stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יונה יהב
ראש עיריית חיפה > תשתיות ותחבורה

בתקופתו של יונה יהב נבנו מנהרות הכרמל, שאת ביצוען יזם וקידם ראש העיר הקודם, עמרם מצנע. הפרויקט נועד לקצר את זמני הנסיעה בעיר על ידי חיבור אזורי מגורים, תעסוקה ופנאי ובכך לפנות את צירי התנועה העירוניים ולחסוך בדלק ובפליטת חומרים מזהמים. הפרויקט כולל שני זוגות של מנהרות מקבילות לאורך שישה קילומטרים, וכן את מחלף נווה שאנן, המחלף הגדול בישראל. המנהרות כוללות מערכות מתקדמות לניטור אירועים וטיפול בהם. המנהרות משמשות כיום אלפי מכוניות, משאיות ואוטובוסים מדי יום.
במהלך כהונתו של יונה יהב נבנו מספר כבישים מרכזיים, בהם כביש נחל הגיבורים, המחבר את רחוב חטיבת גולני בעיר התחתית עם מחלף רופין ורחוב שמחה גולן, בסמוך לגרנד קניון, לאורך כ-2.3 קילומטרים ותוך שמירה מרבית על ערכי הנוף ותוואי הנחל. בנוסף, נבנה כביש עוקף קריות, שמכיל מחלפים המחברים אותו לעיר התחתית, לשכונות הדר הכרמל ונווה שאנן, לכביש 75 וכן לקריות. כביש זה, לצד מנהרות הכרמל וכביש נחל הגיבורים, נועד לחסוך זמן נסיעה ולהפחית את זיהום האוויר מתחבורה בעיר. נוסף לכך, שודרגו בעיר מאות קילומטרים של כבישים שכונתיים.
בהמשך כהונתו כראש העיר, החלה לפעול המטרונית ברחבי העיר - פרויקט להסעת המונים ברחבי מטרופולין חיפה, במסגרתו נבנו מסלולים ייעודיים לאוטובוסים לצד תחנות חדשות המאובזרות בעמדות כרטוס חכם ובמידע בזמן אמת הנגיש לציבור. בהמשך לפרויקט זה, הושלם פרויקט חידוש תחנות האוטובוס הישנות בעיר והנגשתן לאנשים עם מוגבלויות, בהתאם לחוק. נוסף לכך, החל במהלך כהונתו של יהב פרויקט הקמת "מרכזית המפרץ", שכלל בניית מבנה חדש ובו אולמות נוסעים, רציפים, תחנות מטרונית ותחנת רכבת המחברת בין מסילת העמק ומסילת החוף. מרכזית המפרץ נחשבת כיום למרכז התחבורתי הגדול בישראל.
פרויקט נוסף שהתחיל בתקופת כהונתו של יהב הוא הרכבלית, פרויקט שנועד לחבר את מרכזית המפרץ ואזור הצ'ק פוסט עם הטכניון ועם אוניברסיטת חיפה. מטרת הפרויקט היא לשפר את הנגישות לשכונות על הכרמל ולמוסדות להשכלה גבוהה בעיר, לצד הקלה בגודש בכבישי העיר וברחובות הסמוכים לקמפוסים בפרט. אורך התוואי המתוכנן של הפרויקט הוא כ-4.4 קילומטרים בהפרש גובה של כ-470 מטרים. כל קרונית מתוכננת להכיל עד עשרה נוסעים ומשך הנסיעה הצפוי הוא כ-19 דקות.
מיזם תחבורה נוסף שהחל בשנת 2017 בחיפה הוא "Car2Go". במסגרת מיזם זה הוקצו חניות רבות לכ-150 כלי רכב חשמליים ברחבי העיר. המיזם פועל בעיר במודל נסיעות קצרות, כך שכל המשתמשים יכולים לקחת רכב מהחנייה ולהחנות אותו בכל חנייה ייעודית אחרת. בעזרת פרויקט זה קיים חיסכון רב לנהגים בהוצאות על תחזוקת הרכב (לרבות דלק, טסט, ביטוח ועוד), מה שמוביל לצמצום ברכישת כלי רכב פרטיים. נוסף על כך, הרכבים החשמליים מצמצמים את השימוש בדלק ועל כן את פליטת החומרים המזהמים לאוויר.
כמו כן, בעת כהונת יהב נבנו מנהרות תשתית רב מערכתיות בעיר התחתית ובשכונת הדר. מנהרות אלה נועדו להיות פתרון יעיל ומתקדם להעברת תשתיות באזורים צפופים. הן משמשות כיום להעברת כמות גדולה של תשתיות תת-קרקעיות. המנהרות מאפשרות כניסה לצורך בקרה וטיפול ללא צורך לחפור בכביש ולהפריע לתנועה. המנהרות כוללות תשתיות חשמל, תאורה, בזק, הוט, חברות תקשורת, מים, ביוב וניקוז, בקרת רמזורים, תשתיות רכבת קלה ועוד. המנהרות בחיפה מתפרשות לאורך כולל של כ-4.5 ק"מ.
ראש עיריית חיפה > תרבות ופנאי

במסגרת שיפוץ העיר התחתית, עבר מתחם השוק הטורקי תהליך שיקום ושחזור כמתחם תיירותי. במסגרת הליך זה, המתחם עבר החלפת תשתיות, ריצוף מחדש, שחזור חזיתות המבנים והוספת תאורת רחוב חדשה. במתחם נפתחו מלונות, מסעדות, פאבים, בוטיקים וחנויות מזון ואופנה. בנוסף, מתקיימים בו אירועים, חגיגות ומופעים, הפתוחים לציבור הרחב לאורך השנה. ב-2018 הפרויקט זכה להימנות בין שבעת הפרויקטים החשובים בעולם בוועידה עולמית לחדשנות בברצלונה.
עוד בתקופת כהונתו כחבר מועצת העיר קידם יהב את בניית הטיילת בחוף הים. באוקטובר 2008 הוכרזה שמורת שקמונה ומאז פותח האזור כמרחב לטיול, תוך שמירה על ערכי הטבע. הפארק משתרע לאורך כ-1.5 קילומטרים ומכיל טיילת המקבילה לקו המים, שביל אופניים, ספסלים ומרפסות עץ הצופות אל הים. מדרום לשמורת שקמונה הוקם פארק הכט, המשתרע על שטח של כ-75 דונם ומהווה הפארק הגדול ביותר בשטחה האורבני של עיר. הפארק מציע דשאים, מסלולי ריצה ואופניים מישורי, מתקני משחק לילדים, מתקני כושר, פינות ישיבה ואף פינות פיקניק. בהמשך, נוספה אל הפארקים הקיימים טיילת חוף הכרמל, המקשרת בין טיילת הים לבין פארק הכט וטיילת שקמונה. הטיילת מאפשרת פעילויות שונות כגון הליכה, רכיבה על אופניים, דיג, שיט, גלישה ועוד. במקביל, קידם יהב את שיפוץ חוף נאות בקריית חיים, שכלל הקמת מבנה שירותים ומלתחות, שיפור ההנגשה בחוף, ריצוף הטיילת, הוספת ספסלים ושולחנות, גינון, תאורת חוף, מתקן ייחודי למשחקי מטקות וכן רחבת ריקודים. כמו כן, בכל רחבי העיר חודשו מגרשי המשחקים וזכו להצללה.
בתקופת כהונתו של יהב שוקמה התזמורת הסימפונית חיפה שהפכה לגורם חשוב בחיי התרבות בעיר, ומפעילה בין היתר את האופרה בחיפה ואת "תזמורת ביג בנד חיפה", אשר הוקמו בתקופה זו.
בשנת 2017 הוקם בחיפה גן משחקים נגיש בגן הזיכרון, מול בניין עיריית חיפה. הגן כולל מתקני משחקים נגישים לכיסאות גלגלים ומטרתו היא לאפשר משחק משותף של ילדים עם ובלי מוגבלויות. בנוסף לכך, לצד גן המשחקים הוקם "גן ריחות" בו נשתלו צמחים שונים באדניות גבוהות המותאמות לאנשים בכיסאות גלגלים. לצד כל צמח הותקן שלט עם שמו בעברית ובכתב ברייל. מדי שנה מתקיים במקום אירוע נטיעות לכבוד ט"ו בשבט בו משתתפים נציגים מעיריית חיפה וכן נציגים מתנועות נוער שונות בעיר.
ראש עיריית חיפה > ספורט

בהמשך לפארק הכט, הוקם מתחם ייעודי לגולשי סקייטים - "סקייט פארק". מתחם כולל כ-1,600 מ"ר של רמפות, מעקות ומשטחים המדמים רחובות ומדרגות. המתחם מציע מסלולי רכיבה ייחודיים לגולשים והוא מוקף במדשאות, שבילים ומתחמי ישיבה. סביב הפארק קיימת תאורת לד המאפשרת את פעילותו גם בשעות החשכה. בנוסף לכך, הוצבו בפארק הכט ובשכונות רבות נוספות ברחבי העיר מתקני כושר שכונתיים, ללא תשלום, המיועדים לעודד פעילות גופנית באוויר הפתוח בקרב תושבי העיר.
בתקופת כהונתו של יהב התקיים שיפוץ בהיכל הספורט ברוממה. השיפוץ כלל הכפלת מספר מקומות הישיבה במתקן והתאמתו לתקנים הבינלאומיים המאפשרים אירוח אליפויות כדורסל בינלאומיות. לאחר השיפוץ הפך ההיכל לגדול ביותר בצפון הארץ. בשנת 2014 הוקם אצטדיון סמי עופר בעיר. האצטדיון מכיל 30,942 מושבים והוא מיועד הן למשחקי כדורגל והן למופעי בידור. הוא מצויד במערכות תאורה, השקיה, כריזה ואבטחה, מה שהפך אותו לאצטדיון המודרני בישראל, ואפשר לו לארח משחקים בינלאומיים. האצטדיון הוכרז כמקום שני ביופיו בעולם וכמקום שמיני בעולם ברמת האבזור שבו.
הוקם בחיפה מסלול אופניים אולימפי לאופני הרים באזור נחל אזוב, המכיל לאורכו קטעים הרריים, בוציים וחוליים לאורך 6.7 קילומטרים. ביולי 2010 המסלול שימש כאתר המארח של אליפות אירופה לאופני הרים. נוסף לכך, בשנת 2018 נבנה בשכונת נווה שאנן הספורטק החדש, כחלק מתוכנית בניית מתקני ספורט חדשים ברמה גבוהה בכל רחבי העיר.
בשנותיו כראש עיר, קידם יהב מרוצים ותחרויות בעיר, ביניהם מרוץ המדרגות - מרוץ הכולל 1,075 מדרגות שאורכו שלושה קילומטרים, הוא מתחיל בקמפוס הנמל בעיר התחתית ומסתיים בגן האם שבמרכז הכרמל ומותאם לספורטאים מקצועיים וחובבנים בכל הגילאים. מרוץ נוסף המתקיים מדי שנה בעיר הוא "מרוץ חיפה", המתקיים במסלול לאורך חופי הים ובמקביל לפארק שקמונה, עם מקצים תחרותיים של חצי מרתון, עשרה קילומטרים וחמישה קילומטרים, וכן מקצה קצר יותר של שניים וחצי קילומטרים. כמו כן מתקיימת בחיפה תחרות "האיש החזק", שבה נוטלים חלק 50 משתתפים המתחרים בתחנות שונות כגון הרמת כדור בטון וגרירת משאית.
ראש עיריית חיפה > תיירות וקשרים בינלאומיים

על פי תוכניותיו של יהב, יש ליצור פתח מחזית העיר אל הים ולפתח מרחבי בילוי ותיירות באזור הנמל. למימוש הרעיון, תבע יהב מרכבת ישראל לבצע שיקוע של המסילה באזור המוניציפלי של חיפה. בשנת 2010 הציעה רכבת ישראל, כחלק מהתוכנית לחשמול מסילות הרכבת, לשקע רק חלק קטן ממתווה המסילה, שאורכו 7 ק"מ. יהב דרש לשקע את מסלול הרכבת לאורך כל תוואי נסיעתה בעיר. דרישה זו נדחתה ועיריית חיפה יצאה למאבק בשיתוף החברה להגנת הטבע וארגונים חברתיים וירוקים. בפברואר 2012 הגיעו הצדדים לפשרה, לפיה התחייבה רכבת ישראל לשקע 1.6 קילומטרים בפארק הכט בתקציב של עד חצי מיליארד ש"ח. בתמורה התחייבה עיריית חיפה שלא לפעול כנגד ההחלטה לעבור לרכבת המונעת על ידי חשמל.
יהב קידם במהלך כהונתו תוכנית לפיתוח חזית ים עירונית לעיר. במסגרת תוכנית זו נבנו מתקני נמל מודרניים, המעניקים מענה לצורכי ההובלה הימית ולאוניות ענק העוגנות בנמל. לפי חזונו של יהב, הנמל המערבי מיועד להפוך לנמל לספינות טיולים, אשר יעגנו מול המושבה הגרמנית ויפתחו ציר תיירות מהנמל, דרך העיר התחתית והמושבה הגרמנית ועד לטיילת לואי שעל הר הכרמל.
בתקופתו של יהב נבנתה אכסניית הנוער החדשה, הממוקמת במבואות העיר הדרומיים בסמוך למרכז הקונגרסים ובמרחק הליכה מחוף הים. האכסניה כוללת שלושה מבנים ובהם 100 חדרי שינה. כמו כן, האכסניה מכילה מגרש ספורט, חדר אוכל ל-250 סועדים, אולם הרצאות ומרכזי לימוד מאובזרים בציוד אור-קולי. לצד האירוח באכסניה, מתקיימים בה כנסים, ימי עיון והשתלמויות. בנוסף, הוקמו בתקופה זו 44 מלונות בעיר.
בתקופתו כראש עיר קידם יהב קשרים בינלאומיים עם ערים ברחבי העולם, כולל הסכמי ידידות וערים תאומות, ביניהן ערים שונות ברפובליקה העממית של סין כמו שנג'ן, צ'נגדו ושאנגחאי. במסגרת קשרים אלו יהב עודד את מנהלת נמל שאנגחאי, הנמל הגדול בעולם, לגשת למכרז ניהול לנמל חיפה.
ראש עיריית חיפה > מדע ותעשייה

כראש העיר, קידם יהב את פינוי מכל האמוניה שהיה קיים בעיר. עם זאת, הוא ספג ביקורת רבה מפעילי סביבה ביחס לעמדתו במשך השנים לזיהום האוויר בעיר. בסוף יולי 2014 הגישה את מסקנותיה לכנסת "ועדת המשנה לבדיקת בעיות סביבה ותכנון במפרץ חיפה" של ועדת הפנים והגנת הסביבה. יהב, שנכח בישיבה שבה הוצגו הדברים, ברך על עבודתה המקצועית של ועדת המשנה בראשותו של דב חנין. באותה עת פנה מבקר המדינה יוסף שפירא אל הוועדה לביקורת המדינה על מנת לקיים דיון דחוף בנושא החומרים המסוכנים במפרץ חיפה. באפריל 2015 חיפה חתם על צווים לשלילת רישיון העסק למפעלים מזהמים במפרץ, לאחר פרסום נתונים חדשים על זיהום האוויר באזור.
בתקופתו של יהב החל בפיתוח "פארק מדעי החיים" סמוך לפארק מת"ם, עבור חברות המתמחות בתחומי הרפואה ומדעי החיים, על שטח של 31 דונם. בין התאגידים שהקימו מרכז פיתוח בפארק נמצאת ג'נרל אלקטריק, הפועלת בין היתר בתחום המכשור הרפואי.
חיים אישיים

יונה יהב נשוי לפרופ' רבקה יהב, מרצה בבית ספר לעבודה סוציאלית, ראש המרכז הקליני הבין-תחומי באוניברסיטת חיפה ויושבת ראש האיגוד הישראלי לפסיכותרפיה. מתגורר בשכונת דניה בחיפה. בנם הגדול של הזוג הוא מנישואיה הראשונים של רבקה ליהודה מונהייט, אשר נפל במלחמת יום הכיפורים. לאחר נישואיה ליהב, נולדו לזוג שתי בנות נוספות.
פרסים והוקרה

בפברואר 2008 עוטר יהב באות לגיון הכבוד על ידי הסנאט הצרפתי, כאות הערכה למנהיגותו במהלך ימי מלחמת לבנון השנייה ועל תרומתו לפיתוח קשרים תרבותיים וכלכליים בין העיר חיפה לצרפת.
בפברואר 2009 זכה יהב בפרס "אזרחות גלובלית על שם ד"ר ג'ין מאייר" מטעם אוניברסיטת טאפטס בבוסטון.
בשנת 2009 הוענק ליהב אות "יקיר תנועות הנוער" של מועצת תנועות הנוער בישראל. האות ניתן ליהב כראש רשות מקומית הפועל לקידום ולטיפוח פעולתן של תנועות הנוער בעיר, על תמיכתו בכל תנועות הנוער בחיפה ועל פועלו לשמירת מערכת היחסים המוצלחת בין בני הנוער בני הדתות השונות.
באוקטובר 2012 עוטר יהב באות צלב הכבוד בגדול של מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה "Großes Verdienstkreuz", מטעם נשיא הרפובליקה, על פעולתו הרבה להידוק הקשרים בין גרמניה וישראל וכן לקידום הקשרים בין חיפה ועריה התאומות בגרמניה.
בדצמבר 2013 זכה בתואר "יקיר המלונאות" מטעם התאחדות המלונות בישראל.
ביוני 2014 הוענק ליהב עיטור רמב"ם על פעילויותיו הציבוריות בתחומי החברה, התרבות והפוליטיקה, תוך מחויבות עמוקה לדו-קיום בעיר ולטובת תושבי חיפה.
ביוני 2016 הוענק ליהב אות הכבוד של ארגון הרוטרי על ידי מועדון רוטרי חיפה.
ספרים

"אנטומיה של נפילה", נכתב יחד עם פרופסור שבח וייס (1977).
"לשון הרע" (1987, 1996, 2008).
"המסע לחלום" - אוטוביוגרפיה, מטר - הוצאה לאור, 2023.
הארי פוטר וגביע האש (סרט)

| --- | --- |

 מבוסס על:  הארי פוטר וגביע האש 
 בימוי:  מייק ניואל 
 הופק בידי:  דייוויד היימן 
 תסריט:  ג'יי קיי רולינג סטיבן קלובס
 עריכה:  מיק אודסלי 
 שחקנים ראשיים:  דניאל רדקליף רופרט גרינט אמה ווטסון מייקל גמבון רייף פיינס מגי סמית' אלן ריקמן רוברט פטינסון ברנדן גליסון
 מוזיקה:  פטריק דויל 
 צילום:  רוג'ר פרט 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Heyday Films, האחים וורנר 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  18 בנובמבר 2005 ישראל2 בדצמבר 2005 (טרום בכורה) ישראל8 בדצמבר 2005 (גרסה אנגלית) ישראל22 בדצמבר 2005 (גרסה מדובבת)
 משך הקרנה:  157 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פנטזיה, סרט הרפתקאות, סרט ילדים, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 מקום התרחשות:  סקוטלנד, אנגליה 
 תקציב:  150,000,000‏$
 הכנסות:  896,911,078‏$
 הכנסות באתר מוג'ו:   harrypotter4
 פרסים:  פרס בחירת הילדים לסרט האהוב  פרס בחירת הנוער לסרט הנבחר - דרמה 
 סרט קודם:  הארי פוטר והאסיר מאזקבאן (2004)
 סרט הבא:  הארי פוטר ומסדר עוף החול (2007)
 תרגום לעברית:  אולפני אלרום - רות שק יסעור
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
הארי פוטר וגביע האש (באנגלית: Harry Potter and the Goblet of Fire) הוא סרט הקולנוע הבריטי-אמריקאי הרביעי בסדרת סרטי הפנטזיה האפית הארי פוטר. החברה המפיקה היא האחים וורנר והבמאי הוא מייק ניואל. הסרט יצא ברחבי העולם ב־18 בנובמבר 2005, ובישראל ב־8 בדצמבר.
בספר השיאים של גינס 2007 שבר הסרט שיא – ה-DVD הוא בעל קצב המכירה המהיר ביותר של סרט לא מונפש. בארצות הברית הוא הומלץ לצפייה מגיל 12 ומעלה ובבריטניה מגיל 13 ומעלה.
בהמשך לשינויים שנעשו לטירת הוגוורטס בסרט הקודם, בסרט זה נעשה שינוי נוסף כאשר בוטל חדר המבואה לפני הכניסה לאולם הגדול, והוא הוחלף לחצר שמקשרת למדרגות המעגן של הוגוורטס. שינוי זה נשאר עד הסרט האחרון, עד שהוחלט שוב לשנות כמה אלמנטים מהטירה לצורך הקרב על הוגוורטס.
עלילה

השנה הוגוורטס לוקחת חלק באירוע אגדי - טורניר הקוסמים המשולש, שבו שלושה תלמידים משלושה בתי ספר לקוסמים באירופה יתחרו בשלוש משימות קשות על ניצחון בטורניר. הארי, שבהפתעה נבחר למתמודד הרביעי, משתתף במשימות ומתחרה על הניצחון בטורניר בניסיון לפענח מי האדם שגרם לכניסתו לטורניר המסוכן. העלילה מסתבכת עוד יותר, כאשר וולדמורט חוזר לתחייה לעיניי הארי, ולאחר מכן נלחם בו.
צוות השחקנים

| דמות | שחקן | מדבב בעברית |
| --- | --- | --- |
| הארי פוטר | דניאל רדקליף | גומא פריד |
| רון ויזלי | רופרט גרינט | דניאל מגון |
| הרמיוני גריינג'ר | אמה ווטסון | עינת ארונשטיין |
| לורד וולדמורט | רייף פיינס | יחזקאל לזרוב |
| רובאוס האגריד | רובי קולטריין | אריה צ'רנר |
| אלבוס דמבלדור | מייקל גמבון | אלברט כהן |
| סוורוס סנייפ | אלן ריקמן | אוהד שחר |
| לוציוס מאלפוי | ג'ייסון אייזקס | יותם זילברמן |
| ארגוס פילץ' | דייוויד בראדלי | יהויכין פרידלנדר |
| ג'יני ויזלי | בוני רייט | לני כהן |
| קורנליוס פאדג' | רוברט הארדי | דב רייזר |
| מינרווה מקגונגל | מגי סמית' | רבקה מיכאלי |
| דראקו מאלפוי | טום פלטון | מורן סופר |
| צ'ו צ'אנג | קייטי לאונג | נעמי פורמן |
| נוויל לונגבוטום | מתיו לואיס | רועי ויינברג |
| פרד ויזלי | ג'יימס פלפס | יגאל מזרחי |
| ג'ורג' ויזלי | אוליבר פלפס | זיו מאיר |
| ארתור ויזלי | מארק ויליאמס | יגאל שדה |
| אלאסטור מודי | ברנדן גליסון | ששון גבאי |
| סיריוס בלק | גארי אולדמן | דרור קרן |
| שיימוס פיניגן | דוון מארי | אסף קורמן |
| דין תומאס | אלפרד אנוך | לירון לב |
| פרוואטי פאטיל | שפלי צ'וודרי | הגר טישמן |
| פדמה פאטיל | אפשאן אזאד | לני כהן |
| גרגורי גויל | ג'ושוע הרדמן |  |
| וינסנט קראב | ג'יימי ויילט | דור סרוגו |
| ברטמיוס קראוץ' הבן | דייוויד טננט | אורי אומנותי |
| פיטר פטיגרו | טימותי ספול | גלעד קלטר |
| סדריק דיגורי | רוברט פטינסון | מתי אטלס |
| פלר דלאקור | קלמנס פואסי | עינת ארונשטיין |
| ויקטור קרום | סטניסלב ינבסקי |  |
| איימוס דיגורי | ג'ף רול | יהודה אפרוני |
| ברטמיוס קראוץ' האב | רוג'ר לויד-פק | יוסי גרבר |
| מירטל המייללת | שירלי הנדרסון | מיכל מוכתר |
| אולימפה מקסים | פרנסס דה לה טור | עדנה גורן |
| איגור קרקרוף | פרדראג בלז'אק | אמנון וולף |
| גבריאלה דלאקור | אנג'ליקה מנדי |  |
| ריטה סקיטר | מירנדה ריצ'רדסון | ענת וקסמן |
| ג'יימס פוטר | אדריאן רולינס | צביקה שוורצברג |
| לילי פוטר | ג'רלדין סאמרוויל | סיון שביט |
הערות שוליים

↑  אור ברנע,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'להיכנס למשפחת פוטר זה כיף, באתר ynet, 13 בדצמבר 2005
↑  לרשימה המלאה, ראו כאן (אנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb15037560d (data)  GND: 7525582-0  LCCN: no2006000014  VIAF: 227375274   WorldCat (עם VIAF): 227375274 
פרסום להוצאת ה-DVD מ-2006
1 במרץ

1 במרץ הוא היום ה-60 בשנה (61 בשנה מעוברת), בשבוע ה-9 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 305 ימים.
נולדו

1105 – אלפונסו השביעי, מלך לאון (נפטר ב-1157)
1445 – סנדרו בוטיצ'לי, צייר איטלקי (נפטר ב-1510)
1456 – ולאדיסלאב השני, מלך בוהמיה והונגריה (נפטר ב-1516)
1683 – קרולינה, מרקיזת ברנדנבורג-אנסבך, רעייתו של ג'ורג' השני, מלך בריטניה (נפטרה ב-1737)
1732 – ויליאם קושינג, שופט בבית המשפט העליון של ארצות הברית ונשיא בית המשפט במשך יומיים (נפטר ב-1810)
1810 – פרדריק שופן, מלחין פולני (נפטר ב-1849)
1858 – גאורג זימל, סוציולוג, בן הדור הראשון של הסוציולוגים הגרמניים (נפטר ב-1918)
1876 – ארתור רופין, מנהיג ציוני (נפטר ב-1943)
1879 – אלכסנדר סטמבוליסקי, ראש ממשלת בולגריה ה-30 (נפטר ב-1923)
1899 – זלמן ארן, שר החינוך והתרבות וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נפטר ב-1970)
1899 – אריך פון דם באך-צלבסקי, פושע מלחמה נאצי (נפטר ב-1972)
1910 – דייוויד ניבן, שחקן בריטי (נפטר ב-1983)
1910 – ארצ'ר ג'ון פורטר מרטין, כימאי בריטי (נפטר ב-2002)
1911 – מתתיהו סלע, ניצב במשטרת ישראל (נפטר ב-1990)
1913 – הלמוט גרנסהיים, צלם, אספן והיסטוריון חשוב של הצילום (נפטר ב-1995)
1914 – פיטר פריי, במאי קולנוע ובמאי תיאטרון יהודי ישראלי-קנדי (נפטר ב-1991)
1917 – ציטה לינקר, פוליטיקאית ישראלית (נפטרה ב-2009)
1918 – ז'ואאו גולאר, נשיא ברזיל (נפטר ב-1976)
1922 – יצחק רבין, ראש הממשלה החמישי של ישראל (נרצח ב-1995)
1922 – נפתלי בלומנטל, חבר הכנסת מטעם המערך (נפטר ב-2022)
1927 – הארי בלפונטה, שחקן ומוזיקאי אמריקאי (נפטר ב-2023)
1929 – גאורגי מרקוב, מתנגד שלטון בולגרי (נפטר ב-1978)
1931 – חנן הברון, אדריכל ישראלי וחבר מייסד בקיבוץ רעים (נפטר ב-2000)
1934 – בתיה עוזיאל, אמנית ישראלית (נפטרה ב-2018)
1934 – דוד ורנר, רבה האשכנזי של העיר חדרה (נפטר ב-2024)
1935 – אריה קילמניק, אמן ישראלי, מייסד סדנת ההדפס ירושלים
1937 – יוסי גודארד, סופר ואיש תקשורת ישראלי
1941 – מוטי בהרב, משורר, שחקן, מחזאי, במאי, מבקר ספרות ומורה לדרמה ישראלי (נפטר ב-1990)
1943 – סם מקברטני, סופר ילדים צפון אירי (נפטר ב-2020)
1943 – זאב בנימין בגין, שר וחבר הכנסת מטעם הליכוד
1944 – רוג'ר דלטרי, מוזיקאי בריטי, ממייסדי להקת הרוק הקלאסי הבריטית "המי" וסולנה
1945 – אהוד יערי, עיתונאי, סופר, איש רדיו וטלוויזיה ישראלי
1945 – תום שגב, עיתונאי והיסטוריון ישראלי
1949 – אילנה גוזס, מדענית ישראלית
1951 – יוני נמרי, זמר ישראלי
1952 – אידי ישראלוביץ', שף ישראלי והבעלים של מסעדת "אידי דגים" באשדוד
1954 – רענן לוי, צייר ישראלי (נפטר ב-2022)
1954 – רון הווארד, שחקן ובמאי קולנוע אמריקאי
1956 – דליה גריבאוסקאיטה, כלכלנית ופוליטיקאית ליטאית; נשיאת ליטא, והאישה הראשונה שנבחרה לתפקיד זה
1956 – טל יצחקי, מעצבת במה, מתרגמת, אוצרת ומנהלת האקדמיה לאמנויות המופע בישראל
1965 – בוקר טי, מתאבק אמריקאי
1970 – יולנדה גריפית', כדורסלנית אמריקאית
1972 – נועה ירון-דיין, סופרת, מנחה בטלוויזיה ומגישה ברדיו
1973 – כריס ובר, כדורסלן אמריקאי
1977 – סאלח בכרי, שחקן קולנוע ותיאטרון ערבי ישראלי
1978 – ג'נסן אקלס, שחקן אמריקאי
1979 – דנה גולדברג, משוררת ויוצרת קולנוע ותיאטרון ישראלית
1987 – קשה, זמרת אמריקאית
1989 – דניאלה מונה, שחקנית, רקדנית וזמרת אמריקאית
1989 – אמרוד טוביה, שחקנית אמריקאית
1992 – עידו גפן, סופר ישראלי
1992 – דילן טונס, רוכב אופני כביש בלגי
1994 – ג'סטין ביבר, זמר קנדי
1995 – זאק אייבל, זמר-יוצר אנגלי-מרוקאי
1995 – אור טרגן, זמר ושחקן ישראלי
נפטרו

492 – האפיפיור פליקס השלישי
589 – דייוויד הקדוש, נזיר ובישוף וולשי (נולד בסביבות 500)
965 – האפיפיור לאו השמיני
1233 – טומאזו הראשון, רוזן סבויה (נולד ב-1178)
1383 – אמדאו השישי, רוזן סבויה (נולד ב-1334)
1792 – לאופולד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה (נולד ב-1747)
1806 – חיים יוסף דוד אזולאי (החִידָ"א), רב והיסטוריון יהודי (נולד ב-1724)
1845 – הברון גורני, שופט ובריסטר בריטי (נולד ב-1768)
1870 – פרנסיסקו סולנו לופס, שליט פרגוואי (נולד ב-1827)
1911 – יאקובוס ואן 'ט הוף, כימאי הולנדי, הזוכה הראשון בפרס נובל לכימיה (נולד ב-1852)
1920 – יוסף טרומפלדור, לוחם, סוציאליסט וחלוץ יהודי (נולד ב-1880)
1920 – דבורה דרכלר, חברת ארגון "השומר" ומחללי מאורעות תל-חי (נולדה ב-1896)
1938 – גבריאלה ד'אנונציו, משורר ומחזאי איטלקי, מבשרה של התנועה הפשיסטית (נולד ב-1863)
1938 – ולדיסלב גרבסקי, כלכלן ומדינאי פולני (נולד ב-1874)
1969 – דוד ליבוביץ, נשק ב"הגנה", ממייסדי התעשייה הצבאית במחתרת לפני קום המדינה (נולד ב-1904)
1972 – משה סנה, ראש המפקדה הארצית של ההגנה, חבר הכנסת, מנהיג ופובליציסט (נולד ב-1909)
1975 – אליעזר ליבנה, פוליטיקאי ועיתונאי ישראלי (נולד ב-1902)
1979 – מוסטפא ברזאני, מנהיג כורדי (נולד ב-1903)
1980 – אנה טיכו, אמנית, כלת פרס ישראל (נולדה ב-1894)
1984 – ג'קי קוגן, שחקן אמריקאי (נולד ב-1914)
2000 – אברהם אילוני, אלוף-משנה בצה"ל, ממייסדיה של יחידה 8200 (נולד ב-1921)
2002 – ישראל פז, מבכירי כתבי הספורט בישראל (נולד ב-1926)
2006 – פיטר אוזגוד, כדורגלן אנגלי (נולד ב-1947)
2009 – ינון עזרוני, קצין חימוש ראשי, מנכ"ל תעשיות רכב נצרת עילית (נולד ב-1927)
2013 – הלגה קלר, פסלת וקולנוענית ישראלית (נולדה ב-1921)
2013 – שמואל דכנר, ניצול השואה, מיקרוביולוג, מנהלן ואיש עסקים, התפרסם כעד המדינה "ש.ד." בפרשת הולילנד (נולד ב-1937)
2014 – אלן רנה, במאי צרפתי (נולד ב-1922)
2019 – קווין רוש, אדריכל אמריקאי-אירי זוכה  פרס פריצקר (נולד ב-1922)
2019 – קתרין הלמונד, שחקנית אמריקאית זוכת 2 פרסי גלובוס הזהב (נולדה ב-1929)
2019 – עודד תאומי, שחקן תיאטרון ישראלי (נולד ב-1937)
2019 – ז'ורס אלפרוב, פיזיקאי יהודי רוסי-בלארוסי, חתן פרס נובל לפיזיקה (נולד ב-1930)
2020 – ג'ק ולש, מהנדס כימיה ואיש עסקים אמריקאי, מנכ"ל ויו"ר ג'נרל אלקטריק בשנים 1981–2001 (נולד ב-1935)
2022 – אמנון שמוש, סופר ומשורר ישראלי (נולד ב-1929)
2023 – ז'יסט פונטיין, כדורגלן צרפתי (נולד ב-1933)
2024 – אייריס אפפל, אשת עסקים, מעצבת פנים ואייקון אופנה (נולדה ב-1921)
2024 – אקירה טוריאמה, אמן מאנגה יפני, יוצר המאנגה דרגון בול (נולד ב-1955)
2025 – אביב עקרוני, משורר עברי, מתרגם, מבקר ספרות, עורך, מורה ומחנך (נולד ב-1935)
חגים ואירועים החלים ביום זה

איסלנד – יום הבירה
בוסניה והרצגובינה – יום העצמאות
ויילס – יום דוד הקדוש
רומניה – מרצישור, חג האביב
יום המודעות לפציעה העצמית (אנ')
28 בפברואר – (29 בפברואר) – (30 בפברואר) – 2 במרץ
מרץ
לוח אירועים שנתי
פרדריק שופן
יצחק רבין
יוסף טרומפלדור
מוסטפא בארזאני
בלטיקה

| --- | --- |

 סוג:  בירה
 אחוז אלכוהול:  5
 יצרן:  בלטיקה
 מוצא:  רוסיה רוסיה
 מועד הכנה ראשוני:  1992
 צבע:  בהיר
 משקאות קשורים:  קרלסברג
פחיות בלטיקה, מספר 3 ו-7.
בלטיקה (ברוסית: Балтика) הוא שמה של מבשלת בירה רוסית, הנחשבת למבשלת הבירה הגדולה ביותר ברוסיה והיא מבשלת הבירה השנייה בגודלה באירופה. שמה המלא: חברת מבשלת הבירה "בלטיקה" (Пивоваренная компания Балтика) והיא נמצאת בבעלותה של חברת Baltic Beverages Holding, שנרכשה באפריל 2008 על ידי קרלסברג הדנית.
מטה החברה נמצא בסנקט פטרבורג, המבשלה הראשית מתפרסת על פני שטח המשתווה בגודלו לגודל מדינת הותיקן, מה שהופך אותה למבשלה השנייה בגודלה באירופה.
הערות שוליים

↑  The Second Largest Brewery in Europe  Company
ערך זה הוא קצרמרבנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
השיל מקראקא

ערך זה עוסק ברב בפולין במאה ה-17. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
 לידה:  ? ?
 פטירה:  1663 כ' בתשרי ה'תכ"ד 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי העתיק בקרקוב 
 מדינה:  האיחוד הפולני-ליטאי 
 תקופת הפעילות:  ?–1663 
 רבותיו:  רבי יעקב בן רבי נפתלי הירש (אביו)
 תלמידיו:  שבתי הכהן, שמואל קאיידנובר, דוד הלוי סגל, גרשון אשכנזי 
 צאצאים:  שאול בן רבי העשיל 
 
רבי אברהם יהושע השיל מקראקא (בקצרה: רבי העשיל מקראקא; נודע יותר בשם: הרבי רבי העשיל; ~?– כ' בתשרי ה'תכ"ד, 21 באוקטובר 1663) היה רב פולני ותלמיד חכם בולט. מגדולי דורו ורבם של רבים מגדולי פוסקי פולין במאה ה-17. כונן מחדש את ישיבות פולין לאחר גזירות ת"ח-ת"ט. כונה הרבי רבי העשיל.
שימש כראש ישיבה ומרא דאתרא בלובלין ובקראקא, ונודע כגדול מרביצי התורה בדורו. רוב ככל כתביו אבדו, וליקוט דברי תורה שנמסרו בשמו נדפס בספר "חנוכת התורה". מלבדם נמצאו חידושיו על מסכת בבא קמא, וכן חלק מגיליונותיו על הטור.
ביוגרפיה

נולד לרב יעקב ב"ר אפרים נפתלי הירש שכיהן כרבן של בריסק ולובלין. אבי אימו היה רבי מאיר יואל מבריסק והמשפחה מתייחסת למהר"י וייל.
בילדותו למד מפי אביו שכיהן אז כרבה של בריסק, והתפרסם כעילוי. לפי המסופר אמרו עליו חכמי בריסק כי "יפה כח הבן מכח האב". הוא נישא בצעירותו לבת הגביר הבריסקאי ר' משה ר' ליזרש, ולאחר שנפטרה זמן קצר לאחר הנישואין, נישא לדינה בת הגביר יהודה בן רבי שאול ואהל. אלמנת ר' נפתלי כ"ץ.
עוד בהיותם בבריסק היה שותף לאביו בניהול הישיבה המקומית והרצה בה מתורתו לתלמידים. עבר ללובלין ביחד עם אביו, שהתמנה אז כרב העיר, ושניהם שימשו בראשות הישיבה המקומית. לאחר פטירת אביו בט"ז בכסלו ה'ת"ד (1643) התמנה במקומו כרבה של לובלין. בעת גזירות ת"ח–ת"ט עשה בווינה בשתדלנות למען היהודים בפזורה, הוא הופיע לפני אנשי המלוכה והתרים יהודים עשירים למען הקהילות החרבות באוקראינה ובפולין.
בשנת ה'תט"ו (1655) בעקבות פטירתו של רבי יום-טוב ליפמן הלר (ה'תוספות יום טוב') התמנה רבי השיל במקומו כרבה של קרקוב הגדולה. במהלך שנות כהונתו בקרקוב שב לווינה לצורך פעילות שתדלנית ושהה בה זמן ממושך.
גם בקרקוב עמד בראש ישיבה גדולה ורבים מתלמידיו למדו אצלו בה. הוא כונן מחדש את בית הדין בקרקוב, והעמיד בראשו דיינים מהשורה הראשונה בפולין של אותם הימים, המפורסמים שבהם: רבי מיכל טיימר מחבר "סדר גיטין" ו"ברכת המים", ורבי ברכיה שפירא מחבר "זרע ברך".
תשע שנים כיהן ברבנות קרקוב עד פטירתו בחול המועד סוכות, כ' בתשרי ה'תכ"ד, 21 באוקטובר 1663.
הוא נקבר בבית הקברות היהודי העתיק בקרקוב, על יד הרב יהושע העשיל, בעל ה"מגיני שלמה", ועל מצבת קברו נחרת:
ארון הקודש צדיק יסוד עולם

כבוד מוה"ר העשל ר"מ אב"ד

קראקא בן הרב הגדול רבן של

כל בני הגולה כמוה"ר יעקב

ז"ל ר"מ אב"ד דק"ק לובלין

נפטר יום א' כ' תשרי תכ"ד

לפ"ק תנצב"ה
בפנקס החברה קדישא של קרקוב נאמר כי נוסח המצבה נקבע בשל צוואתו של רבי השיל שלא לחקוק עליו תוארי כבוד, במקום זאת כתבו בפנקס ה'יזכור': ”יזכור אלקים את נשמת האלוף בתורה שר הבירה אביר הרועים ורבן של כל חכמי דורו פאר הזמן הגאון הגדול מורינו ורבינו אברהם יהושע העשיל בן הגאון מו"ה יעקב ז"ל. נתבקש בישיבה של מעלה ביום עשרים בחודש תשרי בשנת תכ"ד לפ"ק”.