stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קטנה (כפר)

| --- | --- |

משמאל הכפר קטנה, מימין ההתנחלות הר אדר, וביניהם גדר ההפרדה וברקע הכפר בית ענאן
 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  אל-קודס
 גובה:  כ־650 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  7,550 (2016)
 קואורדינטות:  31°49′53″N 35°06′32″E﻿ / ﻿31.831522222222°N 35.108822222222°E﻿ / 31.831522222222; 35.108822222222 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הרי ירושלים מוגדלת) קטנה(למפת הרי ירושלים רגילה) קטנה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קטנה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קטנה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
קַטַנָּה (ערבית: قطنّه) היא עיירה פלסטינית הנמצאת במרחק של 12 ק"מ צפונית מערבית לירושלים. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2016 מנתה האוכלוסייה 7,550 תושבים. העיירה שוכנת בגובה של כ-650 מטר מעל פני הים.
מקור השם

אדוארד הנרי פאלמר, מזרחן בריטי בן המאה ה-19, כתב כי מקור השם "קטנה" הוא במילה העברית "קטן".
היסטוריה

קטנה שוכנת למרגלות חירבת כפירה, תל גבוה המזוהה עם הכפירה, אחת מחמשת ערי הגבעונים המוזכרות בספר יהושע. בתל התגלו ממצאים מתקופת הברונזה, תקופת הברזל, התקופה ההלניסטית, הרומית והביזנטית. במקום התגלו שרידי ביצורים, יישוב, קברים חצובים בסלע וידיות חרס עליהן הוטבעו חותמות "למלך".
לפי מסורת מקומית, תושבי הכפר מקורם בחברון. לאחר שהתגוררו במרדה, הם התיישבו בקטנה במאה ה-18. מרדכי ניסן וצבי מסיני מביאים מסורות ועדויות על-פיהן על אף שהתושבים היום הם מוסלמים, הם במקור ממוצא יהודי.
במפקד אוכלוסין עות'מאני שנערך בשנת 1596 נמנו בקטנה 12 משפחות, כולן מוסלמיות, ושילמו מיסים על חיטה, שעורה, זיתים, הכנסות מזדמנות, זיזים וכוורות דבורים.
בשנת 1863, החוקר הצרפתי ויקטור גרן מצא בכפר 250 תושבים; הוא תיאר את היישוב כ"כפר עלוב היושב בשולי נחל הקרוי באותו השם [...] המעיין המשמש אותם מצוין; המים נובעים מסלעים שלפנים חצבו מהם אבני בניין".
ברישום בתי אב שערכו השלטונות העות'מאנים בשנת 1870 נמנו בכפר 300 נפשות, ב-57 בתים. בנוסף, נכתב כי הכפר ממוקם צפונית לאבו גוש, בנפת בני מליק.
בשנת 1883, הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל תיארה את קטנה כ"כפר קטן בעמק עמוק, צר וסלעי, מוקף במטעי זיתים וגני ירק משובחים".
במפקד האוכלוסין שנערך ב-1931 נמנו בכפר 875 נפשות. בעקבות מלחמת העצמאות ולאחר הסכמי שביתת הנשק של 1949, נותרה קטנה תחת שליטה ירדנית. לאחר המלחמה נכלל חלק ניכר מאדמות הכפר באזור המפורז בין קווי שביתת הנשק של ישראל וירדן. בשנת 1961 מנתה אוכלוסיית קטנה 1,897 נפש. מיקום היישוב בקרקעית נחל יצר קושי תחבורתי וניתוק בין הכפר ליישובים השכנים עד להכשרת דרך מהכפר אל הכביש לירושלים על ידי שלטונות המנדט בשנת 1922. דרך עפר אל קוביבה כפר השוכן בצמידות לכפר קטנה הוכשרה בשנות השלושים, ולאחר ניתוק הכפר מהדרך לירושלים בעקבות מלחמת העצמאות, נותרה כדרך היחידה לכפר, הדרך נסללה באספלט בשנת 1966.
מאז מלחמת ששת הימים ב-1967, מצויה העיירה תחת שליטה ישראלית. במפקד 1967 שנערך על ידי הרשויות הישראליות, היה מספר התושבים 1,594, מהם 151 אשר מקורם היה משטח ישראל.
כיום כוללות[דרושה הבהרה] אדמות הכפר שטח של 3,555 דונם, מתוכם 677 דונם הם שטח בנוי. לאחר הסכם אוסלו ב' משנת 1995, הוגדרו 716 דונם ובתוכם השטח הבנוי של העיירה כשטח B.
הערות שוליים

