stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תחנת אלכסנדרובסקי סאד

| --- | --- |

 מידע על הבנייה
 חנוכת התחנה:  15 במאי 1935 
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קואורדינטות:  55°45′08″N 37°36′41″E﻿ / ﻿55.75218142°N 37.6114189°E﻿ / 55.75218142; 37.6114189
 תחנות סמוכות:  תחנת ארבטסקאיה 
 מידע על התחנה
 רציפים:  2 
 קווים העוברים בתחנה:  קו פיליובסקאיה 
 קוד התחנה:  054 
  (למפת מוסקבה מוגדלת) תחנת אלכסנדרובסקי סאד(למפת מוסקבה רגילה) תחנת אלכסנדרובסקי סאד
 
תחנת אלכסנדרובסקי סאד (ברוסית: Александровский сад) היא תחנה סופית של הרכבת התחתית של מוסקבה בקו פיליובסקאיה.
התחנה ממוקמת ברובע ארבאט וקרויה על שם גן אלכסנדר. התחנה נמצאת בעומק של 7 מטר מתחת לפני הקרקע.
תחנת אלכסנדרובסקי סאד נפתחה ב-15 במאי 1935, והיא נפתחה כחלק מהקו הראשון של רכבת התחתית במוסקבה (קו סוקולניצ'סקאיה. בשנת 1938 בוצע שינוי בקוי הרכבת התחתית והתחנה הפכה לחלק מקו ארבטסקו פוקרובסקאיה. בשנת 1953 נסגרה התחנה, שוב בשל שינוי בקווי הרכבת התחתית ובניית קטעים חדשים. היא נפתחה שוב בשנת 1958, הפעם כחלק מקו פיליובסקאיה.
במהלך קיומה הוחלף שמה של שהתחנה 4 פעמים:
מ-15 במאי 1935 עד 24 בדצמבר 1946 - נקראה "תחנת רחוב קומינטרן"
מ-25 בדצמבר 1946 עד 5 בנובמבר 1990 - נקראה "תחנת קליניסקאיה" (על שם מיכאיל קלינין)
בנובמבר 1990 במשך כמה ימים נקראה "תחנת ווזדויז'נקה" (על שם רחוב ווזדויז'נקה, בו נמצאת אחת מכניסות לתחנה).
מ-1990 ועד היום - תחנת אלכסנדרובסקי סאד
גלריה

לובי התחנה בבניין הספרייה הממלכתית של רוסיה
הכניסה לתחנה ברחוב ווזדויז'נקה 1
הערות שוליים

ערך זה הוא קצרמרבנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גולן פולק

זה גולן פּוֹלַק (נולד ב-10 בספטמבר 1991) הוא ג'ודוקא עבר ישראלי ומאמן בנבחרת הגברים של ישראל בג'ודו, בעל מדליית ארד באליפות העולם (אסטנה 2015), פעמיים ספורטאי אולימפי, אלוף המכביה במשקל של עד 66 ק"ג ובעל מדליות רבות בטורנירי מאסטרס, גראנד סלאם וגראנד פרי.
ביוגרפיה

