stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אייל גמליאל
פעילות מחקרית > שיפוט וקבלת החלטות > שיפוטים מוטים של מדדי יעילות

בסדרת מחקרים שביצע אייל בשיתוף פעולה עם פרופ' איל פאר, הם חוקרים את השיפוטים המוטים של אנשים בבואם להעריך חיסכון ובבואם להעריך ממוצעים בהקשרים בהם מוצגים להם מדדי יעילות. מדדי יעילות נפוצים הם מהירות כמדד של יעילות זמן (ככל שהמהירות גבוהה יותר המשימה מתבצעת בפחות זמן), ומדד של יעילות דלק (ככל שיעילות הדלק גבוהה יותר הרכב חסכוני יותר). בין מדדי היעילות למדדי הצריכה קיימים קשרים לא ליניאריים, אך החשיבה האנושית מורגלת בקשרים ליניאריים. שילוב זה גורם להטיות אנושיות בהערכה של חיסכון בזמן או באנרגיה, וכן לאמידת יתר של יעילות ממוצע של שני ערכי יעילות. באחד המחקרים המחישו פאר וגמליאל את ההטיה של חיסכון בזמן (Time saving bias), בה אנשים מעריכים הערכת יתר את הזמן שיחסכו בהגברת מהירות ממהירות התחלתית גבוהה, ומעריכים הערכת חסר את הזמן שיחסכו בהגברת מהירות ממהירות התחלתית נמוכה (2012). במאמר נוסף הם הציגו חידוש של "מד-קצב" (Paceometer) והוכיחו שהוא מסייע לאנשים ("nudge") בבואם לשפוט קשרים במקרים אלה ולהתגבר על ההטיה (2013).
במחקר נוסף הראו גמליאל ופאר שהשימוש הרווח בארץ במדד יעילות הדלק של מספר קילומטרים שרכב גומא עבור ליטר דלק, כמו גם השימוש הרווח בארצות הברית במדד יעילות הדלק של מספר המיילים שרכב גומא עבור גלון דלק (Miles Per Gallon) גורם לאנשים להעריך הערכות יתר את ממוצעי יעילות הדלק (2017). למשל, יעילות הדלק הממוצעת של רכב שנוסע מספר דומה של קילומטרים בעיר עם יעילות של ליטר לכל 10 ק"מ, ומחוץ לעיר, עם יעילות של ליטר לכל 20 ק"מ, היא בפועל 13.33, אך אנשים אומדים זאת לרוב באופן מוטה כלפי מעלה באמצעות ממוצע פשוט של שני הערכים (15). החישוב הנכון של ממוצע מדדי היעילות הוא של ממוצע הרמוני, שמעניק משקל גדול יותר לערכים הנמוכים, אך החשיבה האנושית מעדיפה לרוב את הממוצע הפשוט. באופן דומה, רכב שעולה מתל אביב לירושלים במהירות ממוצעת של 40 קמ"ש, ויורד מירושלים לתל אביב במהירות של 80 קמ"ש, נסע במהירות ממוצעת של 53 קמ"ש (ולא 60).
במחקר נוסף קישרו גמליאל ופאר את השיפוט המוטה של מדדי היעילות לתופעה מוכרת בתחום של שיפוט וקבלת החלטות – שיפוט נפרד (Separate evaluation) לעומת שיפוט משולב (Joint evaluation). במקרים רבים אנשים מבצעים שיפוט משולב באופן מדויק יותר לעומת שיפוט נפרד. כך, אנשים יתמחרו טוב יותר מערכת כלים שלמה הכוללת 24 פריטים ועוד מספר פריטים שחלקם חדשים וחלקם פגומים, לעומת מערכת כלים שלמה שכוללת רק 24 חלקים. בשיפוט משולב קל לראות שהמערכת הראשונה כוללת את השנייה ובנוסף פריטים נוספים ולכן היא צריכה להיות מתומחרת גבוה יותר. לעומת זאת, בשיפוט נפרד מרבית האנשים מתמחרים את המערכת הקטנה יותר במחיר גבוה יותר. במחקר זה (2021) הראו גמליאל ופאר שההטיות של השיפוט הנפרד מקזזות הטיות של שיפוט מדדי יעילות, כך ששיפוט נפרד של חיסכון בהינתן מדדי יעילות הוא מדויק יותר לעומת השיפוט המשולב שלהם. כפי ששם המאמר מעיד, בהקשר של מדדי היעילות "שתי טעויות הופכות לדבר נכון" – ההטיה הגלומה בשיפוט של מדדי יעילות פועלת במשולב עם ההטיה הגלומה בשיפוט הנפרד ליצור שיפוט מוטה פחות.
פעילות ותרומה ציבורית וחברתית