1 2  מפקד אוכלוסין 2016, באתר של הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה
↑  Palmer, 1881, p. 297
↑  International Standard Bible Encyclopedia: "It is represented by the modern Kefireh, to the Southwest of Gibeon, and North of Karyat el-`Anab. It stands on high ground, with many ancient remains."
↑  Eerdmans Dictionary of the Bible: "The city has been identified with modern Khirbet el-Kefireh (160137), ca. 8km. (5 mi.) WSW of el-Jib (Gibeon)."
↑  ZDPV 91, p. 143.
↑  דוד גרוסמן, שמעון דר, זאב ספראי (ע), תהליכי התפתחות ונסיגה ביישוב הכפרי בשומרון וביהודה בתקופה העות'מאנית, מחקרי שומרון, רעננה: הקיבוץ המאוחד, 1986 תשמ"ז, עמ' 361
↑  ניסן, מרדכי (2010). ישראל במזרח: מסע תרבותי ומדיני באסיה. ירושלים: הוצאת ספרים ראובן מס. p. 93. ISBN 978-965-09-0286-5.
↑  מסיני, צבי (2014). ההתחברות: בעית ארץ ישראל שורשיה ופתרונה (18 ed.). ליעד. p. 125.
↑  Hütteroth and Abdulfattah, 1977, p. 113
↑  Guérin, 1868, p. 283
↑  ויקטור גרן, תיאור גיאוגרפי, היסטורי וארכיאולוגי של ארץ-ישראל - כרך ראשון : יהודה (א), ירושלים: יד יצחק בן-צבי, 1977, עמ' 188
↑  Socin, 1879, p. 156
↑  Hartmann, 1883, p. 118, noted 75 houses
↑  Conder and Kitchener, 1883, SWP III, p. 17
1 2  דוד מוצפי, קטנה, ארץ בנימין - לקט הרצאות ומאמרים, הוצאת המדור לידיעת הארץ בתנועה הקיבוצית, 1972, עמ' 418-419
| Flag of Senegalיישובי נפת אל-קודס |
| --- | --- | --- |
| ערים | מזרח ירושלים (שנוי במחלוקת) |  |
| מועצות מקומיות | אבו דיס • אלעיזריה • א-ראם |  |
| כפרים | אל-קובייבה • בידו • בית ענאן • ביר נבאלא • ח'אן אל-אחמר • חיזמא • כפר עקב (שנוי במחלוקת) • קטנה • קלנדיה • ענאתא • ערב אל-ג'האלין • בית דוקו • בית חנינא • בית סוריכ • בית איג'זא • בית איכסא • ג'בע • אל-ג'ודיירה • אל-ג'יב • מוח'מאס • ראפאת • א-סוואחרה א-שרקייה • קלנדיה •  א-זעיים • שייח' סעד |  |
| מחנות פליטים | מחנה הפליטים שועפאט (שנוי במחלוקת) |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565164105171  LCCN: n89207383  VIAF: 129128145   WorldCat (עם VIAF): 129128145
קפיצה מהמקום

גוסטב מלמסטן קופץ מהמקום באולימפיאדת סטוקהולם (1912)
ריי יורי, בקפיצה לגובה מהמקום באולימפיאדת סנט לואיס (1904)
קפיצה מהמקום היא תחרות אתלטיקה קלה שבה האתלט קופץ ממצב מנוחה כאשר שתי רגליו צמודות זו לזו. האתלט מכופף את ברכיו ונעזר בסיבוב הידיים על מנת לקפוץ. ישנם שלושה סוגים של קפיצות מהמקום: לרוחק, לגובה ומשולשת.
תחרויות קפיצה מהמקום נכללו במשחקים האולימפיים משנת 1900 ועד שנת 1912. בתחרויות אלה המדידה נעשתה על פי המרחק הארוך ביותר מבין שלושה ניסיונות. אם האתלט נפל אחורה או ביצע צעד, היה עליו לחזור על הקפיצה.
ריי יורי (ארצות הברית ארצות הברית) היה אלוף העולם בשלושת סוגי הקפיצה. שיאיו האישיים היו בקפיצה מהמקום למרחק 3.47 מטר (3 בספטמבר 1904), בקפיצה לגובה מהמקום: 1.675 מטר (16 ביולי 1900), ובקפיצה משולשת מהמקום: 10.86 מטר (1901).
כאשר נבנו אולמות האתלטיקה הסגורים החלו להיעלם תחרויות הקפיצה מהמקום. כיום, נורווגיה היא המדינה היחידה בה מתקיימות תחרויות קפיצה מהמקום.
באקדמיה הצבאית המלכותית של קנדה ובחיל האוויר האמריקאי נבחנים בקפיצה מהמקום במבחני כושר.
שיא עולם

שיא העולם בקפיצה לרוחק מהמקום - 3.73 מטר, שייך לביירון ג'ונס (ארצות הברית ארצות הברית) ונקבע במבחני הקומביין של הפוטבול האמריקאי ב-23 בפברואר 2015.
שיא העולם בקפיצה לגובה מהמקום - 1.90 מטר, שייך לרון אלמן (שוודיה שוודיה).
ראו גם

