stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ליבידו

לִיבִּידוֹ (מלעז: libido; בעברית: חימדון) הוא הדחף המיני הכולל של האדם המייצג את יצר החיים. הכינוי ניתן על ידי זיגמונד פרויד, אבי תורת הפסיכואנליזה, לאנרגיה המינית (הפסיכוסקסואלית), שהיא, לדעתו, אחד משני הכוחות המניעים את הנפש. הליבידו איננו יצר המין כפשוטו, אלא מכלול גורמים המשפיעים על עיצוב האגו, ושמקורם בדחפים מיניים מולדים ונרכשים כאחד.
פרויד טען בתאוריית הדחף שלו, כי ה"איד" (האני המולד) מונחה על ידי דחפים של מין ואלימות, המונחים על ידי הרצון להפיק הנאה. הליבידו הוא מרכיב המין שב"איד". פרויד בחר במונח זה על מנת לתאר את האנרגיה הנפשית העומדת בבסיס האינסטינקטים המיניים. אינסטינקטים אלו קשורים לאזורי הגוף השונים (האזורים הארוטוגניים) ומנחים את השלבים השונים בהתפתחות הפסיכו-סקסואלית. הליבידו מייצג את יצר החיים, ושוכן באיד לצד יצר המוות. על פי פרויד, כל הדחפים הבלתי מודעים ניתנים לחלוקה לדחפי מין ואלימות, ואלו מהווים את המניע העיקרי לכל התנהגות אנושית.
מבחינה תאורטית פרויד טען שהרגשות הם נגזרות של דחפים ומשאלות. האנרגיה הנפשית של רגשות היא האנרגיה של הדחפים, ובעיקר של ליבידו ושל תוקפנות. ניתוח תכנים נפשיים ודינמיקות של המטופל מחייב היכרות אישית של המטפל עם התכנים הנפשיים והדינמיקות של עצמו, ולדעת פרויד אין זה מספיק לקרוא על כך בספר תאורטי. על פי פרויד יש הבדל חשוב בין ההכרות של הדינמיקות ובין ההתעוררות שלהן בפועל בשעת מעשה – התעוררות של אנרגיות של איד שעלולה לטשטש את עבודת האגו של המטפל.
קרל גוסטב יונג, אבי הפסיכולוגיה האנליטית, השתמש גם הוא במושג הליבידו אך לאו דווקא כגורם מיני, אלא כשם כולל לאנרגיה הנפשית המניעה את ההתנהגות.
הליבידו הוא מושג מרכזי בתאוריה הפסיכואנליטית. למרות שתאוריה זו מוכרת בפסיכולוגיה הפופולרית, מופנית כלפיה ביקורת לא מעטה. יש הטוענים כי היא אינה מבוססת מדעית, ואף יכולה להיחשב לפסאודו־מדע. קיימת גם ביקורת על האפקטיביות הנמוכה של הטיפול הפסיכואנליטי.
פרספקטיבות פסיכולוגיות > פסיכואנליזה

זיגמונד פרויד, שנחשב ליוזם של השימוש המודרני במונח, מגדיר ליבידו כ"האנרגיה, שמתייחסים אליה במובן כמותי...של אותם אינסטינקטים שיש להם קשר לכל מה שאפשר לכלול תחת המילה 'אהבה'". זוהי האנרגיה האינסטנקטיבית של הכוח, שכלולה בתוך מה שפרויד הגדיר כ"איד". המבנה הלא-מודע לחלוטין של הנפש. פרויד גם הסביר כי ישנו קשר מקביל לרעב, לרצון לשלוט, וכן הלאה, בהתעקש על כך שמדובר באינסטינקט בסיסי טבוע בכל בני האדם.
פרויד פיתח את הרעיון של סדרת שלבים התפתחותיים במסגרתה הליבידו מתקבע על אזורים אירוגניים שונים. השלב הראשון הוא השלב האוראלי (המתבטא מהנאת התינוק מתהליך ההנקה), לאחר מכן בשלב האנאלי (המתבטא בהנאת הפעוט משליטה על צרכיו), לאחר מכן השלב הפאלי, דרך שלב המודל הפסיכוסקסואלי (במסגרתו הליבידו רדום) עד שהוא מתחדש במסגרת השלב הג'ניטלי. (קרל אברהם לאחר מכן יוסיף תת-חלוקה בשלבים האוראליים והאנאליים).
פרויד הצביע על כך שהדחפים הליבידינליים יכולים להתנגש עם המוסכמות של התנהגות מתורבתת, המיוצגים בנפש על ידי הסופר-אגו במודל הנפש הפרוידיאני. מה שמוביל למתחים ולהפרעות אצל הפרט זה הצורך להיות מותאם לחברה ולשלוט בליבידו, מה שמניע את השימוש במנגנוני הגנה כדי להפיג את האנרגיה הנפשית של הצרכים הלא-ממומשים והלא-מודעים האלו לצורות ביטוי אחרות. שימוש מופרז בהגנות אלו עלול לגרום לנוירוזה. מטרה עיקרית של הפסיכואנליזה היא להביא את דחפי האיד לתודעה של האדם, מה שיאפשר לאותם דחפים להתקיים באופן ישיר ובכך להפחית את התלות של המטופל בהגנות האגו.
פרויד הסתכל על הליבידו כמעבר דרך סדרה של שלבים התפתחותיים (במסגרת המודל הפסיכוסקסואלי) אצל הפרט. כישלון בהסתגלות לדרישות בשלבים השונים עלולה לגרום לאנרגיה הליבידיניאלית להיות "חסומה" או להיכנס לקיבעון בשלבים אלו, ובכך ליצור תכונות אופי פתולוגיות מסוימות בבגרות. לפיכך היה האדם הפסיכופאתולוגי של פרויד אדם בלתי-בוגר, ומטרתה של הפסיכואנליזה הייתה להביא לעוררות המודעות לקיבעונות אלו, כך שאנרגיית הליבידו תשתחרר ותהיה זמינה לשימוש מודע בסוג כלשהו של סובלימציה מובנית.
פרספקטיבות פסיכולוגיות > פסיכולוגיה אנליטית

