stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
להקות בנות שיאניות מכירות
האלבומים הנמכרים ביותר של להקות בנות > הממלכה המאוחדת

הנתונים מבוססים על איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי (BPI).
| שנה | אלבום | להקה | תארים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | Spice | ספייס גירלז | פלטינה 10× |
| 1997 | Spiceworld | ספייס גירלז | פלטינה 5× |
| 1997 | All Saints | אול סיינטס | פלטינה 5× |
| 1993 | Always & Forever | אטרנל | פלטינה 4× |
| 2005 | PCD | הפוסיקט דולז | פלטינה 4× |
| 2006 | The Sound of Girls Aloud: The Greatest Hits | גירלז אלאוד | פלטינה 4× |
| 1997 | Greatest Hits | אטרנל | פלטינה 3× |
| 1988 | Greatest Hits Collection | בננהרמה | פלטינה 3× |
| 1999 | The Writing's on the Wall | דסטיניז צ'יילד | פלטינה 3× |
| 2001 | Survivor | דסטיניז צ'יילד | פלטינה 3× |
| 2002 | Angels with Dirty Faces | שוגאבייבז | פלטינה 3× |
| 2015 | Get Weird | ליטל מיקס | פלטינה 3× |
| 2016 | Glory Days | ליטל מיקס | פלטינה 3× |
האלבומים הנמכרים ביותר של להקות בנות > ארצות הברית

להלן אלבומים שקיבלו את תואר הפלטינה ומעלה על ידי איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי (RIAA). הרשימה לא כוללת בתוכה אלבומים שמכירותיהם לא מבוססות על אישורים, גופים או איגודים מוסמכים בתחום.
| שנה | אלבום | להקה | תארים | מכירות (מאושרות) | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | Wide Open Spaces | דיקסי צ'יקס | פלטינה 13× | 13,000,000 |  |
| 1994 | CrazySexyCool | TLC | פלטינה 12× | 12,000,000 |  |
| 1999 | Fly | דיקסי צ'יקס | פלטינה 11× | 11,000,000 |  |
| 1999 | The Writing's on the Wall | דסטיניז צ'יילד | פלטינה 8× | 8,400,000 |  |
| 1996 | Spice | ספייס גירלז | פלטינה 7× | 7,500,000 |  |
| 1999 | FanMail | TLC | פלטינה 6× | 6,000,000 |  |
| 2002 | Home | דיקסי צ'יקס | פלטינה 6× | 6,000,000 |  |
| 1990 | Wilson Phillips | וילסון פיליפס | פלטינה 5× | 5,000,000 |  |
| 1993 | Very Necessary | סולט אנ' פפה | פלטינה 5× | 5,000,000 |  |
| 2001 | Survivor | דסטיניז צ'יילד | פלטינה 4× | 4,739,000 |  |
| 1997 | Spiceworld | ספייס גירלז | פלטינה 4× | 4,200,000 |  |
| 1992 | Ooooooohhh... On the TLC Tip | TLC | פלטינה 4× | 4,000,000 |  |
| 1983 | Break Out | האחיות פוינטר | פלטינה 3× | 3,000,000 |  |
| 1992 | Funky Divas | אן ווג | פלטינה 3× | 3,000,000 |  |
| 1992 | It's About Time | SWV | פלטינה 3× | 3,000,000 |  |
| 2004 | Destiny Fulfilled | דסטיניז צ'יילד | פלטינה 3× | 3,100,000 |  |
האלבומים הנמכרים ביותר של להקות בנות > ישראל

להלן האלבומים הנמכרים ביותר בכל הזמנים של להקות בנות בישראל.
| שנה | אלבום | להקה | תארים | מכירות | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | הבנות נחמה | הבנות נחמה | פלטינה | 40,000 |  |
| 2004 | השיר הזה | האחיות פיק | זהב | 30,000 |  |
| 1994 | עד העונג הבא | המכשפות | זהב | 20,000 |  |
| 2016 | חביב גלבי | A-WA | זהב | 15,000 |  |
ראו

מוזיקאים שיאני מכירות
השירים הנמכרים ביותר בכל הזמנים
בתואל

בְּתוּאֵל הָאֲרַמִּי הוא דמות מקראית, בנם הצעיר של נחור אחי אברהם ומילכה, ואביהם של לבן הארמי ורבקה אשת יצחק.
אחיו מנחור ומילכה: עוץ, בוז, קמואל, כשד, חזו, פלדש וידלף.
מילכה היא גם אימו וגם בת דודו. כמו כן, סבו תרח הוא גם סבה של אימו.
אזכורים במקרא