קפיצה לרוחק
קפיצה לגובה
קפיצה משולשת
קפיטוליס טכנולוגיות

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  גיל מנדלזיס, טום גלוסר, איגור טלשבסקי
 תקופת הפעילות:  ינואר 2017 – הווה (כ־7 שנים)
 משרד ראשי:  תל אביב
 ענפי תעשייה:  פינטק
 נשיא:  ג'סטין קלאג
 יו"ר:  טום גלוסר
 מנכ"ל:  גיל מנדלזיס
  
 capitolis.com
 
קפיטוליס טכנולוגיות בע"מ היא חברת פינטק ישראלית, המתווכת בין גופים פיננסיים לשם עמידה בהלימות ההון הנדרשת מהם על ידי המאסדר.
היסטוריה

חברת קפיטוליס טכנולוגיות הוקמה בינואר 2017 על ידי גיל מנדלזיס, מייסד חברת הפינטק טריאנה, שנרכשה ב-2007 על ידי חברת ICAP תמורת 247 מיליון דולר, טום גלוסר, מנכ"ל תומסון רויטרס לשעבר, ואיגור טלשבסקי, שהיה סמנכ"ל הטכנולוגיות של טריאנה. מנכ"ל החברה הוא גיל מנדלזיס.  לחברה משרדים בתל אביב, בניו יורק ובלונדון.
החברה מתווכת, באמצעות תוכנה במודל תוכנה כשירות (SaaS), בין גופים פיננסיים (בנקים, קרנות גידור וכדומה) לשם עמידה בהלימות ההון הנדרשת מהם על ידי המאסדר.
באוגוסט 2021 רכשה החברה את חברת הפינטק האמריקאית LMRKTS בכ-50 מיליון דולר.
היסטוריה > גיוס הון

בגיוס ראשוני גייסה החברה 9 מיליון דולר בהובלת קרן סקויה קפיטל, ובמרץ 2018 גייסה עוד 20 מיליון דולר.
בנובמבר 2019 גייסה החברה 40 מיליון דולר.
בספטמבר 2020 גייסה החברה 11 מיליון דולר מהחברות סיטיגרופ, ג'יי פי מורגן צ'ייס והבנק State Street.
במרץ 2021 גייסה החברה 90 מיליון דולר בהובלת קרן אנדריסן הורוביץ.
במרץ 2022 גייסה החברה 110 מיליון דולר לפי שווי של 1.6 מיליארד דולר והפכה לחד-קרן.
הערות שוליים

↑  אסף מליחי, טריאנה נמכרה ל-ICAP הבריטית ב-247 מיליון דולר, באתר ynet, 10 באוקטובר 2007
↑   אתר האינטרנט הרשמי של LMRKTS
↑  הגר רבט, חברת Capitolis הישראלית רכשה את LMRKTS האמריקאית בכ-50 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 4 באוגוסט 2021
↑  Capitolis Secures $29 Million Financing from Index Ventures and Sequoia Capital, June 6, 2018
↑  מאיר אורבך, חברת הפינטק הישראלית קפיטוליס גייסה 40 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 20 בנובמבר 2019;
הילה חיימוביץ׳, ‏חברת הפינטק Capitolis מגייסת עוד 40 מיליון דולר, באתר Geektime‏, 20 בנובמבר 2019
↑  מאיר אורבך, קפיטוליס הישראלית גייסה 11 מיליון דולר משלוש ענקיות פיננסיות, באתר כלכליסט, 10 בספטמבר 2020;
יניב אביטל, ‏סיטי ו-JPMorgan משקיעות בסטארטאפ הפינטק הישראלי Capitolis, באתר Geektime‏, 10 בספטמבר 2020
↑  מאיר אורבך, קרן אנדריסן הורוביץ מובילה השקעה של 90 מיליון דולר בקפיטוליס, באתר כלכליסט, 30 במרץ 2021;
יניב אביטל, ‏הקרן הנחשבת ביותר בעמק הסיליקון מובילה השקעה של 90 מיליון דולר ב-Capitolis הישראלית, באתר Geektime‏, 30 במרץ 2021
↑  רפאל קאהאן, יוניקורן ישראלי חדשהבנק של הבנקים: קפיטוליס גייסה 110 מיליון דולר לפי שווי של 1.6 מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 22 במרץ 2022;
יניב אביטל, ‏”המערכת שלנו מספקת ‘חמצן’ למערכת הבנקאות הגלובלית”: Capitolis הפכה לחד-קרן, באתר Geektime‏, 22 במרץ 2022
קפיטל סיטי גו-גו

קפיטל סיטי גו-גו (באנגלית: Capital City Go-Go) היא קבוצת כדורסל מהעיר וושינגטון די. סי., המשחקת בליגת הפיתוח של ה-NBA. הקבוצה הוקמה בשנת 2018, כקבוצת הבת של וושינגטון ויזארדס מליגת ה-NBA.
היסטוריה

