stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוסיף קאופמן
MECIPT

החל משנת 1955 התחילו יוסיף קאופמן וויליאם לוונפלד את ההכנות לבניית מחשב במכון הפוליטכני בטימישוארה, ובשנת 1956 התחילו את תכנון המחשב. קאופמן היה המתכנן הראשי ורוב השנים עבד בפרויקט בזמן שהועסק כפועל פשוט כעונש על בקשתו לעלות לישראל. הפרויקט בוצע בבניין התיכון הפיאריסטי לשעבר ששימש אז כמושב הפקולטה להנדסת חשמל. הפרויקט נעזר במקורות תיעוד מברית המועצות ובשיתוף פעולה עם החוקר ההונגרי גייזה קובאץ'.
המחשב התחיל לפעול בשנת 1961. אז הוקם במסגרת המכון מרכז למחשוב, בעל מעמד של "מרכז מחקר", בניהולו של הפרורקטור גאורגה סילש. לצוות המרכז הצטרפו בשנת 1961 וסילה בלטק, שהיה סטודנט מחונן בשנה ד (לימים פרופסור באוניברסיטה הפוליטכנית בבוקרשט) ובשנת 1962 המתמטיקאי דן פרקש. בשנת 1962 ביצע המחשב תרגום ראשון באמצעות מחשב מאנגלית לרומנית (אריקה דומוקוש).
בעזרת המחשב MECIPT-1 תוכנן בשנת 1965 הסכר וידרארו על נהר ארג'ש, רשת צנרת מים חדשה בעיר ארד, הונהגה אוטומציה במבשלת הבירה ותוכננו בניינים רבים.
המחשב מוצג בימינו במוזיאון באנאט (Muzeul Banatului) בטימישוארה.
בהמשך קאופמן, לוונפלד ובלטק בנו מחשב מן הדור השני- MECIPT-2 שהיה מוכן בסוף שנת 1965 ונכנס לשימוש בשנת 1966. הפרויקט שנתמך על ידי המנהלה לתכנון, אדריכלות ובנייה באזור באנאט.
קאופמן נפטר ב-2016.
פרסים ואותות הוקרה

2003 - העיטור הלאומי כוכב רומניה בדרגת אביר
ראו

ָהערך MECIPT בוויקיפדיה הרומנית
לקריאה נוספת

Horia Gligor, Sabin Ionel, MECIPT: începuturile Ştiinţei şi Ingineriei Calculatoarelor la Politehnica din Timişoara, Timişoara: Editura „Politehnica”, 2011, ISBN 978-606-554-271-6
ׁ(MECIPT ‏ ראשית התפתחות מדעי המחשב והנדסת המחשב במסגרת המכון הפוליטכני בטימישוארה)
הערות שוליים

↑  כתבה מאת שטפאן בוט בעיתון הרומני "אדוורול" 23 בנובמבר 2015
המחשב MECIPT-1 במעבדת הפקולטה להנדסת חשמל בטימישוארה, 1961
יאנושומוריה

יאנושומוריה (בהונגרית: Jánossomorja) היא עיר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. העיר הוקמה בשנת 1970 לאחר איחוד של הכפרים פוסטשומוריה (Pusztasomorja) ומושונסנטיאנוש (Mosonszentjános), זאת לאחר שבשנת 1950 אוחד מושונסנטיאנוש עם מושונסנטפטר (Mosonszentpéter).
יהודי יאנושומוריה

בכפרים שיוצרים את יאנושומוריה חיו יהודים בתקופות זמן שונות עליהם קיים תיעוד במפקדי קהילות מאותם זמנים ובמסמכי הכפרים
יהודי יאנושומוריה > יהודי פוסטשומוריה

| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 9 | 963 |
| 1910 | 2 |  |
| 1920 | 6 |  |
| 1930 | 5 |  |
| 1941 | 3 | 1,376 |
יהודי יאנושומוריה > יהודי מושונסנטיאנוש

במושונסנטיאנוש חיה קהילה יהודית שהושמדה בשואה עליה אין מידע מלבד העובדה שהאחראי על הקהילה היה ד"ר בלה קליין ממושון.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 41 | 2,964 |
| 1910 | 32 |  |
| 1920 | 21 |  |
| 1930 | 24 |  |
| 1941 | 31 | 4,482 |
יהודי יאנושומוריה > יהודי מושונסנטפטר

| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 14 | 2,056 |
| 1910 | 6 |  |
| 1920 | 10 |  |
| 1930 | 5 |  |
| 1941 | 11 | 2,477 |
לקריאה נוספת

