stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
השפעת מגפת הקורונה על הקהילה הגאה
השפעה על תחומי החיים בקהילת הלהט"ב > חיי לילה

בדומה לשאר האוכלוסייה, גם עולם חיי הלילה של הלהט"ב עצר מלתפקד בשלבים מסוימים במהלך התפרצות נגיף הקורונה. בשונה משאר האוכלוסייה, עבור רבים מחברי הקהילה חיי הלילה מהווים המפלט היחיד למקום בו נטייתם וזהותם המינים מתקבלת.
השפעת המגפה על הקהילה הגאה בישראל

בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל והניסיון לשמור על ריחוק חברתי ומניעת התקהלויות פורסם כי ידחו מצעדי הגאווה ובפרט מצעד הגאווה בתל אביב ומצעד הגאווה והסובלנות בירושלים והצפי הוא לציין את חודש הגאווה בצורה מתאימה ובהתאם להנחיות.
במרץ 2020 פורסמו כי חלה עלייה חדה במקרי הדיווח על אלימות במשפחה על רקע הומופובי והשפעות פסיכולוגיות על חברי הקהילה. כמו כן הדבר מתלווה באמירות ומעשים בעלי אופי הומופובי בהתאם לרוח התקופה כמו ”לסבית מלוכלכת, הלוואי שתמותי מהקורונה” או מקרה בו אב מאיים על בנו ההומו לבקש מרשם לתרופות מסכנות חיים וכיוצא בזה. כמו כן, לפי נתוני ארגון איגי, בתקופת הקורונה נרשמה עלייה חריגה ביחס לאוכלוסייה הכללית של 27% בדיווחים על אובדנות בקרב נוער בקהילת הלהט"ב. עופר נוימן, מנכ"ל הארגון, הסביר זאת בריאיון ליעל דן כי הסיבה היא המאפיינים הייחודיים שחלק מבני הנוער מהקהילה חווים בדינמיקה החברתית בביתם: ”כשהמשפחה מכילה - הכל טוב, אבל כשהמשפחה מדירה, אלימה ומתעלמת מהזהות - הבית הוא כלא”.
במסגרת היערכות ארגוני הקהילה להתמודדות עם הנגיף הוקם מטה סיוע וחירום לטיפול בקהילה והקמת מערך סיוע שיעזור ברכישת מזון, קניית תרופות ומוצרי הגיינה על מנת לעזור לרשויות לשמור על הבידוד. בנוסף, הוקמה קרן ייחודית בסך כולל של 2.1 מיליון שקלים, שמטרתה לחלק מענקים של עד 42,700 שקלים לזוגות ויחידים להט"בים, לטובת פונדקאות בארצות הברית.
עקב המגבלות שהוטלו על השבים מחוץ לישראל לישראל במהלך ההתפרצות, זוגות להט"בים רבים מצאו עצמם תקועים במדינות זרות במסגרת ההמתנה להליך פונדקאות שנאלצו לעשות כתוצאה מהמגבלות על הורות גאה בישראל, חלקם עם תינוקות בני יומם ותחת מגבלות סגר ובידוד שהוטלו במדינות אלו. עתירה שהוגשה במיוחד למשרד הפנים ביקשה הוצאת נוהל חירום מיוחד להטסת הזוגות והפעוטות לארץ. חלקם הצליחו לחזור לארץ בטיסות מיוחדות למרות המגבלות כך באמצעות מימון המונים ותמיכה מגורמים רבים הובאו עשרות זוגות וילדיהם מגיאורגיה, בעוד שזוגות באוקראינה (ולהם 51 תינוקות מפונדקאות) וארצות הברית נותרו ללא מענה.
השפעה על הקהילה הגאה בעולם

להט"בים ממוצא אסייתי התמודדו כעת מלבד ההומופוביה גם עם שנאת זרים וגזענות, בנוסף לכך מבוגרים הם גם בעלי סיכוי גבוה יותר להיתקל בבידוד ולכן בעיות בריאות אחרות.
השפעה על הקהילה הגאה בעולם > אירופה

בממלכה המאוחדת, הוגבלו גברים הומוסקסואלים וביסקסואלים פעילים מינית מתרומת פלזמה לצורך ניסוי המחקר של שירות הבריאות הלאומי ואף בוטלו ונדחו מצעדי גאווה בלידס, לונדון וניוקאסל.
בפולין, הייתה יוזמה של זוג הומוסקסואלים מקומי אשר מתגוררים באזור המכונה אזור חופשי מלהט"ב אשר תפרו כ-3000 מסכות קורונה בצבעי דגל הגאווה וחילקו אותם בערים שונות בפולין ביניהם סופוט, גדנסק וגדיניה.
באוקראינה, הפטריארך הראשי של הכנסייה האורתודוקסית האוקראינית בקייב (אנ'), פטריק פילארט (אנ'), האשים את חברי הקהילה הגאה בהפצת הנגיף באוקראינה באמרו בערוץ 4 האוקראיני: ”העונש של אלוהים על חטאי גברים, על חטא האנושות ... ראשית, אני מתכוון לנישואים חד מיניים”.
השפעה על הקהילה הגאה בעולם > אסיה

