stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פידיפידס

| --- | --- |
פסל המתאר את פידיפידס בדרך מרתון
פסל המתאר את פידיפידס בדרך מרתון
 לידה:  המאה ה־6 לפנה״ס אתונה, אתונה העתיקה 
 פטירה:  12 בספטמבר 490 לפנה״ס אתונה, אתונה העתיקה 
 מדינה:  אתונה העתיקה 
 
פֵידִיפִּידֶס (ביוונית: Φειδιππιδης) היה שליח באתונה העתיקה, שריצתו האחרונה היא ההשראה לאירוע הספורטיבי המוכר, ריצת מרתון.
על פי הסיפור, היה פידיפידס שליח בצבא אתונה במלחמת יוון–פרס בשנת 490 לפנה"ס. לאחר ניצחון אתונה בקרב מרתון רץ פידיפידס מהעיר מרתון ועד אתונה, מרחק של 34.5 ק"מ, על מנת להכריז על ניצחונה. כאשר הגיעו ליעדו, הוא קרא "Νενικήκαμεν!" (נֵניקָקָמֵן, ניצחנו!) ומת במקום.
הסיפור נתמך בגרסה ההיסטורית המקובלת כי תושבי אתונה, ראו את אנשי העיר ולא את מבניה כחוזקתה, ולכן, אם היה איום ממשי, הם היו נוטשים את העיר, מעלים אותה באש ויורדים בספינות אל הים להתיישב במקום אחר (כפי שאכן קרה בהמשך המלחמה). לכן, הייתה חשיבות מהותית לידיעה האם אתונה ניצחה, ותושביה יכולים לשכון בשקט בבתיהם, או יש לנטוש הכול ולרדת לים לפני בוא הצבא הכובש. חיזוק נוסף לטענה – כשאתונה נדרשה לעזרת פוליס נוספות, התושבים איימו כי ינטשו את העיר.
לפי ספרו של ההיסטוריון הרודוטוס, אשר תיעד את מלחמת פרס–יוון בשנת 440 לפנה"ס לערך, נשלח פידיפידס מאתונה לספרטה על מנת להזעיק תגבורת בטרם החל הקרב, אך חזר משם בידיים ריקות. חישוב מרחק הריצה לפי הסיפור של הרודוטוס מראה שפידיפידס עבר כ-450 ק"מ תוך מספר ימים.
עלי ספר

| --- | --- |

עטיפת הגיליון הראשון של "עלי ספר"
 מו"ל:  אוניברסיטת בר-אילן 
 תאריכי הופעה:  1975–הווה (כ־49 שנים) 
 שפה:  אנגלית, עברית 
 מדינה:  ישראל 
 ISSN:  0334-4754
 is.biu.ac.il/node/1186
 
עלי ספר : מחקרים בביבליוגרפיה ובתולדות הספר העברי המודפס והדיגיטלי הוא כתב עת מדעי העוסק בתולדות הדפוס העברי בביבליוגרפיה של הספר העברי בעבר והווה. כתב העת יוצא לאור באופן לא סדיר החל משנת 1975 על ידי המחלקה למדעי המידע באוניברסיטת בר-אילן ובדפוס הוצאת אוניברסיטת בר-אילן. שפת כתב העת היא עברית ולכל גיליון נוספים גם תקצירים בשפה האנגלית.
היסטוריה

כתב העת החל לצאת לאור ב-1975 בעריכת ישראל מ' תא-שמע ובחסות המחלקה ללימודים ביבליוגרפיים ולספרנות (בהמשך נקראה המחלקה ללימודי מידע ולאחר מכן המחלקה למדעי המידע) ביוזמתם של יצחק דב גילת, ד“ר נעמי גולדפלד פוגלמן, שהייתה אז ראש המחלקה ללימודים ביבליוגרפיים ולספרנות, ותא-שמע. תחילה יצא כתב העת בתדירות של אחת ל-8 חודשים בממוצע עד לגיליון י' שיצא לאור ב-1981 והיה האחרון בעריכת תא-שמע, שעבר לאוניברסיטה העברית. ב-1984 התחדשה הוצאת כתב העת, הפעם בעריכת שלמה זלמן הבלין, שהתמנה באותה תקופה לראש המחלקה, והוציא לאור את כתב העת בתדירות נמוכה יותר עד גיליון י"ט שיצא לאור ב-2001. הוצאת כתב העת התחדשה ב-2008, הפעם בעריכת דב שוורץ וגילה פריבור, בתדירות ממוצעת של פחות משנתיים. העורכים החדשים שינו את כותרת המשנה של כתב העת מ"כתב-עת לביבליוגרפיה ולחקר הספר העברי" ל"מחקרים בביבליוגרפיה ובתולדות הספר העברי המודפס והדיגיטלי" וזאת "במטרה לחשוף את החוקר גם לאמצעים הדיגיטליים העומדים לרשותו".
מרבית גליונות כתב העת עוסקים בנושאים מגוונים, אך כמה מהגליונות הוקדשו לנושא או תחום מיוחד: גיליון י"ג (1986) עסק כולו בתשובות רב האי גאון ונכתב בידי צבי גרונר, גיליון כ"ד-כ"ה (2015) זכה לשם "מישן לחדש בספר העברי : ספר זיכרון ליהושע ברזילי)"' גיליון כ"ו-כ"ז (2017) כונה "בנתיבי הספר : מספר יצירה ועד לכתבי הרב יוסף דב סולובייצ'יק" והכיל מדור מיוחד שעסק בכתבי הרב יוסף דוב סולובייצ'יק מבוסטון שיצאו לאחר פטירתו, גיליון ל'א-"א (2021) נקרא "שם לשמואל – מחקרים בתולדות הספר העברי לזכרו של ר' שמואל אשכנזי" וגיליון ל"ב-ל"ג (2024) נקרא "אבני דרך בתולדות הספר העברי: מראשוני המדקדקים ועד הציונות הדתית"
גליונות כתב העת זמינים למנויים באמצעות אתר JSTOR.
לקריאה נוספת

