stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2015/2016 בסרייה א'
הערות שוליים

1 2  Italian Serie A Scoring Stats 2015-16, ESPN (באנגלית)
| עונות במפעל הראשון בחשיבותו בכדורגל האיטלקי |
| --- | --- | --- |
| טרום סרייה א' | 1898 • 1899 • 1900 • 1901 • 1902 • 1903 • 1904 • 1905 •  1906 • 1907 • 1908 • 1909 • 1909/1910 • 1910/1911 • 1911/1912 • 1912/1913 • 1913/1914 • 1914/1915 • 1919/1920 • 1920/1921 • 1921/1922 (FIGC) / ‏1921/1922 (CCI)‏ • 1922/1923 • 1923/1924 • 1924/1925 • 1925/1926 • 1926/1927 • 1927/1928 • 1928/1929 |  |
| הסרייה א' | 1929/1930 • 1930/1931 • 1931/1932 • 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 •  1936/1937 •  1937/1938 •  1938/1939 •  1939/1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 • 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
סוחרי שביעית

| --- | --- |
 מקרא:  ויקרא, כ"ה, ו'
 משנה:  מסכת שביעית, פרק ז', משנה ג'
 תלמוד בבלי:  מסכת בבא קמא, דף ק"א, עמוד ב'
 משנה תורה:  ספר שופטים, הלכות עדות, פרק י', הלכה ד'
 
סוחרי שביעית הם אנשים העושים מסחר בפירות שביעית, חרף האיסור לסחור בהם. אנשים אלו פסולים לדון ולהעיד.
מקור האיסור וטעמו

לדעת הרמב"ן איסור סחורה בפירות שביעית הוא מצוות עשה (לאו הבא מכלל עשה) הנלמדת מהפסוק בפרשת בהר: ”והיתה שבת הארץ לכם לאכלה” חז"ל דרשו מהפסוק שמותר רק לאוכלם "לאכלה ולא לסחורה", מחמת קדושת הפירות.
אולם הרמב"ם אינו מונה מצווה זו במניין המצוות. הערוך והמהר"ץ חיות כתבו שאיסור זה הוא רק "מדרשא" - מדרבנן, כמו אבק ריבית שאינו נחשב כריבית ממש, בערוך השולחן אף טוען שהוא חייב מכת מרדות כשאר איסורי דרבנן.
בטעם איסור סחורה כתב רש"י שכיוון שחייבים לבער את הפירות, יש חשש שעם הארץ יצניע אותם במטרה לסחור בהם ולהעשיר: ”דהתורה אמרה לאכלה ולא לסחורה שכל פירות שביעית חייבין להתבער הן ודמיהן ולא שיעשה בהם סחורתו להצניע לאחר שביעית ולהעשיר ועמי הארץ חשודין על כך”.
טעם אחר הובא בתוספות שאיסור סחורה הוא מחשש שלא יאכלו את הפירות כפי החיוב הנובע מקדושתם, כשתוספות מכנה את איסור סחורה כ"איסור קל".
פסילת הסוחרים מעדות

סוחרי שביעית הם חלק מפסולי עדות. חזרתם בתשובה היא רק ”משתגיע שביעית אחרת, וייבדקו. ולא חזרת דברים בלבד, אלא כותב אני פלוני בן פלוני כנסתי מאתיים זוז מפירות שביעית, והרי הן נתונים במתנה לעניים”, כלומר צריך לתרום לצדקה את הרווח שהרוויח מהמכירה.
עונש

בתלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף כ', עמוד א' מפליגים בעונשם של סוחרי שביעית ”רבי יוסי ברבי חנינא אומר: בא וראה כמה קשה אבקה של שביעית אדם נושא ונותן בפירות שביעית... לסוף מוכר את מטלטליו... לא הרגיש לסוף מוכר את שדותיו... לא באת לידו עד שמוכר את ביתו... לא באת לידו עד שמוכר את בתו לשפחה... לא באת לידו עד שלוה ברבית... לא באת לידו עד שמוכר את עצמו לעבד...”
היתרים > אוצר בית דין

כדי לעקוף את איסור סחורה בפירות שביעית לדעת חלק מהדעות אפשר לעשות הסדר לחלוקת פירות הקדושים בקדושת שביעית לציבור הרחב על ידי שליחות של בית דין בלא לעבור על איסור המסחר בפירות אלו.
היתרים > כמות מועטה

לשיטת הרמב"ם מותר למכור מזון שלוש סעודות, כיוון שזה נחשב "לאוכלה", וכן כשלקח פירות משדה הפקר ונשאר לו מהם. לעומתו סוברים התוספות שאסור. לשתי השיטות מותר ללקוט כמות מועטה בשביעית ולתת לבנו או לאחר למכור בשוק.
היתרים > דבר שאינו ראוי לאכילה