תוכנת הסטרימינג GagaOOLala, שתוארה על ידי האתר רויטרס כ"פלטפורמת הזרמת הווידאו הלהט"בית הראשונה ביבשת אסיה", פעלה רבות בתקווה להגיע לאנשים שמבודדים בעקבות המגפה.
בדרום קוריאה החל התפרצות של הנגיף במועדונים המזוהים עם הקהילה הגאה, בגלל השמרנות של החברה במדינה החולים שבילו במועדונים נרשמו בשם מזויף ובכך קטן הסיכויים לנטר אותם ולהודיע להם שהם נגועים בנגיף. גם אם כן נמצאו הדבר יכול לגרור אאוטינג בעקבות הידיעה שחלו במקום או יהיו צריכים להתייצב בלשכת הבריאות המקומית.
השפעה על הקהילה הגאה בעולם > המזרח התיכון וארצות ערב

בטורקיה שר הדתות, אלי ארבס (אנ'), טען כי הומוסקסואליות היא זו שהביאה את המחלה למדינה. השר אף גובה על ידי הנשיא רג'פ טאיפ ארדואן אשר אמר שהוא מסכים ומגבה את השר.
במרוקו, מאות גברים הוצאו מהארון בכפייה, לאחר שזוהו בעקבות שימוש באפליקציות היכרויות.
השפעה על הקהילה הגאה בעולם > צפון אמריקה

המחלקה לבריאות הציבור בסן פרנסיסקו פרסמה כתבה בשם "טיפול טרנס במהלך התפשטות נגיף ה-COVID-19", בו צוין שיעורם הגבוה יותר של הטרנסג'נדרים הסובלים מ-HIV ואיידס. אחד מהמרכזים לבריאות הקהילה הגאה בניו יורק שקל להרחיב את אישור המרשמים של המטופלים לטיפול בתרופות נגד HIV על מנת להפחית בביקורים על מנת לשמור על הריחוק החברתי.
השפעה על הקהילה הגאה בעולם > צפון אמריקה > Stonewall Gives Back

Stonewall Gives Back היה לייב ביוטיוב בשיתוף עם סטונוול אין בו שודר אירוע התרמה ללהט"בים, בין המשתתפים באירוע היו: אלן קאמינג, טרוי סיון, דארן הייז, קריסטין צ'נוות', קים פטרס, רופוס ויינרייט ופבלו ויטאר.
השפעה על הקהילה הגאה בעולם > דרום אמריקה

נשיא ברזיל, ז'איר בולסונארו, טען כי ארגון הבריאות העולמי שמעודד הומוסקסואליות ואוננות בקרב ילדים קטנים זה אותו ארגון שחלק רוצים שישמע לעצותיו בנוגע לנגיף הקורונה ואמר: ”לו אתם רוצים שנשמע?”. בברזיל, בגלל חוסר הקפדה על ההנחיות וחוסר השיתוף עם ארגון הבריאות העולמי, רמת התחלואה במדינה היא מהגבוהות בעולם.
ביטול אירועי גאווה

יותר מ־220 מאירועי גאווה ברחבי העולם בוטלו או נדחו, נכון ל-3 באפריל 2020. עם זאת, מתוכנן להתקיים אירוע ה-Global Pride, האירוע יהיה מקוון וישודר ללא קהל ועם מספר מארחים מצומצם, האירוע נקבע ל-27 ביוני 2020.
בקנדה, טורונטו ביטלה רשמית את אירועי הגאווה שלה לתקופה הקרובה וכך גם הערים קלגרי ומונטריאול. גם רבים מאירועי הגאווה האחרים בקנדה המתקיימים בדרך כלל בחודש אוגוסט ביניהם מצעדי גאווה בבירה הקנדית אוטווה ובעיר ונקובר, צפויים להתקיים כשגרה, עם זאת כולם התריעו כי הם עוקבים אחר המצב ובמידת הצורך יבטלו את האירועים.
בארצות הברית בוטלו אירועי הגאווה המרכזיים בלוס אנג'לס, בוסטון, שיקגו, פיניקס, קולומבוס ובוושינגטון ואירועים רבים אחרים ברחבי המדינה.
כאמור, בישראל הוחלט לדחות את אירועי הגאווה במדינה, כולל מצעד הגאווה בתל אביב ומצעד הגאווה והסובלנות בירושלים והוחלט לציין את חודש הגאווה בצורה התואמת להנחיות משרד הבריאות. ב-28 ביוני 2020, נערכו בתל אביב, בירושלים, בבאר שבע ובחיפה עצרות גאווה במקום מצעד הגאווה המסורתי.
ראו גם