מושון-סאנט-יאנוש, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 227. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  VIZENÁLLÓ GESZTENCZÉTŐL JÁNOSSOMORJÁIG
↑  הנצחת יהודי יאנושומוריה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
↑  דף הקהילה של מושונסנטיאנוש מתוך מפקד קהילות הונגריה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת מושונמגירובאר |
| --- | --- | --- |
| יישובים | מושונמגיארובאר • אשבאנירארו • בזניה • דרנוז'לי • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • יאנושומוריה • קארויהאזה • קימלה • קישבודק • לבן • לבל • ליפוט • מאריאקאלנוק • מצ'ר • מושונסולנוק • מושונאודוואר • פישקי • ראיקה  • אוירונפה • וארבלוג |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545170705171  LCCN: n97086437  VIAF: 126840891   WorldCat (עם VIAF): 126840891
יוקאטה

נשים הלובשות יוקאטה
לוחם סומו הלבוש יוקאטה
יוקאטה (ביפנית: 浴衣) הוא סוג של קימונו קיצי. להבדיל מהקימונו, העשוי משי, היוקאטה מיוצר בדרך כלל מכותנה או מסיבים סינתטיים והוא חסר בטנה. מלבוש זה משמש הן נשים והן גברים
את היוקאטה לובשים בחגיגות של זיקוקי די נור ואירועי קיץ אחרים ביפן. היוקאטה משמש גם כחלוק רחצה ולמרות שאינה משמשת רק לפני או אחרי רחצה, משמעות השם היא "חלוק רחצה".
היוקאטה מיוצר עם שרוולים רחבים ותפרים ישרים. באופן מסורתי היו מייצרים יוקאטה מבדים בצבע אינדיגו, אך כעת ניתן למצוא יוקאטה בצבעים שונים וככל שהלובש צעיר יותר, הצבעים יותר חיים והאיור על הבד נועז יותר.
יוסף אבן טבול

| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  ?–1616 
 פטירה:  1616
 רבותיו:  האר"י
 תלמידיו:  ר' שמשון בק, ר' ישראל בנימין
 
רבי יוסף אבן טבול (? - 1616), המכונה גם המערבי או המוגרבי, נולד ככל הנראה באזור המגרב (צפון אפריקה) במאה ה-16. להשערת חוקרים אחדים מוצאו מאזור דרעא שבמרוקו. הוא עלה לארץ ישראל ולמד קבלה אצל האר"י בצפת, שם נשאר לאחר מות רבו (1572) ולימד קבלה. בין תלמידיו נמנים ר' שמשון בק ור' ישראל בנימין.
בין 1602-1608 עבר ר' יוסף למצרים וישב באלכסנדריה, שם הוסיף להעמיד תלמידים בקבלה. הוא נפטר באלכסנדריה בקיץ של 1616. מסורת של יהודי תוניסיה טוענת על קברו של רבי יוסף המערבי בסביבות הכפר אל-תמאמה במחוז גאבס אשר בדרום-מזרח המדינה כיום.
רבי יוסף אבן טבול הותיר אחריו יבול ספרותי גדול של דרשות ופרושים לספר הזוהר, חלק מדרושיו הקבליים ידועים בשמם "דרושי חפצי בה".
שאלת יחסו עם תלמידו הבולט של האר"י, רבי חיים ויטאל נידונה בין החוקרים; בעוד גרשם שלום טוען למתח ותחרות הדדיים, יוסף אביב"י גורס יחסים נינוחים יותר.
הרב יהודה ליאון אשכנזי טען על פי מסורת משפחתית שהשניים השלימו ואף הפכו לידידים .
בכתביו בולטת הסיבה הקתרטית (מלשון קתרזיס) לצמצום ולאצילות: האל ביקש להיפטר משורש הרע שהיה חבוי בו. בכתביו של ר' חיים ויטאל ניתן למצוא את הסיבה הזו בין השורות, אבל הסיבה השכיחה היא הסיבה הטלאולוגית: לתת שכר לצדיקים ועונש לרשעים. השערת החוקרים, כגון: גרשם שלום וישעיה תשבי הייתה שר' חיים ויטאל ביקש לטשטש ולהסוות את התורה הזו. מכאן החשיבות של כתבי אבן טבול: הם נותנים לנו גרסה בלתי מצונזרת לכתבי האר"י. חוקרים מאוחרים יותר, כגון משה אידל, יהודה ליבס ורונית מרוז טוענים שתורת האר"י היא תורה מרובדת, שנוצרה בשלבים שונים ונמסרה בעל-פה לתלמידים שונים ומכאן ההבדלים בגרסאות השונות.
לקריאה נוספת