מותר לסחור בשביעית בדבר שאינו ראוי לאכילה, מאחר שהלימוד מהפסוק "לאכלה" הוא רק על דברים שראויים לאכילה.
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת סנהדרין, פרק ג', משנה ג'. נפסק במשנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות עדות, פרק י', הלכה ד'
↑  ויקרא, כ"ה, ו'
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ס"ב מובא בספר המצוות לרמב"ן עשה ג
↑  על תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף כ"ב, עמוד א'
↑  על משמעות הדרשא כותב הרמב"ם בשו"ת הרמב"ם סימן שנה: "אין כל דבר שלמדין אותו בהקש או בקל וחומר או בגזרה שוה או במדה משלש עשרה מדות שהתורה נדרשת בהן הוא דין תורה עד שיאמרו חכמים בפירוש שהוא מן התורה והבאתי על זה ראיות, ושם ביארתי שאפילו דבר שהוא הלכה למשה מסיני מדברי סופרים קרינן ליה, ואין שם מן התורה אלא דבר שהוא מפורש בתורה".
↑  שביעית סי' כה ס"ק ב
↑  רש"י על תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף ל"ט, עמוד א', ד"ה אין מוסרין
↑  תוספות על תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף כ', עמוד א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות עדות, פרק י"ב, הלכה ח'
↑  משנה, מסכת שביעית, פרק ז', משנה ג'; משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות שמיטה ויובל, פרק ו', הלכה א'. 
 ראו גם: תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ס"ב, עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת בכורות, דף י"ב, עמוד ב'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות שמיטה ויובל, פרק ו', הלכות א'–ב'
↑  תוספות על תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף ל"ט, עמוד א', ד"ה וליתיב
↑  כסף משנה הלכות שמיטה ויובל פרק ה הלכה כ
| שמיטה ויובל |
| --- | --- | --- |
| מצוות השביעית | שמיטת קרקעות • מלאכות שביעית • שמיטת כספים  • פרוזבול • מצוות הקהל • שביעית בזמן הזה |  |
| פירות שביעית | איסור ספיחין • איסור סחורה • איסור שמור • איסור נעבד • דמי שביעית • חובת הביעור |  |
| מצוות היובל | ספירת שנות היובל • שנת היובל • גאולת קרקע • בתים ושדות בתקופת היובל • מצוות הענקה |  |
| פתרונות הלכתיים | יבול שישית • זריעה מוקדמת • יבול חו"ל • מצע מנותק • אוצר בית דין • היתר מכירה • יבול נוכרי • פח שמיטה |  |
| ארגונים | קרן השביעית • אוצר הארץ • ועדת שמיטה • שמיטה ישראלית |  |
| טקסטים | מסכת שביעית • תורת השמיטות • שבת הארץ • ספרות על שנת השמיטה |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
סימון ירקות בשנת שמיטה.
סרטים (אתר אינטרנט)

| --- | --- |

 סוג:  אתר אינטרנט 
 תקופת הפעילות:  2002–הווה (כ־22 שנים)
 שירותים עיקריים:  מידע על סרטים, שחקנים ותוכניות טלוויזיה
 www.sratim.co.il
 
סרטים או Sratim הוא אתר אינטרנט המכיל מסד נתונים מקוון של מידע בעברית על סרטים, בתי קולנוע בישראל, סדרות, שחקני קולנוע, צוותי הפקה ותוכניות טלוויזיה.
המידע על הכותרים השונים כולל את שמות השחקנים, הבמאי, תקציר עלילה, פרטי הפסקול, ביקורות וקישורים לסרטים נוספים. באתר ישנם גם דפים על שחקנים, במאים ותסריטאים, המפרטים את הפילמוגרפיה שלהם ולעיתים גם פרטים ביוגרפיים.
האתר מציע חדשות ועדכונים בנושאים כגון: קולנוע ורכילות, ביקורות של גולשים לסרטים וסדרות, וקהילת פורומים רחבה. כדי לקחת חלק ולקבל גישה מלאה לכל תוכני האתר יש להירשם אליו בחינם או להתחבר באמצעות פייסבוק.[דרושה הבהרה]
היסטוריה