פולק התחיל את דרכו אצל המאמן אורן בן ארצי. הוא התחרה לראשונה בתחרות בינלאומית באליפות אירופה לקדטים (עד גיל 17) שנערכה במישקולץ בשנת 2006. הוא התחרה אז בקטגוריית המשקל של עד 55 ק"ג, וסיים במקום החמישי. בשנת 2007 שחזר הישג זה באליפות אירופה לקדטים שנערכה בוולטה, הפעם בקטגוריית המשקל של עד 60 ק"ג. כן זכה באותה שנה במדליית ארד בפסטיבל האולימפי האירופי לנוער שנערך בבלגרד.
בשנת 2008 החל להתחרות גם בתחרויות בוגרים, בקטגוריית המשקל - עד 66 ק"ג. באליפות ישראל שנערכה באותה שנה זכה במדליית הארד. בשנת 2009 זכה במדליית הזהב במכביה, ובהמשך השנה סיים במקום החמישי באליפות העולם עד גיל 20 שנערכה בפריז, וכן זכה לראשונה באליפות ישראל, והוא בן 18 בלבד.
בשנת 2010 סיים במקום השביעי באליפות אירופה עד גיל 20 שנערכה בסמוקוב. באליפות ישראל שנערכה בשנת 2011 התחרה בקטגוריית המשקל של עד 73 ק"ג, וזכה במדליית הארד. במהלך התקופה שלאחר מכן רשם מספר הישגים בתחרויות בסבב גביע העולם: מדליית זהב בטאלין (יוני 2011), מדליית ארד בטביליסי (ינואר 2012), מדליית כסף במדריד (יוני 2012) ומדליית ארד בליסבון (יוני 2012).
ועדת החריגים של היחידה לספורט הישגי המליצה לאפשר את השתתפותו של פולק באולימפיאדת לונדון (2012), אף שלא השיג את הקריטריון האולימפי הישראלי המחמיר. במשחקים האולימפיים הפסיד פולק בסיבוב הראשון לצרפתי דויד לרוז.
לאחר המשחקים האולימפיים התחרה באליפות ישראל, שוב בקטגוריית המשקל של עד 73 ק"ג, וזכה במדליית הכסף, לאחר שהפסיד בגמר לוואדים גושין. בהמשך, שב להתחרות בקטגוריית המשקל של עד 66 ק"ג בתחרויות הגראנד-פרי. במסגרת זו, זכה בראשית 2013 במדליית ארד בדיסלדורף ובמדליית כסף בסמסון. באליפות אירופה שנערכה באותה שנה בבודפשט, הודח בסיבוב השני. פולק רשם את הישג השיא שלו בבוגרים כאשר זכה במדליית הארד בטורניר המאסטרס שנערך ברוסיה.
בדצמבר 2014 זכה במדליית כסף בתחרות הגרנד סלאם בטוקיו.
באוגוסט 2015 זכה במדליית ארד באליפות העולם בג'ודו שנערכה באסטנה שבקזחסטן כאשר בדרך גבר על המדורג ראשון בעולם במשקלו.
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו הודח בסיבוב הראשון. ב-19 באוקטובר 2018, לאחר פציעות רבות במהלך הקריירה, הודיע פולק על פרישה מג'ודו בגיל 27.
לאחר פרישתו החל לאמן בנבחרת ישראל את נבחרת הקדטים, לאחר מכן את הנבחרת הג׳וניור ובמקביל אימן את פיטר פלצ׳יק וים וולצ׳ק בהכנות לאולימפיאדת פריז 2024
נשוי למור פולק ולהם שלושה ילדים
הערות שוליים

↑  איגוד הג'ודו הבינלאומי (IJF), IJF World Ranking List (עמ' 42), ראו עמ' 6, ‏30 במאי 2016 (באנגלית) (ארכיון)
↑  אורן אהרוני, ג'ודו: כסף לגולן פולק בגראנד סלאם בטוקיו, באתר ynet, 5 בדצמבר 2014
↑  שירי אלג'ם, ‏עוד הישג ענק לג'ודו: פולק זכה בארד באליפות העולם, באתר ערוץ הספורט, 25 באוגוסט 2015
↑  אסי ממן, ‏גולן פולק פורש מג’ודו: שלם עם ההחלטה, באתר ONE‏, 19 באוקטובר 2018
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת לונדון (2012)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | זוהר זימרו • דונלד סנפורד • ג'יליאן שוורץ |  |
|  בדמינטון | מישה זילברמן |  |
|  ג'ודו | טומי ארשנסקי • אריק זאבי • גולן פולק • סוסו פללשווילי • אליס שלזינגר |  |
|  התעמלות אמנותית | נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית (מורן בוזובסקי, אליאורה זולקובסקי, פולינה זקלוז'ני, נועה פלצ'י, ויקטוריה קושל, מרינה שולץ) • נטע ריבקין |  |
|  התעמלות מכשירים | פליקס אהרונוביץ' • ולריה מקסיוטה • אלכס שטילוב |  |
|  טניס | יוני ארליך • שחר פאר • אנדי רם |  |
|  קליעה | סרגיי ריכטר |  |
|  שחייה | אמרי גניאל • יעקב טומרקין • גל נבו • עמית עברי • נמרוד שפירא בר אור |  |
|  שחייה אמנותית | אנסטסיה גלושקוב • אינה יופה |  |
|  שיט | נופר אדלמן • ורד בוסקילה • גיל כהן • ערן סלע • שחר צוברי • לי קורזיץ • גידי קליגר |  |
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)  |
| --- | --- | --- |
|  אופניים | שני בלוך • שלומי חיימי |  |
|  אתלטיקה | דניאל גואדי • מאור טיורי • מארו טפרי • טסמה מוגס • דונלד סנפורד • לונה צ'מטאי-סלפטר • חנה קנייזבה-מיננקו • דמיטרי קרויטר |  |
|  בדמינטון | מישה זילברמן |  |
|  ג'ודו | לינדה בולדר •  ירדן ג'רבי • גילי כהן • שגיא מוקי • גולן פולק • שירה ראשוני •  אורי ששון |  |
|  גולף | לטיסיה בק |  |
|  היאבקות | אילנה קרטיש |  |
|  הרמת משקולות | איגור אולשנצקי |  |
|  התעמלות אמנותית | נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית (יקטרינה לבינה, קרינה ליחבר, אידה מיירין, יובל פילו, אלונה קושבצקי) • נטע ריבקין |  |
|  התעמלות מכשירים | אלכס שטילוב |  |
|  טאקוונדו | רון אטיאס |  |
|  טניס | דודי סלע |  |
|  טריאתלון | רון דרמון |  |
|  קליעה | סרגיי ריכטר |  |
|  שחייה | קרן זיבנר • יעקב טומרקין • אנדראה מורז • גל נבו • עמית עברי • זיו קלונטרוב • זוהר שיקלר |  |
|  שחייה צורנית | אנסטסיה גלושקוב • יבגניה טטלבאום |  |
|  שיט | נינה אמיר • מעיין דוידוביץ' • גיל כהן • אייל לוין • דן פרויליך • שחר צוברי |  |
ז'או קוז'ה

| --- | --- |

תמונה בתעודת הזהות  תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  31 ביולי 1894 הרובע העשירי של פריז, צרפת 
 פטירה:  12 בפברואר 1975 (בגיל 80) קאן, צרפת 
 שם לידה:  Georges Konijn
 מדינה:  צרפת 
 שם עט:  Géo Koger 
 שפות היצירה:  צרפתית 
 סוגה:  שאנסון 
 צאצאים:  Evelyne "Buggy" Yvonne Konyn   Liliane Konyn, כינוין ביחד:Vline Buggy
 
ז'או קוז'ה, בשמו האמיתי ז'ורז' קונין, במקור הבלגי: ז'ורז' קוניין (בצרפתית:Géo Koger, בהתאמה - בצרפתית-Georges Konyn פלמית:במקור Konijn ‏ 31 ביולי 1894 - 12 בפברואר 1975) היה פזמונאי יהודי - צרפתי. קוז'ה נודע בין היתר ככותב המלים ללחנים של המלחין הפורה ונסן סקוטו (ה"טנדם" של סקוטו). כתיבתו הייתה מודרנית מאוד ואיפשרה לו להסתגל לזמרים רבים לאורך כמה עשורי שנים.
קורות חייו

ז'או קוז'ה נולד ב-1894 ברובע העשירי של פריז כבן הבכור מבין שני הילדים של זוג יהודי. אביו, ז'אק קונין או קוניין, היה יליד ליאז' בבלגיה ואמו, פולין לבית סלומון, הייתה ילידת מץ בחבל לורן
.
קוז'ה התחיל את הקריירה שלו באמצע שנות ה-1920 כשהוא כתב שנסונים עבור כוכבי המיוזיק הול הצרפתי של התקופה. ציון הדרך בהתחלת הקריירה היה ב-1927 השיר "Tango d'adieu" שאותו כתב עבור הזמרת ברט סילבה.
פזמונו הראשון המפורסם היה ב-1931 J’ai deux amours (יש לי שתי אהבות) שנכתב בשיתוף פעולה עם אנרי וארנא עבור ז'וזפין בייקר על לחן מאת ונסן סקוטו.
שנסון אחר שלו מ-1932 Je n’suis pas bien portant (אני לא מרגיש טוב) שנכתב ביחד עם אובראר, גם כן על לחן מאת סקוטו, בוצע על ידי ברט סילבה
קוז'ה הפך לשותף למספר רב של שנסונים מאת ונסן סקוטו שהיו ללהיטים של התקופה ושבוצעו על ידי טינו רוסי -
כמו האובאד Ô Corse île d'amour ,_(או, קורסיקה, אי האהבה) Marinella "מרינלה" ו Tchi-tchi "צ'י-צ'י" שנכתבו ביחד עם התסריטאי רנה פוז'ול עבור הסרט "מרינלה" בבימוי פייר קארון) (1934).
ב-1935 מוריס שבלייה הגיע לשיאי פופולריות עם השיר-פוקס-טרוט "פרוספר" Prosper המלווה במילים « yop la boum ! ». המפורסמות. המלים נכתבו על ידי קוז'ה וונסן טלי. גם הזמרת פרהל חבה לקוז'ה (ולנואל רנאר) את הלהיט שלה מ-1939 - La Java bleue (הז'אווה הכחולה).
קוז'ה תרם את כישרונו גם לשירי הזמר והמלחין הצרפתי ממוצא דני ז'ורז' אולמר "פיגאל" (הלחן מאת אולמר וגי ליפארץ) (1946), "Un monsieur attendait (1947) (אדון אחד חיכה)
בשנות ה-1950 שיתף קוז'ה פעולה עם מלחין לולו גסטה ביצירת שנסונים כדוגמת: Je veux (אני רוצה) או
En dansant le cha cha cha (תוך ריקוד צ'ה צ'ה צ'ה) שבוצעו על ידי הזמרת לין רנו
ז'או קוז'ה נפטר בקאן ב-1975
קורות חייו > חיים פרטיים