יוסף אביב"י, דרושי הכוונות לרבי יוסף אבן טבול, בתוך: ספר הזיכרון לרב יצחק נסים כרך ה', ירושלים, תשמ"ה.
יוסף אביב"י, כתבי האר"י באיטליה עד שנת ש"פ, עלי ספר י"א, 1984.
יוסף אביב"י, בנין אריא"ל, משגב ירושלים, ירושלים תשמ"ז.
יוסף אביב"י, קבלת האר"י, מכון בן צבי, ירושלים 2008.
רחל אליאור, מקובלי דרעא, פעמים 24 (תשמ"ה), עמ' 73-36
א', דוד, עלייה והתיישבות במאה הט"ז, תשנ"ג עמ' 171
וינשטוק, ישראל פירוש האדרא רבא לרבי יוסף טבול טמירין ב (תשמ"ב) קכג-קסז 1982.
צביה רובין, "דרוש התנינים" לר' יוסף ן' טבול, עבודת גמר לקראת תואר מ.א. במחשבת ישראל, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשמ"ו.
צביה רובין, "דרכו של ר' יוסף ן' טבול כפרשן הזוהר", מחקרי ירושלים במחשבת ישראל 10 (תשנ"ב) [=דברי הכנס הבינלאומי הרביעי לחקר תולדות המיסטיקה היהודית: קבלת האר"י], עמ' 387-363.
הרב משה הלל, דרוש התנינים לר' יוסף טבול – נוסח הארוך והקצר, מן הגנזים, ספר רביעי (תשעה), עמ' א-כה.
הרב משה הלל, אגרות תשובה בחכמת הקבלה מאת רבי חיים ויטאל ורבי יוסף בן טבול לשאלת רבי אברהם מונסון, מן הגנזים, ספר שישי (תשע"ה), עמ' לא-עג.
גרשום שלום, ישראל סרוג – תלמיד האר"י?, בתוך: ציון ה' (ת"ש).
ג', שלום, שטר ההתקשרות של תלמידי האר"י, ציון ה', ספר ב', ת"ש.
ג', שלום, קבלות ר' יעקב ור' יצחק בני ר' יעקב הכהן, ירושלים, תרפ"ז.
ג', שלום, כתביו האמיתיים של האר"י בקבלה, קריית ספר י"ט (תש"ב), 184-194.
ג', שלום, לתולדות המקובל ר' יעקב צמח ופעולתו הספרותית, קריית ספר כ"ו (תש"י), ע' 185-194.
ישעיה תשבי, תורת הרע והקליפה בקבלת האר"י, הוצאת שוקן, ירושלים תש"ב.
רונית מירוז, גאולה בתורת האר"י - חיבור לשם קבלת תואר דוקטור, 1988.
Gershom G. Scholem, Major trends in Jewish mysticism, Schocken books, New York, 1940.
Encyclopaedia Judaica, Volume 10, 244, Gershom G. Scholem, Jerusalem, c1971-1972.
הערות שוליים