בתואל נזכר לראשונה בתורה כאחד מבניהם של נחור ומלכה, אחיו וגיסתו של אברהם:
”וַיְהִי אַחֲרֵי הַדְּבָרִים הָאֵלֶּה וַיֻּגַּד לְאַבְרָהָם לֵאמר הִנֵּה יָלְדָה מִלְכָּה גַם-הִוא בָּנִים לְנָחוֹר  אָחִיךָ: אֶת - עוּץ  בְּכרוֹ וְאֶת-בּוּז אָחִיו וְאֶת-קְמוּאֵל אֲבִי אֲרָם: וְאֶת-  כֶּשֶׂד וְאֶת-חֲזוֹ וְאֶת-פִּלְדָּשׁ וְאֶת-יִדְלָף וְאֵת בְּתוּאֵל”.
כמו כן נזכר בתואל בתשובת משפחת רבקה לבקשת עבד אברהם לקחה לאשה ליצחק: ”וַיַּעַן לָבָן וּבְתוּאֵל וַיֹּאמְרוּ מֵה' יָצָא הַדָּבָר לֹא נוּכַל דַּבֵּר אֵלֶיךָ רַע אוֹ טוֹב: הִנֵּה רִבְקָה לְפָנֶיךָ קַח וָלֵךְ וּתְהִי אִשָּׁה לְבֶן אֲדֹנֶיךָ כַּאֲשֶׁר דִּבֶּר ה'” (בראשית פרק כ"ד, פסוקים נ'-נ"א)
מותו על פי הדרש

בילקוט שמעוני (קט,ה) מובא תיאור אגדי על נסיבות מותו של בתואל:
נתקבצו להרוג לאליעזר וראו שהיה נוטל ב' גמלים בב' ידיו ומעבירן את הנחל כיון שראו כן אמרו אין אנו יכולין להרגו והניחו קערה לפניו וסם המות בתוכה ובזכות אברהם נתחלפה הקערה ואכל בתואל ממנה ומת. ואין ויושם אלא לשון סם. ומפני מה מת בתואל שהוא היה מלך בארם נהרים וכל בתולה שתנשא בועל אותה לילה ראשונה ואחר כך חוזרת לבעלה נתקבצו כל השרים ואמרו אם הוא עושה לבתו כשם שעשה לבנותינו מוטב ואם לאו אנו הורגים אותו ואת בתו לפיכך מת כדי שינצל אליעזר ורבקה
בתרגום המיוחס ליונתן (תרגום ירושלמי) מביא גם הוא את עניין הרעל שהכניסו לתבשילו של אליעזר, אך לדעתו היה אליעזר עצמו שהרגיש בכך ונמנע מלאכלו:
וְסַדָרוּ קוּמֵיהּ לְמֵכוּל תַּבְשִׁילָה דְבֵיהּ סַמָא דִקְטוֹל וְאַרְגִישׁ בֵּיהּ וַאֲמַר לָא אֵיכוּל עַד דַאֲמַלֵיל פִּתְגָמָי וַאֲמַר מַלֵיל
דרשה זו נובעת מהמילה: "וַיּוּשָׂם" שעל פי הדרשה נקראת בצורה כפולה, כך: "ויושם-סם לפניו", ויש בכך רמז לסם המוות שבאמצעותו ניסו להרעילו כדי לקחת את כל הרכוש הרב שהביא עמו.
ראו גם

עץ משפחה של דמויות מקראיות - מתרח ועד שלמה
הערות שוליים

↑  ספר בראשית, פרק כ"ב, פסוקים כ'–כ"ב
↑  כדי שהקו יסמן הורות עליו לרדת למטה
↑  ספר בראשית, פרק כ"ד, פסוק ל"ג
תבנית:אילן יוחסין של דמויות ספר בראשית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007583532105171  LCCN: nb2007026646   WorldCat (עם LCCN): nb2007-026646
יודית מהבסבורג

| --- | --- |

 לידה:  13 במרץ 1271 ריינפלדן, שווייץ 
 פטירה:  18 ביוני 1297 (בגיל 26) פראג, ממלכת בוהמיה 
 מדינה:  גרמניה 
 מקום קבורה:  קתדרלת ויטוס הקדוש 
 בן או בת זוג:  ואצלב השני (1285–?) 
 
יודית מהבסבורג (בגרמנית: Juditha von Habsburg;‏ 13 במרץ 1271 – 21 במאי 1297) הייתה מלכת בוהמיה ופולין משנת 1285 ועד מותה כאשתו של המלך ואצלב השני (אנ').
ביוגרפיה