שפרה ברוכסון-ארביב, גילה פריבור, דב שוורץ, ארבעים שנה לכתב העת ״עלי ספר״: חקר הספר העברי כתבי יד, דפוס ודיגיטציה, עלי ספר כ"ד-כ"ה, 2015, עמ' 7-14
הערות שוליים

↑  ש.ז.ה, ארבעים שנה לכתב העת ״עלי ספר״: חקר הספר העברי כתבי יד, דפוס ודיגיטציה, עלי ספר י"א, 1984, עמ' 5-8
↑  שפרה ברוכסון-ארביב, גילה פריבור, דב שוורץ, ארבעים שנה לכתב העת ״עלי ספר״: חקר הספר העברי כתבי יד, דפוס ודיגיטציה, עלי ספר כ"ד-כ"ה, 2015, עמ' 7-14
פטר אנדראס הייברג

| --- | --- |

 לידה:  16 בנובמבר 1758 וורדינגבורג, דנמרק 
 פטירה:  30 באפריל 1841 (בגיל 82) פריז, צרפת 
 מדינה:  ממלכת דנמרק 
 שפות היצירה:  דנית 
 בן או בת זוג:  תומסינה כריסטינה גילמבורג-אהרנסוורד (1790–1801) 
 צאצאים:  יוהאן לודביג הייברג 
 
פטר אנדראס הייברג (בדנית: Peter Andreas Heiberg‏, 16 בנובמבר 1758 - 30 באפריל 1841) היה סופר דני.
קורות חיים

פטר אנדראס הייברג נולד בוורדינבורג למשפחה בעלת שורשים נורווגים. אביו היה מנהל בית ספר מקומי והוא נפטר כאשר פטר היה בן שנתיים בלבד. הוא סיים לימודים בשנת 1774. בשנת 1779 פטר אנדראס הייברג נאלץ לעזוב את קופנהגן, ככל הנראה בגלל חובות. פטר הייברג נסעה לשוודיה והתנדב לשירות צבאי. לאחר שנה וחצי, משפחתו עזרה לו לעזוב את השרות והוא עבר לברגן.
בהיותו בברגן, פטר הייברג החל לכתוב. לאחר חזרה לקופנהגן הייברג החל לעסוק בתרגום מצרפתית. הוא תרגם יצירות שכללו ביקורת קשה על צורת השלטון ולכן פרסם את התרגומים האופן אנונימי. בשנת 1790 הוא התחתן עם תומאסינה כריסטינה גילמבורג-אהרנסוורד שהייתה בת 16 בלבד.
פטר הייברג הושפע מרעיונות של המהפכה הצרפתית. בשנת 1789 הוא פרסם את ספרו הראשון Rigsdalersedlens Hændelser שכלל ביקורת על חיי האצולה והשפעה גרמנית על השלטון בדנמרק. ספר זה ויצירות ביקורתיות נוספות הרגיזו את האליטה השולטת. בסופו של דבר, בשנת 1799 הייברג גורש מהמדינה ועבר לפריז. בשנת 1800 אשתו עזבה אותו וחזרה לדנמרק עם בנה.
בפריז הייבר התגורר עד לשנת 1841, כאשר חלק מהזמן הוא עבד במשרד החוץ.
לקריאה נוספת

H. Schwanenflügel, Peter Andreas Heiberg : en biografisk Studie, I.H. Schubothes Boghandel, 1891.
עונת 2015/2016 בליגה הלאומית בכדורסל

| --- | --- |


 מספר משתתפות:  14
 זוכה:  הפועל גלבוע גליל
 מספר משחקים:  עונה סדירה: 26 מחזורים   רבע הגמר: הטוב משלושה   חצי הגמר: הטוב מחמישה   הגמר: הטוב מחמישה   בית תחתון: חמישה משחקים בשיטת ליגה
 http://ibasketball.co.il/league/4039
 → 2014/20152016/2017 ←
עונת 2015/2016 בליגה הלאומית בכדורסל היא העונה ה-50 של הליגה השנייה בחשיבותה בכדורסל בישראל.
בעונה זו הצטרפו לליגה היורדת מליגת העל: הפועל גלבוע גליל והעולות מהליגה הארצית הפועל רמת גן/גבעתיים והפועל באר שבע-בני שמעון.
קבוצות