בדצמבר 2017 הציגה קבוצת וושינגטון ויזארדס את השם והסמליל של קבוצת הבת המיועדת שלה – "קפיטל סיטי גו-גו". הכינוי הוא מחווה לסוגה מוזיקלית בשם גו-גו (אנ'), אשר התפתחה בוושינגטון בשנות ה-60 וה-70 של המאה ה-20. באוגוסט 2018 מונה שחקן העבר פופס מנסה-בונסו כג'נרל מנג'ר של הקבוצה.
בעונת הבכורה שלה – 2018/2019 – רשמה קפיטל סיטי מאזן ניצחונות חצוי 25–25, אשר הציב אותה במקום השביעי באזור המזרחי.
עונה לאחר עונה

| עונה | מיקום במזרח | ניצחונות | הפסדים | אחוז הצלחה | פלייאוף |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
קפיטל סיטי גו-גו
| 2018/19 | 7 | 25 | 25 | 500. | - |
| 2019/20 | 7 | 22 | 21 | 512. | העונה בוטלה בעקבות מגפת הקורונה |
2020/21: לא שיחקה
| 2021/22 | 4 | 21 | 10 | 677. | הפסד בחצי גמר המזרח (ראפטורס) 126–131 (הארכה) |
הערות שוליים

↑  קפיטל סיטי גו-גו מוצגת כקבוצת הבת של הויזארדס, באתר הרשמי, 6 בדצמבר 2017
↑  קפיטל סיטי ממנה את מנסה-בונסו כג'נרל מנג'ר, באתר הרשמי, 7 באוגוסט 2018
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
קבוצות ליגת הפיתוח של ה-NBA
| האזור המזרחי | האזור המזרחי | האזור המזרחי | האזור המערבי | האזור המערבי | האזור המערבי |
| אוסיאולה מג'יק | דלאוור בלו קואוטס | מוטור סיטי קרוז | אוסטין ספרס | ממפיס האסל | סן דייגו קליפרס |
| אינדיאנה מאד אנטס | וינדי סיטי בולס | מיין סלטיקס | אוקלהומה סיטי בלו | סאות' ביי לייקרס | סנטה קרוז ווריורס |
| ברמינגהאם סקוואדרון | ויסקונסין הרד | קולג' פארק סקייהוקס | איווה וולבס | סו פולס סקייפורס | קפיטנס דה סיודד דה מקסיקו |
| גרינסבורו סווארם | וסטצ'סטר ניקס | קליבלנד צ'ארג' | ואלי סאנס | סולט לייק סיטי סטארס | ריו גראנדה ואלי וייפרס |
| גרנד ראפידס גולד | לונג איילנד נטס | קפיטל סיטי גו-גו | טקסס לג'נדס | סטוקטון קינגס | ריפ סיטי רמיקס |
| גרנד ראפידס גולד | לונג איילנד נטס | ראפטורס 905 | טקסס לג'נדס | סטוקטון קינגס | ריפ סיטי רמיקס |
קטלוג הנשים

| --- | --- |

פרגמנט פפירוס מהמאה ה-2 לספירה, המכיל כמה שורות מקטלוג הנשים
 מידע כללי
 מאת:  הסיודוס 
 שפת המקור:  יוונית איולית 
 סוגה:  פואמה 
 נושא:  מיתולוגיה יוונית 
 
קטלוג הנשים (ביוונית עתיקה: Γυναικῶν Κατάλογος, ‏Gynaikôn Katálogos) הוא פואמה אֶפּית המיוחסת למשורר היווני הסיודוס, ומכילה רשימה גנאלוגית של נשים ידועות מהמיתולוגיה היוונית וצאצאיהן המפורסמים.
על פי ה'סודא' (לקסיקון ספרים עתיק) הפואמה כללה במקורה חמישה ספרים והכילה כ- 5,000-4,000 שורות שיר לערך, אלא שרובה של היצירה אבד במהלך השנים. החוקרים הצליחו לשחזר כ-1,300 שורות מהיצירה, בהתבסס על פפירוסים שהכילו קטעים ממנה וכן על ציטוטים שלה שנשתמרו בכתבי מחברים שונים. היצירה, שהייתה פופולרית מאוד בתקופה הקלאסית, יוחסה אמנם להסיודוס בן המאה ה-7 לפנה"ס, אך רוב החוקרים מתארכים את היצירה למאה ה-6 לפנה"ס ושוללים בכך את ייחוסה להסיודוס.
בתקופה הקלאסית כונתה היצירה לעיתים 'אֵהוֹיאָי' (Ἠοῖαι) בשל הנוסחה החוזרת 'אה הוי' (ἢ οἵη = 'או היא אשר...') הפותחת כל קטע ביצירה המתאר את אחת הנשים וצאצאיה.
תוכן הקטלוג