יודית הייתה בתם הצעירה של רודולף הראשון, מלך גרמניה וגרטרוד מהוהנברג (אנ'). היא נולדה בעיירה השוואבית ריינפלדן, שם אביה כיהן כרוזן עד שנבחר למלך גרמניה ב-1273. כשהייתה בת חמש, היא הפכה למושא התוכניות הפוליטיות של אביה: ב-21 באוקטובר 1276 ביצע המלך רודולף טקס שבועת אמונים עם יריבו המר אוטוקר השני, מלך בוהמיה (אנ') בבירת אוסטריה וינה, וכדי לתת לשלום תוקף, החליטו שניהם שיודית צריכה להתחתן עם בנו של אוטוקר ואצלב. אולם ההסכם לא החזיק מעמד והסכסוך פרץ שוב, והסתיים בתבוסה הסופית של המלך אוטוקר ובמותו בקרב על המרצפלד (אנ').
לאחר מותו של המלך אוטקר, למרקיז ברנדנבורג אוטו החמישי (אנ') הייתה אפוטרופסות על המלך הקטין ואצלב השני, ששימש כעוצר בוהמיה. לאחר שהתעוררו סכסוכים עם אלמנתו של אוטוקר, קוניגונדה מהאליץ' (אנ'), אוטו החזיק זמנית את ואצלב כאסיר בטירת בזדז' (אנ') ובמבצר בשפנדאו בברנדנבורג. הוא לא חזר לפראג עד 1283. כחלק מתהליך פיוס, חודשה ההתקשרות הרשמית בין יודית לואצלב בשנת 1279 בייהלבה. אף על פי כן, הזוג לא נפגש עד ינואר 1285, אז נערך טקס חתונה על ידי שושלות Přemyslid (אנ') והבסבורג. הכלה קיבלה נדוניה המשתרעת "מדוכסות אוסטריה, גבול מורביה ועד לגבול הדנובה". לאחר הטקס נערך ליל כלולות "חגיגי", אך זמן קצר לאחר מכן, המלך רודולף לקח את יודית בחזרה לגרמניה, מכיוון שהיא הייתה עדיין צעירה. יתרה מכך, הנישואים המחודשים של אמו של ואצלב קוניגונדה עם האציל הבוהמיי זאביס מפאלקנשטיין (אנ') היו בלתי מקובלים על המלך.
מלכות

אף על פי שקוניגונדה מת מאוחר יותר באותה שנה ואצלב השני נשבע פידליטאס לרודולף כדי לקבל את מורשתו הבוהמית, היה צורך לדחות את הכתרתו למלך בוהמיה מכיוון שיודית לא הייתה נוכחת. בקיץ 1287 היא אכן עזבה את משפחתה בגרמניה והגיעה לפראג כדי להיות עם בעלה. שנה לאחר מכן השתלט ואצלב על השלטון הפוליטי. כמו המלך רודולף, יודית שנאה את אביו החורג של ואצלב זאביס מפאלקנשטיין, ששימש כעוצר עם קוניגונדה. יודית דחקה בואצלב להביא את זאוויס למשפט והוא נעצר והוצא להורג בסופו של דבר בטירת הלובוקה ב-1290.
עם מות אביה בשנת 1291, יודית עוד ניסתה לפייס את בעלה עם אחיה אלברט, שנאבק על כס המלכות הגרמני עם אדולף.
יודית וואצלב הוכתרו לבסוף ב-2 ביוני 1297. יודית לא הייתה במצב בריאותי טוב באותה עת, לאחר שזה עתה ילדה את בנה העשירי, שנולד מת. היא מתה כמה שבועות לאחר ההכתרה בפראג, בגיל עשרים ושש. היא הייתה בהריון במהלך רוב שתים עשרה שנות נישואיה, וילדה כמעט פעם בשנה.
על פי דברי הימים המשפחתיים, יודית תוארה כיפה ואצילית. היא תמכה בתביעתו של בעלה על ממלכת פולין, שם הוא שלט על מחוז קרקוב מאז 1291 והצליח לרשת את המלך פשמיסל השני (אנ') ב-1296.
משפחה

לוצלאב השני ויודית נולדו עשרה ילדים:
אוטוקר (6 במאי 1288 - 19 בנובמבר 1288).
ואצלב, מלך הונגריה (6 באוקטובר 1289 - 4 באוגוסט 1306); מלך בוהמיה, מלך הונגריה ומלך פולין.
אגנס (6 באוקטובר 1289 - בין 1292 ל-1306), תאומתו של ואצלב השלישי, התארסה לרופרט מנאסאו, בנו של אדולף, מלך גרמניה, שמת צעיר.
אנה (אנ') (10 באוקטובר 1290 - 3 בספטמבר 1313), נישאה ב-1306 לדוכס הנרי מבוהמיה (אנ').
אליזבת מבוהמיה (1292–1330), נישאה בשנת 1310 ליוהאן, מלך בוהמיה.
יודית (3 במרץ 1293 - 3 באוגוסט 1294).
יאן (26 בפברואר 1294 - 1 במרץ 1295).
יאן (21 בפברואר 1295 - 6 בדצמבר 1296).
מרגרטה מבוהמיה (אנ') (21 בפברואר 1296 - 8 באפריל 1322), נישאה לבולסלב השלישי הנדיב (אנ').
יודית (נולדה ומתה ב-21 במאי 1297).
מתוך עשרת הילדים רק ארבעה חיו לבגרות.
מורשת משפחתית

ואצלב השלישי ולאחר מכן אנה ואליזבת ירשו את אביהם כשליטים של בוהמיה. אליזבת הייתה אמו של קרל הרביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, בנו היה זיגיסמונד, קיסר האימפריה הרומית הקדושה.
צאצאיה של יודית כוללים את אן, נסיכת דנמרק, שנישאה לג'יימס הראשון, מלך אנגליה. בין ילדיה של אן היו צ'ארלס הראשון, מלך אנגליה ואליזבת סטיוארט, נסיכת אנגליה וסקוטלנד; אליזבת היא אחת מיורשיה של יודית כמלכת בוהמיה.
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 119145324  ISNI: 0000 0000 5877 4560  LCCN: no96035117  NKC: js20060609007  VIAF: 84250986   WorldCat (עם VIAF): 84250986 
אפיטף של יודית במנזר אגנס מבוהמיה בפראג
לאסלו קלמאר

| --- | --- |

 לידה:  27 במרץ 1905 Edde, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  2 באוגוסט 1976 (בגיל 71) Mátraháza, הונגריה 
 ענף מדעי:  לוגיקה מתמטית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אטווש לוראנד (1927)  אוניברסיטת גטינגן (1929) 
 מנחה לדוקטורט:  ליפוט פייר 
 מוסדות:  אוניברסיטת סגד (1928–1975) 
 תלמידי דוקטורט:  András Hajnal, Géza Fodor, Gyorgy E. Revesz 
 פרסים והוקרה:  פרס המורשת ההונגרית (2002)  פרס חלוץ המחשב (1996)  פרס הרפובליקה העממית ההונגרית (1975)  פרס קושוט (1950) 
 צאצאים:  אווה קלמאר 
 
לאסלו קלמאר (במקור קראוס, בהונגרית: Kalmár László אדה - אלשובוגאט; 27 במרץ 1905 – מאטרהזה, 2 באוגוסט 1976) היה מתמטיקאי הונגרי-יהודי, חבר האקדמיה ההונגרית למדעים. תחומי מחקר: אנליזה מתמטית, לוגיקה מתמטית ויישומיה, במיוחד בתחום הקיברנטיקה, מדעי המחשב ולשונאות מתמטית.
קורות חיים

אביו, ז'יגמונד קלמאר (קראוס), יליד העיר פאפה היה מנהל אחוזה, ואמו רוזה קראוס (1869–1921) הגיעה ממשפחת סוחרים. קלמאר התייתם מאביו בילדותו ואז עבר לבודפשט עם משפחתו. הוא סיים את לימודיו התיכוניים בבודפשט. בשנת 1927 קיבל תעודת הוראה לגימנסיה ואת הדוקטורט במתמטיקה ובפיזיקה באוניברסיטת בודפשט. הוא למד ביחד עם רוז'ה פטר והם היו חברים גם בהמשך הקריירה. בשנת 1927 עבר לאוניברסיטת פרנץ יוזף של סגד, למכון למתמטיקה, לצד עמיתים כמו פרידיש ריס, אלפרד האר ואחרים. בשנת 1932 קיבל תואר מרצה ל"חשבון ואנליזה". על פי הצעתו של פרידיש ריס, בשנה האקדמית 33–1932, הפקולטה למתמטיקה ומדעי הטבע הפקידה את קלמאר על משימות ההוראה והמחקר של המחלקה למדע כמותי בסיסי, אך המחלקה הפסיקה להתקיים, כי משרד החינוך ההונגרי לא מינה פרופסור מסיבות כלכליות.
ב־19 באוקטובר 1940, אוניברסיטת פרנץ יוזף חזרה לקלוז'-נאפוקה, ואוניברסיטת מיקלוש הורטי בסגד הוקמה מייד במקומה. העברות של מרצים החלו, לאסלו קלמאר לא הוכר באוניברסיטה זו כמרצה בשל החוקים האנטי יהודיים (החוק היהודי השני). באביב 1944 פוטר מתפקידו כמרצה מומחה באמצעות צו של ממשלת דמה סטויאי. הוא בקושי הצליח להתחמק מגירוש למחנות ההשמדה. עם התקדמות הכוחות של הצבא האדום וכיבוש סגד בוטל חוק הרדיפה באוניברסיטה באוקטובר 1944, קלמאר התקבל בחזרה כמרצה, והיה אחד מאלו שהשיבו לתחייה את החינוך והמחקר במתמטיקה באוניברסיטה שסבלה פגיעות רבות בשל המלחמה. באפריל 1945 מונה למרצה בכיר. פרידיש ריס הוזמן ומונה לראש החוג למתמטיקה בבודפשט, וממשיך דרכו בסגד מ-1947 היה קלמאר, שמונה לפרופסור מן המניין ולמנהל מכון בויאי.
קלמאר נבחר כחבר נספח באקדמיה ההונגרית למדעים בשנת 1949, וכחבר מן המניין בשנת 1961. בשנת 1949–1950 היה הרקטור של אוניברסיטת סגד. מכאן ואילך מילא מספר תפקידים מדעיים, עבד בחברות מקצועיות וערך כתבי עת. בשנת 1971 חולקה המחלקה לשתיים, למתמטיקה ולמדעי המחשב, גזה פודור הפך לראש המחלקה למתמטיקה, ולאסלו קלמאר עמד בראש המחלקה למדעי המחשב עד 1975, עד פרישתו באוקטובר.
קלמאר נפטר בשנת 1976 ונקבר בבית העלמין במרכז העיר בסגד.
עבודתו

קלמאר היה מחלוצי וממכונני מהפכת המידע בעשורים האחרונים של המאה העשרים בהונגריה בתחומי הלוגיקה המתמטית ומדעי המחשב. התיאוריות שלו (תורת המשחקים, האלגוריתמים) שבאו לידי ביטוי בעשורים אלה היו אז חדשניים והוא נאלץ להילחם למען זכות הקיום שלהם. בשנת 1962 הצליח להקים את המעבדה לקיברנטיקה, שהשיגה מחשב בשנת 1964. מעבדה זו והמחלקה למדעי המחשב של לאסלו קלמאר היוו את הבסיס של המחלקה לאינפורמטיקה של אוניברסיטת סגד, שם מתקיימת הכשרה של מתמטיקאים ומתכנתים.
בשנת 1956 הוקמה המחלקה לאנליזה פונקציונלית של המכון לחקר המתמטיקה של האקדמיה ההונגרית למדעים, במכון בויאי בסגד בראשות בלה סקפלבי-נאג' ומשנת 1957 קבוצת הלוגיקה והיישומים המתמטיים של המכון לחקר המתמטיקה של האקדמיה ההונגרית למדעים. שתי יחידות מחקר אלה הושקו בשנת 1967.
קלמאר פרסם את מאמריו המדעיים בגרמנית, בצרפתית ובאנגלית.
תפקידים מדעיים

MTA Matematikai Bizottság (1953–1976)
Filozófiai Főbizottság (1957–1976)
Tudományfilozófiai Nemzeti Bizottság, tag (1958–1976)
Elnökségi Kibernetikai Bizottság, tag és elnök (1961–1970)
TMB Matematikai Szakbizottság (1963–1976)
Irodalomtudományi Osztály Matematikai Munkabizottság (1964–1976)
Matematikai Kutató Intézet Tudományos Tanácsa (1965–1976)
Számítástechnikai Központ Tudományos Tanácsa tagja, (1965–1976)
SZAB Matematikai, Fizikai és Kémiai Szakcsop. és Szakbiz. tag
Kibernetikai és Számítástechnikai Munkabizottság elnöke (1969–1976)
Association for Symbolic Logic Comm. Logic in Europe tagja (1966–1976)
Int. Federation for Inf. Processing Working Group 2.2 tagja (1967–1976)
OMFB tagja (1970–1976)
הוועדה המתמטית של האקדמיה ההונגרית למדעים (1953–1976)
הוועדה העליונה לפילוסופיה (1957-76)
הוועד הלאומי לפילוסופיה של המדע, חבר (1958–1976)
ועדת הקיברנטיקה הנשיאותית, חבר ויו"ר (1961–1970)
TMB הוועדה המתמטית המקצועית (1963–1976)
החוג למתמטיקה ובלשנות יישומית, החוג לבלשנות ומדעי ספרות (1964–1976)
המועצה המדעית של המכון למחקר מתמטי (1965–1976)
חבר המועצה המדעית של המרכז למדעי המחשב (1965–1976)
SZAB הקבוצה המקצועית למתמטיקה, לפיזיקה ולכימיה.
יו"ר ועדת העבודה הקיברנטית ומדעי המחשב (1969-76)
האיגוד ללוגיקה סימבולית. חבר בלוגיקה באירופה (1966-76)
חבר בקבוצת העבודה עיבוד נתונים 2.2 (1967-1976)
חבר ב- OMFB (1970-76)
חברויות

Természettudományi Társaság (1926–1976)
Eötvös Loránd Matematikai és Fizikai Társaság (1926–1976)
Bolyai János Matematikai Társulat (1947–1976)
Neumann János Számítógéptudományi Társaság, tiszt. elnök (1969–1976)
Magyar Nyelvtudományi Társaság (1962–1976)
Magyar Pedagógiai Társaság (1969–1976)
Gesellschaft Angewandte Mathematik u. Mechanik (1960–1976)
האגודה למדעי הטבע (1926–1976)
החברה למתמטיקה ולפיזיקה לוראנד אטווש (1926–1976)
החברה למתמטיקה יאנוש בויאי (1947–1976)
אגודת יאנוש נוימן למדעי המחשב, נשיא כבוד (1969–1976)
האגודה הלשונאית ההונגרית (1962–1976)
האגודה הפדגוגית ההונגרית (1969–1976)
Gesellschaft Angewandte Mathematik u. Mechanik (1960–1976)
פרסים

König Gyula jutalom (1936)
Kossuth-díj ezüst fokozat (1950)
Beke Manó emlékdíj (1958)
Felszabadulási jubileumi emlékére (1970)
Szele Tibor-emlékérem (1970)
Állami Díj első fokozat (1975)
József Attila emlékérem (1975)
Neumann János emlékérem (1976)
Magyar Örökség díj (2002) /posztumusz/
גמול גיולה קניג (1936)
פרס קושוט 'דרגת כסף' (1950)
פרס זיכרון מנו בקה  (1958)
לזכר 25 שנה לשחרור (1970)
מדליית זיכרון טיבור סלה (1970)
פרס המדינה דרגה ראשונה (1975) - על מחקר במתמטיקה
מדליית הזיכרון אטילה יוז'ף (1975)
מדליית הזיכרון ליאנוש נוימן (1976)
פרס מורשת הונגריה (2002) (לאחר מותו)
לקריאה נוספת

Stephen C. Kleene 1952, 1971 6th reprint with emendations, 10th printing 1999, Introduction to Metamathematics, North-Holland Publishing Company, Amsterdam NY. ISBN 0-7204-2103-9
Helmut Schwichtenberg, see under "Computability"
Kalmar, L., Zurückführung des Entscheidungsproblems auf den Fall von Formeln mit einer einzigen binären Funktionsvariablen, Comp. Math. Bd. 4 (1936)
Quine, W. V. Reduction to a Dyadic Predicate. J. Symbolic Logic 19 (1954), no. 3, 180-182
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a somogyjádi polgári születési akv. 27/1905. folyószáma alatt".
↑  "Kalmár Zsigmondné Krausz Róza halotti bejegyzése a Budapest I. kerületi polgári halotti akv. 201/1921. folyószáma alatt".
↑  Őket szokás nevezni az első nagy matematikus triumvirátusnak a szegedi egyetemen.
1 2  Tudományos Minősítő Bizottság
1 2  Szegedi Akadémiai Bizottság
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007279315505171  PLWABN: 9810571877105606  BnF: cb114731891 (data)  dblp: 90/6902  GND: 1079573089  ICCU: SBTV003612  ISNI: 0000 0000 8185 9044  LCCN: n85802693  MGP: 24584  NKC: mzk2014816187  SUDOC: 083358528  VIAF: 116894603   WorldCat (עם VIAF): 116894603 
המכון לאינפורמטיקה של אוניברסיטת סגד על שם לאסלו קלמאר
בין סגול ובין תכלת

לוגו כתב העת בין סגול ובין תכלת
גיליון 6 מראה (חורף 2017) – מחווה ליצירות גדולות בספרות ובשירה
בין סגול ובין תכלת הוא כתב עת ספרותי בעברית.
מייסד כתב העת והעורך הראשי הוא פרופ' עפר עציון. כתב העת נוצר משיתוף פעולה בין עפר עציון לסיגל מגן, מתוך רעיון של קיום דיאלוג (למעשה פולי-לוג) עם יוצרים שונים, כל פעם סביב נושא אחר. רעיון זה משתקף גם בשמו של כתב העת המבטא באופן סימבולי דיאלוג בין סגול – ובין תכלת. כתב העת יוצא לאור מאז שנת 2016 שלוש פעמים בשנה במועדים – אביב, קיץ, סתיו/חורף. עד דצמבר 2024 יצאו לאור 27 גיליונות של כתב העת.
מבנה ותוכן

בין סגול ובין תכלת הוא כתב עת שבו שירה, פרוזה ואמנות חזותית משוחחים ביניהם. הדיאלוג מתבטא באופנים שונים – דיאלוג בין נושא הגיליון לבין היצירות והיוצרים, בין היצירות הספרותיות לבין יצירות האמנות, וכן בהיבט הצורני-עיצובי: בארבעת השערים של כל גיליון משובצים ציטוטים של משוררות ומשוררים עבריים ידועים, המתכתבים עם נושא השער.
כל גיליון נפתח ב"דיאלוג העוגן" – התכתבות לירית בין הוגי כתב העת, מגן ועציון, בשני שירים המשוחחים ביניהם בנושא הגיליון.
הגיליונות נחלקים לארבעה שערים שבהם משולבים, בהתאמה למהות השער, שירה ופרוזה לצד יצירות חזותיות של אמנים. מדי גיליון, שם כתב העת זרקור על יוצר/ת במדור "ריאיון עם סופר/ת או משורר/ת", איתם משוחחת עורכת הגיליונות טל איפרגן. בין היוצרים שהתארחו במדור זה: רוני סומק, איריס אליה הכהן, אביחי קמחי, חגית בת-אליעזר, ד"ר ניקולא יוזגוף-אורבך, ד"ר נורית צדרבוים, צביקה שטרנפלד, לורן מילק, טל בלופרב ואילן שיינפלד. עוד בין המדורים הקבועים של כתב העת: מדור מסות ומאמרים ומדור מומלצים.
בגיליונות כתב העת מתפרסמות מיצירותיהם של יוצרים ישראלים, כתב העת נותן במה ליוצרים ותיקים ומוכרים לצד יוצרים צעירים, תוך מתן דגש על איכות היצירות ועל מקוריותן.
כתב העת יוצא גם במהדורה מודפסת איכותית וגם במהדורה דיגיטלית המתפרסמת באתר של בין סגול ובין תכלת.
מבנה ותוכן > גיליונות כתב העת

גיליון 1 המקום המיוחד שלי, אביב 2016 | גיליון 2 אהבה?, קיץ 2016 | גיליון 3 ובחלומי, חורף 2016 | גיליון 4 התעוררות, אביב 2017 | גיליון 5 אגדה, קיץ 2017 | גיליון 6 מראה, חורף 2017 | גיליון 7 ילדותי השנייה, אביב 2018 | גיליון 8 שאון הזמן, קיץ 2018 | גיליון 9 כמעט, חורף 2018 | גיליון 10 נקודת מבט, אביב 2019 | גיליון 11 בצל המקרא, קיץ 2019 | גיליון 12 ובאין שליטה, חורף 2019 | גיליון 13 עד גבולות המותר, אביב 2020 | גיליון 14 זה רק געגוע, קיץ 2020 | גיליון 15 מבעד למסכה, חורף 2020 | גיליון 16 כמה טוב, אביב 2021 | גיליון 17 על הגבורה, קיץ 2021 | גיליון 18 על הגוף ועל הנפש, חורף 2021 | גיליון 19 רק על עצמי, אביב 2022 | גיליון 20 להושיט יד, קיץ 2022 | גיליון 21 אולי מעולם לא היית לי לכן לי תהיי, חורף 2022 | גיליון 22 אותי זה מצחיק, אביב 2023 | גיליון 23 בעת מגור, קיץ 2023 | גיליון 24 קפיצת הדרך, חורף 2023 | גיליון 25 ואולי מחר, אביב 2024 | גיליון 26 מן המקום שבו אנו צודקים, קיץ 2024 | גיליון 27 לקום מחר בבוקר ולהתחיל מבראשית, חורף 2024
גיליונות הראויים לציון מיוחד הם: גיליון 6 (מראה) שהיה מחווה ליצירות גדולות בספרות ובשירה, גיליון 7 (ילדותי השנייה), שבו התפרסמו תמונות ילדות של היוצרים, גיליון 18 (על הגוף ועל הנפש) – שהוקדש לשירה מחורזת וכלל מאמרים על החריזה, וגיליון 25 (ואולי מחר), שמרבית יצירותיו מושפעת מאירועי השבת השחורה.
מערכת כתב העת

עפר עציון – מייסד כתב העת והעורך הראשי, טל איפרגן – עורכת הגיליונות, ציפי הראל – עורכת לשון, סיגלית עשת מ"סיפור פשוט" – מעצבת גרפית, ונדב ברק שמרכז את הקשר עם היוצרים.
משתתפים קבועים נוספים הם סיגל מגן (דיאלוג העוגן) ועמיקם יסעור (מסות ומאמרים).
אירועי ספרות ותרבות

בין סגול ובין תכלת מקיים מעת לעת אירועי השקות, הכוללים הופעות של מוזיקאים ותיקים וצעירים. באירועים אלה ניתנת ליוצרים הזדמנות לדיאלוג פנים מול פנים – להתכנס יחדיו ולקרוא משיריהם. ההשקות מתקיימות במקומות שונים בישראל כדי לאפשר ליוצרים ולאורחים מאזורים שונים לקחת חלק באירוע. בין המקומות בהם התקיימו האירועים: תיאטרון הסטודיו בחיפה, בית הסופר בתל אביב, בית היוצר (אקו"ם) בנמל תל אביב, מרכז חדרים בחיפה, חותם הקפה ברמת השרון, הספרייה העירונית בנוה שאנן, תיאטרון אלהמברה ביפו.
בנוסף לאירועי ההשקות, נותן כתב העת חסות לאירועי תרבות שונים. אחד מהם הוא התערוכה "אי ודאות", אותה אצר הצייר והמשורר אריה רובינוביץ. התערוכה התקיימה במשכן לתרבות ולאמנויות - בית נגלר בקריית חיים.
הוצאה לאור

כתב העת יוצא לאור בהוצאה עצמאית בשם זה, ומשמש גם כבית הוצאה לאור עבור יוצרים.
הוצאה לאור > ספרים נבחרים בהוצאה

עפר עציון, לא מובן מאליו – ספר שירים חזותי, 2017
עפר עציון, מכל קצותיו – דיאלוגים בשירה, 2018
גדעון שטוסל, לדוג אומץ – שירים, 2020
נטלי גוטמן, תסביך האהבה – רומן בסיפורת ובשירה, 2021
עפר עציון, שלושה מצבים לביט – ספר ממוארים, 2023
לקריאה נוספת

ענת גרי-לקריף, אי ודאות - תערוכה בחסות כתב העת בין סגול ובין תכלת, באתר ארט-טלינג, 20 ביוני 2021
חגית בת אליעזר, על השקת גיליון 17 במרכז חדרים בחיפה, באתר בכיוון הרוח, 29 בנובמבר 2021
יהורם גלילי, על השקת גיליונות 20–21 בתיאטרון אלהמברה ביפו, באתר בכיוון הרוח, 15 במרץ 2023
הערות שוליים

1 2  גיליונות דיגיטליים של כתב העת, באתר בין סגול ובין תכלת
↑  אינדקס יוצרים שהשתתפו בגיליונות כתב העת, באתר בין סגול ובין תכלת
↑  גרי מנדלסון - צלם, גלריית צילומים מהשקת גיליונות 15–16 בבית הסופר, באתר geri-m, ‏15 באוגוסט 2021
↑  גרי מנדלסון - צלם, גלריית צילומים מהשקת גיליון 17 במרכז חדרים, באתר geri-m, ‏29 בנובמבר 2021
↑  גרי מנדלסון - צלם, גלריית צילומים מהשקת גיליונות 22–23 בספרייה העירונית נוה שאנן, באתר geri-m, ‏17 בינואר 2024
↑  תערוכה בנושא "אי ודאות", באתר פייסבוק - בית נגלר, ‏17 ביוני 2021
↑  "לא מובן מאליו", באתר בין סגול ובין תכלת, הספר מביא משיריו של עציון, בליווי הקשרי של ציורים וצילומים של אמנים שונים.
↑  "מכל קצותיו", באתר בין סגול ובין תכלת, הספר מציג את שיריו של עציון כדיאלוג עם שירים של משוררים עבריים ידועים.
↑  ציפורה בראבי, לדוג אומץ / גדעון שטוסל, באתר סלונה, ‏23 במרץ 2021
↑  דיוניסוס, על "תסביך האהבה" מאת נטלי גוטמן, באתר PR Center, ‏4 במאי 2021
גיליון 25 ואולי מחר (אביב 2024) – יצירות בהשפעת אירועי מלחמת חרבות ברזל
פריקוטין

| --- | --- |
הר הגעש פריקוטין ב-1994
הר הגעש פריקוטין ב-1994
 מידע כללי
 סוג הר:  הר געש
 גובה:  2,800 מטר
 מדינה:  מקסיקו 
 מיקום:  מקסיקו
 רכס הרים:  החגורה הגעשית הטרנס-מקסיקנית 
 מספר הר געש:  =1401-06
 התפרצות אחרונה:  1952
 קואורדינטות:  19°29′34.8″N 102°15′3.6″W﻿ / ﻿19.493000°N 102.251000°W﻿ / 19.493000; -102.251000
  (למפת מקסיקו מוגדלת) מקסיקו סיטי גוודלחרה מונטריי טיחואנה לאון סיודאד חוארס סלטיו סן לואיס פוטוסי ארצות הברית גוא. ב. הונ. האוקיינוס השקט  מפרץ מקסיקו פריקוטין(למפת מקסיקו רגילה) מקסיקו סיטי גוודלחרה מונטריי טיחואנה לאון סיודאד חוארס סלטיו סן לואיס פוטוסי ארצות הברית גוא. ב. הונ. האוקיינוס השקט  מפרץ מקסיקו פריקוטין(למפת מיצ'ואקאן רגילה) מורליה אורואפן סמורה אפצינגאן לאסרו קארדנאס האוק. השקט  קו. חליסקו גררו קר. מקס. גואנחואטופריקוטין(למפת מיצ'ואקאן מוגדלת) מורליה אורואפן סמורה אפצינגאן לאסרו קארדנאס האוקיינוס השקט  קולימה חליסקו גררו קרטרו מקסיקו גואנחואטופריקוטין
 
פריקוטין הוא הר געש רדום במדינת מיצ'ואקאן במקסיקו, כ-322 ק"מ מערבית למקסיקו סיטי. ההר קרוי על שם הכפר שהיה לידו לפני התפרצותו. ייחודו של פריקוטין הוא בהיותו הר הגעש היבשתי הראשון בעולם אשר תועד בכל שלבי היווצרותו ופעילותו.
אחד האיכרים מהכפר פריקוטין שיצא ב-20 בפברואר 1943 יחד עם אשתו ובנו לעבד את אדמתו, ראה עשן יוצא מן האדמה, הריח ריח גופרית ולפתע נפער באדמה סדק. למחרת הייתה כבר גבעה בגובה של כ-40 מטר וממנה יצאו אש ולבה ששטפה את השדות ונזרקו אבנים לשמיים.
אחרי כשנה נוצרה במקום גבעה דמוית חרוט, כאשר כל הזמן הסדק פולט מטר של אבנים, אפר געשי וזרמים רבים של לבה לוהטת. כאשר גאולוגים שמעו את הסיפור והגיעו למקום, ניצב ליד הכפר הר דמוי קונוס בגובה של 336 מטר שרובו היה עשוי טוף וסקוריה.
כתוצאה מההתפרצות שתי עיירות פונו מתושביהן ומאוחר יותר נקברו תחת הלבה. צריח של אחת הכנסיות הבולט מעל משטח הבזלת הוא אחד הסימנים היחידים בשטח לעיירות המכוסות.
בשנת 1952, לאחר 9 שנות פעילות, הפסיק הר הגעש את התפרצותו, כשהוא מותיר אחריו חרוט סקוריה שגובהו 424 מטרים מעל סביבתו. כיום היקפו של ההר עולה על 40 ק"מ, וגובהו כ-200 מטר מעל פני הקרקע (2,800 מטר מעל פני הים).
ההתפרצות ב-1943
צריח הכנסייה, העדות היחידה לכפר שהיה במקום
פריקוטין, 1997
הערות שוליים

↑  אתר Global Volcanism Program
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 6059917  GND: 4115852-0  LCCN: n2016036730  VIAF: 229801589   WorldCat (עם VIAF): 229801589
קווארלי

קווארֶלי (בגאורגית: ყვარელი) היא עיר בנפת קווארלי, מחוז קאחתי שבגאורגיה. היא הוכרזה כעיר בשנת 1964 ואוכלוסייתה בשנת 2014 מנתה 7,739 איש.