↑  https://manitou.org.il/arcive/ktaim-1/937-eben-tobul-tzimtzum
יוליה גרגס

| --- | --- |

 לידה:  2 בנובמבר 1988 (בת 35) גרמניה באד אולדסלו גרמניה
 מדינה:  גרמניה גרמניה
 מקום מגורים:  גרמניה באד אולדסלו גרמניה
 גובה:  1.80 מטר
 יד חובטת:  ימין (חבטת גב היד בשתי הידיים)
 פעילות כמקצוענית:  2005–הווה (כ־19 שנים)
 סה"כ פרסים שצברה:  9,913,954 דולר אמריקאי 
 יחידים
 מאזן קריירה:  444–308 (59.04%)
 דירוג שיא:  9 (20 באוגוסט 2018)
 זכיות בטורנירים:  12 (6 WTA ו-6 ITF)
 זוגות
 מאזן קריירה:  245–194 (55.81%)
 דירוג שיא:  12 (22 באוגוסט 2016)
 זכיות בטורנירים:  11 (5 WTA ו-6 ITF)
 שיאי גראנד סלאם
 זכיות 0
 אליפות אוסטרליה הפתוחה:  סיבוב רביעי (2012, 2013, 2015)
 אליפות צרפת הפתוחה:  סיבוב רביעי (אליפות צרפת הפתוחה 2015)
 וימבלדון:  חצי גמר (אליפות וימבלדון 2018)
 אליפות ארצות הברית הפתוחה:  סיבוב רביעי (אליפות ארצות הברית הפתוחה 2017)
 תאריך עדכון 28 באוקטובר 2018
 
יוליה גרגס (בגרמנית : Julia Görges; נולדה ב-2 בנובמבר 1988) היא שחקנית טניס מגרמניה. דירוג השיא שלה הוא מקום 9 בעולם, אליו הגיעה באוגוסט 2018.
הישג השיא שלה הוא הגעה למשחק חצי גמר בטורניר גראנד סלאם, אליפות וימבלדון 2018. במהלך הקריירה שלה היא זכתה ב-12 תארים ליחידות ו-11 תארים לזוגות נשים.
ביוגרפיה

גרגס נולדה בבאד אולדסלו, שבשלזוויג-הולשטיין שבגרמניה. היא החלה לשחק טניס בגיל 5. היא התאמנה תחת הדרכתו של סשה ננסל, מאמנו של ניקולס קיפר.
באפריל 2011 זכתה גרגס בטורניר שנערך בשטוטגרט, גרמניה לאחר ניצחון במשחק הגמר על המדורגת ראשונה בעולם קרוליין ווזניאקי מדנמרק ובכך הייתה לשחקנית מגרמניה שזוכה בטורניר זה מאז 1994 שבו זכתה אנקה הובר. בשלב חצי הגמר היא ניצחה את סמנתה סטוסור מאוסטרליה (6 בעולם).
במאי אותה שנה בטורניר שנערך במדריד, ספרד הגיעה גרגס לשלב חצי הגמר בו הפסידה לוויקטוריה אזרנקה מבלארוס. בטורניר היא ניצחה בסיבוב הראשון את קאיה קאנפי מאסטוניה, בסיבוב השני את דינארה סאפינה מרוסיה, בסיבוב השלישי את ווזניאקי פעם שנייה ברציפות תוך שבועיים ובשלב רבע הגמר את אנסטסיה פבליוצ'נקובה מרוסיה.
בטורניר הרולאן גארוס ב 2015, גברה גרגס על המדורגת בין 10 הראשונות בעולם קרוליין ווזניאקי בסיבוב השני.
סגנון משחק

סגנון משחקה של גרגס הוא סגנון התקפי, המתבסס על חבטות הגשה חזקות ועל חבטת כף יד עוצמתית. טכניקת הפורהנד והסרב שלה דומים מאוד לאלו של ניקול ואידסובה. המשטח המועדף על גרגס הוא משטח החימר האדום.
טופולוגיית רשת

דוגמאות לדרכים שונות ליצירת רשת בת שישה מחשבים
טופולוגיית רשת מתארת את הסידור הפיזי (הממשי) או הלוגי (הווירטואלי) של הרכיבים השונים ברשת מחשבים. ניתן לתאר כל רשת כאוסף של קצוות (nodes), כאשר כל קצה יכול להיות מחובר לקצוות אחרים. קצה הוא כל רכיב המתפקד ברשת, בין אם מדובר במחשב, נתב או כל רכיב תקשורת אחר.
טופולוגיית רשת מגדירה אך ורק את הקשרים בין הקצוות, ולכן מהווה חלק מתורת הגרפים. תחומים שונים כמו מרחק גאוגרפי, חיבורים פיזיים, רוחב פס, וצורת שידור לא שייכים לטופולוגיית הרשת, אף על פי שהם עשויים להיות מושפעים ממנה במידה רבה.
טופולוגיות נפוצות > כוכב