מובנו המילולי של המונח 'קטלוג' ביוונית עתיקה הוא 'לומר הכל', ומקובל להשתמש בו כדי לאפיין קטעים ספרותיים המונים רשימות של אנשים, מקומות או חפצים (כדוגמת 'קטלוג האוניות' המופיע באיליאדה, ספר שני, שורות 759-494). קטלוג הנשים מכיל רשימה של נשים ידועות מהמיתולוגיה היוונית, תוך פירוט האֵלים איתם שכבו והצאצאים שנולדו כתוצאה מכך.
וכך נפתח הקטלוג, לפי הקטעים ששוחזרו עד כה:
ועתה שירו על אודות עדת הנשים – (שירו) נעימות הזמר,
מוזות השוכנות באולימפוס, בנות זאוס האוחז באיגיס
על אודות אלה שהיו אז המצוינות [ ]
אשר התירו חגורן [ ]
במשכבן עם האלי[ם ]
שהרי אז משותפות היו הסעודות, ומשותפות המועצות
לאלים בני האלמוות ולבני התמותה
[...]
ספרנה ל[י על פרי בטנן ובני]הן [הנהדרים  ]
על אלה שעמן שכ[ב אבי האדם והאלים]
בהזריעו [ ]
ועל אלה שעמן פוסידו[ן... ]
ועל אלה שעמן  אַרֵס [ ]
כמה מהנשים המפורסמות המופיעות בקטלוג

בין הנשים הידועות הנמנות בקטלוג, יש לציין את הבאות:
ספר ראשון - פירה, פנדורה, לדה, קליטמנסטרה, אלקטרה, איפיגניה (נקראת בקטלוג 'איפימדה').
ספר שני - אטאלנטה, היפרמנסטרה (בת דנאוס, אם הדנאים), דנאֶה (אמו של פרסאוס).
ספר שלישי - קסיופאה, אירופה, פסיפאה, אריאדנה.
ספר רביעי - אלקמנה, איירופה.
ספר חמישי - הלנה, פנלופה.
חשיבותו של הקטלוג ויחסו ל'תיאוגוניה'

הקטלוג פורס במהלכו עץ גנאלוגי של הגיבורים המפורסמים של המיתולוגיה היוונית, החל מפִּירַה ודאוקליון, הוריהם הקדמונים של היוונים, ועד גיבורי מלחמת טרויה. המיפוי הגנאלוגי נערך הן לפי משפחות והן לפי מיקומים גאוגרפיים, וסיפק אתוס היסטורי משותף למשפחות האריסטוקרטיות ביוון, שחשיבותו השתמרה הרבה אחרי התקופה הארכאית במהלכה חובר הקטלוג.
הקטלוג מזכיר בכמה היבטים את ה'תיאוגוניה' של הסיודוס, וזו אחת הסיבות שהקטלוג יוחס אליו: שתי היצירות עוסקות בפנתיאון האלים האולימפיים, שתיהן עושות זאת בצורה של עץ גנאלוגי ושתיהן מתעדות את הסיפורים המרכזיים של המיתולוגיה היוונית שחלקם אינם ידועים ממקורות אחרים. עם זאת, הקטלוג מתייחד בכך שהוא עוסק גם בבני תמותה ולא רק באלים, ולא זו בלבד, אלא שהוא מתאר את הגנאלוגיה המיתולוגית דרך דמויות נשיות דווקא.
ראו גם

תאוגוניה
אלים אולימפיים
לקריאה נוספת

גיא דרשן, סיפור בני האלוהים ובנות האדם (בר' ו 1–4) לאור 'קטלוג הנשים' ההסיודי, שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום, כג, תשע"ד, עמ' 178-155
Hunter, Richard (ed.), The Hesiodic Catalogue of Women: Constructions and Reconstructions, Cambridge 2005 (באתר גוגל ספרים)
Henderson, Jeffrey (ed.), Hesiod, Volume 2, Loeb Classical Library (LCL) 503, Cambridge 2007 (באתר גוגל ספרים)
הערות שוליים

↑  גיא דרשן, סיפור בני האלוהים ובנות האדם (בר' ו 1–4) לאור 'קטלוג הנשים' ההסיודי, שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום כג, תשע"ד, עמ' 160.
↑  גיא דרשן (בהערה לעיל), עמ' 162-161. המילים בסוגריים מעוגלים הן תוספת הבהרה, ובסוגריים מרובעים הם שחזור משוער.
↑  האַיגֶיס (αἰγίς, ‏aigis) הוא מגן מיוחד אותו נשאו זאוס ואתנה, ובאיליאדה הם מתוארים לא אחת כ"אוחז(ת) באיגיס". ראו בערך Aegis (אנ').
↑  Hunter, Richard (ed.), The Hesiodic Catalogue of Women: Constructions and Reconstructions, Cambridge 2005, pp. 1-4
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007345536405171  BnF: cb119952981 (data)  LCCN: n2005023866  SUDOC: 028036832  VIAF: 193714065   WorldCat (עם VIAF): 193714065
קיש

ערך זה עוסק במאכל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
קיש לורן
קיש לורן
 
 מאכלים
 סוג:  טארט, מנה העשויה מביצה, meat pastry, פשטידה 
 מטבח:  המטבח הצרפתי 
 מוצא:  צרפת 
 אופן הגשה:  קור, חם 
 מרכיבים עיקריים:  migaine, קלתית 
 