על פי הפסיכולוג השווייצרי, קרל גוסטב יונג, הליבידו מזוהה כמכלול של אנרגיה נפשית, ולא מוגבל לתשוקה מינית בלבד. כפי שקובע יונג ב"תפיסת הליבידו" "[ליבידו] מציין רצון/תשוקה או דחף אשר אינו מבוקר על ידי כל סוג של סמכות, מוסרית או אחרת. הליבידו הוא תיאבון במצבו הטבעי. מנקודת מבט גנטית מדובר בצרכים גופניים כמו רעב, צמא, שינה ומין ומצבים רגשיים או משפיעים, המהווים את מהות הליבידו." הדואליות יוצרת את האנרגיה (או הליבידו) של הנפש, אשר יונג טוען שמתבטא רק דרך סמלים: "זוהי האנרגיה המתבטאת בתהליך החיים ונתפסת באופן סובייקטיבי כמאמץ ותשוקה" (Ellenberger, 697). סמלים אלו עשויים להתבטא כ"דימויי פנטזיה" שמגלמים את התוכן של הליבידו בתהליך הפסיכואנליזה, או חסרי כל צורה מוגדרת. התשוקה, שלרוב נתפסת ככמיהה נפשית, תנועה, עקירה ובנייה מחדש, באה לידי ביטוי בצורות מוגדרות אשר ניתן לתפוס באמצעות תהליכי אנליזה.
בהגדרה צרה יותר, הליבידו מתייחס גם לדחפים של הפרט לעסוק בפעילות מינית, ואת ההיפוך של זה, כוחות הרסניים (mortido או destrudo).
גורמים המשפיעים על הליבידו > מרכיבים אנדוגניים

הליבידו לרוב נשלט על ידי פעילות של המערכת המזולימבית (הטגמנטום הגחוני וגרעין האקומבנס). כתוצאה מכך, לדופמין ולעוקבי האמינו שמווסתים את הנוירוטרנסמינציה של הדופמין, יש תפקיד קריטי בוויסות הליבידו.
נוירוטרנסמיטורים אחרים, נוירופפטידים והורמוני מין שמשפיעים על הדחפים המיניים על ידי שינוי הפעילות במסלול זה כוללים:
טסטוסטרון (קורלציה ישירה) - ואנדרוגנים אחרים
אסטרוגן (קורלציה ישירה) - והורמוני מין נשיים אחרים קשורים
פרוגסטרון (קורלציה הפוכה)
אוקסיטוצין (קורלציה ישירה)
סרוטונין (קורלציה הפוכה)
נוראדרנלין
אצטילכולין
גורמים המשפיעים על הליבידו > מרכיבים אנדוגניים > רמות הורמוני מין והמחזור החודשי

לתשוקה של אישה למין יש קורלציה למחזור החודשי שלה, כאשר נשים רבות חשות תשוקה מינית מוגברת בימים אחדים לפני הביוץ, שיא תקופת הפוריות שלה, אשר לרוב מתרחשת כיומיים לפני הביוץ שלה. מחזוריות זו קשורה לשינויים ברמות הטסטוסטרון של האישה במהלך המחזור החודשי. לפי גבריאל ליכטרמן, לרמות הטסטוסטרון יש השפעה ישירה על התעניינותה של האישה במין. לדבריה, רמות הטסטוסטרון עולה בהדרגה מיום ה-24 למחזור הווסת של האישה עד לביוץ ביום ה-14 של המחזור הבא, ובמהלך תקופה זו תשוקתה של האישה למין עולה בעקביות. היום ה-13 הוא בדרך כלל היום עם רמות הטסטוסטרון הגבוהות ביותר. בשבוע שלאחר הביוץ, רמת הטסטוסטרון היא הנמוכה ביותר וכתוצאה מכך נשים יחוו פחות עניין במין. כמו כן, במהלך שבוע הביוץ הבא אחריו, רמות הפרוגסטרון בעלייה, וכתוצאה מכך האישה יכולה לחוות קשיים בהגעה לאורגזמה. אף על פי שהימים האחרונים של המחזור החודשי מאופיינים ברמת טסטוסטרון קבועה, רמת הליבידו של נשים עשויה דווקא לעלות כתוצאה מהתעבות של רירית הרחם, מה שגורם לגירוי קצות העצבים ולעלייה ברמת העוררות המינית. בימים אלו רמת האסטרוגן יורדת, מה שגורם לירידה ברמת סיכוך הנרתיק.
גורמים המשפיעים על הליבידו > גורמים פסיכולוגיים וחברתיים

ישנם מספר גורמים פסיכולוגיים וחברתיים שעלולים להביא לירידה ברמת החשק המיני. גורמים אלו יכולים לכלול מחסור בפרטיות או באינטימיות, דחק או עייפות, חוסר ריכוז או דיכאון. גורמי לחץ סביבתיים, למשל חשיפה ממושכת וארוכה לרעש או תאורה חזקים מידי יכולים גם הם להשפיע על הליבידו. גורמים אחרים כוללים התעללות מינית בעבר, תקיפה, טראומה או הזנחה, בעיות של דימוי גוף וחרדה מפני מעורבות בפעילות מינית.
גורמים המשפיעים על הליבידו > גורמים פיזיולוגיים

גורמים פיזיולוגיים שיש להם השפעה על הליבידו יכולים לכלול בעיות הקשורות במערכת האנדוקרינית, כמו למשל תת-פעילות של בלוטת התריס, השפעה של תרופות מרשם שונות (כמו למשל Flutamide) והכושר הפיזיולוגי של בן-הזוג, ושאר גורמים שונים באורח החיים.
בקרב גברים, תדירות השפיכה משפיעה על רמות הטסטוסטרון, שהוא הורמון מקדם-ליבידו. מחקר שנערך בקרב 28 גברים בגילאי 21–45, מצא כי אצל כל אחד מהנחקרים (פרט לאחד) רמות השיא של הטסטוסטרון (145.7% מהבסיס - [117.8%–197.3%]) היו ביום השביעי להימנעות משפיכה.
אצל נשים אנמיה יכולה להיות גורם לירידה בליבידו כתוצאה מירידה ברמות הברזל בדם עקב המחזור החודשי.
גורמים המשפיעים על הליבידו > גורמים פיזיולוגיים > תרופות

ישנם אנשים אשר מנסים לגרום להפחתה מכוונת בליבידו שלהם על ידי שימוש בחומרים אן-אפרודיזיאקיים. חומרים אפרודיזיאקיים, כמו למשל חומרים מגרי-דופאמין, יכולים להגביר את החשק המיני. מצד שני, ליבידו מופחת הוא לעיתים קרובות יאטרוגני, ויכול להיגרם על ידי מגוון רחב של תרופות כמו למשל אמצעי מניעה הורמונליים, תרופות אנטי דיכאוניות, תרופות אנטי פסיכוטיות, חוסמי בטא ועוד.
טסטוסטרון הוא אחד מהגורמים השולטים בליבידו אצל בני אדם. מחקרים חדשים מראים שאמצעים הורמונליים למניעת הריון כמו למשל גלולות (המכילות שילוב של אסטרוגן ופרוגסטרון) יכולים לגרום לירידה בליבידו אצל נשים כתוצאה מהעלאת רמות של חומרים קושרים להורמוני גלובולינים (SHBG). ה-SHBG נקשרים להורמוני המין, כולל טסטוסטרון, ומשבשים את זמינותם. מחקרים מראים כי גם לאחר סיום השימוש באמצעי מניעה הורמונליים, רמות ה-SHBG נשארות גבוהות ואין נתונים מהימנים כדי לקבוע מתי רמות אלו ירדו.
גורמים המשפיעים על הליבידו > גורמים פיזיולוגיים > השפעת הגיל

ישנן השערות שהועלו במחקרים שגברים מגיעים לשיא הכושר המיני שלהם בגילאי העשרה, בעוד נשים מגיעות אליו בעשור השלישי-רביעי לחייהן (השערות). הזינוק ברמות הטסטוסטרון מגיע אצל זכרים בגיל ההתבגרות, וכתוצאה מכך גורם לחשקים מיניים קיצוניים אשר מגיעים לשיאם בגילאי 15–16, ולאחר מכן יורדים בהדרגה לאורך החיים. לעומת זאת, הליבידו הנשי גובר באיטיות במהלך גיל ההתבגרות ושיאו הוא באמצע שנות השלושים לחיי האישה. הרמות בפועל של הטסטוסטרון והאסטרוגן, המשפיעים על הדחפים המיניים של האדם, משתנים משמעותית במהלך החיים.
ראו גם

תסביך אדיפוס
מודל הנפש הפרוידיאני
אפרודיזיאק
אן-אפרודיזיאק
תשוקה מינית
ג'יימס גוסלינג

| --- | --- |

 לידה:  19 במאי 1955 (בן 69) קלגרי, קנדה 
 שם לידה:  James Gosling 
 ענף מדעי:  גיגול 
 מקום מגורים:  אזור מפרץ סן פרנסיסקו 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קרנגי מלון  אוניברסיטת קלגרי  William Aberhart High School 
 מנחה לדוקטורט:  בוב ספרול, ראג' רדי 
 מוסדות:  חברת גוגל  סאן מיקרוסיסטמס  Amazon Web Services 
 פרסים והוקרה:  מדליית ג'ון פון נוימן של IEEE (2015)  עמית ACM (2013)  פרס צוטומו כנאי (2003)  פרס ACM למערכת תוכנה (2002)  קצין במסדר קנדה 
 תרומות עיקריות
 אבי שפת התכנות Java
 
ג'יימס ארתור גוסלינג (באנגלית: James Arthur Gosling; נולד ב-19 במאי 1955) הוא מתכנת מחשבים קנדי-אמריקני, אשר נודע בעיקר כאבי שפת התכנות ג'אווה.
ביוגרפיה

גוסלינג נולד בסמוך לקלגרי וסיים תואר ראשון במדעי המחשב באוניברסיטה בעיר. ב-1983 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת קרנגי-מלון. את שנותיו הראשונות כמתכנת עשה בחברת IBM. לאחר מכן, ב-1984, הצטרף לסאן מיקרוסיסטמס.
הפרויקט הראשון של גוסלינג בחברת סאן היה NeWS, מערכת חלונות ל-Unix מבוססת פוסטסקריפט, שאת פיתוחה הוביל, אולם לבסוף נדחקה הצידה על ידי מתחרה מצליחה יותר, X Window System. ב-1991 המציא גוסלינג את שפת Java, פרויקט מוצלח הרבה יותר, אשר אותה עיצב ועבורה כתב את המהדר הראשון ואת המכונה וירטואלית הראשונה. מאז הוא עוסק בקידומה של השפה ברחבי העולם ובמתן הרצאות על עתידה, כמניעה של מסחר אלקטרוני ושל ה-World Wide Web.
יצירת השפה הפופולרית הקנתה לו מקום באקדמיה הלאומית להנדסה של ארצות הברית, כמו גם תואר קצין במסדר קנדה, הדרגה השנייה בחשיבותה בבכיר שבאותות הכבוד של קנדה.
ב-2 באפריל 2010 עזב גוסלינג את סאן, לאחר שזו נרכשה על ידי חברת אורקל. באשר לסיבות לעזיבתו, הוא כתב בבלוג שלו שכל דבר מדויק וכן שהוא יכול לומר בנושא יגרום יותר נזק מתועלת. ב-28 במרץ 2011 חשף כי החל לעבוד בחברת גוגל.
ספריו

Ken Arnold, James Gosling, David Holmes, The Java Programming Language, Fourth Edition, Addison-Wesley Professional, 2005, ISBN 0-321-34980-6
James Gosling, Bill Joy, Guy L. Steele Jr., Gilad Bracha, The Java Language Specification, Third Edition, Addison-Wesley Professional, 2005, ISBN 0-321-24678-0
Ken Arnold, James Gosling, David Holmes, The Java Programming Language, Third Edition, Addison-Wesley Professional, 2000, ISBN 0-201-70433-1
James Gosling, Bill Joy, Guy L. Steele Jr., Gilad Bracha, The Java Language Specification, Second Edition, Addison-Wesley, 2000, ISBN 0-201-31008-2
Gregory Bollella (Editor), Benjamin Brosgol, James Gosling, Peter Dibble, Steve Furr, David Hardin, Mark Turnbull, The Real-Time Specification for Java, Addison Wesley Longman, 2000, ISBN 0-201-70323-8
Ken Arnold, James Gosling, The Java programming language Second Edition, Addison-Wesley, 1997, ISBN 0-201-31006-6
Ken Arnold, James Gosling, The Java programming language, Addison-Wesley, 1996, ISBN 0-201-63455-4
James Gosling, Bill Joy, Guy L. Steele Jr., The Java Language Specification, Addison Wesley Publishing Company, 1996, ISBN 0-201-63451-1
James Gosling, Frank Yellin, The Java Team, The Java Application Programming Interface, Volume 2: Window Toolkit and Applets, Addison-Wesley, 1996, ISBN 0-201-63459-7
James Gosling, Frank Yellin, The Java Team, The Java Application Programming Interface, Volume 1: Core Packages, Addison-Wesley, 1996, ISBN 0-201-63453-8
James Gosling, Henry McGilton, The Java language Environment: A white paper, Sun Microsystems, 1996
James Gosling, David S. H. Rosenthal, Michelle J. Arden, The NeWS Book : An Introduction to the Network/Extensible Window System (Sun Technical Reference Library), Springer, 1989, ISBN 0-387-96915-2
לקריאה נוספת

Gerard O’Regan, Giants of Computing - A Compendium of Select, Pivotal Pioneers, Springer, 2013, pp. 129–132.
הערות שוליים

↑
↑  מייסד ג'אווה מצטרף לגוגל, באתר TheMarker‏, 30 במרץ 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007440502405171  PLWABN: 9810670368705606  ACM DL: 81100031518  BnF: cb12545725m (data)  CiNii: DA03623167  dblp: 92/3710  GND: 111950961  ISNI: 0000 0001 0813 9902  LCCN: n88217039  MGP: 50143  NDL: 00478026  NKC: ntk2012686135  NLK: KAC200105121  NTA: 157857808  SUDOC: 034734481  VIAF: 24715008   WorldCat (עם VIAF): 24715008
הרמן הולרית'

| --- | --- |

 לידה:  29 בפברואר 1860 (יוליאני) באפלו, ארצות הברית 
 פטירה:  17 בנובמבר 1929 (בגיל 69) וושינגטון די. סי., ארצות הברית 
 ענף מדעי:  מדעי המחשב 
 מקום קבורה:  בית הקברות אוק היל 
 מקום לימודים:  הסיטי קולג' של ניו יורק (1879)  בית הספר להנדסה ולמדע שימושי של קרן פו 
 מוסדות:  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (1882–1884)  משרד הפטנטים וסימני המסחר של ארצות הברית (1884)  Computing Tabulating Recording Company (1896–1921) 
 פרסים והוקרה:  היכל התהילה הלאומי לממציאים (1990)  מדליית אליוט קרסון (1890) 
 
העתק של מכונת הטבולוציה המוקדמת של הולרית', עם מכונת מיון כרטיסים (מימין)
כרטיס מנוקב של הולרית'
הרמן הולרית'  (באנגלית: Herman Hollerith; ‏29 בפברואר 1860 – 17 בנובמבר 1929) היה סטטיסטיקאי אמריקני ממוצא גרמני, אשר פיתח מכונת טבולציה מבוססת כרטיס ניקוב במטרה להכניס נתונים סטטיסטיים שמקורם במיליוני פיסות מידע לתוך טבלאות. "מכונת טבולציה" (Tabulating machine) הייתה מכונה מכנית-חשמלית לסכימה של נתונים.
קורות חייו

הולרית' נולד בבאפלו שבניו יורק למהגר גרמני, פרופ' גאורג הולרית (Georg Hollerith) מכפר קטן ליד נוישטאדט אן דר ויינשטראסה. נרשם לסיטי קולג' של ניו יורק בשנת 1875 וסיים את לימודיו בבית הספר למכרות של אוניברסיטת קולומביה עם תואר "מהנדס מכרות" בשנת 1879. בשנת 1880, בעודו גר במנהטן, הוא נרשם כמהנדס מכרות והשלים את לימודיו לתואר דוקטור בשנת 1890 באוניברסיטת קולומביה. 
בשנת ב-15 בספטמבר 1890, נשא לאישה את לוסיה בברלי טלקוט. לזוג נולדו 6 ילדים (3 בנים ו-3 בנות). הולרית' העריך 3 דברים מלבד את המצאותיו: את מוצאו הגרמני, את פרטיותו ואת חתולו ביסמרק. הוא אהב סיגרים ויין משובחים וכסף. הוא סלד ממס רכוש.
הולרית' נפטר בשנת 1929 כתוצאה מהתקף לב ונקבר בבית הקברות אואק היל שבג'ורג'טאון וושינגטון.
טבולציה אלקטרונית של מידע סטטיסטי

לאחר ששאב עידוד מג'ון שאו בילינגס
, 
פיתח הרמן הולרית' מנגנון לקריאה. הרעיון העיקרי היה שכל המידע האישי יכול להישמר בצורה מספרית. הולרית' הבחין שאם ניתן יהיה לחורר מספרים בעמודות על גבי הכרטיסים, ניתן יהיה למיין את הכרטיסים באופן מכני ואז לסכום את העמודות הרלוונטיות. ב-8 בינואר 1889, קיבל הולרית' אישור על הפטנט שלו.
המצאות ועסקים

הולרית' בנה מכונות תחת חוזה עבור לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית אשר השתמשו בהן על מנת לבצע טבולציה למפקד האוכלוסין של ארצות הברית משנת 1890 בפרק זמן של 2.5 שנים.
פרק הזמן שלקח לבצע זאת עבור המפקד של 1880 היה כ-7 שנים. הולרית' הקים בשנת 1896 עסק פרטי בשם "Tabulating Machine Company". רוב לשכות מפקדי האוכלוסין בעולם וכן חברות ביטוח שכרו ציוד מתוצרתו ורכשו את כרטיסיו. על מנת לאפשר למכונה שלו לפעול הוא המציא את מנגנון הזנת הכרטיסים האוטומטי הראשון בהיסטוריה. מכונת הטבולציה משנת 1890 נועדה לפעול רק עם כרטיסים ממפקד 1890. לוח תקעים במודל I משנת 1906 אפשר למכונת הטבולציה לבצע מטלות שונות ללא צורך לבנות את המכונה כל פעם מחדש. המצאות אלו היו היסוד לתעשיית המידע המודרנית.
בשנת 1911 חברו ארבע חברות (ביניהן זו של הולרית') לחברה בשם CTR ‏ (ראשי תיבות של "Computing Tabulating Recording Company(אנ')").
תחת הנהלתו של תומאס ווטסון שונה שם החברה ל-IBM בשנת 1924.
לקריאה נוספת

Austrian, G.D. (1982). Herman Hollerith: The Forgotten Giant of Information Processing. Columbia. ISBN 0231051468.
Hollerith, Herman (1890). In connection with the electric tabulation system which has been adopted by U.S. government for the work of the census bureau. Ph.D. dissertation. Columbia University School of Mines.
Gerard O’Regan, Giants of Computing - A Compendium of Select, Pivotal Pioneers, Springer, 2013, pp. 139–141.
הערות שוליים

↑  Lydenberg, Harry Miller (1924). John Shaw Billings: Creator of the National Medical Library and its Catalogue, First Director of the New York Public Library. American Library Association. p. 32.
↑  "IBM Archives: Frequently Asked Questions" (PDF). Some accounts of the merger forming CTR state that three corporations were merged. This reference notes that only three of the four merged corporations are represented in the CTR name. That may be the reason for the differing accounts.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007605260005171  BIBSYS: 90199134  GND: 11877476X  ISNI: 0000 0000 5561 5396  LCCN: n81049885  NKC: stk2008428706  NTA: 069429669  SNAC: w69p3qgm  SUDOC: 199669597  ULAN: 500256609  VIAF: 338149066365765600770   WorldCat (עם VIAF): 338149066365765600770 
קברו של הולרית'
דונלד קנות'

| --- | --- |

 לידה:  10 בינואר 1938 (בן 86) מילווקי, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  מדעי המחשב
 מקום מגורים:  ארצות הברית
 מקום לימודים:  בית הספר התיכון הלותרני של מילווקי (1956)  אוניברסיטת קייס וסטרן ריזרב (1960)  המכון הטכנולוגי של קליפורניה (יוני 1963) 
 מנחה לדוקטורט:  מרשל הול 
 מוסדות:  Burroughs Corporation (1960–1968)  Institute for Defense Analyses (1968–1969)  אוניברסיטת סטנפורד  המכון הטכנולוגי של קליפורניה 
 תלמידי דוקטורט:  Leonidas J. Guibas, Richard Lee Sites, Daniel Hill Greene, Michael F. Plass, Tomas Feder, Pang-Chieh Chen, Ramsey Wadi Haddad, ג'ון דאגלס הובי, Clark Allan Crane, Edwin Hallowell Satterthwaite, Jr., Ashok Subramanian, Isu Fang, Bruce Guenther Baumgart, Wayne Theodore Wilner, Richard Eric Sweet, Steven Ira Gallant, פרנקלין מארק ליאנג, Ignacio Andres Zabala Salelles, רוברט סדג'וויק, Jeffrey Vitter, ווהן רונלד פראט, מייקל פרדמן, סקוט קים, מארק רובין בראון, אנדרי ברודר, לואיס טראב פרדו, Christopher John Van Wyk, Bernard Marcel Mont-Reynaud, Lyle Harold Ramshaw, גארי דון נוט, ג'ון פרדריק רייסר, Anil Ramesh Gangolli 
 פרסים והוקרה:  הרצאת ג'ון פון נוימן (2016)  עמית האגודה האמריקאית למתמטיקה (2013)  מדליית פאראדיי (2011)  הרצאת טיורינג (2011)  פרס חזית הידע של קרן BBVA (2010)  עמית החברה למתמטיקה תעשייתית ושימושית (2009)  חבר זר של החברה המלכותית (2003)  עמית מוזיאון היסטוריית המחשב (1998)  פרס קיוטו לטכנולוגיה מתקדמת (1996)  פרס הארווי (1995)  מדליית ג'ון פון נוימן של IEEE (1995)  עמית ACM (1994)  מדליית פרנקלין (1988)  פרס ACM למערכת תוכנה (1986)  פרס לאורי פ. סטיל (1986)  פרס ולס מקדוול (1980)  עמית אגודת המחשוב הבריטית (1980)  המדליה הלאומית למדעים (1979)  פרס ג'וסיה וילארד גיבס (1978)  פרסי פאול ר. האלמוס - לסטר ר. פורד (1975, 1993)  פרס טיורינג (1974)  מלגת גוגנהיים (1972)  פרס גרייס הופר (1971)  פרס קיוטו 
 מספר צאצאים:  2 
 אתר רשמי
 תרומות עיקריות
 תרומות בסיסיות לשטחים רבים במדעי המחשב. הוא יצר למעשה את התחום של אנליזה של אלגוריתמים
 
דונלד ארווין קָנוּת' (באנגלית: Donald Ervin Knuth, נהגה: Ka-Nooth; נולד ב-10 בינואר 1938) הוא פרופסור באוניברסיטת סטנפורד, מהאבות המייסדים של מדעי המחשב.
קנות' ידוע בזכות תרומותיו הבסיסיות לשטחים רבים במדעי המחשב. הוא יצר למעשה את התחום של אנליזה של אלגוריתמים וזרע את הזרעים לפיתוחם של מספר תחומים במדעי המחשב התאורטיים. קנות' כתב ספרים רבים בנושא ובמיוחד ידועה סדרת הספרים (נכון ל-2017, עדיין בכתיבה) The Art of Computer Programming ("אמנות התכנות"), שנחשבת לאחד המקורות החשובים ביותר בספרות של מדעי המחשב.
במהלך עבודתו על סדרת ספריו חש שמערכות הדפוס אינם מספקות לו כלים באיכות ראויה, ולכן יצר את מערכת סַדָּר לדפוס TEX ואת מערכת עיצוב הגופנים METAFONT.
מחלוצי התחום של literate programming, ויצר את שפת התכנות WEB (שמאוחר יותר הוסבה ל-CWEB).
השכלה ועבודה אקדמית

קנות' נולד במילווקי שבוויסקונסין. אביו לימד הנהלת חשבונות בבית ספר תיכון לותרני והיה בעל בית דפוס קטן. קנות' למד באוניברסיטת קייס וסטרן ריזרב וקיבל בו זמנית תואר ראשון ותואר שני במתמטיקה, בשנת 1960. הוא המשיך את לימודיו במכון הטכנולוגי של קליפורניה (CalTech) וקיבל תואר דוקטור ב-1963. לאחר מכן הצטרף למכון כחבר סגל והחל לעבוד על "The Art of Computer Programming", שבמקור היה אמור להיות סדרה בעלת שבעה כרכים. בשנת 1968 פרסם את הכרך הראשון בסדרה. באותה שנה הצטרף לאוניברסיטת סטנפורד. כהוקרה על תרומותיו בתחום מדעי המחשב הוא זכה בשנת 1990 לתואר האקדמי הייחודי "פרופסור לאמנות תכנות המחשב" (ולאחר פרישתו ל"פרופסור אמריטוס לאמנות תכנות המחשב").
לאחר שבשנת 1976 פרסם את הכרך השלישי בסדרה "The Art of Computer Programming" הוא היה מתוסכל מהמצב העגום של כלי הפרסום האלקטרוניים החדשים שפותחו באותה תקופה. הדבר הניע אותו ליצור את הכלים TEX - תוכנת סַדָּר דפוס ממוחשב ו-METAFONT - כלי לעיצוב גופנים. מטרתו הייתה לבנות מערכת שתאפשר לכל אחד להפיק במאמץ סביר ספרים באיכות גבוהה וכן שהמערכת תפיק בדיוק אותן תוצאות בכל מחשב ובכל זמן. התוכנה שכתב ופרסם הייתה אחת הדוגמאות הראשונות של תוכנה חופשית. TEX, דרך ההרחבה שלה LATEX שפותחה על ידי לסלי למפורט, נמצאת בשימוש נרחב בפרסומים אקדמיים מדעיים וחלקים מהפורמט שלה נתמכים גם על ידי כלים מסחריים, כגון עורך הנוסחאות בחבילת Microsoft Office.
קנות' היה החתן הראשון של פרס גרייס מוריי הופר מה-ACM, בשנת 1971. הוא קיבל שלל פרסים אחרים כולל פרס טיורינג (ב-1974), המדליה הלאומית למדעים (ב-1979), המדליה על שם ג'ון פון נוימן, פרס קיוטו ופרס הארווי שמוענק על ידי הטכניון. הוא חבר במספר אקדמיות לאומיות למדע, בהן האמריקאית,  הצרפתית (חבר זר) והחברה המלכותית.
בשנת 1992 פרש ממחקר והוראה באוניברסיטת סטנפורד כדי לסיים את העבודה על "The Art of Computer Programming". מאז שנת 2004, שלושת הכרכים הראשונים בסדרה שלו יצאו לאור בעריכה מחודשת. קנות' עובד כעת על הכרך הרביעי, שחלקו הראשון פורסם ב-2011, ושקטעים נוספים ממנו נחשפים פעם בפעם באתר האינטרנט שלו. קנות' גם מעביר הרצאות לא פורמליות מספר פעמים בשנה באוניברסיטת סטנפורד שמכונות "הרהורים אודות המחשב". קנות' הוא גם פרופסור אורח במעבדה למחשוב באוניברסיטת אוקספורד באנגליה.
קנות' נוהג להציע פרס של 2.56 דולר עבור כל שגיאה שמתגלה בספריו (טכנית, טיפוגרפית או היסטורית).
תחומי עניין אחרים

בנוסף לספריו המרובים במדעי המחשב פרסם קנות' ספר על הקאנון הנוצרי בשם 3:16, בו סקר את פסוק ט"ז בפרק ג' בחמישים ותשעה ספרי הברית הישנה והחדשה. הספר מביא את דבריהם של פרשנים שונים לאורך ההיסטוריה על הפסוקים האלה, וכן קליגרפיה של הפסוק על ידי מעצבים שונים. קנות' לא השתמש בתרגומים מקובלים לאנגלית אלא תרגם בעצמו מהמקורות בעברית וביוונית, אף על פי שאינו בקי בשפות אלה. הבחירה בפסוק זה הוסברה בכך שקנות' ידע שבתחילת המיזם שעל פסוק ט"ז בפרק ג' בספר הבשורה על-פי יוחנן יש לו מה לומר.‎ פסוק זה נחשב בעיני רבים לפסוק המפורסם ביותר בברית החדשה:
כִּי־אַהֲבָה רַבָּה אָהַב הָאֱלֹהִים אֶת־הָעוֹלָם עַד־אֲשֶׁר נָתַן אֶת־בְּנוֹ אֶת־יְחִידוֹ לְמַעַן אֲשֶׁר לֹא־יֹאבַד כָּל־הַמַּאֲמִין בּוֹ כִּי אִם־יִחְיֶה חַיֵּי עוֹלָם
את שיקוליו וחוויותיו בכתיבת הספר פרסם קנות' בספר מאוחר יותר: "Things a Computer Scientist Rarely Talks About" ('דברים שמדען מחשב מדבר עליהם לעיתים נדירות').
קנות' הוא נגן עוגב ואף התקין עוגב בביתו (שאותו מימן מהכנסות ספריו, על פי הערה באחד מהם).
ב-1990 הכריז קנות' כי אין לו עוד כתובת דוא"ל, כי השימוש בדואר אלקטרוני גזל יותר מדי מזמנו.
לקריאה נוספת

Gerard O’Regan, Giants of Computing - A Compendium of Select, Pivotal Pioneers, Springer, 2013, pp. 169–171.