stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רמות אלון
חינוך

בשנת 2017, 87% מתלמידי בתי הספר בשכונה השתייכו לזרם החינוך החרדי וכן 88% מהתלמידים בגילאי הגן. בשנים האחרונות נכנסה אוכלוסייה חדשה מהציבור הכללי לשכונה ובהתאם לכך שיעורם עלה.[דרושה הבהרה]
חינוך יסודי – לזרם החרדי, "בית יעקב רמות פולין" (רמות ד'), "אהל רחל" (רמות ג'), "תבונת יעקב" (רמות א'), "בית יעקב החדש" בנשיאות הרב שלמה זעפראני (רמות ב'), "בית יעקב בני תורה" המזוהה עם הפלג הירושלמי (רמות פולין) ובתי ספר נוספים של הזרם החרדי ברחבי השכונה. באשר לזרם הממלכתי, בעבר פעלו שלושה בתי ספר יסודיים ("פיקר", "יוני נתניהו", "רמות ג") ששירתו את הציבור החילוני, אך כיום פועל בשכונה רק 2 בתי ספר יסודי ממלכתי אחד ברמות ב' – "מופת רמות אלון". כמו כן, ברמות ב' פועל בית הספר "אופק" המיועד לילדים מחוננים מירושלים וסביבותיה; בשכונה גם נמצא בית ספר ממ"ד "תורני נועם רמות" (בעבר המבנה שימש כבית ספר יוני נתניהו) המשתייך לזרם הדתי לאומי.
חינוך על יסודי – חטיבת ביניים ותיכון בשכונה: אולפנת "טל רמות", סניפי אור תורה סטון (בנים ברמות א' ובנות ברמות ב') ואולפנת בית שולמית השייכים לזרם הממלכתי דתי ובית הספר "תבל" של החינוך הממלכתי.
תלמודי תורה – "חניכי הישיבות מוסדי עולם" בראשות הרב דוד אברהם (רמות א'), "חדות יעקב" בנשיאות הרב יהודה עדס, "בני ציון", "עטרת שלמה" (בכמה בנינים ברמות ד' וברמות פולין) בראשות הרב אטלי, ו"המסילה" (רמות ד') המשתייכים לפלג החרדי-ספרדי. "שערי דעת" (רמות א'), "בני הישיבות" (רמות ב'), "קהילות יעקב" (רמות ג'), "דרך תבונה" ו"תורת בנימין" - לשעבר "ידיד השם" (רמות ד') המשתייכים לזרם החרדי-ליטאי. "אהבת ישראל" ונעם בנים רמות (רמות א') השייך לזרם החרדי-לאומי.
ישיבות גדולות: ישיבת "נתיב הדעת" ('קפלן'), סניף "ישיבת לייקווד" בישראל, ישיבת "בית מדרש גבוה" ('פינקל'), ישיבת חסידות קרלין סטולין, ישיבת "תורה ודעת", ישיבת "אורחות התלמוד" (שכנה קודם לכן בשכונת גבעת המבתר בעיר), ישיבת "תפארת משה בצלאל" שע"י חסידות גור, "ישועות יוסף" ליוצאי צרפת וישיבת "אונגוואר" (רמות ד').
ישיבות קטנות: "תורת משה", "אמרי נועם", "ים התורה", "אוצר התורה", "פני יהושע", ישיבת "הגרי"ש", וישיבת "ישרש" בנשיאות הרב צבי וייספיש הנמצאות כולן ברמות ד'.
סמינרים – סמינר בנות אלישבע וסמינר נתיב החינוך בצפון רמות ד'.
חינוך מיוחד - בשכונה פעילים מוסדות חינוך מיוחד לאנשים עם מוגבלות שכלית התפתחותית, בהם קרן אור (רמות א'), שיח סוד (רמות ד'), פתחיה (רמות ד'), מסוגלים ועוד.
בתקשורת ובתרבות הישראלית > בתרבות ובאמנות

הסרט העלילתי הישראלי "הדילרים" של הבמאי עודד דוידוף עוסק בשכונה ורובו צולם בה.
שולי רנד, תושב השכונה, צילם בה את הקליפ לשיר 'דע בני אהובי'.
אביתר בנאי, תושב השכונה, צילם בשכונה את הקליפ לשיר 'פרגולה', שבו גם הזכיר את השכונה.
עלילת סדרת ספרי הילדים מנהרת-הזמן מאת גלילה רון־פדר-עמית מתרחשת בשכונה.
בתקשורת ובתרבות הישראלית > פיגועי טרור