חבר המועצה של האגודה הישראלית לפסיכומטריקה בין השנים 2008 ל-2016.
יו"ר האגודה הישראלית לפסיכומטריקה בין השנים 2016 ל-2019.
חבר בצוות מומחים לפסיכומטריקה המייעץ ומסייע לאגף למחוננים ולמצטיינים במשרד החינוך בנושאים מתודולוגיים הקשורים בתהליכי האיתור של הילדים המחוננים והמצטיינים בישראל (החל מ-2017).
חבר בוועדת המתא"ם (בין השנים 2015 ל-2019).
חבר במועצה הציבורית של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (החל מ-2020).
חבר בתת-ועדה של ועדת בן-פרץ שנועדה לבחון את תהליכי הקבלה והרישוי של המוכשרים להוראה במכללות (בין השנים 1999 ל-2000).
פרסם בעיתונות היומית מאמרים בנושאים חברתיים של "בגדי האקדמיה החדשים", מיון לא הוגן לאוניברסיטאות, על כך שתוספות השכר מגדילות את פערי השכר במשק, על סוגיית המדיניות בנוגע לכלי רכב ירוקים, ועל כך שרמת בחינות הרישוי של לשכת עורכי הדין לא עלתה עם השנים, אלא שרמת הנבחנים ירדה.
לידיה מוגאמבה

| --- | --- |

 לידה:  אוגנדה
 מדינה:  אוגנדה 
 מקום מגורים:  קמפלה 
 השכלה:  אוניברסיטת פרטוריה  אוניברסיטת מקררה 
 
לידיה מוגאמבה סאלי היא עורכת דין אוגנדית המכהנת כמפקחת הכללית של הממשלה החל מ-18 בספטמבר 2020 ומשמשת כשופטת בבית הדין הפלילי של האו"ם. בעבר כיהנה כשופטת בבית המשפט העליון של אוגנדה בין השנים 2013 ל-2020.
במרץ 2025, מוגאמבה הורשעה ב"עבירות הגירה ועבדות מודרנית" בבריטניה.
רקע וחינוך

מוגאמבה למדה משפטים באוניברסיטת Makerere, האוניברסיטה הציבורית הגדולה והוותיקה ביותר באוגנדה. לאחר מכן קיבלה תעודת עריכת דין על ידי המרכז לפיתוח משפטים, בקמפלה, עיר הבירה של אוגנדה. היא גם בעלת תואר שני במשפטים מאוניברסיטת פרטוריה בדרום אפריקה.
קריירה

מוגאמבה הייתה שופטת בכיר במערכת המשפט של אוגנדה משנת 2000 עד 2005, ועבדה בתפקידים שונים בבית הדין הפלילי הבינלאומי לרואנדה משנת 2005.
היא מונתה לבית המשפט העליון של אוגנדה ב-15 במאי 2013 עד לספטמבר 2020, לאחר שמונתה לבית המשפט העליון על ידי הנשיא יוורי מוסווני.
בינואר 2017, פסקה מוגאמבה נגד בית החולים הלאומי מולאגו, שנתבע על ידי ג'ניפר מוסימנטה ובעלה מיכל מובנגאזי, בגין היעלמות תינוקם שזה עתה נולד. היא מצאה את בית החולים אשם ברשלנות ופסקה לבני הזוג פיצויים בסך 85 מיליון שילינג אוגנדי (כ-24,000 דולר). פסק הדין התקבל על ידי משקיפים משפטיים וארגונים ללא מטרות רווח באוגנדה כקו פרשת מים לקראת הכרה ב"זכויות של נשים עניות, פגיעות ושוליות". פסק הדין היה מועמד לפרס המרכז לבריאות, זכויות אדם ופיתוח (CEHURD), בשנת 2017.
מוגאמבה מונתה גם לשופטת של המנגנון השיורי הבינלאומי של האו"ם לבתי דין פליליים ("המנגנון" בקיצור) ב-26 במאי 2023, עם כהונה מ-1 ביולי 2024 עד 30 ביוני 2026, והייתה מעורבת במספר עניינים כשופטת יחידה.
היא עמיתה באוניברסיטת קולומביה במכון לחקר זכויות האדם של קולומביה והיא חברה ב־Oxford Human Rights Hub.
הרשעה בעבדות מודרנית

מוגאמבה למדה לתואר שלישי במשפטים באוניברסיטת אוקספורד, אנגליה, בשנת 2024. ב-7 באוגוסט 2024 היא נחקרה על ידי משטרת בריטניה בקשר לחקירת עבדות מודרנית מתמשכת בנוגע לאישה אותה הביאה לבריטניה מאוגנדה, ואותה ניצלה ללא שכר כמשרתת שלה.
מוגאמבה טענה לחסינות דיפלומטית בשל מעמדה כשופטת בבית המשפט העליון באוגנדה ושופטת של האו"ם לפני שנעצרה אבל כל חסינות של האו"ם שהייתה לה בוטלה על ידי משרד מזכ"ל האו"ם.
בפברואר 2025 החל משפטה בבית המשפט של אוקספורד קראון. שם נחשף כי מוגאמבה השתתפה בסחר בבני אדם.
במרץ 2025, הורשעה מוגאמבה בסעיף אחד של קשירת קשר כדי להקל על ביצוע הפרה של חוקי ההגירה בבריטניה על ידי אזרח שאינו מבריטניה, סעיף אחד של דרישה מאדם לבצע עבודת כפייה או כפייה, סעיף אחד של קשירת קשר להפחדת עד.
הערות שוליים

1 2 3  "Ugandan High Court Judge and a UN Criminal Tribunal Judge convicted of immigration and modern slavery offences". Thames Valley Police. 13 במרץ 2023. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Auschwitz Institute (2017). "Profiles in Prevention: The Honorable Lady Justice Lydia Mugambe is a Judge of the High Court in Uganda". New York City: Auschwitz Institute for Peace and Reconciliation. אורכב מ-המקור ב-2 באוקטובר 2017. נבדק ב-12 בפברואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kasozi, Ephraim; Kigongo, Juliet (15 במאי 2013). "Called to the bench: here are the candidates". Daily Monitor. Kampala. אורכב מ-המקור ב-13 במרץ 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2 3  "Judge Lydia Mugambe". United Nations International Residual Mechanism for Criminal Tribunals. 26 במאי 2023. ארכיון מ-13 במרץ 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Mary Karugaba; Ssekanjako Ssekanjako (3 במאי 2013). "Museveni names new judges". Kampala. נבדק ב-12 במרץ 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Juliet Nafuna Musoke (21 ביוני 2017). "Justice Mugambe's ruling on lost baby offered mothers ray of hope". Kampala. נבדק ב-12 במרץ 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Kagumire, Rosebell (26 במאי 2017). "Justice Mugambe's landmark ruling in line for global award". Kampala. נבדק ב-12 במרץ 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "CEHURD Court Case nominated for the Gender Justice Uncovered Awards". Center for Health, Human Rights and Development (CEHURD). 19 במאי 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "OUR FELLOWS - Lydia Mugambe, 2017 Uganda". Institute for the Study of Human Rights (באנגלית). University of Columbia. ארכיון מ-24 בדצמבר 2017. נבדק ב-14 במרץ 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Judiciary speaks out after Justice Mugambe 'charged in UK'". New Vision (באנגלית). נבדק ב-2025-02-17.
↑  "Justice on Trial: The Fall of a Ugandan Judge Accused of Modern Slavery". Uganda (באנגלית בריטית). 2024-10-30. נבדק ב-2025-02-17.
1 2  "UN judge convicted of slavery offences at Oxford Crown Court". BBC News. 13 במרץ 2025. {{cite news}}:  (עזרה)
רועי גורדנה

רועי גורדנה (נולד ב-6 ביולי 1990) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר בהפועל באר שבע ובנבחרת ישראל.
תארים

אליפות: (1) 2009/2010
גביע המדינה: (2) 2009/2010, 2011/2012
גביע הטוטו: (1) 2015/2016
גביע המדינה: (1) 2021/2022
גביע הטוטו: (1) 2016/2017
אלוף האלופים: (2) 2016/2017, 2021/2022
גביע המדינה: (1) 2016/2017
אישיים
נבחרת העונה בליגת העל מטעם אתר ONE וארגון שחקני ושחקניות הכדורגל: 2022/2023
הערות שוליים

↑  רון עמיקם, מעמדו מתחזק: רועי גורדנה על הספסל, באתר nrg‏, 15 בספטמבר 2011
↑  איציק יצחקי‏, רשמית: רועי גורדנה מצטרף להפועל פתח תקווה, באתר וואלה, 27 בינואר 2011
↑  איציק יצחקי‏, באר שבע: מליקסון חתם ל-5 שנים, גם גורדנה חתם, באתר וואלה, 10 ביולי 2014
↑  רותם רוזנסקי, ‏גורדנה סיכם במכבי פ"ת, הושאל עד תום העונה, באתר ONE‏, 28 בינואר 2016
↑  עמית גולדשטיין‏, בני יהודה: ולסקיס הליטאי חתם, גורדנה הצטרף: "אין מקום טוב יותר מהשכונה", באתר וואלה, 16 בינואר 2017
↑  עמית וסר, ‏רשמית: רועי גורדנה חתם לעונה בסלאבן בלופו, באתר ONE‏, 9 ביולי 2018
↑  איציק כלפי, חיזוק לקישור: רועי גורדנה חתם בהפועל ב"ש, באתר ONE, ‏7 ביוני 2021
↑  אצילי וזהבי בפנים: ה-11 של העונה בליגת העל, באתר ONE‏, 18 במאי 2023
גורדנה במדי בני יהודה, 2018
הינקו גוטליב

| --- | --- |

צילום משנת 1948
 לידה:  5 במאי 1886 ג'וּרְגֶ'בָאץ, קרואטיה, אז באימפריה האוסטרו-הונגרית
 פטירה:  22 בנובמבר 1948 (בגיל 62) חולון, ישראל
 מדינה:  האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 מקום קבורה:  בית הקברות נחלת יצחק 
 עיסוק:  סופר, משורר, מחזאי, מתרגם, מסאי, עיתונאי ועורך דין
 שפות היצירה:  סרבו-קרואטית
 
מצבת קברו של ד"ר הינקו גוטליב בבית הקברות נחלת יצחק
הינקו (חיים) גוטליב (בסרבו-קרואטית: Hinko Gottlieb, בסרבית קירילית: Хинко Готлиб‏; 5 במאי 1886, ג'וּרְגֶבָאץ(אנ'), האימפריה האוסטרו-הונגרית – 22 בנובמבר 1948, חולון, ישראל) היה סופר, משורר, מסאי, מחזאי, עיתונאי, עורך ומתרגם יוגוסלבי, יהודי מקרואטיה, אשר כתב בסרבו-קרואטית. גוטליב היה גם משפטן ופעיל ציוני ובמהלך מלחמת העולם השנייה נמנה עם כוחות הפרטיזנים של טיטו. בסוף חייו התיישב בישראל.
קורות חייו

חיים הינקו גוטליב נולד בכפר ג'וּרְגֶ'בָאץ ובהמשך עבר לזאגרב. הוא למד משפטים באוניברסיטת זאגרב ובהמשך רכש תואר דוקטור במשפטים. הוא היה פעיל בקהילה היהודית של ווקובר וב-1909 ייצג אותה בכנס הקהילות היהודיות בקרואטיה שנערך בזאגרב. במהלך מלחמת העולם הראשונה לחם גוטליב בחזית האיטלקית ובחזית המקדונית.
ב-1918 נישא לרוז'ה לבית לווינשטיין, פתח משרד עצמאי לעריכת דין ונבחר ליושב ראש הקהילה היהודית וההסתדרות הציונית בביילובאר. באותה העת מנתה הקהילה כ-500 נפשות. ב-8 ביוני 1925 עמד גוטליב בראש רשימה יהודית נפרדת לבחירות המוניציפליות בביילובאר וזכה לרוב קולות בני הקהילה היהודית. ב-1929, שב לזאגרב.
ב-1941, לאחר כיבוש ממלכת יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית וכינון מדינת קרואטיה העצמאית בשלטון האוסטאשה, החלו רדיפות יהודים. הינקו גוטליב נעצר, עבר עינויים במטה האס אס בזאגרב ובהמשך הועבר לגראץ ולבית כלא בווינה. מאוחר יותר הועבר לאיטליה. שני בניו ולאדו ודאנקו הצטרפו לכוחות הפרטיזנים של טיטו ונהרגו. ולאדו בתאונת דרכים בדרום איטליה ודאנקו באחד ממחנות ההשמדה. דירתו בזאגרב נשדדה וכל תכולתה ובכלל זה כתבי יד אבדה.
ב-1943 הועברו בני הזוג גוטליב לאיטליה ושם שוחררו בידי עצירים שהתקוממו. הם הצטרפו לשורות הפרטיזנים של טיטו וב-1944 הוטסו לבארי שבאיטליה, כנציגי הצלב האדום לטיפול והסדרת פינויים של שארית הפליטה. ב-1945 חל קרע בין גוטליב לבין הנהגת הפרטיזנים היוגוסלבים על רקע פעילותו הציונית. גוטליב ורעייתו עלו לארץ ישראל המנדטורית בספינת מעפילים ונעצרו על ידי הבריטים במחנה המעצר בעתלית.
בסוף השנה, שוחררו ועברו לקיבוץ כפר גלעדי שם שהו מספר חודשים, לאחר מכן עברו להתארח אצל ידידים בגבעת רמב"ם ולבסוף לדירה בשיכון בקצה החולות בחולון.
בני הזוג נקלעו למשבר כלכלי קשה. למחייתו התפרנס גוטליב ממכירת מוצרי מאפה שאפתה רעייתו, תוך שהוא ממשיך את עבודתו הספרותית בלילות. ביומנו כתב ב-3 באוגוסט 1948:
”באיזו קלות ומהירות השלים חוג מכרינו, החיים בנסיבות משופרות, עם ירידתנו הכלכלית והחברתית, שאנו שני בני אדם זקנים, תשושים ועייפים עד מוות, נאלצים במאמץ עליון, ברפש ובסביבה שאינה הולמת אותנו, להשתכר את הגרושים המועטים להוצאות מחייתנו העלובה, ושלצורך זה אנו עושים עבודה העולה על כוחותינו הגופניים והרוחניים, משום שהיא נמשכת שש עשרה שעות ליום.”
הינקו גוטליב הלך לעולמו בנובמבר 1948 מסרטן הכבד והוא בן 62 שנים ונקבר בבית הקברות נחלת יצחק בחלקת הסופרים-עיתונאים. רוז'ה אלמנתו נפטרה ב-13 בדצמבר 1974 ונקברה באותו בית עלמין. סיפוריו תורגמו לעברית על ידי ידידו ד"ר צבי רותם.
פעילותו הספרותית