כל הקצוות מחוברים למרכז אחד. בדרך כלל במרכז יימצא רכיב תקשורת כמו מרכזת (hub), מתג (Switch), או נתב (Router). רשת כזו היא קלה לתחזוקה, וניתן להסיר ולהוסיף אליה קצוות בקלות, עם זאת היא בזבזנית במקצת באורכי הכבלים שהיא דורשת. נקודת החולשה של טופולוגיית הכוכב היא הקצה המרכזי המהווה נקודת כשל בודדת: אם הוא לא פעיל כל הרשת לא יכולה לתפקד. לכן, לרכיב זה יהיו גיבויים וישקיעו בשרידותו (למשל, ריבוי ספקים ומאווררים).
אולם אם יש נקודת כשל באחת הקצוות היא לא גורמת להפלת הרשת.
במונחי תורת־הגרפים, כוכב הוא עץ שדרגות כל צמתיו, מלבד צומת אחד, השורש, הן 1.
טופולוגיות נפוצות > כוכב מורחב

טופולוגיית כוכב מורחב (star-bus) היא למעשה טופולוגיית כוכב, כאשר כל אחד מהקצוות החיצוניים הוא מרכזו של כוכב נוסף. לכוכב מורחב יכולות להיות שתי דרגות (כמו בתרשים משמאל) או יותר, ללא הגבלה. כוכב מורחב יורש את היתרונות והמגרעות של טופולוגיית הכוכב, ומאפשר בנוסף חלוקה היררכית של הרשת.
טופולוגיות נפוצות > היררכית

טופולוגיה היררכית (hierarchical/tree) היא למעשה כוכב מורחב, שההתייחסות אליו היא שונה במקצת. הקצה המרכזי בטופולוגיית כוכב מורחב עוסק בדרך כלל רק בניתוב, בעוד הקצה המרכזי של טופולוגיה היררכית מהווה גם פרטנר תקשורת חשוב לקצוות שונים ברשת. מערכת ה-DNS היא דוגמה לרשת היררכית.
במונחי תורת הגרפים מדובר בעץ בעל שורש.
טופולוגיות נפוצות > אפיק (קווית)

בטופולוגיית אפיק (bus) מחוברים כל הקצוות לשדרה מרכזית אחת (backbone). טופולוגיה זו חסכונית (באופן יחסי) מבחינת הכבילה, ובכך מוזילה את עלויות הקמת המערכת, וכמו כן הוספת והסרת קצוות נעשית בקלות יחסית, ואינה משפיעה על הקצוות האחרים. עם זאת, ככל שמספר המחשבים ברשת גדל כך קטנה יעילותה, שכן רק קצה אחד יכול לשדר בכל זמן נתון, מכיוון שהתווך משותף. בטופולוגיית אפיק, כל קצה ברשת "רואה" את כל התשדורות שעוברות בה. עובדה זו יכולה להוות יתרון אם רוב המידע צריך לעבור לרוב הקצוות, אך גם חיסרון במקרה שמדיניות האבטחה נוקשה. כאשר לוקחים תיל נחושת ומעבירים עליו אות חשמלי האות ינוע לאורך התיל עד לקצה. מכיוון שאין לו לאן להמשיך ומכיוון שאות חשמלי הוא אנרגיה ואנרגיה אינה יכולה להיעלם האות משנה את הכיוון לקצה השני של התיל (לתופעה קוראים גלים חוזרים) ולכן בטופולוגיית אפיק חייבים לשים בשני קצוות הכבל סיומת המאפשרת לאות החשמלי להתפרק כשהוא מגיע לקצה הכבל.
טופולוגיות נפוצות > טבעת

בטופולוגיית טבעת (ring) כל קצה מחובר לשני הקצוות הסמוכים אליו, ליצירת "טבעת" של קצוות וחיבורים. טופולוגיה פיזית כזו היא חסכונית יחסית בעלות הכבילה, אך כל קצה בה תלוי בקצוות האחרים להעברת הנתונים לשאר חלקי הרשת, אם שני קצוות לא סמוכים מפסיקים לתפקד הם למעשה מחלקים את הרשת לשני "איים" שאין אפשרות להעביר ביניהם מידע. טופולוגיית טבעת מיושמת ברוב המקרים ברמה הלוגית בלבד (ברשתות Token ring למשל) והרמה הפיזית מתבססת על טופולוגיה אחרת. הרעיון הוא שבכל פעם רק אחד יכול לקבל תשדורת עד שהוא עובר לשני.
במונחי תורת־הגרפים, טבעת היא מעגל פשוט.
טופולוגיות נפוצות > טבעת כפולה

טופולוגיית טבעת כפולה (Dual ring) היא טופולוגיית טבעת בה כל חיבור בין שני קצוות הוכפל. שיטה זו מכפילה את עלות הכבילה, אך מאפשרת שרידות גבוהה יותר של הרשת (למשל במקרה שמתגלה כשל האחד הכבלים), וכן מאפשרת להכפיל את כמות הנתונים שמועברת ברשת.
במונחי תורת־הגרפים מדובר במעגל פשוט בהיפרגרף שבו על כל צלע בין שני צמתים נוספה צלע מקבילה.
טופולוגיות נפוצות > טופולוגיית אריג

ברשת אריג (Mesh), לכל פרט יש חיבור אחד או יותר על מנת ליצור שרידות. טופולוגיה זו עמידה מאוד בפני תקלות כך שאם יש כשל בכבל אחד, יעבור המידע על פני כבל אחר. רשתות אריג אינן מעשיות בדרך כלל ברשת LAN עקב עלות החיבורים וכן התקנה ותחזוקה מסובכים. רשת האינטרנט בנויה למעשה בטופולוגיית אריג כאשר כל נקודה היא נתב. מקרה פרטי של רשת אריג היא רשת בחיבור מלא (Fully Mesh), שבה לכל מחשב ברשת יש חיבור ישיר אל כל מחשב אחר ברשת.
טופולוגיות נפוצות > חיבור מלא

בטופולוגיית חיבור מלא כל קצה ברשת מחובר ישירות לכל קצה אחר. טופולוגיה כזו היא בזבזנית במיוחד מבחינת הכבילה, אך מבטיחה את הנגישות הגבוהה ביותר ואת השרידות הגבוהה ביותר של הרשת. קצה שמפסיק לתפקד ברשת כזו לא ישפיע על הקצוות האחרים, וכל חיבור שמפסיק לתפקד ניתן לעקוף במספר דרכים שונות. רשתות חיבור מלא קיימות רק במקומות בהן שרידות ונגישות הרשת הכרחיות, כמו בכורים גרעיניים.
במונחי תורת־הגרפים, חיבור מלא שבו  n נקודות הוא הגרף השלם על  n צמתים ( K_{n}).
קל להוכיח שמספר הקשתות (הכבלים) בגרף כזה הוא  {\frac {n(n-1)}{2}} (כל נקודה ברשת מחוברת לכל  n-1 אחרות, כאשר החיבור הוא הדדי).
חישוב זה מראה את הבזבזנות של החיבור המלא: בעוד שבמבנה הכוכב דרושים  n-1 כבלים (גידול ליניארי), הרי שכאן דרושים
 (n^{2}-n)\cdot 0.5 כבלים.

בעוד שלחיבור שלושים מחשבים במבנה כוכב נצטרך 29 כבלים, בחיבור מלא נצטרך 435 כבלים (מצד שני: כדי שמחשב ינותק מהרשת בחיבור כוכבי דרושה חבלה או פגם בכבל אחד, בעוד שכאן על 29 כבלים לכל הפחות להיות בלתי־שמישים).
הכלאת טופולוגיות (Hybrid)

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הכלאה טופולוגית היא שילוב בין טופלוגיות רשת שונות. לדוגמה, השילוב בין תצורת טבעת לבין תצורת כוכב, או שילוב בין תצורת כוכב לתצורת אפיק.
לדוגמה שתי טופולוגיות שמחוברות בצורת כוכב והכבל שמחבר ביניהם הוא אפיק - זו טופולגיית כוכב אפיק.
השפעות מורפולוגיות

אף על פי שטופולוגית רשת עוסקת בעיקרה בקישוריות בין מוקדים, היא עלולה להיות מושפעת גם מפרמטרים מורפולוגיים שונים; מרחק, מיקום, צפיפות, גודל ועוד. השפעות אלו יכולות להתקיים על רשתות שאינן סטטיות, כגון רשת רחפנים, בה כל כל מוקד שולח קשרים חדשים בהתאם למיקום שלו ביחס למוקדים האחרים, זאת כדי לנצל באופן אופטימלי את ארנגית הרשת בכללותה. השפעה נוספת יכולה להתקיים גם ברשתות סטטיות, כמו רשת של עיר; תנועה ציבורית מושפעת מרוחב וגודל הצירים, ולא רק הקשרים ביניהם.
מצב נוסף בו ניתן לראות השפעות מורפלוגיות על רשת, הוא במסגרת רשת תקשורת בין עצים: זוהי רשת שמתבססת על רשת פנים אדמתית שבנויה ממיקרואורגניזמים מסוג פטריות, אשר מנהלות סימביוזה עם העצים: מספקות לעצים נוטריונים ומים מהאדמה בתמורה לסוכרים שהעצים מספקים דרך תהליך הפוטוסינתזה. הרשת הזו תיבנה באופן שתלוי בנתונים מורפולוגיים - כמות הקשרים והבחירה בין אלו מוקדים לקשר - יהיו תלויים בגיל העצים, גודל הגזע וקוטר העלווה וכדומה. למשל, עצים מוצלים כנראה לא ייקחו חלק דומיננטי ברשת.
ראו גם

מונחים ברשת מחשבים
מונחים בחומרה
טופולוגיה
לקריאה נוספת

השפעות מורפלוגיות של מבנה עירוני על טופולוגית רשת סוציאלית של התושבים, Built Environment and Physical Functioning in Hispanic Elders: The Role of ""Eyes on the Street
הערות שוליים

↑  Seongjoon Park, Hyeong Tae Kim, Hwangnam Kim, Energy-Efficient Topology Control for UAV Networks, Energies 12, 2019-01, עמ' 4523 doi: 10.3390/en12234523
↑  Marcos W. Rodrigues, Wladmir C. Brandao, Luis E. Zarate, Recommending Scientific Collaboration from ResearchGate, 2018 7th Brazilian Conference on Intelligent Systems (BRACIS), IEEE, 2018-10 doi: 10.1109/bracis.2018.00065
↑  Exploring How and Why Trees ‘Talk’ to Each Other, Yale E360 (באנגלית אמריקאית)
↑  Underground Networking: The Amazing Connections Beneath Your Feet, www.nationalforests.org (באנגלית)
↑  Kevin J. Beiler‏, Suzanne Simard‏, Daniel M. Durall, (PDF) Topology of tree-mycorrhizal fungus interaction networks in xeric and mesic Douglas-fir forests, ResearchGate
| תחומים במדעי המחשב |
| --- | --- | --- |
| יסודות מתמטים | לוגיקה מתמטית • תורת הקבוצות • תורת המספרים • תורת הגרפים  • תורת הטיפוסים •  תורת הקטגוריות  • אנליזה נומרית • תורת האינפורמציה |  |
| תורת החישוביות | תורת האוטומטים • תורת הרקורסיה • תורת הסיבוכיות • מחשוב קוונטי |  |
| אלגוריתמים ומבנה נתונים | אנליזה של אלגוריתמים • גאומטריה חישובית |  |
| שפות תכנות ומהדרים | מפרש • פרדיגמת תכנות (תכנות פרוצדורלי • תכנות מונחה עצמים • תכנות פונקציונלי • תכנות לוגי) |  |
| חישוב מבוזר ועיבוד מקבילי | עיבוד מקבילי • מחשוב סריגי • בקרת מקביליות |  |
| הנדסת תוכנה | ניתוח מערכות מידע • עיצוב תוכנה • תכנות מחשבים • שיטות פורמליות • בדיקות תוכנה • מתודולוגיית פיתוח תוכנה |  |
| תקשורת | ניתוב • טופולוגיית רשת • קריפטוגרפיה |  |
| מסד נתונים | מסד נתונים יחסי • SQL • תנועה • אינדקסים • כריית מידע • CAP theorem |  |
| בינה מלאכותית | חשיבה אוטומטית • בלשנות חישובית • ראייה ממוחשבת • עיבוד שפה טבעית • בינה חישובית • מערכת מומחה • למידה חישובית • רובוטיקה |  |
| גרפיקה | הדמיה ממוחשבת • הנפשה ממוחשבת • עיבוד תמונה |  |
| שפות פורמליות | שפה רגולרית • שפה חסרת הקשר • שפה תלוית הקשר • ההיררכיה של חומסקי |  |
| שימושים במדע | ביואינפורמטיקה • מדעים קוגניטיביים • כימיה חישובית • פיזיקה חישובית • אנליזה נומרית |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4208537-8
טריפ (אי)

ערך זה עוסק באי בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
|  נתונים גאוגרפיים |
| --- | --- |
 מיקום:  ים רוס 
 קואורדינטות:  76°38′00″S 162°42′00″E﻿ / ﻿76.633333333333°S 162.7°E﻿ / -76.633333333333; 162.7
 נתונים מדיניים
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיטריפ(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיטריפ
 
האי טריפ (באנגלית: Tripp Island) הוא אי בדרום מפרץ טריפ, למול אזור חוף סקוט, בארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.
היסטוריה > גילוי ומיפוי האי

האי התגלה ומופה לראשונה על ידי המשלחת הבריטית לחקר אנטארקטיקה (משלחת נמרוד), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1907–1909.
היסטוריה > מקור השם

משלחת נמרוד נתנה לאי את שמו.
האי נקרא על שם לנארד או. ה. טריפ (Leonard O.H. Tripp), מוולינגטון שבניו זילנד, שהיה ידיד ותומך של ארנסט שקלטון (שקלטון יזם את משלחת נמרוד, ועמד בראשה).
לקריאה נוספת

• United States. Defense Mapping Agency. Hydrographic Center, , P 196
• Defense Mapping Agency 1992, , P 398
הערות שוליים

↑  ההודעה הרשמית על מתן שמות אנטארקטיים בצו פרסום השמות הרשמי של ממשלת ניו זילנד
↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
↑  לפי מקור אחר האי ממוקם במרכז המפרץ
1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
טורה אל-ע'רביה

| --- | --- |

 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  ג'נין
 גובה:  383 מטרים
 קואורדינטות:  32°28′07″N 35°09′07″E﻿ / ﻿32.468522222222°N 35.15185°E﻿ / 32.468522222222; 35.15185 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הכרמל מוגדלת) טורה אל-ע'רביה(למפת הכרמל רגילה) טורה אל-ע'רביה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום טורה אל-ע'רביה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום טורה אל-ע'רביה  he  Location of Tura al Gharbiya within Palestine tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
טוּרָה אל-עַ'רְבִּיֶה (בערבית: طورة الغربية ובעברית: טורה המערבית; נקרא גם ח'ירבת טורה אל-ע'רביה, בערבית: خربة طورة الغربية) הוא כפר פלסטיני בנפת ג'נין בצפון מערב השומרון, בסמוך לגדר ההפרדה. הכפר בגובה של כ־385 מטר מעל פני הים. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2017 התגוררו בכפר כ-1,053.
מדרום-מזרח לכפר נמצא יישוב קטן הנושא את השם: טורה א-שרקיה (طورة الشرقية ובעברית: טורה המזרחית).
משמעות השם

משמעות המלה "טור" או "טורה" היא "הר". בסמוך ליישוב, מצדו הדרום מזרחי ישנו כפר זעיר בשם טורה. וכדי להבדיל ביניהם, הוסיפו לשם טורה את המיקום היחסי. זה נקרא "המערבית" (الغربية) והשני נקרא: טורה א-שרקיה (طورة الشرقية), כלומר טורה המזרחית.
היסטוריה

במפקד האוכלוסין של 1945, בתקופת המנדט הבריטי, נקרא המקום ח'ירבת טורה אל-ע'רביה והוא נספר יחד עם ברטעה, הסמוכה ושני הכפרים – יחד מנו כ־1,000 תושבים, מוסלמים.
היסטוריה > עידן ירדן

בעקבות מלחמת העצמאות, ולאחר הסכמי שביתת הנשק של 1949, עברה טורה אל-ע'רביה לשלטון ירדני .
מפקד האוכלוסין הירדני של 1961 מצא בכפר 336 תושבים.
היסטוריה > אחרי 1967

אחרי מלחמת ששת הימים ב-1967, טורה אל-ע'רבייה עברה לשליטה ישראלית.
דמוגרפיה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
מפקדי אוכלוסין – טורה אל-ע'רביה
| שנה | תושבים | מקור | הערות |
| 1945 |  |  | בשל גודלו הקטן, הכפר נספר יחד עם ברטעה |
| 1961 | 336 |  |  |
| 1982 | 398 |  |  |
| 1987 | 769 |  |  |
| 1997 | 828 |  |  |
| 2006 | 1,100 |  | לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה |
אתרים

ממערב לכפר שוכנת שמורת הטבע "יער ריחן".