אתר סרטים התחיל את פועלו בשם "דונקי" (ובכתובת: www.Donkey.co.il), בשנת 2002.
לאחר תקופה של 5 שנים בהם האתר צבר תאוצה וקהילת הסרטים באתר דונקי גדלה עד כדי יותר מ-200 אלף גולשים רשומים, התקבלה ההחלטה לשנות את שמו ולפקס את המידע בו לסרטים וסדרות.
אתר סרטים החל את פעילותו בשנת 2007 וכלל ביקורות של גולשים על סרטים שהוקרנו בבתי הקולנוע השונים בישראל.
באוקטובר 2010 עבר האתר ריענון עיצובי, ונוספו לו חדשות על סרטים אשר מגיעים לקולנוע בקרוב או מוקרנים כבר, חדשות רכילות ועדכונים יומיים לאתר אשר נכתבים על ידי צוות האתר, ומדור בתי קולנוע אשר מציג זמני הקרנות לסרטים המוקרנים בבתי הקולנוע בישראל.
בנובמבר 2023 ולאחר פיתוח של יותר משלוש שנים הושק האתר החדש. האתר הוא האתר היחידי בישראל המכיל את כל ההקרנות מבתי הקולנוע הגדולים באתר אחד, סינמה סיטי, רב-חן, פלאנט, הוט סינמה ומובילנד.
ראו גם

סרט (אתר אינטרנט)
סלטינסקי איזבור

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית
 מיקום:  מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית
 קואורדינטות:  41°34′31″N 21°13′01″E﻿ / ﻿41.5753°N 21.2169°E﻿ / 41.5753; 21.2169
 אורך:  מעל מ-4 ק"מ
 גובה מעל פני הים:  521 מ'
  (למפת מקדוניה הצפונית מוגדלת) סקופיה ביטולה קומאנובו פרילפ טטובו ולס שטיפ אוחריד גוסטיבר סטרומיצה יוון א ל ב נ י ה  קוסובו סרביה בולגריהסלטינסקי איזבור(למפת מקדוניה הצפונית רגילה) סקופיה ביטולה קומאנובו פרילפ טטובו ולס שטיפ אוחריד גוסטיבר סטרומיצה יוון א ל ב נ י ה  קוסובו סרביה בולגריהסלטינסקי איזבור
 
סלטינסקי איזבור (במקדונית: Слатински Извор) היא המערה הגדולה ביותר שנמצאה במקדוניה הצפונית והיא נמצאת על ההר פסיאק (Pesjak). סלטינסקי איזבור נקראת על שם הכפר שהיא נמצאת לידו, סלאטינה (מק').
ב-24 ביוני 2004, נרשם כאתר מורשת עולמית מיועד של אונסק"ו. ב-24 בפברואר 2011, המערה הוכרזה כאנדרטה טבעית על פי חוק.
תכונות

המערה נוצרה משיש בעידן-הקרח האחרון (אנ'). המערה מורכבת מתעלה ארוכה שממנה מסתעפים תעלות ארוכות וקצרות יותר ממספר כיוונים.
אורך המערה שנחקר עד כה הוא כ-800 מטר, כאשר כ-705 מטרים מהם שייכים לתעלת המערה הראשית. עם זאת, עד כה ידוע שאורך המערה היא יותר מ-4 ק"מ. עמודי המערות והנטיפים נמצאים במקומות מסוימים בתעלה הראשית, ובאולם המערות הגדול ביותר נמצאים נטיפים גדולים יותר. נהר תת-קרקעי באורך של כ-557 מטר נמצא במערה. מהנהר התת-קרקעי נוצרו סלעי טרוורטין, בהן גם נמצאו נוכחות של סרטנאים במערה, וכמו כן אגם מערות ירוק וענק.
על פי אורך המערה, נראות המערה ומיקום המערה, יש למערה סלטינסקי איזבור הזדמנויות מצוינות לשמש בשביל תיירות.
גלריה

פער הפתח הימני ממנו נכנסים למערה
פער הפתח הראשוני ממנו נכנסים למערה
המערה הראשית
המערה הראשית
בתוך המערה
הכניסה לאחד מאולמות המערות
הכניסה לאחד מאולמות המערות
נטיפים על תקרת המערה
נטיפים על תקרת המערה
בתוך אחד מאולמות המערה
הערות שוליים

1 2 3  Пещера Слатински Извор (Македония, Прилеп) — вОтпуск.ру, Votpusk.ru
1 2 3  "Слатински Извор" - Најдолгата пештера во Македонија | Македонски Брод (באנגלית)
1 2 3  סלטינסקי איזבור, nature.mk
1 2  PROTECTION AND PROMOTION OF CAVE CRAB (ALPIONISCUS SLATINENSIS) AND GLOBALLY ENDANGERED BAT (RHINOKOPHUS HIPPOSIDEROS) WITHIN CAVES IN NATURAL MONUMENT SLATINSKI IZVOR, sgp.undp.org
1 2  סלטינסקי איזבור, אונסק"ו
↑  Pravo.org.mk | Закон за прогласување на пештерата "Слатински извор" за споменик на природата, www.pravo.org.mk
↑  ЗА ПРИФАТЛИВОСТА НА ПРЕДЛОГОТ ЗА ПРОГЛАСУВАЊЕ НА ЛОКАЛИТЕТОТ, moepp.gov.mk/
עניבת פרפר