פעילותו הספרותית כללה רשימות אוטוביוגרפיות, שירה, סיפורת, מחזות, תרגומים, ועריכה של כתבי עת לספרות ושירה. גוטליב שלט הן בקרואטית והן בגרמנית כבשפת אם וכן ביידיש ומעט בעברית.
חלק ניכר מכתיבתו הספרותית במהלך 40 שנות כתיבה, אבד, או לא פורסם. ספרו "המפתח לשער הגדול" בגרסתו הראשונה אבד, וגוטליב שיכתב אותו. הספר מסוגת המדע הבדיוני תורגם ונדפס לראשונה באנגלית בארצות הברית ב-1947. בעברית פורסמו כארבעים מסיפוריו הקצרים.
הוא כתב חמישה מחזות: "היער שנשרף", "ניסויו של פרופסור איבנס", שיילוק בע"מ, "תיבה מפרס" ו "משחק מחצות לילה" והותיר שלושה רומנים בלתי גמורים, אשר תורגמו ומופיעים בכרך א' של כתביו – "סיפורים". ב-1936 תרגם את שירי היינריך היינה וכן את כתבי י.ל. פרץ לסרבו-קרואטית. כמחזאי חיבר קומדיות שהועלו על במות יוגוסלביה, ורק אחת נותרה בעזבונו.
בשנות ה-30 של המאה ה-20, ערך גוטליב את כתב העת "אמנות" אשר יצא לאור בקרואטיה היוגוסלבית בין 1936–1941 ופרסם בו מספר מאמרים. בארץ ישראל, כתב 24 סיפורים, פרסם עשרות תרגומים שהופיעו בעיתוני התקופה, בין השאר ב "דבר", "הגה", "חדשות הערב", וכן ושלושה סיפורי ילדים אשר פורסמו ב"דבר לילדים", 1948.
גוטליב זכה להוקרה כמשורר לירי ולאומי בקרואטיה. מבחר משירתו "אייר – המאי היהודי" הופיע ב-1935. חלק משיריו הופיעו תחת שמות עט שונים עוד בנעוריו.
ספריו בעברית

המפתח לשער הגדול, עם עובד, 1950.
המפתח לשער הגדול ועוד שלושה סיפורים, ספריית תרמיל, 1997.
כתבי ה. גוטליב, כרך א': סיפורים, הקדים מסה: פרופ' דב סדן, תרגם, צירף מבוא ותולדות חיים: צבי רותם, הוצאת עקד, תש"מ,1980, והוצאה מחודשת בשנת 2000.
כתבי ה. גוטליב, כרך ב': מחזות-מאמרים-יומן, תרגם צבי רותם, הוצאת עקד, 1980, והוצאה מחודשת בשנת 2000.
לקריאה נוספת

דינה קטן בן-ציון, "היער, המפתח והשער הגדול: הינקו גוטליב", בתוך: נוכחות והיעלמות, יהודים ויהדות ביוגוסלביה לשעבר בראי הספרות, הוצאת מאגנס, ירושלים 2002, עמ' 164–177.
הערות שוליים

↑  הינקו גוטליב באתר GRAVEZ
↑  הקהילה היהודית בווקובר, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, הוצאת יד ושם, ירושלים, 1988, עמוד 118.
↑  הקהילה היהודית בביילובאר, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, עמוד 41.
↑  שרידי יהדות יוגוסלביה צפויים לכלייה ברעב ובקור, משמר, 24 באוקטובר 1944.
↑  כתבי ה. גוטליב, כרך א': סיפורים, הוצאת עקד, 2000, הקדמה עמוד כט'.
↑  הקהילה היהודית בזאגרב, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, עמוד 137.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007504557805171  GND: 1272794873  ISNI: 0000 0000 5032 2199  LCCN: no91014773  VIAF: 2030985   WorldCat (עם VIAF): 2030985
דן ביטון (כדורגלן)

דן ביטון (נולד ב-20 ביולי 1995) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הכנף השמאלי וקשר התקפי בהפועל באר שבע מליגת העל בכדורגל ובנבחרת ישראל.
קריירה

ביטון החל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של מכבי באר שבע, ובגיל 13 הצטרף למחלקת הנוער של הפועל באר שבע. ב-2 בספטמבר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף בתיקו 0–0 נגד מכבי פתח תקווה במסגרת גביע הטוטו. בהמשך העונה המשיך ביטון לשחק בקבוצת הנוער, ובעונת 2015/2016 צורף באופן רשמי לסגל הקבוצה הבוגרת. ב-26 בספטמבר 2015 ערך ביטון את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשפתח בהרכב בהפסד 0–1 להפועל עכו. ב-13 בדצמבר 2015 בישל לג'ון אוגו את שער הניצחון בדקה ה-90 במשחק הליגה נגד עירוני קריית שמונה, שהסתיים בתוצאה 2–1. ב-2 במרץ 2016 הבקיע ביטון את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 2–0 על בית"ר תל אביב רמלה במסגרת רבע גמר גביע המדינה. בסך הכל שותף ב-14 משחקים בכל המסגרות בעונה זו, והיה שותף לזכייתה של הקבוצה באליפות לראשונה אחרי 40 שנים.
את עונת 2016/2017 פתח ביטון בהפועל באר שבע, וב-7 בספטמבר 2016 עבר למועדון ספורט אשדוד בהשאלה עם אופציית רכישה, במסגרת עסקת העברתו של מיכאל אוחנה להפועל באר שבע. כעבור ארבעה ימים ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב בתיקו 0–0 נגד הפועל אשקלון. במשחקו השני בקבוצה כבש את שער הבכורה שלו, בהפסד 1–3 להפועל חיפה, ובסך הכל כבש שלושה שערי ליגה בעונה זו. ב-15 באוגוסט 2017 מימשה אשדוד את אופציית הרכישה בחוזהו של ביטון, והוא חתם לארבע שנים במועדון. בעונת 2017/2018 כבש ביטון שלושה שערי ליגה.
ב-30 במאי 2019 סיכם את תנאיו לשלוש שנים בלודוגורץ ראזגרד, אלופת ליגת העל הבולגרית, תמורת דמי מעבר של 1.25 מיליון אירו. ב-3 ביולי 2019 ערך את הופעת הבכורה הרשמית שלו בקבוצה בניצחון קבוצתו 2–0 במשחק הסופר קאפ הבולגרי.
ב-16 באוגוסט 2020 הושאל ביטון לשנה למכבי תל אביב מקבוצת האם שלו, לודוגורץ. ב-29 בנובמבר הבקיע ביטון את שער הבכורה שלו בליגה, בניצחון 0–3 על הפועל כפר סבא. בפתיחת העונה זכה לקרדיט מהמאמן יורגוס דוניס ועלה בהרכב הפותח. במהלך העונה דוניס הוחלף בפטריק ואן לוון, שמיעט לתת הזדמנויות לביטון. במהלך העונה כבש ארבעה שערים, ובסיומה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, לאחר שעלה כמחליף במהלך ההארכה במשחק הגמר בו ניצחה מכבי 2-1 את הפועל תל אביב. ב-18 באוגוסט 2021 חתם ביטון לשלוש שנים בקבוצה.
ב-18 בספטמבר 2024 חזר ביטון להפועל באר שבע. כשלושה ימים לאחר מכן, ערך את הופעתו הרשמית הראשונה מאז שחזר למועדון בניצחון 2-1 על הפועל חדרה במסגרת המחזור הרביעי של ליגת העל לעונת 2024/2025.
תארים

אליפות: 2016/2017
אלוף האלופים: 2016
אליפות: 2019/2020
הסופר קאפ הבולגרי: 2019
אליפות: 2023/2024
גביע המדינה: 2020/2021
גביע הטוטו: 2020/2021, 2023/2024
אלוף האלופים:2024
הערות שוליים

↑  מערכת ONE, ‏ברגע האחרון: מיכאל אוחנה חתם בב"ש ל-5 שנים, באתר ONE‏, 7 בספטמבר 2017
↑  יניב טוכמן‏, מ.ס אשדוד רכשה את דן ביטון מהפועל באר שבע תמורת מיליון שקל, באתר וואלה, 15 באוגוסט 2017
↑  גיל לוין, ‏אשדוד ולודוגורץ סיכמו על העברת דן ביטון, באתר ערוץ הספורט, 5 בספטמבר 2019
↑  מערכת אתר ערוץ הספורט, ‏צ'יבוטה כבש, לודוגורץ זכתה בסופר-קאפ, באתר ערוץ הספורט, 3 ביולי 2019
↑  יניב טוכמן‏, מכבי תל אביב: דן ביטון חתם כמושאל מלודוגורץ, "במועדון הגדול ביותר שרצה אותי יותר מכולם", באתר וואלה, 16 באוגוסט 2020
↑  ליגת העל: מכבי תל אביב הביסה 0:3 את הפועל כפר סבא, באתר וואלה, 29 בנובמבר 2020
↑  זה הזמן להתעורר: המציאות החדשה של מכבי תל אביב, והרכש שעשוי להגיע, באתר וואלה, 12 באוגוסט 2021
↑  יניב טוכמן‏, מכבי תל אביב: דן ביטון חתם לשלוש שנים, באתר וואלה, 18 באוגוסט 2021
↑  "יום משמח עבורי": דן ביטון הצטרף להפועל ב"ש, באתר ערוץ הספורט, 18 בספטמבר 2024
פול גריטה

פול-ארנולד גריטה (בצרפתית: Paul-Arnold Garita; נולד ב-18 ביוני 1995 בדואלה שבקמרון) הוא כדורגלן קמרוני-צרפתי המשחק בעמדת החלוץ בהפועל באר שבע מליגת העל הישראלית.
קריירת מועדונים

גריטה שיחק בקבוצות שאטורו, בריסטול סיטי, פלימות' ארגייל, שרלרואה, דנקרק, בולון, וילפראנש, בורק-אן-ברס, ארגש פיטשט ואל-פייסלי.
ב-8 באוגוסט 2024 חתם גריטה על חוזה לשנתיים בהפועל באר שבע מליגת העל הישראלית.
הערות שוליים

↑  תומר לוי, ‏רשמי: פול ארנולד גריטה חתם בהפועל ב"ש, באתר ערוץ הספורט, 6 באוגוסט 2024
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים צרפתים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פליין פאט

| --- | --- |
 שם לידה:  פטריק ריינולדס
 מוקד פעילות:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-2001
 עיסוק:  מפיק מוזיקלי, פזמונאי
 סוגה:  היפ הופ
 שיתופי פעולה בולטים:  קניה וסט, קיד קאדי
 
פטריק ריינולדס, הידוע בשם הבמה פליין פאט, הוא מפיק מוזיקלי ופזמונאי אמריקאי. מוכר בשל היותו הסוכן של יה וסט וקיד קאדי בתחילת הקריירה שלהם. הוא ידוע גם בשל עבודתו עם אמנים כמו דרייק, אלישה קיז, מרי ג'יי בלייג', גוסטפייס קילה, אשנטי, לודאקריס וג'ה רול.
הוא הפיק, בין היתר, את האלבומים The Element of Freedom, Stronger with Each Tear, 808s & Heartbreak, Man on the Moon II: The Legend of Mr. Rager, Man on the Moon: The End of Day, Graduation, The Life of Pablo.
אמיר גנאח

אמיר חיים גנאח (נולד ב-9 ביולי 2004) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הכנף בהפועל באר שבע.
קריירה

גנאח התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של הפועל באר שבע אליה הצטרף בגיל 12. בדצמבר 2022 חתם לחמש שנים בקבוצה הבוגרת. ב-15 במאי 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 3-0 למכבי תל אביב. עונה לאחר מכן, גנאח הפך לשחקן הרכב בקבוצה הבוגרת. ב-26 בדצמבר הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בפנדל בניצחון 0-4 נגד הפועל חיפה. גנאח הבקיע גם את השערים היחידים במשחקים נגד הפועל ירושלים ומ.ס. אשדוד.
בענות 2024/2025 החל גאנח להיות שחקן משמעותי בהפועל באר שבע. ב-19 בפברואר 2025 זכה גאנח בשחקן השבוע, במחזור 23 של ליגת העל.
נבחרת ישראל

גנאח שחקן בסגל של הנבחרת הצעירה.
הערות שוליים

↑  יום הולדת שמח לאמיר גנאח, בעמוד הפייסבוק של הפועל באר שבע, 9 ביולי 2023
↑  אמיר גנאח חתם בהפועל באר שבע לחמש שנים, באתר ONE‏, 22 בדצמבר 2022
↑  אמיר גאנח זוכה בשחקן השבוע, מחזור 23, באתר מנהלת הליגות לכדורגל, ‏19 בפברואר 2025
חברות תעופה ויעדי טיסה מנמל התעופה בן-גוריון

מטוסי איירבוס A330 של דלתא איירליינס, בואינג 787 דרימליינר של אייר קנדה וזנבו של איירבוס A330 של היינאן איירליינס בנתב"ג
מטוס אל על מדגם בואינג 777-200ER בנחיתה על מסלול 12 בנתב"ג
נמל התעופה בן-גוריון הוא שער הכניסה האווירי הראשי של מדינת ישראל. מאז שנות ה-90 הנמל שופץ והוגדלה הקיבולת שלו על מנת שיוכל לעמוד בגידול היקף הנוסעים העוברים בו. בעקבות הסכם "שמים פתוחים" בין ישראל והאיחוד האירופי, הותר לחברות תעופה מהאיחוד האירופי לפתוח קווי טיסה ישירים לישראל ללא הגבלה. ההסכם הביא לגידול משמעותי בהיקף הטיסות, בעיקר של חברות תעופה לטיסות חסך.
שני טרמינלים משרתים את נוסעי נתב"ג בימי שגרה, כאשר שימוש בטרמינל 1 מביא איתו עלויות תפעוליות נמוכות יותר ולכן הוא מיועד בעיקרו לחברות לטיסות חסך ובנוסף לכלל הפעילות הפנים ארצית לנמל התעופה רמון. טרמינל 3 משרת את מרבית חברות התעופה הפועלות בנתב"ג, לרבות חברת הדגל אל על. עם זאת, טרמינל 1 משמש רק טיסות בינלאומיות יוצאות, בעוד שכל הנוסעים מהטיסות הבינלאומיות גם אלו שממריאות מטרמינל 1 מנותבים לטרמינל 3.
לפי נתוני רשות שדות התעופה, בין אוקטובר 2022 לספטמבר 2023 עברו בנמל התעופה 24,508,257 נוסעים בטיסות בינלאומיות, ו-859,043 נוסעים בטיסות פנים: סה"כ יותר מ-25 מיליון נוסעים.
רשימת חברות תעופה ויעדים > מטען

| חברה | יעדים |
| --- | --- |
אל על: ניו-יורק-JFK, לייז', סיאול-אינצ'ון
אסטרל תעופה (אנ'): ניירובי-ג'ומו קניאטה
DHL תעופה: לייפציג
לופטהנזה קרגו: פרנקפורט
Easy Charter: לייז'
My Freighter Airlines (אנ'): טשקנט
UPS: קלן/בון, לרנקה
סילק ויי איירליינס: באקו
פדקס: אתונה, קלן, מינכן, פריז-דה גול
ק.א.ל.: ניו יורק - JFK, לייז', לרנקה, הונג קונג
חברות התעופה המובילות בנפח תנועת הנוסעים בשדה בטיסות בינלאומיות

|  | חברת תעופה | כמות נוסעים (אוקטובר 2022– ספטמבר 2023 באלפים) | נתח שוק | כמות נוסעים 2024 (באלפים) | נתח שוק |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ישראל אל על | 5,482 | 22.4% | 6,590 | 47.5% |
| 2 | הונגריה ויז אייר | 2,477 | 10.1% | 640 | 4.6% |
| 3 | אירלנד ריינאייר | 1,498 | 6.1% | 77 | 0.5% |
| 4 | טורקיה טורקיש איירליינס | 1,418 | 5.8% | 0 | 0 |
| 5 | ישראל ישראייר | 1,036 | 4.2% | 1,469 | 10.6% |
| 6 | טורקיה פגאסוס איירליינס | 874 | 3.6% | 0 | 0 |
| 7 | בריטניה איזיג'ט | 864 | 3.5% | 10 | 0.1% |
| 8 | ישראל ארקיע | 805 | 3.3% | 1,040 | 7.5% |
| 9 | ארצות הברית יונייטד איירליינס | 782 | 3.2% | 79 | 0.6% |
| 10 | גרמניה לופטהנזה | 584 | 2.4% | 150 | 1.1% |
| 11 | יוון בלו בירד איירווייז | 487 | 2.0% | 525 | 3.8% |
| 12 | יוון אג'יאן איירליינס | 445 | 1.8% | 258 | 1.9% |
| 13 | איחוד האמירויות הערביות אמירטס | 410 | 1.7% | 0 | 0 |
| 14 | ארצות הברית דלתא איירליינס | 347 | 1.4% | 28 | 0.2% |
| 15 | צרפת טראנאסוויה צרפת | 340 | 1.4% | 77 | 0.5% |
| 16 | צרפת אייר פראנס | 333 | 1.4% | 118 | 0.9% |
| 17 | איחוד האמירויות הערביות פליי דובאי | 328 | 1.3% | 551 | 4.0% |
| 18 | בריטניה בריטיש איירווייז | 287 | 1.2% | 45 | 0.3% |
| 19 | פולין לוט פוליש איירליינס | 277 | 1.1% | 76 | 0.5% |
| 20 | אוסטריה אוסטריאן איירליינס | 274 | 1.1% | 132 | 1% |
| 21 | ארצות הברית אמריקן איירליינס | 242 | 1.0% | 0 | 0 |
| 22 | קנדה אייר קנדה | 233 | 1.0% | 0 | 0 |
| 23 | שווייץ סוויס | 231 | 0.9% | 75 | 0.5% |
| 24 | איטליה ITA | 230 | 0.9% | 58 | 0.4% |
סיד ברנשטיין

| --- | --- |

 לידה:  12 באוגוסט 1918 ניו יורק, ארצות הברית 
 פטירה:  21 באוגוסט 2013 (בגיל 95) ניו יורק, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 פרופיל ב-IMDb
 
סיד ברנשטיין (באנגלית: Sid Bernstein; ‏12 באוגוסט 1918 – 21 באוגוסט 2013) היה מפיק מוזיקלי ואמרגן אמריקאי-יהודי, שהתפרסם בכך שהיה מיוזמי ומחלוצי "הפלישה הבריטית" - הבאתן לארצות הברית של להקות בריטיות, בהן הביטלס, האבנים המתגלגלות והקינקס. כמו כן, הוא היה האמרגן הראשון שארגן מופעי רוק באצטדיוני ספורט.