| קבוצה | עיר | אולם ביתי | מושבים |
| --- | --- | --- | --- |
| הפועל גלבוע גליל | מועצה אזורית הגלבוע | היכל הספורט גן נר | 2,100 |
| הפועל באר שבע-בני שמעון | באר שבע ומועצה אזורית בני שמעון | אולם הקונכייה | 3,000 |
| הפועל גליל/ק. שמונה | מ. א. גליל עליון וקריית שמונה | הפיס כפר בלום | 2,200 |
| מכבי רעננה | רעננה | מטרווסט | 1,850 |
| הפועל רמת גן/גבעתיים | רמת גן וגבעתיים | אולם זיסמן | 1,400 |
| עירוני רמת גן | רמת גן | אולם זיסמן | 1,400 |
| אליצור עירוני אשקלון | אשקלון | היכל הספורט העירוני אשקלון | 3,000 |
| אליצור קריית אתא | קריית אתא | אולם חדש רמז | 1,000 |
| הפועל עפולה | עפולה | אולם עירוני עפולה עלית | 1,000 |
| הפועל מגדל העמק | מגדל העמק ומועצה אזורית עמק יזרעאל | אולם יערת העמק | 900 |
| א.ס רמת השרון | רמת השרון | אולם אורנים | 900 |
| הפועל כפר סבא | כפר סבא | אולם היובל כפר סבא | 680 |
| אליצור יבנה | יבנה | אולם שבזי | 600 |
| מכבי הוד השרון | הוד השרון | אולם עתידים | 400 |
טבלת הליגה > עונה סדירה

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | הפועל גלבוע גליל | 26 | 21 | 5 | 2279 | 1920 | 359+ |
| 2. | עירוני קריית אתא | 26 | 20 | 6 | 2129 | 1869 | 260+ |
| 3. | הפועל באר שבע-בני שמעון | 26 | 18 | 8 | 2076 | 1967 | 109+ |
| 4. | הפועל עפולה | 26 | 18 | 8 | 2190 | 2013 | 177+ |
| 5. | עירוני רמת גן | 26 | 17 | 9 | 2166 | 2124 | 42+ |
| 6. | מכבי רעננה | 26 | 15 | 11 | 2069 | 2033 | 36+ |
| 7. | הפועל כפר סבא | 26 | 12 | 14 | 2062 | 2064 | 2- |
| 8. | א.ס רמת השרון | 26 | 12 | 14 | 2122 | 2144 | 22- |
| 9. | הפועל מגדל העמק | 26 | 11 | 15 | 2069 | 2151 | 82- |
| 10. | הפועל גליל עליון | 26 | 10 | 16 | 2142 | 2213 | 71- |
| 11. | מכבי הוד השרון | 26 | 10 | 16 | 2252 | 2264 | 12- |
| 12. | הפועל רמת גן/גבעתיים | 26 | 9 | 17 | 2057 | 2113 | 56- |
| 13. | אליצור יבנה | 26 | 6 | 20 | 2085 | 2318 | 233- |
| 14. | אליצור עירוני אשקלון | 26 | 3 | 23 | 2081 | 2586 | 505- |
פלייאוף עליון

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
8 הקבוצות שהעפילו משלב העונה הסדירה מתמודדות בסדרות לפי דירוגן בסיום העונה הסדירה (מקום ראשון נגד מקום שמיני, מקום שני נגד מקום שביעי, מקום שלישי נגד מקום שישי ומקום רביעי נגד מקום חמישי). המדורגת גבוה יותר תארח את המשחק הראשון, השלישי והחמישי (במידת הצורך). המדורגת נמוך יותר תארח את המשחק השני והרביעי (במידת הצורך).
| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הפועל גלבוע גליל | 0-2 | א.ס רמת השרון | - | - |  |
| עירוני קריית אתא | 1-2 | הפועל כפר סבא | - | - |  |
| הפועל באר שבע-בני שמעון | 2-1 | מכבי רעננה | - |  |  |
| הפועל עפולה | 1-2 | עירוני רמת גן | - | - |  |
פלייאוף עליון > חצי גמר

| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי | משחק רביעי | משחק חמישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הפועל גלבוע גליל | 0-2 | הפועל עפולה | - | - | - | - |  |
| עירוני קריית אתא | 0-2 | מכבי רעננה | - | - | - | - |  |
פלייאוף עליון > גמר

| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי | משחק רביעי | משחק חמישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הפועל גלבוע גליל | 2-3 | עירוני קריית אתא | - | - |  |  | 68–52 |
פלייאוף תחתון

שש הקבוצות שסיימו את הליגה במקומות 9–14 יתמודדו בסיבוב פנימי אחד בשיטת ליגה הכולל חמישה משחקים לכל קבוצה, כאשר הניקוד נמשך מהליגה הסדירה, הקבוצות שסיימו במקומות 9–11 זוכות לארח שלושה משחקי בית.
בסיום הסבב הקבוצות שסיימו במקומות ה-5 וה-6 בבית התחתון יורדות לליגה הארצית.
|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | הפועל מגדל העמק | 31 | 15 | 16 | 2525 | 2517 | 8+ |
| 2. | הפועל גליל עליון | 31 | 13 | 18 | 2605 | 2643 | 38- |
| 3. | הפועל רמת גן/גבעתיים | 31 | 13 | 18 | 2526 | 2514 | 12+ |
| 4. | מכבי הוד השרון | 31 | 12 | 19 | 2724 | 2697 | 27+ |
| 5. | אליצור יבנה | 31 | 8 | 23 | 2455 | 2744 | 289- |
| 6. | אליצור עירוני אשקלון | 31 | 3 | 28 | 2471 | 3150 | 679- |
הערות שוליים

↑  ארכיון ספסל, מידע חלקי
פטר אורלנדיץ'

פטר אורלנדיץ' (במונטנגרית: Петар Орландић; נולד ב-6 באוגוסט 1990) הוא כדורגלן מונטנגרי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת ג'זרו מליגת העל של מונטנגרו.
קריירה

אורלנדיץ' החל את דרכו במועדון המונטנגרי זטה, ושיחק בקבוצה הבוגרת של המועדון משנת 2009. בתחילת עונת 2013/2014 הפך לשחקן מפתח בקבוצה, וכבש 11 שערים ב-16 המשחקים הראשונים לעונה. בסך הכל ערך 66 הופעות בליגה המונטנגרית, בהן כבש 24 שערים.
ב-5 בפברואר 2014 הגיע אורלנדיץ' לישראל, והושאל עד תום העונה לקבוצת הפועל תל אביב. חמישה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בהפסד 2-1 להפועל עכו. ב-1 במרץ 2014 הבקיע את שער הבכורה שלו בהפועל תל אביב, כשנכנס כמחליף וכבש בדקה ה-85 את שער השוויון מול עירוני קריית שמונה, במשחק שהסתיים בתוצאה 1-1. בתום העונה עזב את ישראל וחזר לקבוצת נעוריו.
ב-6 בפברואר 2015 חתם אורלנדיץ' לשלוש שנים בקבוצת הכוכב האדום בלגרד מליגת העל הסרבית, עמה זכה באליפות בשנת 2016. ביולי 2017 שוחרר אורלנדיץ' מהמועדון, וכעבור חודשיים חתם בקבוצת אוניאו דה מדיירה מליגת המשנה בפורטוגל. בינואר 2018 חתם בקבוצת שינג'יאנג טיאנשאן לאופרד מהליגה השנייה בסין, ובאפריל 2018 שוחרר מהמועדון. ב-15 באוקטובר 2018 חתם בבירקירקארה מליגת העל המלטזית, במדיה כבש שני שערים בחמישה משחקים.
בינואר 2019 חתם אורלנדיץ' בסוקותאי מהליגה הבכירה בתאילנד, במדיה שיחק חצי שנה וכבש שלושה שערים בעשר הופעות.
ב-7 בינואר 2020, לאחר יותר מחצי שנה שלא שיחק, חתם אורלנדיץ' בספרטק טרנבה מליגת העל הסלובקית, אך רשם רק ארבע הופעות במדיה ושוחרר כעבור ארבעה חודשים. לאחר כשנה ללא משחק רשמי, חזר לקבוצתו הראשונה בקריירה, זטה, בה כבש שער בודד בעשרה מפגשים. הוא שוחרר ביולי 2021.
הערות שוליים

↑  אסף שמש, ‏אורלנדיץ' חתם וכבש צמד במשחק אימון מול הנוער, באתר ONE‏, 5 בפברואר 2014
פידורוטלגלה

פידורוטלגלה (בסינהלית: පිදුරුතලාගල, משמעות השם היא "סלע מישור קש"), או הר פדרו, הוא הפסגה הגבוה ביותר מבין פסגות הרי סרי לנקה, המתנשאת לגובה של 2,524 מטרים מעל פני הים. הפסגה ממוקמת צפון-מזרחית מהעיירה נווארה אליה (אנ'), וניתן לראותה בקלות מרוב האזורים במחוז המרכז (אנ').
| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  2,524 מטר
 מדינה:  סרי לנקה סרי לנקה
 מיקום:  מרכז האי
 רכס הרים:  Central Massif 
 קואורדינטות:  7°00′03″N 80°46′26″E﻿ / ﻿7.0008333333333°N 80.773888888889°E﻿ / 7.0008333333333; 80.773888888889
  (למפת סרי לנקה מוגדלת) קולומבו סרי ג'ייוורדנפורה קוטה  קאנדי טרינקומלי קאלמונאי אנוראדאפורה ג'פנה קורונגלה רטנאפורה גאלה בדולה מפרץ בנגל פידורוטלגלה(למפת סרי לנקה רגילה) קולומבו סרי ג'ייוורדנפורה קוטה  קאנדי טרינקומלי קאלמונאי אנוראדאפורה ג'פנה קורונגלה רטנאפורה גאלה בדולה מפרץ בנגל פידורוטלגלה
 
נוף פנורמי של הר פדרו ורכס ההרים שמסביב. ציוד הרדיו שנראה בקצה השמאלי נמצא בפסגת הר פדרו, ההר הגבוה בסרי לנקה.
צילום הפסגה מקרוב


הפסגה משמשת למערך התקשורת המרכזי של ממשלת סרי לנקה (אנ'), הכוחות המזוינים של המדינה, וכן משמשת נקודה חשובה במערכת המכ"ם של המדינה. הפסגה מוגדרת כיום כ"אזור ביטחון גבוה במיוחד", ומוגנת על ידי בסיס צבאי גדול; לפיכך אזור הפסגה אינו נגיש לציבור הרחב.
ב-1 במרץ 2010 פרצה שרפת יער בהר. השריפה הספיקה לכלות שטח יער בגודל 0.012 קמ"ר, בטרם כובתה על ידי חיל האוויר המקומי (אנ'), וכן קרוב ל-300 תושבים מקומיים שנרתמו לסייע.
הערות שוליים

↑  Encyclopædia Britannica. "Mount Pidurutalagala". נבדק ב-21 באפריל 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Fire erupts at Mount Pedro". Newsfirst.lk. 1 במרץ 2010. אורכב מ-המקור ב-7 באוקטובר 2011. נבדק ב-21 באפריל 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Residents help army and forest officers to douse pidurutalagala fire". Newsfirst.lk. 2 במרץ 2010. נבדק ב-21 באפריל 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא הרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פריז–טור

| --- | --- |

סמליל המרוץ
 מדינות:  צרפת צרפת
 סוג:  חד-יומי
 אורך המסלול:  217 קילומטרים
 חודש:  אוקטובר
 משך:  1 ימים
 היסטוריה
 התקיים לראשונה:  1896
 מרוצים עד כה:  118
 מנצח ראשון:  צרפת יוג'ין פרוו
 מוביל במספר הניצחונות:  3 ניצחונות   גרמניה אריק צאבל   בלגיה גידו רייברוק   בלגיה גוסטב דנלס   צרפת פול מייה
 מנצח אחרון:  צרפת כריסטוף לפורט
 שנת מרוץ אחרונה:  2024
 
פריז–טור (בצרפתית: Paris–Tours)
הוא מרוץ אופני כביש חד-יומי שנערך בצרפת מאז 1896. הוא מוזנק מפריז ומסתיים בטור. המרוץ נחשב כאחד מהמרוצים הקלאסיים המיועדים לספרינטרים כיוון שתוואי המרוץ הוא מישורי. בחלקו, עובר המרוץ על דרכי עפר ונחשב מאתגר בשל כך. המרוץ הוא אחד ממרוצי האופניים החד-יומיים הבכירים האחרונים שמתקיימים בעונה הסדירה. המרוץ הוא בדרג 2.Pro מסבב ה-UCI ProSeries.
המרוץ מאורגן על ידי חברת ASO (אנ'), שמארגנת גם מרוצים בכירים רבים כמו הטור דה פראנס, הוואלטה אספנייה, פריז–רובה, לייז'–בסטון–לייז', הטור של קליפורניה ועוד.
היסטוריה

המרוץ נוסד בשנת 1896 עבור רוכבים חובבים ואורגן אז על ידי המגזין "פריז-ולו", אז'ן פרוו המקומי ניצח. הוא לא התקיים בשנים 1897–1900, וב-1902–1905. המנצח הראשון שהוא לא צרפתי במרוץ היה פרנסואה פאבר הלוקסמבורגי ב-1909.
המרוץ היה חלק מסבב ה-UCI Road World Cup משנת 1984 עד 2001, וחלק מסבב ה-UCI ProTour מ-2005 עד 2007. על אף הפופולריות של המרוץ והעובדה שהוא אחד מהמרוצים הוותיקים בעולם, הוא לא חלק מסבב המרוצים הבכיר ביותר (וורלד טור) ונמצא בדרג שמשני לו, HC.1.
מנצחים בשנים האחרונות

| שנה | רוכב | קבוצה |
| --- | --- | --- |
| 1997 | אוקראינה אנדריי צ'מיל | לוטו-מוביסטאר |
| 1998 | צרפת ג'קי דוראן | AG2R קסינו |
| 1999 | בלגיה מארק ווטרס | רבובנק |
| 2000 | איטליה אנדראה טאפי | מאפי - קוויק סטפ |
| 2001 | צרפת רישאר וירנק | דומו–פארם פריטס |
| 2002 | דנמרק יאקוב פיל | CSC |
| 2003 | גרמניה אריק צאבל | קבוצת טלקום |
| 2004 | הולנד אריק דקר | רבובנק |
| 2005 | גרמניה אריק צאבל | טי מובייל |
| 2006 | צרפת פרדריק גידון | פרנסס דה ז'ה |
| 2007 | איטליה אלסנדרו פטאקי | מילראם |
| 2008 | בלגיה פיליפ ז'ילבר | פרנסס דה ז'ה |
| 2009 | בלגיה פיליפ ז'ילבר | סילנס–לוטו |
| 2010 | ספרד אוסקר פריירה | רבובנק |
| 2011 | בלגיה גרג ואן אוורמאט | BMC |
| 2012 | איטליה מרקו מארקאטו | ואקנסוליל |
| 2013 | גרמניה ג'ון דגנקולב | ארגוס - שימאנו |
| 2014 | בלגיה ילה וואלייס | טופספורט פלנדרן |
| 2015 | איטליה מטאו טרנטין | קוויק סטפ |
| 2016 | קולומביה פרננדו גאביריה | קוויק סטפ |
| 2017 | איטליה מטאו טרנטין | קוויק סטפ |
| 2018 | דנמרק סורן קראג אנדרסן | קבוצת סאנווב |
| 2019 | בלגיה ילה וואלייס | לוטו–סודאל |
| 2020 | דנמרק קספר פדרסן | קבוצת סאנווב |
| 2021 | צרפת ארנו דמאר | Groupama–FDJ |
| 2022 | צרפת ארנו דמאר | Groupama–FDJ |
| 2023 | ארצות הברית ריילי שיהאן | ישראל - פרמייר טק |
| 2024 | צרפת כריסטוף לפורט | ויסמה-ליס א בייק |
פידג'ין

ערך זה עוסק בשפה חדשה שנוצרת מעירוב של כמה שפות אחרות. אם התכוונתם לתוכנת מסרים מיידיים, ראו .
שפת פידג'ין (או פידג'ן, פיג'ין; מאנגלית: pidgin; הגייה סינית של המלה האנגלית business) היא כל שפה חדשה שנוצרת מעירוב של כמה שפות אחרות לצורך תקשורת בין דוברי השפות הללו. שפות פידג'ין, שנוצרות בדרך כלל באופן ספונטני ולא-מוכוון, מתאפיינות בדקדוק פשוט יחסית ובכמות רבה של סינונימים (נרדפים). לשפת פידג'ין אין דוברים ילידיים; אם נוצר דור שני של דוברים, שהשפה היא שפת אמם, אז היא הופכת להיות שפת קריאול.
התנאים ליצירתה של שפת פידג'ין הם:
מגע קבוע ומתמשך בין קהילות הדוברות שפות שונות;
צורך בתקשורת בין הקהילות הללו;
העדר שפה משותפת הידועה במידה מספקת לדוברים בקהילות.
חלק משפות הפידג'ין נוצרו בעקבות סחר העבדים בין המאה ה-16 והמאה ה-19. העבדים נאלצו לתקשר עם הסוחרים ועם הבעלים, ופיתחו לצורך כך שפות פידג'ין מן השפה המקורית שלהם ומן השפה של הבעלים. שפות פידג'ין אחרות נוצרו על רקע השלטון הקולוניאליסטי, או גם בעקבות יחסי מסחר. שפות פידג'ין ידועות נוצרו בהוואי (תערובת של השפה המקומית עם אנגלית, יפנית, פורטוגזית ואחרות), באיים אחרים באוקיינוס השקט, בדרום-מזרח אסיה ובאיים הקריביים. הזדמנות לעקוב מקרוב אחר יצירתה של שפת פידג'ין ניתנה לבלשנים בשנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20 כשהתפתחה שפת הסימנים של ניקרגואה.
חלק מהגדרתה של שפת פידג'ין הוא היותה שפה לא-ילידית. אם הדוברים בשפה מדברים עם ילדיהם באותה שפה והיא הופכת להיות שפת האם של הדור הבא, אז היא הופכת להיות שפת קריאול, והתהליך כולו מכונה קריאוליזציה. שפות קריאול כאלה עשויות להחליף את השפות המדוברות הקודמות ולהפוך להיות השפה הראשית בקהילה. תהליך הקריאוליזציה איננו מתרחש בהכרח בכל שפת פידג'ין; במקרים אחרים השפה עשויה להיעלם או להפוך למיותרת.
בהרבה מקרים שבהם שפת הפידג'ין מושפעת משפה "יוקרתית" (למשל שפת סוחרי העבדים או השלטון הקולוניאליסטי) לעומת שפה "נחותה" (שפת המוצא של העבדים), מושפע אוצר המילים של שפת הפידג'ין מן השפה היוקרתית, ואילו הדקדוק משמר את הדקדוק של השפה הנחותה. במקביל, מתרחש תהליך של פישוט הדקדוק לכללים שיהיו מובנים לכל הדוברים בשפה, למשל הכפלת מילה לציון ריבוי או שימוש בתנועות פשוטות (a, e, i, o, u) בלבד.
מקצת חוקרי העברית הישראלית מצביעים על קווי דמיון בין העברית בדור הראשון של תחיית הלשון (ראשית המאה ה-20) ובין שפת פידג'ין. אומנם העברית החדשה איננה מתאימה באופן מלא להגדרה של פידג'ין, אבל אפשר להצביע על תהליכים לשוניים החלים בשפת פידג'ין שחלו גם בדור הראשון של העברית החדשה, ועל תהליכים הדומים לתהליכי קריאוליזציה בדורות הבאים של דוברי העברית.
ראו גם

שפה טבעית
טרנסלנגוויג'ינג
לינגואה פרנקה
טוק פיסין
פאנאגלו
פטאליט

| --- | --- |
גוש פטאליט בגודל 3 על 4 ס"מ ממדינת מינאס ז'ראיס בברזיל
גוש פטאליט בגודל 3 על 4 ס"מ ממדינת מינאס ז'ראיס בברזיל
 תכונות המינרל
 הרכב כימי:   LiAlSi4O10 
 מערך קריסטלוגרפי:  מונוקליני
 צורת הגביש:  הגבישים אינם נפוצים - לווחיים עד פריזמתיים באורך עד 2 מטר, מקבצים עמודיים או חסרי צורה.
 צבע:  חסר-צבע, ורוד, אפור, צהוב, צהוב אפור עד לבן
 ברק:  זגוגי, פנינתי על משטחי הפצילות
 שקיפות:  שקוף עד שקוף למחצה
 פצילות:  מושלמת בכיוון אחד ({001})
 שבירה:  דמוית קונכייה
 קשיות:  6.5-6 בסולם מוס
 משקל סגולי:  2.4
 שרטוט:  חסר צבע עד לבן
 מידע נוסף:  קיימת תופעת גבישים תאומים; הפטאליט הוא תרמולוסנט.
 מינרלים נלווים:  ספודומן, לפידוליט, טורמלין, טופז, אלביט מיקרוקלין, וקוורץ.
פטאליט הוא מינרל טקטוסיליקטי (סיליקט במבנה מרחבי) המכיל ליתיום ואלומיניום.
תכונות > הרכב כימי וקריסטלוגרפיה

נוסחת המבנה הכימי של הפטאליט היא LiAlSi4O10.
הפטאליט מתגבש במערכת המונוקלינית, חבורת סימטריות נקודתית "מונוקלינית רגילה"  2/m\ , וחבורת סימטריות מרחבית P 2/a. הפרמטרים של תא היחידה הם: Å‏a=11.737‏, b=5.171Å‏ ו-c=7.630Å, וגודלה של זווית β הוא 112.54°.
תכונות > תכונות פיזיקליות

המינרל מופיע במקבצים עמודיים או חסרי צורה. הגבישים אינם נפוצים – וצורתם לווחיים עד פריזמתיים באורך עד 2 מטרים. פאות הגביש לעיתים מקווקוות. לפטאליט יש פצילות מושלמת בכיוון אחד ({001}). הקשיות של המינרל בינונית גבוהה יחסית, 6.5-6 בסולם מוס, ומשקלו הסגולי הממוצע 2.4 גרם לסמ"ק. קיימת בו תופעת גבישים תאומים.
תכונות > תכונות אופטיות

אופטית המינרל הוא דו-צירי חיובי. מקדמי השבירה של הפטאליט הם: nα=1.504‏, nβ=1.51‏ ו-nγ=1.516. גבישי הפטאליט הם שקופים עד  שקופים למחצה. הם חסרי צבע או שצבעם ורוד, אפור, צהוב, צהוב אפור עד לבן. בשקף מנוסר הפטאליט הוא חסר צבע. הברק של הפטאליט הוא זגוגי או פנינתי על משטחי הפצילות, והנפיצה שלו חלשה. המינרל תרמולוסנט (פולט אור בחימום).
גילוי ומקור השם

המינרל נתגלה לראשונה ב-1800 באי אוטו (Utö) שבמועצה המקומית הנינגה (Haninge) שבמחוז סטוקהולם שבשוודיה. שמו נגזר מיוונית "פטלון" – עלה, מתייחס לפצילות המושלמת שלו במקביל לבסיס.
הסוג השקוף המצוי באי אלבה מכונה קסוטריט.
הכימאי השוודי יוהאן אוגוסט ארפוודסון (Johan August Arfwedson ‏ 1841-1792) גילה ב-1817 את היסוד ליתיום באנליזה של פטאליט.
שימושים

בדומה לספודומן ולפידוליט משמש הפטאליט מקור לליתיום. כמו כן נוהגים להוסיף פטאליט לתערובת ממנה יוצרים כלים קרמיים ובכך מקטינים את תופעת ההתרחבות בחום ומגדילים את חוזק הכלי. מלבד זאת, המינרל ידוע בעיקר לאספני מינרלים, אם כי הקשיות הגבוהה יחסית שלו מאפשרת גם שימוש בסוג חסר הצבע של הפטאליט כאבן חן.
מקור ותפוצה

הפטאליט מצוי בפגמטיטים של גרניט עשירים בליתיום.
בין המקומות בהם ניתן למצוא את הפטאליט:
האי אוטו (Utö) שבמועצה המקומית הנינגה (Haninge) שבמחוז שבסטוקהולם שבשוודיה (המקום בו נמצא המינרל לראשונה); סמוך לסן פיירו (San Piero) באי אלבה שבאיטליה; מפגמטיט רוביקון (Rubicon), דרומית לקרביב (Karibib) שבנמיביה; גבישים גדולים במיוחד מצויים בביקיטה (Bikita) שבזימבבווה; בפרו (Peru) במחוז אוקספורד (Oxford) שבמדינת מיין, ובעורק קלארק (Clark vein) ברינקון (Rincon) מחוז סן דייגו (San Diego) בקליפורניה שבארצות הברית; באגם ברניק (Bernic Lake) בפרובינציית מניטובה שבקנדה; ובמדינת מינאס ז'ראיס שבברזיל.
לקריאה נוספת

Deer, W.A., R.A. Howie, and J. Zussman Rock Forming Minerals 4: framework silicates , 1963, Pages 271-275.
Hurlbut, Cornelius S.; Klein, Cornelis, 1985, Manual of Mineralogy, 20th ed., ISBN 0-471-80580-7
הערות שוליים

↑  פרויקט rruff
↑  אתר Webmineral
↑  לרשימה המלאה ניתן להיעזר בקישור לאתר Mindat.
פטר אופורי קוואייה

פטר אופורי קוואייה (באנגלית: Peter Ofori-Quaye; נולד ב-21 במרץ 1980) הוא כדורגלן גנאי המשחק בעמדת החלוץ.
קריירה

פטר אופורי קוואייה עזב כבר בגיל צעיר מאוד, 15, את מולדתו, גאנה ועבר לשחק ביוון במועדון קלאמאטה. בקלאמאטה שיחק אופורי קוואייה שתי עונות אך בתקופה זו הקבוצה לא היוותה איום רציני על צמרת הטבלה. בשל כך, בעונה שלאחר מכן כבר עבר למועדון הפאר היווני, אולימפיאקוס.
במהלך כל שש עונותיו באולימפיאקוס, שיחק קוואיה במדי הקבוצה בליגת האלופות. אחד משעריו היה מול ריאל מדריד בעונת 1997/98. יותר חשוב מכך, אופורי קוואייה ידוע בהיותו המבקיע השני הצעיר ביותר בתולדות ליגת האלופות, כאשר הבקיע שער לטובת אולימפיאקוס בהיותו בן 17 ו-195 ימים בלבד.
לאחר שש עונות באולימפיאקוס, חזר אופורי קוואייה לגאנה לקבוצת ליברטי פרופשיונלס לעונה אחת אך חזר במהרה ליוון, הפעם לקבוצת OFI כרתים. בעונתו הראשון בכרתים, הקבוצה ניצלה בסוף העונה מירידה לליגת המשנה אך כבר בעונה שלאחר מכן, הקבוצה הגיעה עד המקום ה-7 בליגה, מקום שהעניק לה את הכרטיס לגביע האינטרטוטו, כרטיס עליו ויתרה השישית בטבלה היוונית, פאוק סלוניקי.
בעונה שלאחר מכן הגיע אופורי קוואיה לישראל וחתם בעירוני קריית שמונה, לאחר שזו העפילה לראשונה בתולדותיה לליגת העל. לאחר עונה אחת בקריית שמונה עבר לקבוצת א.א.ל. לימסול מליגת העל הקפריסאית, במדיה שיחק עונה אחת ואז חזר לשחק בגאנה.
אופורי קוואייה שיחק גם בנבחרת גאנה בגביע אפריקה לאומות בשנת 2000 בה הפסידה גאנה ברבע גמר המפעל לדרום אפריקה, ובצעירותו שיחק בנבחרת הנוער של גאנה במונדיאל הנוער ב-1997 ו-1999.
הערות שוליים

↑  http://infostrada.com/asp/sdm/content_sdmail_vol6_50.asp
| נבחרת גאנה – גביע אפריקה לאומות 2000 |
| --- | --- | --- |
|  1 קינגסון •  2 דוגבייטי •  3 ע. קופור •  4 ס. קופור •  5 באידו •  6 גארגו •  7 פרקו •  8 אדוסיי •  9 איו •  10 אקונור •   11 אהינפול •  12 מאנטי • 13 נטי •  14 ג'יאן • 15 ג'ונסון • 16 אפיה • 17 אופורי קוואייה • 18 קנדי • 19 ד. אדו • 20 א. אדו • 21 ניארקו • 22 אג'יי • מאמן: דוסנה |  1 קינגסון •  2 דוגבייטי •  3 ע. קופור •  4 ס. קופור •  5 באידו •  6 גארגו •  7 פרקו •  8 אדוסיי •  9 איו •  10 אקונור •   11 אהינפול •  12 מאנטי • 13 נטי •  14 ג'יאן • 15 ג'ונסון • 16 אפיה • 17 אופורי קוואייה • 18 קנדי • 19 ד. אדו • 20 א. אדו • 21 ניארקו • 22 אג'יי • מאמן: דוסנה | גאנה |