עניבת פרפר על חליפת ערב
אופן הקשירה של עניבת פרפר
עניבת פרפר או עניבת פפיון ("פפיון", מ"papillon" בצרפתית, פירושו פרפר) היא עניבה הנקשרת סביב הצוואר.
עניבת פרפר משמשת לעיתים קרובות כחלק מלבוש רשמי, כגון חליפת עסקים או מדי עבודה (בקרב מלצרים ודיילים, למשל).
עניבת פרפר מהווה אלטרנטיבה ללבישת עניבה מסורתית ואף קדמה לה היסטורית. יש הרואים בלבישת עניבת פרפר לבוש רשמי יותר מאשר עניבה מסורתית, במיוחד עם חליפה. לבישת עניבות פרפר עם חליפות הייתה אופנתית בשנות ה-80, אף שמעט גברים נהגו להתלבש כך. בלבוש נשים נהוגות עניבות פרפר גדולות יותר. הבד ממנו תפורה עניבת פרפר זהה בדרך כלל לבדי עניבות מסורתיות.
סלטזאורוס

| סלטזאורוס |
| --- | --- |

תקופה
קרטיקון עליון, 85–70 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
קבוצה:: דינוזאוריה
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
אינפרא־סדרה:: זאורופודה
על־משפחה:: טיטאנוזאוריה
משפחה:: סלטזאוריים
סוג:: סלטזאורוס
שם מדעי
 Saltasaurus

סלטזאורוס (שם מדעי: Saltasaurus; מילולית: "הלטאה של סלטה") הסלטזאורוס נמצא באזור סלטה בארגנטינה על שם כך קרוי שמו.  הוא סוג של דינוזאור זאורופוד מאמריקה הדרומית שחי בקרטיקון עליון. המאפיין החשוב ביותר של הסלטזאורוס הוא היותו מכוסה בשריון של קשקשים גרמיים עגולים וגדולים (הנקראים "Osteoderms") על גופו. הסלטזאורוס היה הזאורופוד בעל השריון הראשון שנתגלה, ומאז נתגלו עוד זאורופודים עם שריון על גופם.
מאפיינים

הסלטזאורוס היה זאורופוד קטן יחסית: אורכו היה 12 מטרים ומשקלו כ-10 טון. ראשו היה דומה לזה של דיפלודוקוס וכלל שיניים רק בחזית הפה, שתפקידן היה לתלוש צמחייה ועלים. כיוון שבאותה תקופה חיו באמריקה הדרומית טורפי ענק ממשפחת הקרכרודונטוזאוריים, לא היווה גודלו הקטן יחסית של הסלטזאורוס הגנה מספקת ולכן ככל הנראה פיתח שריון גרמי על מנת להגן על גופו. השריון כלל קשקשים בגודל חלוקי אבן שכיסו את עורו וביניהם שובצו קשקשים גרמיים גדולים יותר בגודל כף יד. ייתכן שמקשקשים גדולים אלה בלטו גם דוקרנים, אך ממצב המאובנים שנתגלו לא ניתן לדעת בוודאות.
הסלטזאורוס נתגלה ותואר על ידי חוסה בונפרטה וחיימה פוול ב-1980 באזור סלטה שבארגנטינה. מאוחר יותר נתגלו מאובני סלטזאורוס גם באורוגוואי. כמו כן נמצאו קנים וביצים של סלטזאורוס, כולל עוברים משומרים. ככל הנראה נהגו הסלטזאוריים לקנן בקבוצות גדולות (של מאות פרטים) באזורי קינון קבועים. כל נקבה חפרה קן באדמה והטילה בו ביצים בקוטר 11–12 ס"מ, ואז כיסתה אותן בעפר וצמחייה יבשה (כדי לשמור על חומן של הביצים, החום היה נוצר מתסיסה שנגרמה עקב הריקבון של הצמחים בקן).
בתרבות

להקה של סלטזאורוס מופיעה בסדרה כוכב הדינוזאורים שם היא מקננת אך הפרטים הצעירים נטרפים על ידי נוטוסוכוסים ואלברזאורוסים כשהבוגרים נטרפים על ידי אוקזאורוסים וקרכרודונטוזאורוסים (ייתכן שמדובר בגיגאנוטוזאורוס).
בנוסף הוא מופיע בסדרה הדינוזאורים!.
הוא מופיע גם במשחק פארק היורה 3: בניית פארק.
גלריה

השוואת גודל של סלטזאורוס
קשקשי שריון של סלטזאורוס
עדר סלטזאורוסים, אחריו עוקבים קבוצת קווילמזאורוסים ונואזאורוסים
לקריאה נוספת

סטיב פארקר, The Complete Book of Dinosaurs, הוצאת אפל, 2004 - עמ' 244
עכבת וארבורג

עכבת וארבורג (באנגלית: Warburg impedance) באלקטרוכימיה הוא רכיב במעגלים חשמליים המייצג תגובה כימית שקצבה מוגבל על ידי קצב הדיפוזיה, מה שמכונה תגובה מבוקרת דיפוזיה. שימושה העיקרי הוא בניתוח מדידות עכבה חשמלית של מערכות כימיות, וחשיבותו באפשרות לדמות מערכות בהן ישנה כמות מספקת של אנרגיה, וקינטיקה מהירה.
רכיב חשמלי זה נהגה לשימוש במדידות עכבה חשמלית, ואינו קיים פיזית, עם זאת המידע הכימי שמופק ממנו רב חשיבות.
הצורך ברכיב

במדידות עכבה חשמלית רבות מופיע בדיאגרמת נייקוויסט ישר ששיפועו 45 מעלות במרחב התדירויות הנמוכות.
להתנהגות זאת, בתחילה, לא היה רכיב חשמלי מתאים. הסיבה לכך היא שהתנהגות זו מעידה על כך שהגורם המגביל את התגובה האלקטרוכימית הוא הדיפוזיה.
במקרה זה יש במערכת אנרגיה מספקת להתגבר על מחסום האנרגיה של התגובה, ואף הקינטיקה מהירה מאוד, לכן מה שמגביל את קצב התגובה הוא הגעת הצורונים לאלקטרודה, וזו תלויה בדיפוזיה שלהם.
מכיוון שבתורת החשמל אין תופעה מקבילה (שם הדיפוזיה של אלקטרונים זניחה ביחס לסחיפתם או מהירותם בתנועה בהשפעת פוטנציאל), התעורר הצורך להמציא רכיב חשמלי דמיוני שיתאר תגובה שקצבה תלוי דיפוזיה, והוא עכבת וארבורג.
התנהגות הרכיב

עכבת הרכיב נתונה על ידי הנוסחא:
Zw=σ/w0.5-iσ/w0.5
כאשר Zw - העכבה כפונקציה של התדירות הזוויתית, w- התדירות הזוויתית, σ- מקדם וארבורג, i- הוא בסיס המספרים המרוכבים.
דליית מידע מהרכיב

התנהגות חשמלית המתאימה לרכיב מעידה על מצב בו התגובה היא תלוית דיפוזיה, וזהו מידע חשוב כשלעצמו. 
יותר מכך, על דרך השלילה דבר זה מוכיח את הקינטיקה המהירה וטיפוס על פני מחסום האנרגיה.
ערכים כמותיים ניתן להוציא באמצעות מקדם וארבורג.
לקריאה נוספת (באנגלית)

Bard & Faulkner, Electrochemical Methods: Fundamentals and Applications, Second Edition, wiley, January 2001.
ראו גם

מדידות עכבה חשמלית
סקאד'י (ירח)

| --- | --- |

הגילוי של סקאד'י (במעגל)
 כוכב האם
 כוכב אם:  סקאד'י
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  שבתאי
 תאריך גילוי:  23 בספטמבר 2000
 מגלה:  ברית גלדמן ג'ון קייבלרס
 על שם:  סקאד'י 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  15,641,000 קילומטר
 אקסצנטריות:  0.270
 זמן הקפה:  725 ימים
 נטיית מסלול:  152.6 מעלה
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  8 קילומטר
 מסה:  310 petagram
 אלבדו:  0.06 
 
סקאד'י (Skathi), הנקרא גם שבתאי XXVII, הוא ירח של כוכב הלכת שבתאי. סקאד'י הוא אחד מהירחים הבלתי סדירים של שבתאי, בקבוצת הלוויינים הנורדית שלו. הוא התגלה ב-23 בספטמבר 2000 על ידי צוות של אסטרונומים בראשות ברט גלדמן. הצוות הכריז על הגילוים ב-7 בדצמבר 2000, יחד עם שבעה לוויינים נוספים של שבתאי. הירח נקרא על שם סקאד'י, דמות במיתולוגיה הנורדית, כחלק ממאמץ לגוון את השמות של עצמים אסטרונומיים שברובם נקראים בשמות מהמיתולוגיה היוונית והרומית.
לסקאד'י לוקח קצת מעל 725 ימים להשלים מסלול סביב שבתאי וההערכה היא שהוא לוקח בסביבות 11.1±0.02 שעות להסתובב על צירו. הוא מקיף במרחק יותר רחוק משבתאי מאשר הלוויינים הרבים האחרים של שבתאי, עם נטיית מסלול ואקסצנטריות גדולה. הוא גם נע בכיוון הפוך לעומת הרוטציה של שבתאי. לא הרבה ידוע על סקאד'י, כי זה אובייקט עמום. מלבד תצפיות מבוססות כדור הארץ, הוא נצפה רק על ידי הגשושית קאסיני, ואפילו המדידות הללו נלקחו במרחק של כמעט 9.7 מיליון קילומטרים.
מוצאו של סקאד'י נותר שאלה פתוחה. אפשרות אחת היא שבמקור זה היה אסטרואיד שנוצר במקום אחר, ונלכד על ידי כוח המשיכה של שבתאי כשהוא טס ליד כוכב הלכת. אפשרות נוספת היא שבמקור זה היה חלק מאחד מירחי שבתאי, כמו פיבי, שהתפצל במהלך התנגשות והפך ללוויין עצמאי. ההרכב הפיזי שלו לא נקבע, אבל ידוע שהוא כ-8 קילומטר לרוחב, ובעל צורה לא סדירה.
הגילוי

סקאד'י התגלה ב-23 בספטמבר 2000 על ידי ברט ג'יי גלדמן, ג'ון ג'יי קאוולארס, ז'אן-מארק פטיט, הנס שול, מתיו ג'יי הולמן, בריאן ג'י מרסדן, פיל ניקולסון וג'וזף א. ברנס. הצוות השתמש בתמונות שצולמו על ידי טלסקופ קנדה-צרפת-הוואי במצפה הכוכבים מאונה קיה. הם הכריזו על הגילוים של סקאד'י ב-7 בדצמבר 2000, יחד עם שבעה לוויינים נוספים של שבתאי שהוכרזו באותו יום: סיארנק, טארבוס, איג'יראק, ת'רימר, מונדילפארי, אריאפוס וסוטונגר.
בתחילה, קיבל סקאד'י את השם הזמני "S/2000 S 8". ה"S" הראשונה מציינת שסקאטי הוא לוויין (בניגוד, למשל לטבעת פלנטרית). "2000" מציין שהוא התגלה בשנת 2000, ה"S" השנייה הוקצתה מכייון שהוא מקיף את כוכב הלכת שבתאי. הספרה 8 אומרת שזה היה העצם השמיני מסוג זה שהתגלה באותה שנה.
שמו של סקאד'י נבחר במיוחד כדי לגוון את מקורות השמות שניתנו לאובייקטים אסטרונומיים. רוב השמות האנגליים לכוכבי לכת נגזרים מהשמות הרומיים לכוכבי לכת, ומדענים שציינו שמות לוויינים נטו לעקוב אחר דפוס זה.   בהתחשב בהקשר זה, ההיסטוריון יורגן בלאנק כתב כי ג'ון קאוולארס "ניסה לעזור למינוח האסטרונומי למצוא את דרכו החוצה מהתלם הרנסאנס היווני-רומאי שלו".
עבור סקאד'י, ברט בחר שם מהמיתולוגיה הנורדית, שבו סקאד'י היא ענקית שנסעה לאסגארד כדי לנקום את מות אביה. הלוויינים האחרים של שבתאי (איג'יראק, קיוויוק, פאליאק, סיארנק וטארקק) קיבלו שמות מהמיתולוגיה האינואיטית.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Blunck, Jürgen (2009). Solar System Moons: Discovery and Mythology. Berlin: Springer Science & Business Media. p. 59. ISBN 978-3-540-68853-2.
1 2 3  "Skathi In Depth". NASA. 19 בדצמבר 2019. נבדק ב-17 באפריל 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Dear Science: How did the planets get their names?". The Washington Post. 17 באוקטובר 2016. נבדק ב-17 באפריל 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  International Astronomical Union. "Naming of astronomical objects". International Astronomical Union. נבדק ב-25 באפריל 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
אנימציה של שלוש התמונות שתיארו לראשונה את סקאד'י, שצולמו ב-23 בספטמבר 2000.
סיפון טיסה

מטוס שליטה ובקרה והתראה מוקדמת E-2 הוקאיי ממריא מסיפונה של נושאת המטוסים הארי ס. טרומן, 19 בדצמבר 2013
סיפון טיסה בנושאת מטוסים הוא המשטח ממנו ממריאים ועליו נוחתים כלי טיס. למעשה, זהו מעין שדה תעופה קטן בים. באוניות קטנות יותר, שמשימתן העיקרית אינה תעופה ימית, קיים לעיתים משטח לנחיתת מסוקים והמראתם או מטוסים בעלי יכולת המראה ונחיתה אנכית (VTOL). גם משטח זה נקרא סיפון טיסה.
התפתחות > סיפוני טיסה מוקדמים

סיפוני הטיסה הראשונים היו משטחי עץ משופעים שהותקנו מעל צור החרטום. הטייס הראשון שהמריא מסיפון כזה היה יוג'ין אילי. הוא עשה זאת ב-14 בנובמבר 1910 מסיפון טיסה שהותקן על הסיירת בירמינגהם, של צי ארצות הברית. חודשיים מאוחר יותר, ב-18 בינואר 1911, הנחית אילי מטוס קרטיס דגם D על משטח שהותקן בסיירת המשוריינת פנסילבניה, שעגנה במפרץ סן פרנסיסקו, תוך שהוא עושה שימוש בפעם הראשונה בוו עצירה. איש שירות האוויר של הצי המלכותי, קומנדר צ'ארלס ראמני סמסון היה הראשון שהמריא מעל אונייה שהייתה בתנועה: סמסון המריא ב-9 במאי 1912 מעל סיפון אוניית המערכה אה"מ היברניה במטוס שורט S.27, כאשר האונייה הפליגה במהירות 10.5 קשר (19.4 קמ"ש). מהירותם של המטוסים באותה תקופה הייתה נמוכה מאוד, ולכן ניתן היה להמריא מעל משטח קצר כאשר האונייה הפליגה אל הרוח. בשנים שלאחר מכן הותקנו משטחי המראה על צריחי תותחים של סיירות ואוניות מערכה. האונייה הראשונה בה הותקן משטח כזה הייתה אוניית המערכה הבריטית אה"מ ריפאלס. בדרך זו ניתן היה לשגר מהאוניות מטוסי סיור, אך לא הייתה כל דרך להנחית אותם חזרה על האונייה, והטייסים נאלצו להגיע אל היבשה לנחיתה, או לנטוש אותם בים.
הפעם הראשונה בה הונחת מטוס על אונייה הייתה ב-2 באוגוסט 1917. בתאריך זה הנחית בהצלחה מפקד טייסת אדווין האריס דאנינג מטוס מדגם סופווית' פאפ על משטח המראה שהותקן על סיירת המערכה אה"מ פיוריוס, שהייתה בתנועה. אונייה זו הוסבה לנושאת מטוסים על ידי התקנת סיפון טיסה משופע בחלקה הקדמי. סידורי הנחיתה על "פיוריוס" היו בעייתיים: כדי לנחות היה על המטוס לתמרן סביב המבנה העילי ולהגיע לנחיתה על סיפון הטיסה. נחיתתו של האריס בוצעה בהצלחה במהלך סדרת ניסויים, והאריס הצליח לחזור על כך גם בניסיון נוסף שעשה למחרת. ואולם, בניסיון השלישי התפוצץ אחד מגלגלי המטוס שהתהפך ונפל לים. האריס נהרג, ובכך רשם שיא מפוקפק והיה לאדם הראשון שנהרג במהלך נחיתות על נושאות מטוסים. בשל כך הוחזרה האונייה למספנה, ובה נבנה סיפון טיסה שנועד לנחיתה באורך 91 מטרים בחלקה האחורי. מתחת לסיפון זה נבנה האנגר חדש. עם זאת, המבנה העילי המרכזי נותר במקומו, ומערבולות הרוח שנגרמו בשל מיקומו השפיעו לרעה על סיפון הטיסה.
סיפוני טיסה באורך מלא

נושאת המטוסים הראשונה שהייתה בעלת האפיונים של נושאות המטוסים המודרניות הייתה אה"מ ארגוס. זו הייתה אוניית נוסעים שהוסבה לנושאת מטוסים על ידי התקנת סיפון טיסה מעץ לכל אורכה, ללא כל מבנה עילי שהיה עלול ליצור הפרעות בזרימת האוויר במהלך ההמראות והנחיתות. מכיוון שלא היו לאונייה ארובות (כדי לא לגרום להפרעות על סיפון הטיסה) נפלטו גזי הפליטה של המנועים ממפלטים מתחת לסיפון הטיסה בחלקה האחורי של האונייה, דבר שגרם ל"קפיצה" לא רצויה של המטוסים דווקא בעת הגישה הסופית לנחיתה.
מרכיב נוסף שלא היה על הסיפון בשל הרצון לשמור אותו נקי מהפרעות, היה צריח היגוי (Conning tower), שלהיעדרו לא נמצא פתרון משביע רצון. נעשו כמה ניסיונות לפתור את הבעיה, ובהם התקנת מבנה עילי בצידו הימני של סיפון הטיסה. הבחירה בצד זה הייתה בשל העובדה שמנועי הבוכנה של המטוסים באותה תקופה יצרו מומנט פיתול שגרם למטוס לפנות שמאלה, והביא לסבסוב של המטוסים לשמאל בעת המראה. בשל כך הוצב המבנה העילי מימין, כדי למנוע התנגשות של המטוסים בו. "ארגוס" נותרה בסופו של דבר ללא מבנה עילי, אך בנושאות המטוסים הבאות שנבנו עבור הצי הבריטי, אה"מ הרמס ואה"מ איגל נבנה מבנה עילי בצידו הימני של סיפון הטיסה.
לאחר מלחמת העולם הראשונה הוסבו סיירות מערכה לנושאות מטוסים. אוניות אלה התאימו לתפקיד מכמה היבטים: ראשית, אמנת וושינגטון שנחתמה ב-1922 הגבילה את מספרן של אוניות השטח הגדולות שהיה מותר לכל מדינה להחזיק, אולם לא הטילה מגבלות על בניית נושאות מטוסים. מכיוון שכך, הסבתן של סיירות מערכה לנושאות מטוסים הייתה פתרון יעיל, במקום להוציאן מהשירות. שנית, מהירותן וגודלן התאימו מאוד לתפקיד. מכיוון שיעילותן ותפקודן של נושאות המטוסים בעת קרב לא היו ידועות, הוחלט להשאיר בהן את התותחים שהותקנו בהן, כדי לאפשר לאוניות יכולת התגוננות. תותחים אלה הוסרו במהלך מלחמת העולם השנייה, והוחלפו בתותחים נגד מטוסים, כאשר הוברר שההגנה הטובה ביותר לנושאת מטוסים היא אש הנ"מ של אוניות הליווי שלה והכוח האווירי שעל סיפונה.
באוניות מוסבות אלה היה סיפון ההאנגר חלק אינטגרלי מגוף האונייה, ואילו ההאנגר עצמו וסיפון הטיסה שמעליו נחשבו חלק מהמבנה העילי. תצורת מבנה זו, שבה סיפון ההאנגר הוא המהווה חלק מגוף האונייה ולא סיפון הטיסה שימשה עד אמצע שנות ה-40 של המאה ה-20, ועל פי תצורה זו נבנו נושאות המטוסים מסדרת אסקס. לעומת זאת, בסוף 1936 החל הצי המלכותי הבריטי בבניית נושאות המטוסים מסדרת אילוסטריוס, ובהן סיפון הטיסה היה המרכיב המבני המהותי. סיפון זה נשא את העומסים המבניים כחלק מגוף האונייה העיקרי. בסדרה זו היה סיפון הטיסה ממוגן ונועד לספק מיגון לאונייה ולמרכיב האווירי שנשאה.
סיפוני טיסה באורך מלא > סיפוני טיסה משוריינים

ההבדל בבניית נושאות המטוסים בין הצי הבריטי לצי ארצות הברית נבע מהבדל עקרוני בתפיסת העולם של שני הציים. הצי הבריטי העדיף מיגון, על חשבון מספר המטוסים שהייתה האונייה יכולה לשאת, ואילו צי ארצות הברית העדיף מספר גדול ככל האפשר של מטוסים. מיגון סיפון הטיסה כלל את מיגון צידי ההאנגר, משני צידי האונייה וגם בחרטום ובירכתיים, אך בשל משקלו הרב היה עלול להביא לחוסר יציבות של האונייה, שמרכז הכובד שלה ממוקם גבוה מדי. בשל כך נאלצו המתכננים הבריטיים לצמצם את גובהו של ההאנגר שמתחת לסיפון הטיסה כדי להקטין את גובהו של מרכז הגובה. אילוץ זה הביא להגבלה בסוגי המטוסים אותה יכולה הייתה נושאת המטוסים להפעיל. בנוסף, היה צורך לקצר את אורכו של הסיפון הממוגן ובשל כך ניתן היה להפעיל ממנו פחות מטוסים.
עד 1943 לא החזיקו נושאות המטוסים של הצי המלכותי מטוסים על סיפון הטיסה באופן קבוע אלא רק בהאנגר, ולפיכך ניתן היה לשאת על האוניות מטוסים רק על פי קיבולת ההאנגר שלהן. נושאות המטוסים מסדרת אילוסטריוס, שהיו בעלות הדחק של 23,000 טון, נשאו כנף שמנתה 36 מטוסים מדגם פיירי סורדפיש או מטוסים אחרים בגודל דומה, ועל סיפונן נשאו עוד 57 מטוסים. סדרת נושאות המטוסים הבריטית הבאה, סדרת אימפלאקבל, שהיו בעלות הדחק של 23,400 טון נשאו בשני ההאנגרים שהיו באוניותיה 52 מטוסי סורדפיש (או מטוסים בגודל דומה) ועד 81 מטוסים על הסיפון. לעומתן, נושאות המטוסים מסדרת אסקס של צי ארצות הברית, בעלות הדחק של 27,000 טון, נשאו בסך הכל 104 מטוסים, בהאנגר ועל סיפון הטיסה. ואולם, הניסיון שנצבר בארצות הברית במהלך מלחמת העולם השנייה הביא לשינוי בתפיסתו, ולמעבר לסיפוני טיסה משוריינים. סדרת נושאות המטוסים הבאה של צי ארצות הברית, סדרת מידוויי, שנבנתה לקראת תום המלחמה (אם כי האוניות בסדרה לא הספיקו ליטול בה חלק) היו בעלות סיפון טיסה משוריין, וכך היה בכל נושאות המטוסים שנבנו מאז בארצות הברית.