בימי השואה אמו של קוז'ה, פולין,
 ואחותו, ז'אן קונין-יאקובס
 נספו באושוויץ.
ז'או קוז'ה היה נשוי לתרז סרט לוי (1956-1899).להם נולדו שתי בנות, אוולין וליליאן קונין שנודעו כצמד פזמונאיות בשם העט ולין בוגי Vline Buggy
מבחר שירים

Ma colline (הגבעה שלי), לחן:ז'אן לנואר עם ז'אק מטהן, ביצוע: אלן ד'אנז'לי
1933 - J'ai répondu a mon grand père (עניתי לסבא שלי), לחן:ונסן סקוטו, ביצוע: פרשיקו
Bella Musica- 1951 - לחן: מרק פונטנואה - ביצוע:פרדי אדיסון ותזמורתו
מרץ 1956 - En dansant le cha-cha-cha - לחן: לואי גסטה, ביצוע: לין רנו, מלווה על ידי תזמורת בניצוחו של פייר גיירמן. קיים ביצוע של ז'ורז' ז'ובן בחצוצרה.
26 בספטמבר 1930- J'ai deux amours - טקסט עפ אנרי וארנא, לחן: ונסן סקוטו, ביצוע: ז'וזפין בייקר ואדריין לאמי
Je fais comme ceci (אני עושה כך) - מלים עם גסטון אובראר, לחן : ונסן סקוטו
1934 - Je n'suis pas bien portant - מלים עם גסטון אובראר, לחן:ונסן סקוטו, ביצוע: גסטון אובראר
1939 - La java bleue - מלים עם נואל רהאר, לחן: ונסן סקוטו, ביצוע: פרהל.
1952 - Le soir -(הערב) לחן:לואי גסטה, ביצוע: לין רנו, מנצח: פייר גיירמן
1936 - Loin des guitares (רחוק מהגיטרות), מלים עם המפיק אמיל אודיפרד ומארק דוטיל, לחן: ונסן סקוטו, ביצוע: טינו רוסי
אפריל 1936 - Marinella - מלים עם רנה פוז'ולואמיל אודיפד, לחן: ונסן סקוטו, ביצוע: טינו רוסי
Petit edelweiss (אדלווייס קטן), לחן: לואי לדריש
1938 - Ces mots, je t'aime, לחן:ונסן סקוטו, ביצוע:רדה קר
Pigalle 1946 - - מלים עם ז'ורז' אולמר, לחן:גי לויפארץ, ביצוע: ז'ורז' אולמר עם תזמורת בניצוח מריוס קוסט
Prosper 1935 - מלים עם ונסן טלי, לחן: ונסן סקוטו, ביצוע: מוריס שבלייה עם תזמורת בניצוחו של ג'ו בויון
1930 Rosalie est partie (רוזלי הלכה) לחן:לאון רייטר וונסן סקוטו
בעצוע: אליבר.
1934 - Vieni vieni (בואי, בואי) מלים עם אנרי וארנא, לחן:ונסן סקוטו, ביצוע:טינו רוסי ותזמורת בניצוחפייר שאניון
מבחר שירים > גרסאות צרפתיות

(ראיתי את אמא מנסקת לסנטה קלאוס) J'ai vu maman embrasser le Père Noël - I Saw Mommy Kissing Santa Claus עיבוד מוזיקלי: לואי גסטה, ביצוע:לין רנו.
Maman לפי Mamma
הערות שוליים

1 2  P.Saka, Y.Plougastel  1999
↑  Georges-Konijn באתר הגניאלוגי geni
↑  באתר הגניאלוגי geni PaulineSalomon
↑  ז'אן קונין-יאקובס באתר הגניאלוגי geni
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810585885205606  BNE: XX1487607  BnF: cb14828145p (data)  ICCU: DDSV041215  ISNI: 0000 0000 6636 7834  LCCN: n2008001285  MusicBrainz: 0a0f488f-901c-47f3-9604-9ccd4ab9feb2  NKC: xx0251491  SUDOC: 112886159  VIAF: 47027807   WorldCat (עם VIAF): 47027807 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ז'או קוז'ה".
שחרית (יישוב)

| --- | --- |
 מדינה / טריטוריה:  ישראל ישראל
 התנחלות:  מחוז יהודה ושומרון
 מועצה אזורית:  מועצה אזורית שומרון
 תאריך ייסוד:  2014
 קואורדינטות:  32°05′19″N 35°04′28″E﻿ / ﻿32.08860°N 35.07431°E﻿ / 32.08860; 35.07431
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גוש דן מוגדלת) שחרית(למפת גוש דן רגילה) שחרית(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שחרית(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שחרית  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
שחרית היא התנחלות בגוש מערבא שבמערב השומרון, מערבית לברוכין וצפון-מזרחית לעלי זהב, דרומית ובסמוך לכביש חוצה שומרון.
היסטוריה

היישוב בנוי סביב קבר שייח' הקרוי "שייח' צבח". שם היישוב "שחרית" נגזר משמו של השייח' (צבאח בערבית הוא בוקר, שחר).
ניסיונות להקים מאחז נעשו במשך השנים במקום, ואחד מהם פונה ב-2003.
ב-2014 הוקמה במקום חווה חקלאית יהודית.
באוגוסט 2018 אושרה על ידי שר הביטחון ווועדת משנה לרישוי של המועצה העליונה לתכנון ובנייה בקשת היתר בניה לצורך חקלאות שהוגשה על ידי מועצה אזורית שומרון.
בפברואר 2020 הורה ראש הממשלה בנימין נתניהו לחבר את המאחז לרשת החשמל.
ב-13 בפברואר 2023 החליט הקבינט המדיני ביטחוני להכשיר את היישוב, לצד שמונה מאחזים נוספים. ב־29 באוקטובר 2023 אלוף פיקוד המרכז יהודה פוקס חתם על צו המעניק ליישוב מעמד רשמי.
הוצע להקים במרכז היישוב קריית חינוך וטיפול לבעלי צרכים מיוחדים.
הערות שוליים

↑  898. המדיניות לגבי המאחזים (שאילתה, ח"כ איתן כבל), באתר הכנסת
↑  נשלמת ההיערכות לפינוי המאחזים הבלתי חוקיים; המתנחלים: נתנגד, באתר גלובס, 9 ביוני 2003
↑  שיח' צבח - רכס חוות שחרית, באתר עמוד ענן
↑   עמירה הס, החוליה החדשה ברצף הישראלי מאריאל ועד לקו הירוק, באתר הארץ, 8 ביוני 2014.
↑  Shabtay Bendet, הקבינט המדיני ביטחוני אישר להקים 9 התנחלויות חדשות ע"י הכשרת 10 מאחזים בלתי חוקיים בשטחים, באתר שלום עכשיו, ‏2023-02-14
↑  יוסי נכטיגל, ‏היסטוריה: נתניהו הורה לחבר מאחזים לחשמל, באתר כיכר השבת, 23 בפברואר 2020
↑  אלישע בן קימון, המתנחלים חגגו, השרים בירכו - אבל הסדרת המאחזים עוד תיקח זמן, באתר ynet, 13 בפברואר 2023.
↑  החלטה מספר ב/6 של ועדת שרים לענייני ביטחון לאומי (הקבינט המדיני-בטחוני) מיום 12.03.2023, באתר משרד ראש הממשלה
↑  קמצ"ם 266, עמ' 12958
↑  לראשונה בישראל: יוקם יישוב מאפס לשילוב אנשים עם מוגבלויות, באתר ישראל היום, 11 בינואר 2024
ריברדאנס

| --- | --- |

 הצגת בכורה:  9 בפברואר 1995 
 www.riverdance.com
 
כרזת הפרומו למופע "ריברדאנס"
ריברדאנס (באנגלית: Riverdance) הוא מופע תיאטרלי שכולל מוזיקה אירית וריקוד סטפס אירי מסורתי, שהמיוחד בו הוא תנועות הרגליים המהירות בזמן שהגוף והידיים נשארים קבועים. ביל וילן כתב את המוזיקה למופע, שהחל כקטע מעבר באירוויזיון 1994 בדבלין והוצג לראשונה כמופע עצמאי בפברואר 1995.
תולדות המופע ולהקת הרקדנים שלו

תחילתו של ריברדאנס בקטע הביניים (Interval Act) של אירוויזיון 1994. בעת ההכנות לאירוויזיון זה התבקש הרקדן מייקל פלטלי להכין קטע מחול שיבוצע בזמן ההפסקה שבין הופעות הזמרים המתחרים להצבעה וישולב בו הריקוד האירי המסורתי. פלטלי גיבש קבוצת רקדנים והכין קטע. בביצוע זה באירוויזיון, הופיעה כסולנית לצידו של פלטלי רקדנית הסטפס ג'ין בטלר, גם היא, כפלטלי אמריקאית ממוצא אירי. היא גם הייתה שותפה להכנת הכוריאוגרפיה ליתר הרקדנים ביצירה. המוזיקה במופע באירוויזיון נוגנה על ידי מקהלת אנונה הקלטית, בפסקול שנכתב בידי ביל וילן.
ההופעה באירוויזיון הייתה מוצלחת ביותר וזכתה לתשואות ומחיאות כפיים נלהבות באולם ולגלי אהדה רבים מחוצה לו. לאור ההצלחה, הוחלט ליצור מופע שלם, אשר יכתב בהשראת המחול האירי. כך נולדה להקת ריברדנס והמופע. האחראים להפקה ולבימוי היו ג'ון מק'ולגן ומויה דוהרטי, בעל ואשה, ואלו נעשו באולפנים בדבלין.
בנובמבר 1994 נמכרו כרטיסים למופעה הראשון של הלהקה, שהוצג בתיאטרון פוינט ב-9 בפברואר 1995. המופע הועלה למשך חמישה שבועות והיה להצלחה ענקית. רבים מרקדני ההרכב שהופיע באירוויזיון הוסיפו לככב בלהקה בהופעותיה המאוחרות יותר של המופע.
לאחר מספר הופעות ברחבי אירופה, ריברדאנס הופיעו באולם המוזיקה רדיו סיטי בניו יורק במרץ 1996, וזו הייתה ההופעה הראשונה בגבולות ארצות הברית. לרווחת המפיקים, המופע נחל הצלחה. המקהלה הקלטית אנונה עזבה את המופע בספטמבר אותה שנה.
טרם תחילת הופעת הלהקה בלונדון, פרצו חילוקי דעות בין מייקל פלטלי למפיקי המופע. הרקדן האירי קולין דאן החליפו כרקדן ראשי והמשיך להופיע עד לעזיבתו ב-1998.
ב-2000, הופיעה הלהקה בברודוויי בתיאטרון גרשווין למשך שנה, בביצוע מופע חדש ובכיכובם של הזמר האירי בריאן קנדי והזמרת האפריקנית ציידי דה-לוקה.
המופע באירוויזיון 1994 נחשב עד היום על ידי רבים כקטע המעבר הטוב ביותר אי-פעם בתולדות האירוויזיון. ככזה, הועלה הקטע גם טרם פרסום תוצאות ההצבעה של מופע שיר היובל באירוויזיון, אם כי באירוע זה, הוא בוצע על ידי להקת רקדנים שונה מזו שהופיעה במקור.
עד 2012 בוצע המופע ביותר מ-40 מדינות ובפני יותר מ-22 מיליון צופים.. בשנת 2020 הופקה גרסה חדשה של המופע, לרגל 25 שנים מאז ההופעה הראשונה, והלהקה יצאה לסיבוב הופעות עולמי. המופע המחודש החל בדבלין ב-9 בפברואר ונפתח בניו יורק יום לאחר מכן. סיבוב ההופעות נקטע בעקבות התפרצות מגפת הקורונה,אך המשיך כשהוסרו המגבלות על אירועים ב-2022.
רשימת ביצועים כולל שירים

| Riverdance The Show | Riverdance Live From New York City | Riverdance Live From Geneva |
| --- | --- | --- |
|  Reel Around The Sun  The Heart’s Cry  Countess Cathleen - Women of the Sidhe  Caoineadh Cú Chulainn  Distant Thunder  Firedance  Cloudsong  Riverdance  Lift The Wings  Freedom  Marta's Dance - Russian Dervish  Home And The Heartland  Heartland  Riverdance International |  Reel Around The Sun  The Heart's Cry  Countess Cathleen - Women of the Sidhe  Caoineadh Chú Chulainn  Thunderstorm  Firedance  Slip Into Spring - The Harvest  Cloudsong  Riverdance  American Wake (The Nova Scotia Set)  Lift The Wings  Heal Their Hearts - Freedom  Trading Taps  Marta's Dance - Russian Dervish  Oscail An Doras  Heartbeat Of The world  Homecoming  Home And The Heartland  Heartland  Riverdance International |  Reel Around the Sun  The Heart's Cry  Countess Cathleen - Women of the Sidhe  Caoinedh Chu Chulainn  Thunderstorm  Shivna  Firedance  Slip into Spring - The Harvest  Cloudsong  Riverdance  American Wake (The Nova Scotia Set)  Lift the Wings  Harbor of the New World  Slow Air/The Tunes  Home and the Heartland  Heartland  Finale/ Riverdance International |
הערות שוליים

↑  R.J. Donovan, "40 countries, 4 continents, 350 venues- ‘Riverdance’ legacy – so far, Boston Irish, April 6, 2012
↑  Jeff Lunden, "'Riverdance' Turns 25, But Has Put The Celebration On Hold — For Now, NPR, March 17,2028
ספרי ניב

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  הוצאת ספרים
 מייסדים:  יהודה ניב  ניב עבדת
 תקופת הפעילות:  2013–הווה (כ־12 שנים)
 משרד ראשי:  הרצליה
 ענפי תעשייה:  הוצאת ספרים, דפוס וחנויות ספרים אלטרנטיביות.
 מוצרים עיקריים:  ספר 
  
 אתר הבית של ספרי ניב
 
ספרי ניב היא הוצאת ספרים ישראלית, המשרתת סופרים המוציאים את ספריהם בהוצאה עצמית. ב-2016 נרשמה ברשם החברות תחת השם ניב בוקס טכנולוגיות בע"מ.
היסטוריה

ההוצאה נוסדה בשנת 2013 על ידי יהודה ניב, מהנדס אלקטרוניקה בהכשרתו, לאחר שספר הביכורים שלו, "רעם אילם", נמכר בעשרות עותקים בלבד. ניב הוא מנכ"ל ההוצאה.
בשנת 2015 הצטרף כשותף להוצאה לאור ניב עבדת, מאייר וגרפיקאי, שהוציא לאור שני ספרי ילדים - "המדריך לנסיך המתחיל" ו"דוקטור פנצ'ר".
ההוצאה עוסקת בהפקה והוצאה לאור של ספרים בעברית בישראל, במימון מלא של הכותבים, ובמתן שירותי הפקת דברי דפוס לגופים מוסדיים וממשלתיים, כגון משרד הבריאות.
הערות שוליים

↑  משרד המשפטים, ניב בוקס טכנולוגיות בע"מ, באתר רשם החברות
↑  התקשרות עם משרד הבריאות, באתר מפתח התקציב
חילוניות יהודית

אחד העם, מחשובי ההוגים היהודים-החילוניים ומייסדי הציונות
חִילוֹניוּת יהודית היא התייחסות חילונית עקרונית למורשת, לזהות, ולהוויה היהודיות והגדרתם במנותק מאמונה דתית כלשהי. חילוניות יהודית נבדלת מחילוניות סתם, כלומר השקפה הדוגלת בהפרדת הדת מחיי הציבור, בקרב יהודים; וגם מהשפעת החילון על היהודים. היא כרוכה על פי רוב בראיית היהדות כתרבות, לאומיות וכדומה. מהותה היא לא רק קבלת תהליכי החילון העולמיים, שהשפעתם על כל ההשקפות היהודיות המודרניות מכרעת, אלא גם ניסיון לפעול בתוך היהדות ואף להגדירה-מחדש במושגי העולם שיצרו אלה. תפישות עולם חילוניות-יהודיות התעצבו בשלהי המאה ה-19 והיו בעלות מעמד דומיננטי בקרב יהדות העולם לאורך מרבית המאה ה-20, אם כי שיא השפעתן חלף סביב מלחמת העולם השנייה.
לקריאה נוספת

ידידיה יצחקי, בראש גלוי: עיקרים של חילוניות יהודית, הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה, תש"ס.
Zachary I. Heller, Dr. David M. Gordis, Jewish Secularity: The Search for Roots and the Challenges of Relevant Meaning, University Press of America, 2012.
, יוכי פישר, חילוניות במשבר, חילון מעמיק, 2021
משמר יהודה

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 מחוז:  יהודה ושומרון
 מועצה אזורית:  גוש עציון
 תאריך ייסוד:  2019 (1984)
 קואורדינטות:  31°44′07″N 35°19′11″E﻿ / ﻿31.735227°N 35.319586°E﻿ / 31.735227; 35.319586
 https://tzonkedar.co.il/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הרי ירושלים מוגדלת) משמר יהודה(למפת הרי ירושלים רגילה) משמר יהודה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום משמר יהודה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום משמר יהודה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
משמר יהודה (המכונה גם: גבעת אדומים או מצפה יהודה) הוא התנחלות בשולי מדבר יהודה, מצפון לעיירה הפלסטינית עובידייה ובסמיכות לקידר ומעלה אדומים, בתחומי המועצה האזורית גוש עציון.
היסטוריה

הניסיון הראשון להקמת יישוב במקום נעשה בראשית שנות השמונים של המאה ה-20, על ידי חברת מצפה לבניין (חברון) בע"מ, שהודיעה כי רכשה כ-1,500 דונם באזור לשם הקמת יישוב, ומכרה מגרשים בני כ-600 מ"ר לכ-600 קונים.
בינואר 1984 החליטה ועדת השרים להתיישבות להקים את מצפה יהודה, החלטה שלא מומשה עקב הדרישה להשלמת הסדרת רישום המקרקעין, כשהחברה המשווקת החזיקה בכ-30 אחוז מהשטח בלבד.
ב-2016 עברו הקרקעות מידי חברת מצפה לבניין (חברון) לידי קרן ירושלים המאוחדת, ששיווקה אותם כיישוב חרדי עתידי. בעקבות השיווק פנה משרד החוץ של הרשות הפלסטינית למועצת הביטחון של האו"ם בבקשה לנקוט צעדים נגד הרחבת ההתנחלות.
במאי 2017, קבוצת חברי כנסת חתמו על קריאה לממשלה להקים במקום יישוב וליישם את החלטת ועדת השרים להתיישבות מ-1984.
במקום הוקם בספטמבר 2019 מאחז "חוות צאן קידר", על שם הפסוק ”כָּל צֹאן קֵדָר יִקָּבְצוּ לָךְ, אֵילֵי נְבָיוֹת יְשָׁרְתוּנֶךְ” (ישעיה, ס', ז'). פקחי המנהל האזרחי התכוונו לפנות את המאחז ביום שבו הוקם, אך בעקבות פנייה של ראש מועצת גוש עציון למשרד הביטחון, הפינוי נדחה.
בשנת 2022 הוחלט במשרד הבינוי והשיכון לקדם פעולות תכנוניות ליצירת תוכנית אב להקמה של עיר חדשה בשם 'מצפה יהודה' באיתור רחב של כ-1,500 דונם, סביב אזור חוות צאן קידר. העיר מיועדת לציבור החרדי.
בפברואר 2023 הורה הקבינט המדיני-ביטחוני להכשיר את היישוב, לצד שמונה מאחזים נוספים. בעקבות ההחלטה החליטה ועדת השמות הממשלתית להעניק ליישוב את השם "משמר יהודה".
בפברואר 2024 חתם אלוף פיקוד המרכז, יהודה פוקס, על צו להקמת היישוב משמר יהודה. מיד אחר כך החלה חברת "מצפה לבנייה" לשווק מגרשים של 100 מ"ר ביישוב. היזמים גייסו את אורי אריאל שיעמוד בראש המיזם ומשרד הבינוי והשיכון החל בתכנון המפורט של היישוב.
ראו גם

רמת קדרון
הערות שוליים

↑  ראו מודעה לדוגמה: בנה ביתך בעיר הגנים מצפה יהודה, כל העיר, 31 בדצמבר 1982
בנה ביתך בעיר הגנים מצפה יהודה, כל העיר, 14 בינואר 1983
1 2 3  דרור מרמור, ‏כך שיווקו וממשיכים לשווק קרקעות ליד ירושלים ליישוב חדש שמעולם לא קם, באתר גלובס, 21 באוגוסט 2016
1 2  החלטה מספר ב/6 של ועדת שרים לענייני ביטחון לאומי (הקבינט המדיני-בטחוני) מיום 12.03.2023, באתר משרד ראש הממשלה
↑  kikar.co.il בשיתוף קרן ירושלים המאוחדת, ‏מתגברת הבנייה בהתנחלויות ליד מעלה אדומים, באתר כיכר השבת, 19 בספטמבר 2016
kikar.co.il בשיתוף קרן ירושלים המאוחדת, ‏האם הפתרון למצוקת הדיור נמצא בגבעת אדומים?, באתר כיכר השבת, 10 בנובמבר 2016
חרדים מתנחלים: פתרון המחץ 'גבעת אדומים', באתר בחדרי חרדים, 24 בספטמבר 2017
↑  kikar.co.il בשיתוף קרן ירושלים המאוחדת, ‏אבו מאזן נגד המשך הבנייה ב"גבעת אדומים", באתר כיכר השבת, 6 בספטמבר 2016
↑  יותם ברגר וחיים לוינסון, עשרות ח"כים חתמו על עצומה - לקידום עסקיו של קבלן פרטי, באתר הארץ, 11 במאי 2017
↑  Shabtay Bendet, בחסות הבחירות מתנחלים הקימו מאחז נוסף באזור מעלה אדומים, באתר שלום עכשיו, ‏2019-09-25
↑  הגר שיזף, המינהל האזרחי הקפיא פינוי של מאחז לדרישת יועץ שר הביטחון לענייני התיישבות, באתר הארץ, 27 בפברואר 2020
1 2   קים לגזיאל, 375 אלף שקל ל-100 מ"ר חול: ה"עיר החרדית" שמשווקת בלי שאיש יודע אם תקום, באתר TheMarker‏, 21 ביולי 2024
↑  פרוטוקול ועדת השמות הממשלתית, באתר משרד ראש הממשלה, ‏יום חמישי, י' תמוז תשפ"ג, 29 יוני 2023
↑  "התשובה הכי טובה שלנו לטרור" | יישוב חדש בגוש עציון - "משמר יהודה", באתר ערוץ 7, 27 בפברואר 2024
↑  קמצ"ם 266, עמ' 13075
↑  שירות גלובס, ‏המדינה ממשיכה לקדם יישוב עירוני חדש על קרקע פרטית ממזרח לירושלים, באתר גלובס, 10 ביולי 2024