קיש תוצרת בית.
קיש (בצרפתית: Quiche) הוא מאפה עגול פתוח, מלוח, המורכב מקלתית ועליה מלית מתערובת הכוללת ביצים,   שמנת, ירקות, גבינות, או פיסות בשר.  
בדרך כלל, הקלתית נאפית אפייה עיוורת לפני שהמרכיבים האחרים נוספים לאפייה נוספת. למרות שהקיש הוא מאפה פתוח (כלומר, ללא תוספת בצק המכסה אותו), לעיתים נוספות פרוסות עגבנייה או ירק אחר, או רצועות בצק, כקישוט מעל התערובת.
הקיש בדרך כלל נאכל קר, ונחשב במטבח הצרפתי לחלק ממרכיבי סל הפיקניק הקיצי.
הקיש נחשב לרוב לסוג של פשטידה.
מקורו של הקיש הוא ממטבח חבל לורן בצרפת (על גבול גרמניה) ויש המחשיבים אותו כסוג של טארט מלוח.
ייתכן שמקור השם הוא מהמילה הגרמנית Kuchen שפירושה עוגה, מאפה.
קיש לורן המקורי הוא טארט ממולא ביצה, רפרפת ובייקון מעושן. גבינה נוספה רק מאוחר יותר למתכון. תוספת של בצל תהפוך את המאפה לקיש "אלזסי".
קולנוע נגטיב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  בית קולנוע 
 מיקום:  באר שבע 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1976
 תאריך פתיחה רשמי:  1976 
 קואורדינטות:  31°15′43″N 34°48′08″E﻿ / ﻿31.262027777778°N 34.802333333333°E﻿ / 31.262027777778; 34.802333333333
 אתר רשמי
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת באר שבע מוגדלת) קולנוע נגטיב(למפת באר שבע רגילה) קולנוע נגטיב(למפת צפון הנגב רגילה) קולנוע נגטיב(למפת צפון הנגב מוגדלת) קולנוע נגטיב  he קולנוע נגטיבhe קולנוע נגטיבמפת  __ באר שבע (in English: Beersheba) [‌צפון הנגב‌]מצפון, ממזרח ומערב: __ מועצה אזורית בני שמעון (in English: Bnei Shimon Regional Council) ממזרח: __ עומר (יישוב) (in English: Omer, Israel), __ תל שבע (in English: Tel Sheva) מדרום: __ שגב שלום (in English: Shaqib al-Salam), __ מועצה אזורית מרחבים (in English: Merhavim Regional Council) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
לוגו קולנוע נגטיב
קולנוע נגטיב הוא קולנוע הממוקם באוניברסיטת בן-גוריון בנגב והוא היחיד מסוגו באוניברסיטאות בארץ, בהיותו שייך לאגודת הסטודנטים של אוניברסיטת בן-גוריון ומופעל על ידה ללא מטרות רווח. במרץ 2016 חגג הקולנוע 40 שנה להיווסדו.
אודות

שמו של בית הקולנוע נגזר מהמילה נֵגָטִיב ומהמילה נגב.
הקולנוע פעיל בין הימים א'-ה' ובמוצ"ש במהלך השנה האקדמית ובתקופות המבחנים (אוקטובר-אוגוסט) ומושך אליו עשרות אלפי סטודנטים ואורחים מדי שנה.
הקולנוע ממוקם בבניין 26 בתוך שטחה  של אוניברסיטת בן-גוריון. שני אולמות הנגטיב, בעלי 250 מקומות כל אחד, משמשים במשך היום כאולמות הרצאה למחלקות השונות באוניברסיטה, אך בלילה הופכים לבית קולנוע מן השורה הכולל מסכים מתקדמים, מקרנת HD, סדרנים בכניסות לאולמות ומזנון קולנוע קלאסי.
במסגרת היותו מוסד ללא כוונת רווח, קולנוע נגטיב פתוח לציבור הרחב ומשמש כמקום בילוי לכלל תושבי באר שבע והסביבה.
בקולנוע מועסקים 13 עובדים, כולם סטודנטים באוניברסיטת בן-גוריון, בתפקידי מקרינים, סדרנים, ומוכרים במזנון ובקופה.
קולנוע נגטיב עורך שתי הקרנות מדי ערב ומביא לקמפוס את הסרטים החדשים ביותר לצד קלאסיקות קולנועיות מהעבר ושוברי קופות נוסטלגיים.
פעילויות קבועות

בקולנוע נגטיב מתקיימות שלל פעילויות קבועות מדי סמסטר. כמו כן, פועלים במסגרתו מספר מועדוני סרטים.
פעילויות קבועות > מועדון הסרט המופרע

אירוע המתקיים פעם בחודש ועוסק בסרט או סדרת סרטים לא שגרתיים. האירוע כולל הרצאה של במאי הקולנוע אלון גור אריה והקרנה של סרט בנושא לאחר מכן. מספר הקרנות אשר זכו להצלחה מסחררת: הרצאה בנושא סשה ברון כהן והקרנת הסרט "הדיקטטור", מועדון הסרט של האחים כהן והקרנת הסרט "ביג לבובסקי" ומחווה לזכרו של רובין ויליאמס והקרנת הסרט "פאץ' אדמס".
פעילויות קבועות > הקרנות פעילות של "מופע הקולנוע של רוקי"

מדי סמסטר הנגטיב עורך הקרנה מיוחדת של "מופע הקולנוע של רוקי", סרט הנחשב  ל"קאלט" וזוכה להקרנות פעילות בבתי קולנוע בכל רחבי העולם. במסגרת האירוע, שמתקיים מאז שנת 2008, צוות שחקנים המורכב ברובו מסטודנטים משחק על הבמה בתחפושות מלאות וססגוניות. ברקע הבמה מוקרן הסרט המקורי ולאווירה מתלווים שחקנים ה"שתולים" בקהל אשר לא חוסכים בהערות מצחיקות. המופע משתף את קהל הצופים על ידי אביזרי תפאורה המוחבאים מתחת ועל כיסאותיהם. בשנים האחרונות מעלים את המופע חברי ה"קאמל טואוס קאסט" וזוכים להצלחה אדירה. המופע ססגוני במיוחד, נאמן למקור ובעיקר, ללא צנזורה.
פעילויות קבועות > הקרנות לפי נושאים

מדי תקופה ובמועדים מיוחדים הנגטיב מקיים שבועות מיוחדים של הקרנת סרטים באותו נושא; שבוע המוקדש לסרטים המועמדים לפרס אוסקר באותה שנה ולזוכים בעבר, שבוע המוקדש לבמאי או שחקן מסוים, שבוע יוצרים ישראלים, שבוע טרילוגיות, שבוע אנימציה, ועוד.
פעילויות קבועות > קולנוע אחר

קולנוע נגטיב דואג להציג סרטים ממגוון ז'אנרים, ביניהם סרטים דוקומנטריים רבים, קולנוע זר, מיטב היצירות הזוכות בפסטיבלים ברחבי העולם. ישנה במה מיוחדת עבור הקולנוע ישראלי והקולנוע מארח טרום בכורות ומקדם יצירה ישראלית.
פעילויות קבועות > הקולנוע כחלק מהקהילה

קולנוע נגטיב חובר לארגונים רבים ומאפשר במה לתכנים שלהם: גיא רולניק והרצאתו שבנוגע להון שלטון: "מגש הכסף", בנוסף נערכו שיתופי פעולה עם הקהילה הגאה, התא התימני עם סיפור חטיפת ילדי תימן, מרכז אפריקה ועוד רבים אחרים.
פעילויות קבועות > אירועים מיוחדים

קולנוע נגטיב מארח בדרך קבע אנשי תקשורת ומדיה כדוגמת יוצרי המיני סדרה צל של אמת שעוסקת בפרשית רצח הילדה תאיר ראדה, האנימטורים ניר גרבר וגלי אדלבאום אשר התארחו וספרו על סדרתם המצליחה ניר וגלי, והרצאה של יוצרי הסדרה פאודה.
קפיטליזם לעם

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  לואיג'י זינגלס
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  עיון 
 נושא:  קשרי הון-שלטון 
 מקום התרחשות:  ארצות הברית 
 הוצאה
 הוצאה:  Basic Books 
 תאריך הוצאה:  5 ביוני 2012 
 מספר עמודים:  336
 
קפיטליזם לעם: שחזור הגאונות האבודה של השגשוג האמריקאי (באנגלית: A Capitalism for the People: Recapturing the Lost Genius of American Prosperity) הוא ספר עיון מאת לואיג'י זינגלס, פרופסור לכלכלה באוניברסיטת שיקגו שחיבר קודם לכן את "שמירת הקפיטליזם מן הקפיטליסטים".
בספר כותב זינגלס כי מטרתו היא "להציל את השווקים ואת התחרות" מהכוחות שמאיימים עליהם, לדעתו: רגולציית יתר על השמאל הפוליטי ועל הימין הפוליטי, ואידאולוגיה פרו-עסקית (להבדיל מאידאולוגיה שתומכת בשוק; במקור pro-market, להבדיל מ-pro-business). זינגלס רואה את קשרי ההון-שלטון כאיום הגדול ביותר על הכלכלה האמריקאית. הוא מציע לתעל את הזעם הפופוליסטי על קשרי ההון-שלטון לפעולות שיצרו תחרות רבה יותר. בספר הביע זינגלס תמיכה במספר רפורמות, בהן שקיפות רבה יותר של נתונים כלכליים ומגבלות על שתדלנות.
זינגלס ענה על שאלות על ספרו בתוכנית הכלכלית היומית של ה-BBC העולמי.
זינגלס הציג את ספרו ב"בית הספר לכלכלה של לונדון", שם הזהיר כי הכלכלה האמריקאית מסתכנת בהידרדרות למערכת קפיטליסטית בסגנון ברלוסקוני, שמועילה לעסקים אך לא לשוק; ומנוהלת בידי פוליטיקאים מושחתים, המעוניינים יותר בריפוד כיסי האליטה מאשר ביצירת הזדמנויות רבות יותר עבור העם.
תוכן הספר

זינגלס כותב כי מעורבותה של ממשלת ארצות הברית בכלכלתה עלתה באופן משמעותי במאה ה-20; בתקופה זו עלה חלק התמ"ג הנשלט על ידי הממשלה פי שמונה. הוא קובע שהעסקים הגדולים ניצלו לטובתם את השינוי הזה. הוא מציין את האבחנה בין תמיכתם העקרונית של מרבית האמריקנים במערכת כלכלית מבוססת שוק חופשי ובין התנגדותם לקשרי הון-שלטון. כמו כן מציין זינגלס שבהיסטוריה של ארצות הברית הדמוקרטיה קדמה לתיעוש, וניתנה חירות רבה שאפשרה יוזמה אישית. לפיכך הוא קורא לתסיסה חברתית המונית, שתשפר במידה משמעותית את התחרותיות ותחולל רפורמות ברוח זו, כהטלת מגבלות על שתדלנים.
ביקורות

הכלכלן ראס רוברטס תיארו את הספר כ"מסע אגדי במקבץ שלם של בעיות כלכליות, פילוסופיות ואתיות הקשורות למצבה הנוכחי של הכלכלה וכיצד יכול מצבן להשתפר". כמו כן כינה אותו "מבט חינוכי ומרתק על מגוון רחב של נושאים". הכלכלן טיילר קוון הצהיר באתר האינטרנט שלו כי הספר "מעיר את כל ההערות הנכונות" ו"כתוב בהירות"; לכן הוא מסכים "כמעט עם כולו".
כתב העת הספרותי "Publishers Weekly" טען שטיעונו של זינגלס "מרתק אך לא מדויק", ועם זאת "מדגים באופן משכנע את הצורך הדחוף בפעולה". תובנתו כי "חירות אינטלקטואלית וכלכלית שלובות זו בזו; בתי-ספר לעסקים ואנשי אקדמיה יכולים לקדם את תועלתו של הכלל" זכתה לשבחים.
העיתונאי בן בויצ'וק כתב שהספר פונה הן לתנועת אוקיופיי הן לתנועת מסיבת התה.
ראו גם

קפיטליזם
שמירת הקפיטליזם מן הקפיטליסטים
קונבולוציית דיריכלה

בתורת המספרים, קונבולוציית דיריכלה היא פעולה בינארית בין שתי פונקציות אריתמטיות הדומה לקונבולוציה. הפעולה פותחה על ידי המתמטיקאי הגרמני בן המאה ה-19 יוהאן פטר גוסטב לז'ן דיריכלה.
הגדרה

לכל שתי פונקציות אריתמטיות  f,g קונבולוציית דיריכלה  f*g מוגדרת:
כאשר  d עובר על כל המחלקים של  n. ניתן להגדיר גם ללא פעולת חילוק:
כאשר  a,b הם כל הזוגות של מספרים טבעיים שמכפלתם היא  n.
תכונות אלגבריות

קונבולוציית דיריכלה היא פעולה קומוטטיבית ואסוציאטיבית. היא גם דיסטריבוטיבית מעל חיבור פונקציות ( (f+g)(n)=f(n)+g(n)).
תכונות אלו הופכות את קבוצת הפונקציות האריתמטיות לחוג קומוטטיבי ביחס לחיבור וקונבולוציית דיריכלה. איבר היחידה בחוג הוא פונקציית היחידה  \varepsilon , המוגדרת
האיברים ההפיכים בחוג הם אלה המקיימים  f(1)\neq 0. ההופכי של איבר בחוג נקרא הופכי דיריכלה. קיימת נוסחה רקורסיבית להופכי דיריכלה של פונקציה. אם  g הוא הופכי דיריכלה של  f אז ל- n=1 מתקיים  g(1)={\tfrac {1}{f(1)}}. ל- n>1 מתקיים:
הקונבולוציה של שתי פונקציות כפליות גם היא כפלית. כל פונקציה כפלית היא הפיכה והופכי דיריכלה שלה גם כן כפלי. הקונבולוציה של שתי פונקציות כפילות במובן החזק אינה בהכרח כפלית במובן החזק.
דוגמאות

מסמנים  \mathbf {1}  את הפונקציה שמחזירה  1 לכל  n. לכל פונקציה  f:
בפרט:
משלוש הזהויות הללו נובע (על ידי הפעלת קונבולוציה נוספת עם  \mathbf {1}  בזהות השלישית):
פונקציית מביוס היא הופכי דיריכלה של  \mathbf {1} . כלומר  \mu *\mathbf {1} =\varepsilon . מכאן נובעת מיד נוסחת ההיפוך של מביוס. אם
אזי
בפרט: