקה).
בשנת 1936 בריאותו התערערה והוא מת משחפת במהלך מלחמת העולם השנייה באומסק שבסיביר.
הסתעפויות פתיחה על שמו

שמו של ריומין נקשר לשתי הסתעפויות פתיחה. הסתעפות ריומין בהגנה ההודית של המלכה שנותחה על ידו וכן על ידי אנדור לילינטל : 1. ד4 פו6 2. ג4 ה6 3. פו3 ב6 4. ז3 רב7 5. רז2 רב4+ 6. רד2 רה7 

הסתעפות מוסקבה או ראוזר בסיציליאנית קרויה לפעמים הסתעפות ריומין: 1. ה4 ג5 2. פו3 ד6 3. ד4 ג:ד4 4. פ:ד4 פו6 5. ו3
משחקים מוסברים (באנגלית) > 1936

חוסה ראול קפבלנקה מול ניקולאי ריומין, Revenge That Came Too Easy   Capablanca vs Riumin   Moscow 1936.16.5.1936,
ניקולאי ריומין מול חוסה ראול קפבלנקה,  29.5.1936, Study The Endgame!   Riumin vs Capablanca   Moscow 1936.
הערות שוליים

↑
↑
↑  Hartston, William (1977), "Riumin, Nikolai Nikolayevich", in Golombek, Harry, Golombek's Encyclopedia of Chess, Crown Publishing, p. 276, ISBN 0-517-53146-1
↑
↑
↑
↑
↑  ניקולאי ריומין באתר www.chessgames.com
↑  Hooper, David & Whyld, Kenneth (1992), The Oxford Companion to Chess (2 ed.), Oxford University Press, p. 342, ISBN 0-19-280049-3
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 3936 2229  LCCN: nb2002017617  NKC: js2017951492  NTA: 126708843  VIAF: 70896468   WorldCat (עם VIAF): 70896468