מהומות סטונוול
הומופוביה
טובה אשר

| --- | --- |

 לידה:  המאה ה־20 נְתַנְיָה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 פרסים והוקרה:  פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר 
 פרופיל ב-IMDb
 
טובה אשר היא עורכת סרטים ישראלית. חברה בוועד האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה. זוכת פרס אופיר לעריכת הסרט "ההסדר".
תסריטים שכתבה

1995-1993 - כתיבת תסריט לסרט באורך מלא "הטור של הדסה"
1996-1995 - כתיבת סינופסיס לסדרת טלוויזיה "המורה לפסנתר"
1995 - עוזרת במאי ושותפה לכתיבה של "ב-72 לא הייתה מלחמה"
2011-2007 - כתיבת תסריט לסרט באורך מלא, ביחד עם ענת אשר, "נדיה - שם זמני"
2009 - כתיבת תסריט לסרט דוקומנטרי "בלדה למוכה ירח".
סרט שביימה

2015 "נדיה - שם זמני"
פרסים ומענקים בהם זכתה

1985 - פרס העורך המצטיין מטעם "המועצה הציבורית לתרבות ולאמנות" עבור הסרט "נועה בת 17"
1986 - פרס העורך המצטיין מטעם "המועצה הציבורית לתרבות ולאמנות" עבור הסרט "מאחורי הסורגים"
1989 - פרס העורך המצטיין מטעם "המועצה הציבורית לתרבות ולאמנות" עבור הסרט "נישואין פיקטיביים"
1992 - מענק פיתוח עבור סינופסיס "הטור של הדסה"
2000 - פרס אופיר לשנת 2000 עבור עריכת הסרט "ההסדר"
2008 - מענק פיתוח תסריט מהמיזם לקולנוע וטלוויזיה בירושלים
2009 - מענק הפקה מהמיזם לקולנוע ולטלוויזיה בירושלים עבור התסריט "נדיה - שם זמני"
2013 - מענק הפקה מקרן הקולנוע הישראלי עבור התסריט "נדיה - שם זמני"
2015 - פרס הסרט הטוב ביותר מטעם "פורום מבקרי הקולנוע בישראל" ב"פסטיבל הקולנוע ירושלים" עבור הסרט "נדיה - שם זמני"
2017 - פרס ע"ש מיקי מור בפסטיבל הקולנוע היהודי בטורונטו, על בימוי הסרט "נדיה - שם זמני".
טיינשאנוזאורוס

| טיינשאנוזאורוס |
| --- | --- |
 מאובן של עצם השכם של טיינשאנוזאורוס
תקופה
יורה עליון 168 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
סוג:: טיינשאנוזאורוס
מין:: Tienshanosaurus chitaiensis
שם מדעי
 Tienshanosaurus

טיינשאנוזאורוס (שם מדעי: Tienshanosaurus; מילולית: "לטאת טיין שאן") הוא סוג של דינוזאור זאורופוד ארוך צוואר ממשפחת הממנצ'יזאוריים, אשר חי במשך היורה העליון. הממצאים של הדינוזאור התגלו ב-1928 במחוז שינג'יאנג בסין. הממצאים כללו מעל 30 בוגרים ועוד שלושה צעירים ואף כמה ביצים מאובנות, אלה נשלחו למכון הפלאונטולוגי "Institute of Vertebrate Paleontology and Paleoanthropology" שבבייג'ינג ושם הסוג הוגדר בידי החוקר יאנג ג'ונגג'יין (אנ') ב-1937. סוג זה הכיל מין בודד - Tienshanosaurus chitiaensis.
דינוזאור זה היה גדול מאוד ונחשף ממנו מרבית השלד למעט רוב הגולגולת והלסתות התחתונות. הוא הוערך בלמעלה מ-12 מטרים, חלק גדול מהאורך מילא הצוואר הארוך גם ביחס לזאורופוד. הדינוזאור היה קרובו של הממנצ'יזאורוס והתגלה באותו אזור. ככל הנראה הוא ניזון בצורה דומה מעלים מחטניים ומציקסיים ששגשגו בסוף היורה.
ישנם חוקרים כמו ראלף מולנר (Ralph Molnar) שראו בו סוג קרוב יותר לאאולופוס או לקמרזאוריים, אך אין לדבר ראיות משכנעות.
טאראניס

טאראניס (Taranis) היה אל הרעם במיתולוגיה הקלטית. פולחנו היה נפוץ בגאליה (צרפת של ימינו), בריטניה והיספניה (ספרד של ימינו).
המשורר הרומי לוקאן מזכיר אותו (יחד עם האלים אסוס וטוטאטיס) בשירו האפי "פארסאליה".
טאראניס מתואר כאל מזוקן מחזיק בידו האחת ברק ובשנייה גלגל. עם המפגש בין התרבות הקלטית והתרבות הרומית זוהה טאראניס עם האל יופיטר מהמיתולוגיה הרומית. כמו כן ניתן למצוא מאפייני דמיון רבים בין טאראניס לאל תור מהמיתולוגיה הנורדית.
לקריאה נוספת

MacKillop, James. Dictionary of Celtic Mythology. Oxford: Oxford University Press, 1998. ISBN 0-19-280120-1.
חמסין

ערך זה עוסק בתופעת מזג אוויר. אם התכוונתם לסרט קולנוע ישראלי משנת 1982, ראו .
סופת חול חולפת על ים סוף בדרכה מערב הסעודית למצרים (13 במאי 2005).
חַמְסִין (בערבית خمسين – ח'מסין) הוא רוח מדברית חמה ויבשה המנשבת באזור צפון אפריקה והמזרח התיכון, בדומה לסירוקו וסמום. התופעה נגרמת בשל שקעים ברומטריים (מהסוג המכונה בישראל שקע שרבי) שנעים ממדבר סהרה מזרחה לאורך חופיו הדרומיים של הים התיכון בתקופה שבין חודש פברואר לחודש יוני.
החמסין מנשב בעיקר במצרים, שם הוא מופיע בסביבות חודש אפריל, ומביא עמו כמויות אדירות של אבק וחול ממדבר סהרה. במהלך החמסין הרוחות מגיעות למהירות של 140 קמ"ש והטמפרטורה עולה בשיעור של עד 20 מעלות צלזיוס על פני פרק זמן של שעתיים.
על פי האמונה הערבית העממית, מספרם של ימי החמסין בשנה הוא חמישים, ומכאן שמה של תופעה זו. זאת, אף על פי שהחמסין אינו מנשב בדרך כלל בתדירות של יותר מפעם בשבוע. ישנה סברה נוספת שחמישים ימי החמסין מקבילים לחמישים הימים שבין חג הפסחא לחג הפנטקוסט.
במהלך מסעו של נפוליאון במצרים התקשו החיילים הצרפתים לעמוד בפני החמסין. בעת שהמקומיים הלכו לתפוס מחסה, החיילים הצרפתים התעלמו מהמתרחש עד שכבר היה מאוחר מדי. באופן דומה, גם במערכה בצפון אפריקה במלחמת העולם השנייה נאלצו החיילים הגרמנים וחיילי בעלות הברית לעצור באמצע הקרב בשל חסימת שדה הראייה וההפרעות האלקטרו-מגנטיות. הפרעות אלו נגרמו כתוצאה מהחמסין והוציאו מכלל שימוש את המצפנים.
בעברית החמסין משמש כשם נרדף לשָׁרָב אף שאלה הן שתי תופעות שונות, שכן השרב מאופיין בגלי חום וביובש אך בלי הרוח החזקה האופיינית לחמסין, השרב מופיע בארץ ישראל בעיקר בתקופות המעבר, בין חורף לאביב ובין הקיץ לסתיו.
ראו גם

מטאורולוגיה - מונחים
רוחות סנטה אנה
הערות שוליים

↑  מחבר לא ידוע, Egypt Climate and Weather‏, Tour Egypt.
↑  שרב וחמסין, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏23 באפריל 2014
↑  Burleigh, Nina (2007). Mirage. New York: Harper. P. 135.
↑  DeBlieu, Jan (1998). Wind. New York: Houghton Mifflin. P. 57.
חמדת (ספר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  טוני מוריסון
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  רומן
 נושא:  עבדות בארצות הברית 
 הוצאה
 הוצאה:  אלפרד א. קנופף 
 תאריך הוצאה:  1987
 מספר עמודים:  270
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת הקיבוץ המאוחד
 תאריך:  1994
 תרגום:  ניצה בן-ארי
 פרסים
 פרס פוליצר לסיפורת (1988)  20th Century's Greatest Hits: 100 English-Language Books of Fiction 
 סדרה
 ספר קודם:  תינוק של זפת 
 הספר הבא:  Jazz 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001319637
 
חמדת (באנגלית: Beloved) הוא רומן זוכה פרס פוליצר לשנת 1987, פרי עטה של הסופרת האמריקאית טוני מוריסון. הספר דן בצורה נוקבת באהבת אם, ברצח ובדיכוי בתקופת העבדות בארצות הברית ולאחר שחרורם, והוא מבוסס במידה רבה של חירות ספרותית על חייה של השפחה מרגרט גרנר (Garner), שעל אודותיה כתבה מוריסון מאוחר יותר גם אופרה הנושאת את שמה.
בשנת 1998 עובד הרומן לסרט קולנוע באותו שם בכיכובה של אופרה וינפרי.
בסקר שערך הניו יורק טיימס בקרב סופרים ומבקרי ספרות, ואשר התפרסם במאי 2006, נבחר "חמדת" לרומן האמריקאי הטוב ביותר ב-25 השנים שקדמו לסקר.
הספר תורגם לעברית בידי ניצה בן-ארי, וראה אור בשנת 1994 בהוצאת הספריה החדשה, הקיבוץ המאוחד / ספרי סימן קריאה.
הערות שוליים

↑  What Is the Best Work of American Fiction of the Last 25 Years?‎, באתר עיתון הניו יורק טיימס, 21 במאי 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007440547305171  PLWABN: 9810543702005606  BnF: cb131714801 (data)  GND: 4301577-3  LCCN: no2008161670  NLA: 58819667  NSK: 000370586  SUDOC: 035165499  VIAF: 179309327   WorldCat (עם VIAF): 179309327 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טיינרוס (מיתולוגיה)

טַיינָרוֹס (ביוונית: Ταίναρος, בלטינית: Taenarus, טַיינָרוּס או טֶנָרוּס) הוא דמות מן המיתולוגיה היוונית, על שמו קרויים כף טיינרון (כף מטפן), הר טיינרון והעיר טיינרון אשר בפלופונסוס ביוון. על זהותו קיימות כמה גרסאות במקורות העתיקים:
סטפאנוס מביזנטיון  כותב כי היה בנו של זאוס ואחיהם של קָלָבְּרוֹס וגֶרַייסְטוֹס. שלושת האחים הפליגו אל הפלופונסוס כדי להקים שם את נחלתם. טיינרוס, לדבריו, ייסד את מקדש פוסידון שאף נשא את שמו - "טיינרון".
על פי הסכוליה (ביאורים) על אפולוניוס מרודוס, היה טיינרוס בנו של פוסידון.
במקום אחר בסכוליה מסופר כי היה בנם של אלטוס (Ἔλατος) (בן איקריוס) ואֶרִימֶדֶה (בת דמסיקלוס); על שמו קרויים הן העיר הן ההר והנמל. סטפאנוס מביזנטיון (הסבור כי הוא בנו של איקריוס ולא נכדו), מבדיל בינו לבין טיינרוס נוסף, בנו של זאוס.
הערות שוליים

↑  Stephanus of Byzantium, s. v. Tainaros.
↑  Scholia in Apollonium Rhodium vetera, A 179.
↑  Scholia in Apollonium Rhodium vetera, A 102.
↑  Stephanus of Byzantium, s. v. Tainaros.
חמדת ימים (נקודת יישוב)

| --- | --- |

מגדל המים והפאב במרכז חמדת ימים
 מדינה:  ישראל ישראל
 תאריך ייסוד:  1954 
 גובה:  800 מטרים
 קואורדינטות:  32°56′54″N 35°25′28″E﻿ / ﻿32.9484005°N 35.4244936°E﻿ / 32.9484005; 35.4244936 
 https://web.archive.org/web/20130320185318/http://www.hemdatyamim.com
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הגליל העליון מוגדלת) חמדת ימים(למפת הגליל העליון רגילה) חמדת ימים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חמדת ימים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חמדת ימים  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
חמדת ימים היא נקודת יישוב השוכנת בלב שמורת הטבע הר מירון, על פסגת הר בגובה 800 מטר מעל פני הים.
גאוגרפיה

במקום מתגוררת משפחה אחת ויש בה כמה חדרי אירוח, מסעדה ואולם קטן למופעים ולקונצרטים. הגישה היחידה אל היישוב היא דרך כביש היוצא מהיישוב שפר (בכביש 866). חמדת ימים שוכנת בלב חורשות מיוערות, ונשקף ממנה נוף רחב הכולל את רצועת היישובים בגליל המערבי, הים התיכון, הרי הגליל העליון, עמק יזרעאל וים כנרת.
היישוב הוקם ב-1954 ונקרא "טירת יעל" על שם הרופאה שהקימה אותו, ד"ר יעל בן דור. במקום התגוררו עוד שלוש משפחות שניסו להאחז במקום על אף בידודו והיותו קשה לגישה, וללא תשתיות בסיסיות. הקשיים גרמו לשתי משפחות לעזוב, וד"ר יעל בן דור מכרה את המקום ב-1967 למשפחת תוויאור. בינתיים הוכר המקום כנחלה משפחתית, נסלל כביש גישה והמשפחה החלה לקיים במקום רסיטלים לפסנתר שנוגנו בידי יצחק תוויאור שהיה אבי המשפחה, ומשכו אליהם נופשים ותיירים שהוקסמו מהשילוב של המקום והמוזיקה. בתי הנחלה האחרים הושכרו לארוח. בשנים האחרונות, חובר המקום לרשת החשמל, ובני משפחת תוויאור מקיימים באחד המבנים ערבי מוזיקה בסגנונות שונים.
שמו של המקום נלקח מהמשפט מתפילת העמידה של שחרית של שבת: ”...ובשביעי רצית בו וקִדשתו, חמדת ימים אותו קראת, זכר למעשה בראשית”, ומשמעותו מציינת את מראה שני הימים הנשקפים ממנו: ים כנרת והים התיכון.
צימר "מלונה" בחמדת ימים
חלקת אלוהים

חלקת אלוהים הוא סינגל של המוזיקאי אופיר כהן, בביצוע הזמר ליאור נרקיס, אשר יצא לאור ב-19 בינואר 2021, כסינגל הראשון מתוך האלבום "השיר של אופיר", הכולל שירים שכתב כהן בביצוע אמנים שונים.
רקע וכתיבה

על השיר ושיתוף הפעולה עם נרקיס אמר כהן בראיון למאקו:
השיר הזה התחבר לי לליאור כי הוא בעצם מספר את הסיפור שלו. הוא אולי הזמר הכי עסוק בארץ, מופיע ערב ערב, ובשיחות שלי איתו בשנה האחרונה, מאז פרוץ המשבר, הוא כל הזמן היה אומר לי שהוא מגלה את המשפחה שלו מחדש. ראיתי את ליאור בתוך כל הסיפור הזה כשכתבתי את המילים. זה שיר שמתאים מאוד לתקופה שאנחנו נמצאים בה כרגע. כולנו קיבלנו פרופורציה בשנה האחרונה, התחלנו להבין שכל הכסף והזוהר לא שווים אם אתה נאלץ לשבת בבית ולא לעשות כלום. בסופו של דבר, המסר הכי פשוט של השיר הזה מדבר על שמירת חלקת האלוהים הקטנה של כל אחד ואחת.
מצד נרקיס, נאמר בישראל היום כי "השיר 'חלקת אלוהים' משקף מאוד את התקופה הזאת אצלי בחיים, ולמעשה אצל כולנו. להיות בבית, עם המשפחה. אני התחברתי עוד יותר למשפחה שלי בזמן הקורונה והבנתי מהי חלקת האלוהים האמיתית שלי. אני בטוח שהרבה אנשים יוכלו להזדהות עם זה".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ של השיר פורסם בסמוך לצאתו של הסינגל ובוים על ידי חיים צינוביץ'. בקליפ מופיעים אשתו של נרקיס ושלושת ילדיהם.
הצלחה

בשבוע הראשון לצאתו, הגיע השיר למקום הרביעי במצעד השבועי של מדיה פורסט וצבר כ-100 השמעות בתחנות הרדיו בישראל באותו השבוע. שבוע לאחר מכן, הגיע השיר למקום הראשון, עם כ-153 השמעות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
הערות שוליים

↑  דור מאיר מועלם, ‏פרויקט השיר של אופיר: ליאור נרקיס - חלקת אלוהים, באתר ‏מאקו‏, 19 בינואר 2021
1 2  מאיה כהן, ליאור נרקיס: "אני מפחד להופיע בחו"ל", באתר ישראל היום, 19 בינואר 2021
↑   השיר של אופיר / ליאור נרקיס – חלקת אלוהים | Offir's Song \ Lior Narkis, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 0:39)
↑  המצעד השבועי, שבוע 04, 2021, באתר מדיה פורסט ישראל
↑  המצעד השבועי, שבוע 05, 2021, באתר מדיה פורסט ישראל
חמסין (להקה)

| --- | --- |
 מוקד פעילות:  תל אביב, ישראל
 תקופת הפעילות:  1979–1980
 סוגה:  רוק
 חברת תקליטים:  CBS
 חברים
 אפרים שמיר  אוהד אינגר   אלון הלל
 
חמסין הייתה להקת רוק ישראלית שפעלה בשנים 1979–1980. חבריה היו אפרים שמיר (שירה וגיטרה חשמלית), אוהד אינגר (גיטרה בס) ואלון הלל (תופים).
היסטוריה

אפרים שמיר, אוהד אינגר ואלון הלל החלו לפעול יחד ב־1978, עת הקליטו קטע אינסטרומנטלי בשם "טרינאו" לאלבום הבכורה של הזמר שלמה יידוב. זמן קצר לאחר מכן הקליטו שיר שהלחין שמיר למילים של עלי מוהר בשם "כמעט שלא עצוב", אך החליטו לגנוז את ההקלטה. ב־1979 יזמו המפיק מיכאל תפוח והמפיק המוזיקלי לואי להב הקמת הרכב רוק חדש שיופיע במועדון חדש שהקים תפוח בגני התערוכה בתל אביב בשם "אמצע הדרך". הם גייסו לפרויקט את שמיר, אינגר והלל, וכך קמה להקת "חמסין".
לאחר כשבעה חודשים של חזרות התחילה הלהקה להופיע ביוני 1980 במועדון "אמצע הדרך". במקביל החלו חבריה לעבוד על אלבום, שהוקלט הן באולפני טריטון והן בהופעות. שמיר הלחין את כל שירי הלהקה, פרט לשיר "כל זמן זה זמן", שהיה גרסה מחודשת לשיר של שלום חנוך, ובוצע בהופעות כהדרן. על ההפקה המוזיקלית הופקד להב, ואת המילים לשירים כתבו דורי בן זאב, יעקב גלעד, מאיר ויזלטיר, עלי מוהר, אסתר שמיר ויזהר פרונט. בין השירים באלבום הייתה גרסה מחודשת לשיר "כמעט שלא עצוב". בחלק מההופעות השתתף גם איתן גדרון כקלידן, והוא קיבל באלבום קרדיט של סיוע בהפקה.
האלבום "חמסין" יצא לאור ב־1980, במקביל להופעות וללא סינגלים קודמים ברדיו. הן האלבום והן ההופעות נחשבו לכישלון. הלהקה התאפיינה ברוק כבד יחסית, כנגד התדמית של שמיר עד אז כזמר של שירי פופ קלילים כפי שהיה מוכר בלהקת כוורת ובאלבומו המשותף עם אסתר שמיר, והקהל התקשה לקבל את סגנונו החדש. המבקר יוסי חרסונסקי ציין לרעה את סגנונה הכבד של הלהקה ואת עוצמת הצליל החזקה בהופעותיה. מנגד פרסם המבקר יואב קוטנר ביקורת אוהדת על אלבומה של הלהקה, ובה ציין לטובה את סגנון שירתו של שמיר ואת נגינתם של אינגר והלל. בחודשים אוקטובר–דצמבר באותה שנה צעדו במצעדי הפזמונים שירי הלהקה "שורפת את הלב" ו"מה את אומרת", שניהם ללא הצלחה. בעקבות כישלונן המסחרי של ההופעות התפרק ההרכב זמן קצר לאחר מכן.
אינגר והלל השתתפו בנגינה באלבומו הבא של שמיר, "רוקד לקול הבנות", שבו נכללה גם הגרסה המקורית של השיר "כמעט שלא עצוב". ביוני 1994 יצא אלבומה היחיד של הלהקה לראשונה על גבי תקליטור, כחלק מ"סדרת התפוז" של חברת NMC.
ב־9 בדצמבר 2014 נערכה הופעת איחוד חד־פעמית של הלהקה. את מקומו של אינגר, שפרש מאז ממוזיקה, תפס בהופעה זו הבסיסט יוסי פיין.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  יואב קוטנר, היסטוריה של להקת חמסין, אתר "סטריאו ומונו".
↑  זאב פרי, להקה חדשה ושמה „חמסין”, דבר, 23 ביוני 1980, עמ' 12.
↑  יואב קוטנר, מִקדש רוֹק בישראל, מעריב, 19 ביוני 1980, עמ' 36.
1 2 3 4 5 6  גרסת התקליטור של האלבום "חמסין", אתר Discogs
↑  „חמסין” תקל על עומס החום, מעריב, 15 ביולי 1980, עמ' 17.
↑  "סוף עונת התפוזים - סיפורו של הרוק הישראלי", פרק 6: "תנו לי רוקנ'רול". הערוץ הראשון, 1998.
↑  יוסי חרסונסקי, החמסין שבאמצע הדרך, מעריב, 25 ביוני 1980, עמ' 23.
↑  יואב קוטנר, צלילי חמסין ומוזיקת שמים, מעריב, 22 בינואר 1981, מוסף "השעות הקטנות", עמ' 2–3.
↑  שורפת את הלב, באתר "פזמונט"; מה את אומרת, באתר "פזמונט".
1 2 3  יעקב בר-און, ‏חמסין באמצע החורף: אפרים שמיר מדבר על האיחוד ההיסטורי ובית המקדש השלישי, באתר מעריב אונליין, 8 בדצמבר 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305080305171  MusicBrainz: 64c4d396-a533-432b-b481-f8a371c4ec2b
חלקיק חופשי

בפיזיקה, חלקיק חופשי הוא חלקיק הנע באופן חופשי ללא השפעת שום כוח (לא נע תחת שום השפעה של פוטנציאל חיצוני).
בעיית החלקיק החופשי היא אחת הבעיות הפיזיקליות הפשוטות ביותר וניתנת לפתרון באופן מדויק במסגרות תאורטיות שונות (מכניקה קלאסית, מכניקה קוונטית ועוד). הבעיה משמשת כדוגמה ראשונית בלימוד התאוריות הנ"ל ובסיס לפתרון בעיות מסובכות יותר.
במכניקה קלאסית

עבור חלקיק הנע במימד אחד, הצבת  F=0 בחוק השני של ניוטון, נותנת:
פתרון המשוואה על ידי אינטגרציה נותן את משוואת התנועה של חלקיק חופשי במימד אחד:
כאשר  \ x_{0},v_{0} הם קבועים שנקבעים לפי תנאי ההתחלה.
ניתן להכליל בקלות את הבעיה עבור חלקיק חופשי רב-ממדי. במקרה זה משוואת התנועה תהיה:
מן הפתרונות ניתן לראות שחלקיק חופשי מבצע תנועה במהירות קבועה בקו ישר.
במכניקה אנליטית

הלגרנז'יאן של חלקיק חופשי חד-ממדי הוא:
עבור חלקיק רב-ממדי,  {\vec {x}} יהיה וקטור d-ממדי, ואז:
מביטויים אלו ניתן לקבל את משוואת התנועה של חלקיק חופשי באמצעות משוואות אוילר-לגראנז'.
ההמילטוניאן של חלקיק חופשי חד-ממדי הוא:
כאשר p הוא התנע של החלקיק.
במכניקת הקוונטים

במכניקת הקוונטים החלקיק החופשי מתואר על ידי פונקציית גל שפותרת את משוואת שרדינגר
כאשר
הוא ההמילטוניאן של חלקיק חופשי.
הפונקציות העצמיות הן גלים מישוריים
ומתאימים למצב בו לחלקיק יש תנע מוגדר. האנרגיות שלהם הן
הפתרון הכללי הוא סופרפוזיציה של גלים מישוריים:
אינטגרל מסלול של חלקיק חופשי הוא:
בתורת שדות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ראו גם

נפילה חופשית
תנועה בליסטית
השפעת מגפת הקורונה על הספורט

להתפרצות נגיף הקורונה, אשר החלה בשלהי 2019 והגיעה לרוב העולם ב-שנת 2020, הייתה השפעה רבה על תחום הספורט. בתחילה נערכו משחקים רבים ללא קהל, ומאוחר יותר בוטלו או נדחו תחרויות ספורט רבות. בהמשך התחרויות התקיימו לרוב בכפוף לכללים שנועדו להקטין את הסיכוי להדבק.
שחקנים נעדרו ומשחקים נדחו בשל הידבקויות או בידודים. בנוסף להשלכות הספורטיביות, היו השלכות כלכליות וכך השלכות בריאותיות בדמות נדבקי קורונה.
אולימפיאדת טוקיו

לפי החלטת הוועד האולימפי הבין-לאומי, שהתקבלה בכינוס ה-125 של הוועד, בבואנוס איירס בשנת 2013, תוכננו משחקי האולימפיאדה להיערך בטוקיו, בירת יפן, בפעם השנייה בתולדותיה, בין התאריכים 24 ביולי ל-9 באוגוסט 2020. 206 מדינות היו צפויות להשתתף במשחקים, וטוקיו אמורה לארח גם את המשחקים הפראלימפיים של 2020.
תחילה הודיעו ראשי הוועד האולימפי כי המשחקים יערכו כמתוכנן, וטקס הדלקת הלפיד האולימפי נערך ב-12 במרץ ללא קהל, אך ב-24 במרץ קבע הוועד האולימפי כי משחקי האולימפיאדה לא יערכו בקיץ 2020, והם יידחו בשנה ל-23 ביולי ועד ה-8 באוגוסט 2021. עם זאת, הוחלט כי לא יהיה שינוי בשם המשחקים והם ישמרו על השם "טוקיו 2020".
ביולי 2021 הוחלט כי המשחקים באולימפיאדת טוקיו יערכו ללא קהל. עוד לפני כן, יפן אסרה על כניסת צופים מחוץ למדינה. אי הוודאות גרמה לנזק כלכלי בעקבות עזיבת חסויות מסחריות. בשל מגפת הקורונה ביפן, דווח שרחובות העיר טוקיו נראו שוממים למדי לקראת טקס הפתיחה. האינטראקציה בין האוכלוסייה היפנית לבאים מבחוץ הייתה דלה יחסית.
מספר הנדבקים היה נמוך יחסית באולימפיאדה, 404, בשל שיעור המתחסנים בקרב המשתתפים – 70%, יחד עם בדיקות בכל יום, שמירה על הנחיות ריחוק חברתי ואיסור על כניסת צופים לרוב התחרויות.