באוגוסט 1990 נחטפו ונרצחו הנערים רונן קרמני וליאור טובול בצומת רמות וגופתם הושלכה סמוך לשכונה. לזכרם הוקמה 'חורשת הנערים' בתחתית רחוב מירסקי.
באוקטובר 2011, אירע פיגוע דקירה בשכונה, בו נער נפצע קשה.
ביולי 2022 אירע פיגוע דקירה באוטובוס ביציאה מהשכונה לכיוון עיר בו נפצע גבר כבן 40, המחבל נוטרל.
ב-23 בנובמבר 2022 אירע פיגוע כפול בצומת רמות וביציאה מירושלים. בפיגוע נרצחו שני בני אדם ונפצעו 46 אנשים, מתוכם חמישה באורח קשה.
ב-10 בפברואר 2023 אירע פיגוע הדריסה בשכונת רמות, בו נרצחו הילדים האחים אשר ויעקב פלאי, וכן אלתר שלמה לדרמן, ונפצעו עוד ארבעה.
בתקשורת ובתרבות הישראלית > פרשיות פליליות

בשנת 1990 נרצח אבי אדרי וגופתו נמצאה ביער רמות.
בשנת 1998, נאנסה ונרצחה נועה אייל ביער רמות, כשחזרה ממרכז העיר אל ביתה בשכונה.
באוגוסט 2011, נרצחו נורית ונח מעוז בביתם בשכונה.
במרץ 2023 אדם שכל הנראה לוקה בנפשו דקר שוטר ופצע אותו באורח קשה.
במאי 2023 נתפס פדופיל לאחר שניסה לבצע מעשים מגונים בילדה בת 9.
ביאורים

↑  חמש שכונות הטבעת בירושלים הן: נווה יעקב, גילה, תלפיות מזרח, פסגת זאב ורמות ואלון.
↑  ליד כביש 9 כיום.
↑  באזור רחוב צונדק בשכונה.
↑  באזור רמות 06.
פוקר איינדקר

פוקר איינדקר - מטוס קרב ממלחמת העולם הראשונה
פוקר איינדקר (בגרמנית: Fokker E.I-IV Eindecker) היה מטוס קרב גרמני חד-מושבי, חד-כנפי בתקופת מלחמת העולם הראשונה. המטוס היה המטוס הראשון שעליו הותקנה מערכת מתאם ירי, אשר אפשרה ירי לעבר מטוסי האויב בכינון ישיר מבעד למדחף הקדמי, ובכך העניקה עליונות אווירית מוחלטת לחיל האוויר הגרמני בשמי החזית המערבית בשנים 1915-1916.
היסטוריה

פוקר איינדקר פותח על בסיס דגם מטוס סיור בלתי חמוש של החברה. בתאריך 23 במאי 1915 הציג אנטוני פוקר בעצמו את מערכת מתאם הירי שהורכבה עליו. ההפלה הראשונה של המטוס נרשמה ככל הנראה כבר ב-1 ביולי 1915, כאשר מטוס צרפתי הופל בשמי החזית המערבית. בשלב זה של המלחמה שימשו מטוסי פוקר איינדקר כחלק ממערכי טיסה משולבים יחד עם מטוסי סיור לצורכי ליווי והגנה ולא כמערך קרבי עצמאי.
בשלב מאוחר יותר, לאחר שהתבררה העליונות האווירית שלהם, החלו המטוסים להשתתף במלחמה גם לצורכי התקפה יזומה על מטוסי אויב. 11 טייסים רשמו יותר מ-5 הפלות כל אחד, כאשר המצטיינים שבהם היו הטייס אוסוואלד בלקה, שרשם לזכותו 40 הפלות והטייס מקס אימלמן שרשם 15 הפלות. הופעתם בזירה של מטוסים נוספים בעלי מערכת תיאום ירי ישירה בשנת 1916 שמה קץ לדומיננטיות האווירית של הפוקר איינדקר.
כיום נותר דגם מקורי אחד של המטוס אשר נפל בידי הבריטים כאשר טייס צעיר איבד את דרכו בערפל, נחת בשטח בשליטה בריטית ונתפס בטרם הצליח להשמיד את המטוס כפי שנדרש. הוא מוצג במוזיאון המדע בלונדון.
מאפייני המטוס

פוקר איינדקר התאפיין בכנפיים המותקנות במרכז גוף המטוס כאשר תא הטייס מוגבה מעליהן. מכל הדלק העיקרי הותקן מאחורי תא הטייס, ואילו מכל הדלק המשני, אשר הזרים דלק למנוע בכח הכבידה, מוקם בקרבת המנוע וחייב את הטייס לבצע פעולת שאיבה מדי מספר דקות. הגה הכיוון והגה הגובה פעלו ביעילות ובחדות ואפשרו למטוס לבצע תמרוני גובה וסיבוב מהירים. לעומת זאת, יכולת הגלגול של המטוס הייתה נמוכה בשל העדפת השימוש במערכת הסטת כנפיים במקום השימוש במאזנות. כך למעשה, השליטה במטוס דרשה רמה גבוהה של יכולת הטסה ושליטה בכל המכלולים הרגישים.
המטוס הונע במנוע סיבובי אשר בדגמים הראשונים היה בן 80 כוחות סוס, ובדגמים המאוחרים יותר הגיע עד ל-160 כוחות סוס. החימוש, אשר כלל בדגמים הראשונים מכונת ירייה אחת מסוג Parabellum MG14 בקוטר 7.92 מ"מ, כלל בדגמים האחרונים שתי מכונות ירייה מסוג Spandau MG08 בקוטר 7.92 מ"מ בעלות שתי מערכות מקבילות של מתאמי ירי. סך הכול, יוצרו 416 מטוסים מדגם זה.
מאפייני המטוס > נתונים טכניים

צוות: אחד.
אורך: 7.2 מטר.
מוטת כנפיים: 9.52 מטר.
גובה: 2.4 מטר.
שטח הכנפיים: 16 מ"ר.
משקל ריק: 400 ק"ג.
משקל מלא: 610 ק"ג.
מנוע: סיבובי, 80-160 כוחות סוס (בדגמים השונים).
מהירות מקסימלית: 140 קמ"ש.
סייג רום: 4,000 מטר.
טווח מקסימלי: 400 ק"מ.
חימוש: מכונת ירייה אחת או שתיים (בדגמים השונים) בעלות מתאם ירי בכינון ישיר.
ראו גם

פוקר DR.I
לקריאה נוספת

Scott, Josef (2012). Fokker Eindecker Compendium, Volume 1. Berkhampstead, Hertfordshire UK: Albatros Publications, Ltd. p. 32. ISBN 978-1-906798-22-2
Grosz, Peter M. Fokker E I/II (Windsock Datafile No. 91). Berkhamsted, Herts, UK: Albatros Publications, 2002. ISBN 1-902207-46-7.
Grosz, Peter M. Fokker E III (Windsock Datafile No. 15). Berkhamsted, Herts, UK: Albatros Publications, 1989. ISBN 0-948414-19-7.
Jarrett, Philip. "Database: The Fokker Eindeckers". Aeroplane Monthly, December 2004.
vanWyngarden, Greg. Early German Aces of World War I (Osprey Aircraft of the Aces 73), Botley, Oxfordshire, UK: Osprey Publishing Ltd, 2006. ISBN 1-84176-997-5.
שיחזור מטוס מדגם פוקר איינדקר המוצג במוזיאון לתעופה צבאית בברלין
בננה יושימוטו

| --- | --- |

 לידה:  24 ביולי 1964 (בת 60) בונקיו, טוקיו, יפן 
 שם לידה:  吉本 真秀子 
 מדינה:  יפן 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ניהון 
 שפות היצירה:  יפנית 
 סוגה:  ספרות ספקולטיבית 
 יצירות בולטות:  המטבח 
 תקופת הפעילות:  מ-1986 
 פרסים והוקרה:  Kaien Shinjin Bungakusho (1987)  פרס מורסקי שיקיבו (1995)  פרס לה דה מאגו לספרות (2000)  Yamamoto Shūgorō Prize (1989)  פרס קיוקה איזומי לספרות (1988)  פרס טניזאקי (2022) 
 www.yoshimotobanana.com
 
בננה יוֹשימוֹטוֹ (ביפנית: 吉本ばなな; ‏נולדה ב־24 ביולי 1964) היא סופרת יפנית.
ביוגרפיה

נולדה בטוקיו בשם מאהוקו יושימוטו. בתקופת לימודיה לספרות באוניברסיטת ניהון, אימצה לעצמה את השם "בננה" בעקבות חיבתה לפרחי בננה וכיוון שנשא חן בעיניה אופיו האנדרוגיני.
אביה הוא פילוסוף, משורר ומבקר ידוע ואחותה קריקטוריסטית מצליחה.
יושימוטו מקפידה לשמור איפול על חייה האישיים וחושפת מעט על בעלה ועל בנה יליד 2003. בכל יום לוקח לה חצי שעה לכתוב ליד המחשב שלה, והיא אומרת, "אני נוטה להרגיש אשמה כי אני כותבת את הסיפורים האלה כמעט בשביל הכיף." [דרוש ציטוט] בין 2008 ל-2010, היא ניהלה יומן מקוון - מעריצים מדברים.
קריירה מקצועית

בשנת 1987, עת עבדה כמלצרית, החלה לכתוב באופן רציני. ספרה הראשון, "המטבח", שפורסם בשנת 1988, זיכה אותה בשורה של פרסים, והקנה לה את התואר "ההבטחה הגדולה של הספרות היפנית המודרנית". הספר תורגם לשפות רבות. מהספר הופקו שני סרטים.
פרסים בהם זכתה > ביפן

ב-1988 הוענק לה פרס איזומי קיוקה ה-16 לספרות, עבור צל אור ירח.
בשנת 1989 היא זכתה בפרס ה-39 לעידוד האמנות של שר החינוך לאמנים חדשים לשנת 1988, עבור שניים מספריה Kitchen ו-Utakata.ופרס נוסף, פרס יממוטו שוגורו עבור להתראות Tsugumi.
בשנת 1995 היא זכתה בפרס מוראסאקי שיקיבו החמישי עבור אמריטה, הרומן הראשון שלה באורך מלא.
בשנת 2000 היא קיבלה את פרס Deux Magots העשירי, עבור Furin to Nambei, אוסף סיפורים המתרחש בדרום אמריקה.
פרסים בהם זכתה > באיטליה

פרס סקנו לספרות ב-1993.
פרס פנדיסימה לספרות ב-1996.
הפרס הספרותי מסצ'רה ד'ארגנטו ב-1999
פרס קאפרי ב-2011.
פרסים בהם זכתה > באסיה

בשנת 2011 זכה הספר האגם בפרס Man Asian Literary .
ספריה

המטבח, פורסם ב-1988, תורגם מיפנית על ידי שונית שחל-פורת ב-1996, כתר
ישנה, פורסם ב-1989, תורגם לעברית ב-2003, כתר
NP, פורסם ב-1990, תורגם מיפנית על ידי עינת קופר ב-2000, כתר
לטאה, פורסם ב-1993, תורגם לעברית ב-1998, כתר
Amrita, פורסם ב-1994
Hardboiled & Hard Luck, פורסם ב-1999
"'האגם'", פורסם ב-2005, תורגם לעברית בידי עינת קופר ב-2013, כתר
הציפורים, תורגם לעברית בידי אירית ויינברג, הוצאת כתר, 2016
הערות שוליים

↑  '"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'ורד לי,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'מה נשאר מ"בננה-מניה", באתר הארץ, 2 בדצמבר 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270265605171  PLWABN: 9810577859805606  BIBSYS: 90856702  BNC: 000328784  BNE: XX1163182  BnF: cb12383956f (data)  CANTIC: a11277063  CiNii: DA03193986  GND: 118992260  ICCU: CFIV116084  ISNI: 0000 0003 6864 5967  LCCN: n88061527  LNB: 000337881  MusicBrainz: 6cbf50b4-9a3b-4b47-a1f6-e46b6aeff740  NDL: 00174380  NKC: jx20080121002  NLA: 36750519  NLG: 70027  NLK: KAC199631237  NSK: 000221626  NTA: 100826814  RERO: 02-A003992254  SUDOC: 03289936X  VIAF: 97227870   WorldCat (עם VIAF): 97227870 
ערך זה הוא קצרמרבנושא סופרים ובנושא יפנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הלל זקס

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  2 בפברואר 1931 ט"ו בשבט תרצ"א ראדין, בלארוס 
 פטירה:  13 בינואר 2015 (בגיל 83) כ"ב בטבת תשע"ה מרכז רפואי מעיני הישועה, ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מדינה:  ישראל, ארצות הברית 
 השכלה:  ישיבת לייקווד  בית מדרש עליון 
 תקופת הפעילות:  ? – 13 בינואר 2015 
 תחומי עיסוק:  ראש ישיבה מנהיג קהילה
 רבותיו:  משה פיינשטיין, אהרן קוטלר, ראובן גרוזובסקי 
 אב:  מנחם מנדל זקס 
 
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבה, ראש ישיבה 
 
עם הרב משה שמואל שפירא
הרב הלל זקס (ט"ו בשבט תרצ"א, פברואר 1931 - כ"ב בטבת תשע"ה, 13 בינואר 2015) היה ראש ישיבת חברון וראש ישיבת כנסת הגדולה במודיעין עילית. סבו מצד אמו היה החפץ חיים.
ביוגרפיה

נולד בראדין לרב מנחם מנדל יוסף זקס ולפייגא, בתו של החפץ חיים. בזמן לידתו הייתה אימו בסכנה והגיעו לבקרה בבית החולים החפץ חיים יחד עם הרב חיים עוזר גרודזנסקי. נקרא על שם אבי סבתו, הרב הלל שניידר. לסנדקאות בבריתו כובד הרב חנוך העניך אייגש (בעל ה'מרחשת') ובברכות כובד הרב ברוך בער ליבוביץ ראש ישיבת קמניץ בעל הברכת שמואל. בגיל 8, בעקבות פלישת הצבא האדום לפולין, עברה משפחתו לאיישישוק, ולאחר מכן לווילנה. לאחר קבלת אשרת כניסה לארצות הברית חצתה משפחתו את ברית המועצות לאורכה ומשם עברה ליפן ולארצות הברית. בהגיעו לאמריקה בגיל 9 למד אצל הרב משה פיינשטיין בישיבת תפארת ירושלים, לאחר מכן אצל הרב ראובן גרוזובסקי בישיבת בית מדרש עליון ובישיבת לייקווד בראשות הרב אהרן קוטלר. הוא למד בחברותא עם הרב שניאור קוטלר כעשר שנים וכחמש שנים עם הרב שמואל קמינצקי.
בשנות ה-50 נישא לאסתר ליבא חברוני, בתו של ראש ישיבת חברון הרב אברהם משה חברוני לאחר שהרב אהרון קוטלר הציע את השידוך לרב חברוני באחד מביקוריו בארץ. לאחר נישואיו התגורר בארצות הברית. בשנת 1960 עלה לישראל. היה הרב הראשון של היישוב מעלה עמוס. לאחר מכן התיישב בשכונת גאולה בירושלים, סמוך לישיבת חברון. מאוחר יותר התמנה לר"מ בישיבה ולאחר מכן לראש ישיבה לצד ראשי הישיבה הרב שמחה זיסל ברוידא והרב אברהם פרבשטיין.
ביוגרפיה > ישיבת כנסת הגדולה

בשנת תשנ"ו ייסד את ישיבת כנסת הגדולה במודיעין עילית, המכונה על שמו, "ר' הלל" (הוא התגורר בקארווילה בתוך מתחם הישיבה). במקביל עזב את תפקידו בישיבת חברון אך המשיך למסור שיעור כללי ('שיעור פתיחה') בישיבה בכל תחילת 'זמן' עד לשנת תשס"ח 2008. לאחר מכן, עד כשנתיים קודם פטירתו היה מגיע בעשרת ימי תשובה לישיבת חברון למסור שיחה קודם יום כיפור.
לאחר פטירתו ממלא את מקומו בראשות הישיבה בנו, הרב יצחק זאב זקס.
בשנת תשע"ג פתח בסמוך לישיבה הגדולה את ישיבת כנסת הגדולה לצעירים, והעמיד בראשה את הרב הגאון ר' מרדכי ברגמן, נכדו (נשוי לבת חתנו הרב חיים מן) ובוגר הישיבה.
בישיבה מושם דגש מיוחד על לימוד ספרי הרמח"ל.
ביוגרפיה > דרכו והשקפתו

הרב זקס ראה בספרי הגר"א והרמח"ל את התשתית להשקפתו התאולוגית. כפועל יוצא מכך, התנגד לחסידות ובספריית ישיבתו אין ספרי חסידות.
הרב זקס ביקש ליצור משנה מקורית והיה ביקורתי באופן קיצוני ביחס להשקפות ולנורמות המקובלות בעולם היהודי בכלל ובמגזר החרדי בפרט (הרב זקס היה מיודד עם הרב גדליה נדל, והיה אחד מהמעטים שהספידו אותו). הרב זקס החזיק בעמדות מקוריות וקיצוניות במגוון תחומים. בין היתר התנגד נחרצות לשימוש בשפת היידיש ואסר על הדיבור בה בביתו, ומאידך גיסא התנגד לשימוש במילים שחודשו בעברית המודרנית, התנגד להצבעה בבחירות,מהטעם שראה בכך מעשה חסר תועלת, שכן "לב מלכים ושרים ביד ה' ". ראה בביטול העבדות שפל אנושי, והטיף למחיית עמלק "בשמחה ובשנאה" (החזיק בביתו סכין שהוקדשה לקיומה העתידי של מצווה זו, כשהיא נתונה במסגרת לראווה[דרוש מקור]). ישנה שמועה שנמנע מלהצטרף למועצת גדולי התורה אף שהתבקש בכך מהרב שך.[דרוש מקור]
ביוגרפיה > דרכו בחינוך תלמידיו

הרב זקס התאפיין בחזון תאולוגי רחב ובשאיפה לגבש משנה סדורה שהתבססה על כתבי הרמח"ל, כמו דעת תבונות, *דרך ה' ו*מאמר הגאולה .
הרב נודע בסגנונו הייחודי, אשר שילב שנינות, ביקורת בונה ויכולת להעלות רעיונות מורכבים באופן מרתק. תלמידיו זוכרים את שיעוריו כמרחיבי אופקים ומעוררי השראה, אשר אתגרו תפיסות מקובלות והובילו אותם לבחון את השקפותיהם מחדש. אף שתלמידיו לא הצליחו תמיד לתפוס את מלוא היקפה של משנתו התאולוגית, תרומתו לחיזוק הלימוד והדיון הרוחני נשארה בקרב שומעיו.
מורשתו של הרב זקס ממשיכה לשמש מקור השראה ללימוד ולמחפשי דרך, ומדגיש את החשיבות שבשאיפה להבנה מעמיקה של התאולוגיה והאמונה
הרב זקס היה מוסר בשבוע כשלושים שיעורים ויותר לבני הקהילה והישיבה, עד שבעצת רופאיו (בערך כשנתיים לפני פטירתו) עקב העומס הגדול החל למסור מספר מועט יותר של שיעורים. היה מוסר שיעור כללי פעמיים בשבוע (בימי שני ושישי). כמו כן מסר שיעורים מיוחדים כל יום מימי החנוכה לפני הדלקת הנרות ובמוצאי יום כיפור כשעה וחצי לאחר צאת הצום.
ביוגרפיה > סגנונו האישי

הרב זקס החזיק בקשר חם עם תלמידיו, ולפני כל יציאה למסע גיוס כספים בחו"ל היה אוסף את בני הישיבה בבית המדרש ומתנה בפניהם את צערו על כך שהוא נאלץ לעזוב אותם ולצאת אל הניכר. בסוכות ובפסח היה מקבל בביתו אלפי תלמידים ובוגרים מרחבי הארץ שהיו עולים להקביל פני רבם.
כמחנך שנקט בשיטת "גדלות האדם", נתן אמון רב בתלמידיו והעניק להם חירות רבה, והיה נמנע מלפקח עליהם ולבקר בפנימיות. היה נוהג בחביבות רבה כלפי תלמידיו, והיה משלב בשיעוריו ובשיחותיו הפרטיות הומור רב. כתוצאה מכך ההווי בישיבה מתאפיין באופי קליל וליצני מעט, באופטימיות, ובגאוות יחידה הנובעת מהימנעות מנורמות והשקפות שנתפסות בישיבה כחסרות טעם ובלתי מבוססות.
נפטר בכ"ב בטבת תשע"ה, 13 בינואר 2015.
ספריו

לאחר פטירתו הוציא בנו הצעיר (הרב מנחם מנדל יוסף) סדרת ספרים בשם 'הרופא לשבורי לב' (ראשי תיבות "הלל") שם רוכזו שיחותיו שנאמרו בישיבה לאורך השנים על פי סדר פרשיות השבוע ומועדי השנה. הספר מהווה את בסיס ההשקפה בישיבה לבחורים הצעירים שלא זכו לשומעו באופן ישיר. וכן הוציא ספר חפץ חיים עם שיעוריו על העמוד וקראם בשם "מענה לשון".
משפחתו

בנו, הרב יעקב מרדכי
בנו, הרב צבי הירש
בנו, הרב יצחק זאב, המכהן במקומו כראש הישיבה
בנו, הרב אהרן, ראש כולל בבני ברק
בנו, הרב ישראל מאיר
בנו, הרב דוד
בנו, הרב מנחם מנדל יוסף, עורך ומו"ל כתבי אביו.
חתנו, הרב חיים מן (בנו של הרב מרדכי מן), רב קהילה במודיעין עילית וראש ישיבת באר התלמוד באלעד
בתו, מרים נישאה לרב צבי וילנסקי (נכדו של הרב אליהו לופיאן), ראש ישיבה לבני חו"ל
מתלמידיו

פרופ' שי עקיבא ווזנר - פרופסור למשפטים באוניברסיטת תל אביב
הרב אברהם סטפנסקי - ראש הישיבה לצעירים "נתיבות יעקב"
אבי מימרן - שדרן רדיו חרדי
מני וקשטוק - יוצר תוכן חרדי
לקריאה נוספת

קונטרס יתהלל המתהלל, בתוך ישורון, לג, אלול תשע"ה, עמ' ק"מ ואילך
הערות שוליים

↑  הרב שניידר היה אב בית דין לאפיס, מחבר הספר "בית הלל" וחותנו של החפץ חיים בזיווג שני.
↑  הספדו מופיע בספר "מילי דהספידא ודברי הערכה" עמ' נה
1 2  עולם התורה באבל: ראש ישיבת 'כנסת הגדולה' הגאון רבי הלל זקס זצ"ל, באתר בחדרי חרדים
↑  ישראל כהן,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'‏הגאון רבי הלל זקס זצ"ל ראש ישיבת 'כנסת הגדולה', באתר כיכר השבת, 13 בינואר 2015
↑  “Bardak!” // An exclusive interview with Israel’s famous chareidi comedic duo, Meni Wakshtock and Efi Skakovsky
↑  Nesanel Gantz, “Bardak!” // An exclusive interview with Israel’s famous chareidi comedic duo, Meni Wakshtock and Efi Skakovsky | Ami Magazine, ‏2023-03-01 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007380291205171  ISNI: 0000 0005 0008 8038  LCCN: no2019034233  VIAF: 495155226694484490004   WorldCat (עם VIAF): 495155226694484490004
גבריאל יוסף לוי

ערך זה עוסק ברב גבריאל יוסף לוי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  10 בפברואר 1954 (בן 71) ז' באדר א' ה'תשי"ד
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת פוניבז'  ישיבת קול תורה 
 רבותיו:  שמואל רוזובסקי, אלעזר מנחם מן שך, דוד פוברסקי, גדליה אייזמן 
 
הרב גבריאל יוסף לוי (נולד ב- ז' באדר ה'תשי"ד, 10 בפברואר 1954) הוא ראש ישיבת באר התורה, יוזם ונשיא הגמ"ח המרכזי.
ביוגרפיה

נולד ליצחק ושיינדי לוי. גדל בכפר אליהו ובשכונת רחביה בירושלים. למד בבית ספר חורב, בישיבת קול תורה, אצל הרב שלמה זלמן אוירבך, ובישיבת פוניבז' אצל הרב אלעזר מנחם מן שך והרב שמואל רוזובסקי. לאחר פטירתו של הרב רוזובסקי היה שותף בעריכת כתביו ושיעוריו והוצאתם לאור.
בשנת 1977 נשא את שפרה בתו של הרב אהרן פלדמן, לימים ראש ישיבת נר ישראל. בשנת 1984 מונה למגיד שיעור בישיבת בית מתתיהו בבני ברק. בשנת 1992 מונה לעמוד בראשות ישיבת פחד יצחק בירושלים עם הרב יונתן דייוויד. כמו כן היה ראש הקיבוץ ומגיד שיעור בישיבת אור אלחנן.
בקיץ ה'תשנ"ג (מאי 1993) הקים את ישיבת באר התורה בשכונת בית וגן בירושלים. בשנת 2016 עברה הישיבה לעיר בית שמש.
שיטת הלימוד של הרב לוי מתאפיינת בדרך לימודו של רבו הרב רוזובסקי.
בשל המצוקה הכלכלית של הורים במגזר החרדי הבאים להשיא את צאצאיהם, הקים הרב לוי ב-2001 את הגמ"ח המרכזי, המעניק הלוואות של מאות אלפי שקלים לאלפי משפחות חרדיות.
משפחתו

אביו, הרב יצחק לוי, מחבר סדרת הספרים "פרשיות בספרי הנביאים", היה מורה ללימודי תנ"ך בישיבת חורב בירושלים, בנו של רופא הילדים ד"ר יעקב לוי, ראש מחלקת ילדים בבית החולים ביקור חולים. גיסו הוא הרב יהושע כ"ץ, רב העיר מעלה אדומים. גיס נוסף הוא הרב אברהם אבא וינגורט, עורך ספרי הרב יחיאל יעקב וינברג.
אחיו הרב מרדכי הוא משגיח הישיבה.
מבניו:
הרב יעקב, נשוי לבתו של יוסף רייכמן (בעל השליטה במלון וולדורף אסטוריה ירושלים).
הרב אביגדור, לשעבר ראש ישיבת "באר התורה קריית יהודה" בכסלון, סניף של ישיבת "באר התורה". ב-2016 מונה לר"מ בישיבה.
חתנו הרב יצחק וינברג, לשעבר מוסר שיעורים לבני הקיבוץ בישיבה, כיום ר"מ בישיבת דעת אהרן ("קפלן החדשה") בראשות הרב ניסן קפלן.
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299711305171  VIAF: 298313162   WorldCat (עם VIAF): 298313162
לימודי רפואה בישראל

בניין בית הספר לרפואה על שם סאקלר, אוניברסיטת תל אביב
בניין הפקולטה לרפואה על שם רפפורט, הטכניון
לימודי רפואה בישראל מתקיימים בתשעה בתי ספר לרפואה, ובשני מסלולים: מסלול ארבע שנתי לבעלי תואר ראשון רלוונטי ומסלול שש שנתי לבוגרי תיכון.
מספר המקומות המוגבל בבתי הספר הקיימים וביקוש גדול למקומות אלו גרם לכך שתנאי הקבלה לבתי הספר הללו הפכו לקשים מאוד, ובמשך שנים רבות רף הקבלה ללימודי רפואה (אנ') הוא הגבוה מבין כל תחומי הלימוד. היות שתנאי הקבלה ללימודי תואר דוקטור לרפואה בישראל נחשבים לדורשניים ביותר, הרי שישראלים רבים שרוצים ללמוד רפואה לומדים בחו"ל, שם תנאי הקבלה מחמירים פחות, ואף מסלולי הלימוד קצרים יותר. יעדים נפוצים למטרה זו הונגריה, צ'כיה, אוקראינה, רומניה ואיטליה. נכון ל-2023, 69% ממקבלי הרישיון לעיסוק ברפואה בישראל למדו במוסדות זרים.
פקולטות לרפואה בישראל

הפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים והדסה - שש שנתי
הפקולטה לרפואה של אוניברסיטת תל אביב - שש שנתי וארבע שנתי
הפקולטה למדעי הבריאות של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב - שש שנתי וארבע שנתי
הפקולטה לרפואה על שם רפפורט של הטכניון בחיפה - שש שנתי
הפקולטה לרפואה על שם עזריאלי של אוניברסיטת בר-אילן בצפת - שש שנתי וארבע שנתי
הפקולטה לרפואה על שם אדלסון של אוניברסיטת אריאל בשומרון - ארבע שנתי
בית ספר לרפואה על שם דינה רקנאטי של אוניברסיטת רייכמן - ארבע שנתי
בית הספר לרפואה על שם הרטה ופול עמיר באוניברסיטת חיפה - שש שנתי
בית ספר לרפואה במסלול מחקרי על שם מרים ואהרון גוטווירט של מכון ויצמן למדע - ארבע שנתי ו-PHD
מסלולים

רוב התלמידים לומדים במסלול השש-שנתי אליו מתקבלים בוגרי בתי ספר תיכוניים, בנוסף קיים מסלול ארבע-שנתי לבעלי תואר ראשון.
מסלולים > התוכנית השש-שנתית (המסלול הרגיל)

בישראל עתידים לפעול שישה בתי ספר לרפואה המציעים מסלול לימודים רגיל בן 6 שנים ושנת סטאז' נוספת: באוניברסיטה העברית בהדסה, באוניברסיטת תל אביב, באוניברסיטת בן-גוריון, בטכניון ובפקולטה לרפואה בגליל של אוניברסיטת בר-אילן, ובאוניברסיטת חיפה.
לימודי הרפואה במסלול נמשכים שש שנים, למעט מסלולים ייחודיים, ולאחריהן שנת השתלמות מעשית (סטאז'). המסלול מחולק לשני חלקים בני שלוש שנים. בחלק הראשון נלמדים מדעי יסוד (לימודים קדם-קליניים) ובסיומו מוענק תואר בוגר במדעי הרפואה (B.Sc.Med.). בחלק השני לומדים הסטודנטים במחלקות בתי החולים האוניברסיטאיים (לימודים קליניים). בסיומו, ולאחר הסטאז', מוענק תואר דוקטור לרפואה (M.D.).
מסלולים > התוכנית הארבע-שנתית לבעלי תואר ראשון

תוכנית ללימודי רפואה במסלול קצר יותר (ארבע שנים ושנת סטאז') מוצעת לבעלי תואר ראשון בכל תחום בממוצע 80 ומעלה לאחר שהשלימו, בעת הלימודים לתואר או בנפרד מהם, קבוצת קורסים במדעי החיים וקורס בסטטיסטיקה ("קורסי ליבה"). תהליך הקבלה לתוכנית כולל מבחן ידע מעמיק ומבחן אישיותי. התוכנית קיימת באוניברסיטת תל אביב, בפקולטה לרפואה בגליל (צפת) של אוניברסיטת בר-אילן, בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת אריאל בשומרון, באוניברסיטת בן-גוריון בבאר שבע, ובאוניברסיטת רייכמן. למעוניינים שנדרשים להשלים את קורסי הליבה או חלק מהם, הקורסים מוצעים בכמה מוסדות אקדמיים בישראל גם כלימודי חוץ שאינם חלק מלימודים לתואר ראשון. חלק מהמוסדות מציעים קורסים שהם נרחבים יותר מהנדרש להתמיינות או שיש להם דרישות קדם, ולמתעניינים מומלץ שלא לכלות את זמנם בלימוד חומר שאינו נחוץ. דרישות קורסי הליבה לשם התמיינות לתוכנית הארבע-שנתית הן זהות בארבע האוניברסיטאות שמציעות את התוכנית.
מסלולים > תוכניות לסטודנטים זרים

יש מספר תוכניות המיועדות לסטודנטים זרים, בעיקר מארצות הברית, המתקבלים לאחר תואר ראשון. אוניברסיטת תל אביב מקיימת תוכנית כזאת מ-1976 והיא מוכרת על ידי מועצת המנהלים של האוניברסיטה של מדינת ניו יורק (Regents of the University of the State of New York State). הטכניון מציע תוכנית כזאת החל מ-1983.
מסלול בעל מאפיינים דומים, מוצע למשל, באוניברסיטת ניקוסיה בקפריסין בתוכנית של בית הספר לרפואה של סנט ג'ורג' של אוניברסיטת לונדון ונערך בשיתוף בית החולים תל השומר ברמת גן כאשר הסטודנטים המצטרפים אליו לומדים בניקוסיה שנתיים ואז עוד שנתיים של סבב מחלקות קליניות בבית החולים תל השומר. בוגרי מסלול זה מקבלים תואר MBBS שהוא המקבילה הבריטית לתואר MD.
תוכנית נוספת  בת 3 שנות לימוד קיימת בפקולטה לרפואה בצפת ומיועדת לסטודנטים שהשלימו 3 שנות לימוד פרה קליניים במוסדות בחו"ל.
ראו גם

רפואה ומכשור רפואי
דיני פניות ציבור בנושאים רפואיים ובריאות במשרדי מדינת ישראל
דוקטור לרפואה
רופא
MD-PhD
פלשת

שטחים שהיו בשליטת הפלשתים  שטחים שהיו תחת השפעה פלשתית
פְּלֶשֶׁת הייתה ארצם של הפלשתים, עם שפלש ללבנט וישב בחוף דרום מערב כנען. חבל הארץ כלל חמש ערים עיקריות - עזה, אשקלון, אשדוד, עקרון וגת, והגיע בשיאו עד יפו, גרר וצקלג. בתנ"ך מוזכרת פלשת בשירת הים: חִ֣יל אָחַז יֹשְׁבֵי פְּלָשֶׁת.
חוקרים מאמינים שהפלשתים היו אנשים שהגיעו מיוון המיקנית, בפרט מכרתים, אשר החל מהמאה ה-12 לפנה"ס התיישבו באזור והתערבבו עם האוכלוסייה הכנענית המקומית. בהתפשטותו הטריטוריאלית המרבית ייתכן ששטח פלשת השתרע לאורך מישור החוף הכנעני מאל-עריש שבסיני בדרום ועד נחל הירקון בצפון, והגיע במזרח עד עקרון וגת. נבוכדנצר השני פלש לארץ זאת בשנת 604 לפנה"ס, שרף את אשקלון ושילב את השטח באימפריה הבבלית החדשה. פלשת והפלשתים נעלמו מהתיעוד ההיסטורי לאחר אותה שנה. בהמשך שבו לחבל ארץ זה הפיניקים.
ראו גם

פלשתים
דרך ארץ פלשתים
כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל