stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
היפסטר
היסטוריה > האבולוציה של המונח בשנות ה-90 ובמאה ה-21

המונח "היפסטר" קיבל משמעות מחודשת במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 כדי לתאר תת-תרבות של צעירים מהמעמד הבינוני, משכילים ותושבי מרכזים עירוניים גדולים, הנוהגים לאמץ את תרבות הנגד, אשר מתעניינים בתרבות אלטרנטיבית ואשר ידועים בשל הטעם האקלקטי שלהם - כגון האזנה למוזיקת אינדי, חוש אופנה שחורג מהמיינסטרים, ואורח חיים אלטרנטיבי.
האזכור הראשון של המונח "היפסטר" בצורה העכשווית שלו הופיע ב-14 באפריל 1994 בדוח פנימי וחסוי של יצרן הסיגריות קאמל אשר בו צוין: "חיי החברה של ההיפסטרים הללו סובבים סביב מועדוני לילה, בתי קפה, אופנה, ומוזיקה". החברה עשתה מאמצים רבים לשווק את הסיגריות שלה לאותם "היפסטרים" והפיצה מותג בשם "קאמל ויליאמסבורג", על שם השכונה בברוקלין המזוהה עימם.
במאמר של הטיים מגזין משנת 2009 אשר חקר את המונח נטען כי:
היפסטרים הם אלה אשר מביעים זילזול כשתציינו בפניהם שאתם אוהבים להאזין למוזיקה של להקת קולדפליי. הם אלה שלובשים חולצות עם ציטוטים מסרטים שמעולם לא שמעתם עליהם והם היחידים בארצות הברית שעשויים לחשוב ש-Pabst Blue Ribbon היא בירה טובה. הם לובשים כובעי קאובוי או כומתות וכל הפריטים שהם לובשים נבחרו בקפידה אך במטרה שתחשבו שהם לא השקיעו מאמץ רב בבחירת פרטי הלבוש שלהם".
בספרו משנת 2011 HipsterMattic, סיכם הכותב האוסטרלי מט גרנפילד את התרבות ההיפסטרית באופן הבא:
בעוד שתרבות המיינסטרים של שנות האלפיים העסיקה את עצמה בתוכניות ריאליטי, מוסיקת דאנס, ולאן נעלמו התחתונים של בריטני ספירס, החלה להתרחש התקוממות שקטה מאחורי הקלעים. סוגים נשכחים של ביגוד, בירה, סיגריות ומוזיקה נהפכו שוב לפופולרים. הרטרו נהיה מגניב, הסביבה נהפכה לחשובה והישן נהפך ל'חדש' החדש. ילדים רצו ללבוש מכנסי קרדיגן כמו של סילביה פלאת' ולהרכיב משקפיים כמו של באדי הולי - מתהוללים באירוניה של לעשות משהו כל-כך חנוני לכל-כך מגניב. הם רצו לחיות בדרכים של קיימות ולאכול גרעינים אורגניים ונטולי גלוטן. מעל לכל, הם רצו שיכירו בהם כשונים - לסטות מהמיינסטרים ולעצב נישה תרבותית שכולה שלהם. עבור הדור החדש הזה, סגנון לא היה משהו שאפשר פשוט לקנות בחנות כלבו, אלא משהו שמצאת בחנות יד-שנייה, או, באופן אידיאלי, הכנת בעצמך. הדרך להיות מגניב לא הייתה בלהתלבש כמו כוכב טלוויזיה: היא הייתה בלהיראות כאילו מעולם לא ראית טלוויזיה".
בשנת 2011 פורסמו בניו-יורק מספר מאמרים שקבעו כי ימי הזוהר של התרבות ההיפסטרית היו עוד בתחילת שנות האלפיים, ובתקופה שלפני המשבר הכלכלי. מאמרים אלה גם המעיטו בערך המוסף של התרבות ההיפסטרית בקביעה ש"העידן ההיפסטרי לא ייצר אומנים, למעט אומני קעקועים. הוא גם לא הניב ספרות מדהימה, אבל הוא עשה שימוש טוב בפונטים".
תרבות היפסטרית > אופנה היפסטרית

האופנה ההיפסטרית מעצם אופייה האלטרנטיבי-קמעה היא מגוונת מאוד, אך ניתן להצביע על מספר מאפייני הופעה נפוצים יחסית בקרב היפסטרים: הרכבת משקפיים גדולים בעלי מסגרת בולטת, בגדים השואפים להיות מתוחכמים, חלקם יכולים להתפס כאנדרוגיניים, כגון ווסטים עדינים בצבעים כהים לרוב (לעיתים עם עניבה בגוון צבעוני זועק כלשהו), צעיפים ותספורות אסימטריות. בקרב גברים: גידול שיער פנים וחבישת כובעי בורסלינו. בקרב נשים: ג'ינס אמהות, שמלות וינטג' וסידור חלק, לעיתים אסוף לתפארת, של השיער. מאפייני הופעה אלו מטרתם להתבלט מצד אחד, אך להראות על חוסר אכפתיות להופעה החיצונית מצד שני.
תרבות היפסטרית > מוזיקה היפסטרית

ההיפסטרים ככלל נוטים להאזין למוזיקת אינדי ומוזיקת רטרו, לעיתים קרובות סווינג וג'אז. ריקוד הסווינג בתלבושות תקופתיות (שנות ה-20, של המאה ה-20) ושמלות סווינג פופולרי בקרב היפסטרים מסוימים. הדגש בבחירת המוזיקה ההיפסטרית הוא בהתרחקות משיא המיינסטרים.
תרבות היפסטרית > אמנות היפסטרית

ההיפסטריות רואה לעצמה זיקה לאמנות ותרבות, בעיקר באמנות קונספטואלית ווידאו-ארט, וחלק נכבד מההיפסטרים יוצרים אמנות בעצמם או שואפים לעשות כן. בנוסף ההיפסטרים אוהבים סרטים אמנותיים, סרטי איכות וסרטים ממקומות ומתקופות שונים, שלא מוקרנים בבתי הקולנוע המסחריים אלא בבתי קולנוע אלטרנטיביים וסינמטקים. ההיפסטרים מרבים להשתתף בפעילויות קולנוע, תרבות ואמנות בסינמטקים, גלריות, מועדונים ובתי קפה.
תרבות היפסטרית > אורח חיים אלטרנטיבי

רבים מההיפסטרים נוטים לאורח חיים הכולל תרבות צריכה אלטרנטיבית, שיכולה לכלול מסיבות וינטג' ורטרו, פגישה בערבי אינדי במועדונים, גינון קהילתי, טבעונות, רכיבה על אופניים וכדומה.
בישראל

תרבות זו החלה לבלוט בישראל באמצע העשור הראשון של המאה ה-21, תוך מתן ביטוי בעיקר לאופנה ההיפסטרית, ובקרב קהילה מצומצמת יותר גם ליתר מאפייני התרבות ההיפסטרית, כגון המוזיקה ואורח החיים האלטרנטיבי והאקלקטי. כברוב הארצות, תופעת ההיפסטרים נפוצה בעיקר בערים הגדולות, ובישראל בהתאם לכך בעיקר בתל אביב-יפו. בשנים האחרונות נערכים בישראל מדי שנה מספר פסטיבלים גדולים אשר נתפסים לעיתים כבעלי אופי "היפסטרי": אינדינגב, פסטיבל יערות מנשה, מידברן ופסטיבל מטאור בצפון הארץ.
המושג "היפסטר" התפתח באותה תקופה בגרסתו המקומית כניגוד למושג "סחי", שמשמעותו ישראלי בינוני, קונפורמי וחסר מודעות עצמית.
בישראל > ייצוג בתרבות הפופולרית ובפוליטיקה

במסגרת הבחירות לכנסת התשע עשרה הפיקה לשכת הפרסום הממשלתית (לפ"מ) סרטון הומוריסטי לעידוד ההצבעה בו מככבים היפסטר והיפסטרית מתנשאים היושבים בבית קפה ומקטרים, עד ש"משטרת הקיטורים" שוללת מהם את הזכות להתלונן כי לא הצביעו.
בראשית המרוץ של הבחירות לכנסת העשרים הפיק חבר הכנסת והשר נפתלי בנט סרטון בו הוא מחופש להיפסטר תל אביבי שמאלני, שמתנצל בפני כולם, במסגרת קמפיין הבחירות של הבית היהודי: "לא מתנצלים. אוהבים את ישראל."
בעונה העשירית של סדרת הטלוויזיה הסאטירית "ארץ נהדרת", גילמה הבדרנית ליאת הר לב דמות של עיתונאית היפסטרית תל אביבית בשם "ליהיא האשטאג".
ביקורת

במאמר של ההפינגטון פוסט משנת 2008 בשם "מי הוא היפסטר?", נטען כי "כל המטרה של ההיפסטרים היא להתחמק מזה שיתייגו אותם. לעומת זאת, הם כולם מתלבשים אותו דבר ומתנהגים אותו דבר, וככלל אחידים בחוסר האחידות שלהם. האם עצם העובדה שישנו מראה טיפוסי המאפיין היפסטרים נוגד למעשה את תפיסת העולם ההיפסטרית? הרי היפסטרים אמורים לשנוא כל מה שמיינסטרים או אופנתי."
לפי דן פלטצ'ר מטיים מגזין "ההיפסטרים זוכים לרמה יוצאת דופן של תיעוב כנגדם. אלו המבקרים את התרבות ההיפסטרית תיארו את הקבוצה הזאת, שמוגדרת באופן די עמום, כשופעת בשביעות רצון עצמית, מלאה בסתירות, ובשורה התחתונה, מהווה את המבוי הסתום של החברה המערבית." אליס תומפסון, עורכת בבלוג LAist טוענת ש"אנשים שהתבגרו בתקופה של תנועות הפאנק-רוק של שנות השבעים והשמונים נוטים לשנוא 'היפסטרים'", שאותם היא מתארת כ"אנשים שלובשים אופנה אלטרנטיבית יקרה, הולכים לפאבים הכי חדשים ומגניבים ומאזינים ללהקות הכי עדכניות." תומפסון ממשיכה וטוענת כי "נראה שההיפסטרים לא משייכים עצמם לאף פילוסופיה מסוימת... [או]... לאף סגנון מוזיקלי מסוים." במקום זאת, הם שכירי החרב של הסטייל" אשר לוקחים כל מה שפופולרי ובאופנה, ו"לוקחים ללא רשות את כל הסטייל של תנועות חברתיות שקדמו להם כמו הפאנק, תוך התנערות מכל מה שאותו סטייל ייצג עבור אותן תנועות חברתיות."
מארק גרייף, מייסד כתב העת הספרותי n+1 ופרופסור בניו סקול, טוען במאמר שפרסם בניו יורק טיימס שנעשה שימוש במושג "היפסטר" על ידי קבוצות מרקע כלכלי שונה כדי לסווג מעמדות חברתיים. הוא מפקפק באופיו מלא הסתירות של המושג, והאופן בו אף אחד לא חושב על עצמו בתור היפסטר: "באופן פרדוקסלי, אלו שהשתמשו במושג היפסטר כעלבון נראו בעצמם כמו היפסטרים - לבשו סקיני ג'ינס והרכיבו משקפיים גדולים, התרכזו במובלעות בתוך ערים גדולות, והסתכלו מלמעלה על אופנת המיינסטרים ועל כל מי שהגיע מחוץ לעיר." הוא מאמין שהקושי הרב בהגדרת המושג נובעת מהעובדה שכל ניסיון לעשות זאת גורר חרדה אוניברסלית, כיוון שהוא "למעשה אומר לכולם שהם מזויפים."
הסתייגות מהתרבות ההיפסטרית ניכרת בשיר ה-אנהלט EBM הפרודי "Anti-Hipster" שהופק על ידי ההרכב האוסטרי SadoSato. קליפ השיר אף הציג לראווה מספר דמויות סטריאוטיפיות ופרודיות המזוהות עם תת-התרבות ההיפסטרית.
ראו גם

דור הביט
היפים
אינדי
הערות שוליים

1 2 3  דן פלטצ'ר, "Hipsters", טיים, 29 ביולי 2009.
↑  RJ Reynolds and Camel Cigarettes: Trend Influence Marketing
↑  Are Hipsters Crazy for Williamsburg Camel Cigarettes?
↑  מט גרנפילד (2011), HipsterMattic.
↑  הסרטון בערוץ הרשמי של לפמ ביוטיוב.
↑  הערות היוטוב הרשמי של נפתלי בנט,'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'ההיפסטר לא מתנצלים
↑  ג'וליה פלבין. "?Who's a Hipster", הפינגטון פוסט, 8 באוגוסט 2008.
↑  אליס תומפסון,"?Why Does Everyone Hate Hipster Assholes", פברואר 2008.
↑  מארק גרייף, "The Sociology of the Hipster", הניו יורק טיימס, 15 באוקטובר 2010.
↑  SadoSato - Anti-Hipster (live-version vs. demo-version)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7853520-7 
היפסטרית על אופני רטרו.
צלם במראה היפסטרי טיפוסי (הצלם המצולם בתמונה מגדיר את עצמו כהיפסטר).
אספקטים שונים של אופנת וינטג' נוכחים במיוחד בתת-התרבות ההיפסטרית
אופני פיקסי מזוהים במידה מסוימת עם היפסטריות.
להקת אינדי היפסטרית
'היפסטרים התרחקו!' נטען כי "ההיפסטרים זוכים לרמה יוצאת דופן של תיעוב כנגדם".
שלט בפתח בית הקפה Monocle & Mermaid בעיר Simon's Town בדרום אפריקה (נובמבר 2015)
הבית של פיסטוק (שיר)

"הבית של פיסטוק" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה בשנת 1981 לאור חברת התקליטים הד ארצי כשיר הנושא של סדרת הילדים "בבית של פיסטוק". נכתב על ידי לאה נאור, והולחן על ידי נורית הירש. רבים טועים לחשוב שמילות הפזמון הן: "איזה בית יש לפיסטוק, פיסטוק, פיסטוק, פיסטוק, פיסטוק", בעוד שמילות הפזמון הנכונות הן: "איזה בית יש לפיסטוק, טיק טוק טיק טוק טיק טוק טיק טוק". מספר אמנים ישראליים הקליטו גרסאות כיסוי לשיר, דוגמת להקת הגרובטרון ורוני דלומי. הוא לא נכנס לאף אחד ממצעדי הפזמונים בישראל, דוגמת גלי צה"ל ורשת ג'.
הערות שוליים

↑  בבית של פיסטוק (הגרסה הצבעונית) - שיר פתיחה (אילנית), כאן חינוכית
| אילנית |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | עמיחי בגבול ירדן • אילנית לילדים • אילנית בשירי חגים לילדים (מס' 1) • אילנית (1972) • אילנית (1974) • להיטים לילדים • שירי משוררים לילדים • שירו שיר לשמש • בואו ונשיר ביחד • טיול לילי ושירים אחרים שאני אוהבת • סולו? הופעה פומבית • תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים • שירים שילדים אוהבים והשירים היפים של מרים ילן-שטקליס • רגשות מעורבים • אל הדרך • מתנה לילדים – השירים שכל הילדים אוהבים • אולי עוד פעם • סרט בשחור לבן • בוא נתחיל מבראשית • חלום ברזילאי • ישראלית |  |
| אלבומי אוסף | הלהיטים הגדולים של אילנית ואילן ואילנית • שירי הייצוג של ישראל • להיטי הזהב של אילנית • ארבעה צדדים • עכשיו כולם ביחד • 21 הלהיטים הגדולים של אילנית • כבר אחרי חצות – אוסף שירי אהבה • נאסף תשרי, אוסף מס. 3 • אי שם – אוסף שירי הפופ והייצוג • ללכת שבי אחרייך – אוסף שירי ארץ ישראל • כל מקום – אוסף שירים בינלאומיים • שיר של יום חולין – אוסף הבלדות • ושוב איתכם – אוסף שירי אילן ואילנית • המיטב • אוסף להיטים • שירים ליום חולין – אוסף כפול |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1973 • ישראל באירוויזיון 1973 • אירוויזיון 1977 • ישראל באירוויזיון 1977 • אילן ואילנית • שלמה צח |  |
| אילנית – שירים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-60 | "שיר בארבעה בתים" |  |
| שנות ה-70 | "אהבתה של תרזה די מון" • "ילדי איננו ילד עוד" • "רק הירח" • "פעם לאהוב" • "לאורך השדרה שאין בה איש" • "איש הסתיו" • "גוליבר" • "אי שם" • "אין מקום בחוף" • "עכשיו אני יודע" • "אחיי גיבורי התהילה" • "ללכת שבי אחרייך" • "אהבה אחת קטנה" • "אבל המנגינה" • "Chaque matin la joie du monde" • "אם ייפול הכוכב שלי" • "עיר אחרת" • "כי הנני בא" • "כשקיבלו את התורה" • "כשיבוא שלום לארץ" • "שירו שיר לשמש" • "שלום" • "כך היה כך יהיה" • "הכרתי פעם איש" • "האוניות חזרו" • "ילד בקרקס" • "עפרוני" • "דניאל" • "שיר של יום חולין" • "אל תשמעי לקול ליבך" • "ארץ" • "אדם רחוק" • "אהבה היא שיר לשניים" • "הנה הלילה" • "תבורכי" • "הנה ימים באים" • "הנה בא השלום" • "רגשות מעורבים" • "היי דנה" |  |
| שנות ה-80 | "אני לא מאמינה" • "פעם בשנה" • "חמסין של ניסן" • "הבית של פיסטוק" • "בשביל אל הכפר" • "עד עולם" • "אל הדרך" • "פרפר נחמד" • "נחמה" • "בשורה טובה" • "תצלום ישן" • "הלב" • "שיר על נחלים" • "אולי עוד פעם" • "בואו בואו" • "אם ובנה" • "בללייקה" • "עכשיו כולם ביחד" • "חלק בעולם" • "הנחמה היחידה" • "רק בינתיים" • "סרט בשחור לבן" • "קחי נשימה" • "חבר" |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סידור אדמו"ר הזקן

| --- | --- |

סדר תפילות מכל השנה, קאפוסט תקע"ו במהדורה זו נוספו ביאורים מאת רבי שניאור זלמן על נוסח התפילה
 מידע כללי
 מאת:  רבי שניאור זלמן מליאדי
 שפת המקור:  עברית
 תורגם לשפות:  אנגלית, רוסית, צרפתית וספרדית
 סוגה:  סידור
 הסכמות:  רבי יהודה ליב מינוביץ'
 הוצאה
 מקום הוצאה:  שקלוב 
 תאריך הוצאה:  1803 
 
סדר תפלות מכל השנה על פי נוסח האריז"ל, שידוע כסידורו של רבי שניאור זלמן מלאדי (סידור רבנו הזקן, סידור הרב וכדומה), הוא סידור תפילה שנערך על ידי רבי שניאור זלמן מלאדי, מייסד חסידות חב"ד. הסידור כולל נוסח תפילה שעבר התאמה לכוונות האר"י, וכן הלכות ("פסקי דינים") בנושאים השייכים לסידור התפילה. חסידי חב"ד מסתמכים על סידור זה בנוסח התפילה ובפסיקת ההלכה.
רקע

אחד ממאפייני ראשיתה של תנועת החסידות הוא שינוי נוסח התפילה שהיה מקובל במזרח אירופה באותה עת, נוסח אשכנז, והחלפתו בנוסח ספרד, במגמה להתפלל בנוסח האר"י, דבר שעורר התנגדות, בטענה שהוא נוגד את ההלכה שאין לשנות את המסורת המקובלת. במאסרו המפורסם בתקנ"ט, נשאל הרב שניאור זלמן במהלך חקירתו האם משמעותו של שינוי הנוסח היא שהחסידות היא דת חדשה. על כך השיב:
אנו מתפללין הנוסח שמתפללין כל ישראל, וזהו עיקר התפלה אצלנו, רק שעל-פי הקבלה לפעמים אנו מוסיפים תיבות ומזמורים ופסוקים מתהלים, ואין זו דת חדשה
מטרתה העיקרית של החסידות באימוץ נוסח האר"י הייתה הנחלתו להמונים, זאת ביצירת נוסח תפילה עצמאי ללא הכוונות הקבליות שבנוסח האר"י, שהן נחלת יחידים הבקיאים בתורת הסוד. אך למרות מטרה זו, ועל-אף התפתחות תנועת החסידות בקרב ההמון, לא ערכו מנהיגי התנועה בשתי הדורות הראשונים של החסידות, סידור תפילה בנוסח מסודר המיועד לכלל החסידים. ייתכן שהזמן לא היה בשל לכך, עקב ההתנגדות הגדולה באותה עת לנוסח החסידי.
סידור הרב

בדור השלישי של תנועת החסידות, כהמשך למגמה החסידית הכללית, ערך רבי שניאור זלמן מלאדי, מייסד חסידות חב"ד, נוסח תפילה מסודר, "שווה לכל נפש", בשילוב הלכות שונות, והדפיסו כסידור. יש טוענים שהוא למעשה הסידור החסידי הראשון שנדפס, אולם היו סידורים קבליים שנדפסו על ידי תלמידי הבעש"ט קודם לכן. בספר "בית רבי" מובא שלדברי נכדו, הצמח צדק, כתב רש"ז את סידורו לאחר הגהה ועבודת מחקר על שישים סידורים ונוסחי תפילה שונים.
נוסח סידור זה מכונה לעיתים בשם נוסח האר"י, אף על פי שנוסח האר"י הידוע לנו כיום שונה ממנו מהותית. סידור זה משתייך בעיקרו לנוסח ספרד החסידי בשל היותו משלב את נוסח הספרדים עם נוסח אשכנז, אלא שבניגוד לנוהג המקובל לעיתים בנוסח ספרד החסידי להרכיב מטבעות לשון של נוסח ספרד על נוסח אשכנז גם כשאינן משתלבות, רבי שניאור זלמן בחר תמיד נוסח אחד ולא הרכיב שני נוסחים יחד.
ההלכות בסידור

בסידור שילב רבי שניאור זלמן הלכות המכונות "פסקי הסידור". אלה מתחלקים לשניים:
א. קונטרסים הלכתיים שנדפסו תחת הכותרת 'סדר...' או 'הלכות...', כמו "סדר ברכות הנהנין". הם כוללים פסקי דינים בקיצור מתוך השולחן ערוך שלו.
ב. מנהגים הכוללים הדרכות למתפלל.
ההלכות בסידור > משנתו האחרונה

כשיש סתירה בין פסקי השולחן ערוך הרב לפסקים בסידור מקובל אצל חסידי חב"ד לפסוק כמו פסקי הסידור, משום שאת הסידור ערך בסוף ימיו.
כמה מפסקיו הידועים ביותר הם אלו ששונו בסידור, כגון זמן קריאת שמע, שבשולחן ערוך פסק כשיטת המגן אברהם ובסידור חזר בו ופסק כשיטת הגר"א, וכן בעניין זמן השקיעה, שחזר בו משיטת רבינו תם ופסק כשיטת הגאונים. פסק נוסף שלו הוא בעניין בישול בשבת פסק להחמיר בבישול דבר שנמס, שפסק בשו"ע שמותר.
תפוצתו

רבי יוסף יצחק שניאורסון כותב כי כבר בתקמ"ג (20 שנה לפני הדפסת סידורו) הנהיג רש"ז את נוסח התפילה שלו בקרב חסידיו, ובתקנ"ב כבר פורסם הנוסח בין החסידים, הם העתיקו את שינויי הנוסח בשולי דפי הסידור בו התפללו (לרוב בנוסח אשכנז, אך מקצתם החזיקו בסידור 'שער השמים' של השל"ה שנוסחו די דומה לנוסח הרש"ז, על-גביו ציינו את השינויים).
בחצרות חסידיות רבות בפולין נהגו להתפלל בנוסח תפילה זה, כגון חסידות סוכטשוב, חסידות סטריקוב, חסידות ראדזין ועוד. נוסח ספרד של סידור רינת ישראל הולך בדרך כלל בעקבות סידור אדמו"ר הזקן כאשר ישנן מחלוקות בין סידורי נוסח ספרד.
מהדורות > מהדורות הדפוס בימי חייו

כפי הידוע, שלוש מהדורות דפוס יצאו-לאור בחיי המחבר (שנפטר בתקע"ג-1812). מקובל כי הסידור נדפס לראשונה באופן מלא בתקס"ג-1803 בשקלוב ובמהדורה שנייה ושלישית, עם הגהות נוספות של המחבר, בקאפוסט.
בתשע"ד הציע הרב שלום דובער לוין אפשרות שהייתה מהדורה קודמת למהדורה הראשונה, בעקבות גילוי שני דפים בספריית חב"ד בתוך כריכה של ספר, אך יש חולקים עליו וסבורים שזה דפי הגהה.
מהדורות > מהדורות הדפוס בימי חייו > העותק היחידי מהמהדורה הראשונה

ממהדורות אלו שרד רק עותק אחד מהמהדורה הראשונה (הנמצא כיום באוסף שניאורסון), שהגיע לידי הרש"ב והופקד על ידיו בזמן מלחמת העולם הראשונה בידי שלטונות רוסיה. העותק הולאם והועבר לספריית מוסקבה. בסוף 2013 העלתה ספריית מוסקבה לאתר האינטרנט שלה סריקה של העותק. במרץ 2014 העבירו את הסידור למוזיאון היהודי במוסקבה. מהדורת פקסימילה משוחזרת מדפוס זה בתוספת השוואות וציונים לנוסח, יצאה לאור בחודש אב תשע"ה (יולי 2015) בהוצאת חזק.
מהדורות > מהדורות נוספות ומורחבות

לאחר פטירת אדמו"ר הזקן, נדפס הסידור על ידי מדפיסים שונים, עם הוספות שונות שלא היו בסידור שנדפס בחייו. עותק יחיד בעולם ממהדורת סלויטה תקצ"ו, אחת המהדורות הראשונות, התגלה בשנת תשס"ו אצל אספן פרטי בניו יורק.
בין המהדורות הראויות לציון:
מהדורות > מהדורות נוספות ומורחבות > סידור עם דא"ח

לאחר פטירתו של רבי שניאור זלמן, הוציא לאור בנו רבי דובער שניאורי (האדמו"ר האמצעי), את הספר סידור עם דא"ח -נוסח התפילה שהתקין אביו בתוספת דרושי חסידות ("דא"ח" - דברי אלוקים חיים) שאמר אביו, המבארים את התפילה, המועדים ועוד, בדרך הקבלה והחסידות. סידור זה נדפס לראשונה בקאפוסט בשנת ה'תקע"ו. במשך השנים נדפסו מהדורות שונות מסידור זה בשמות: "סידור תפילות מכל השנה", "סידור עם דא"ח".
מהדורות > מהדורות נוספות ומורחבות > סידור תורה אור

סידור זה סודר על ידי הרב אברהם דוד לבוט והודפס לראשונה בדפוס ראם בשנת ה'תרמ"ז. סידור תורה אור נחלק לשנים. החלק הראשון כולל רק מה שנדפס בסידורים הראשונים שנדפסו בחיי אדמו"ר הזקן, ותוקנו בו רוב טעויות הדפוס שבמהדורות הקודמות. כמו כן הוסיף הרב לבוט ציוני מקורות לפסוקי התנ"ך ומאמרי חז"ל, ולכן קרא לו "סידור תורה אור". בחלק השני כלל הרב לבוט מה שנהגו להוסיף בסידורים אחרי פטירת אדמו"ר הזקן.
נוסח זה נדפס שוב בכ-15 מהדורות, מתוכם ראויות לציון המהדורות הבאות:
בשנת תש"א ערך והדפיס רבי מנחם מנדל שניאורסון, בהוראת והכוונת חותנו רבי יוסף יצחק שניאורסון, מהדורה מתוקנת של הסידור, אלא שלא נכנסו בדפוס כל התיקונים שראה לנכון. במהדורה זו הוא הכניס "הגהות לסידור" מאדמו"ר הצמח-צדק ואדמו"ר הרש"ב. ספקות אחרים שהיו לו בעריכה הוא הגיש להכרעת חותנו. בסופו הוסיף את נוסח תפילות ופיוטים לראש השנה ויום כיפור.
בשנת תשע"ה הוציאה לאור קה"ת מהדורה חדשה ומתוקנת של הסידור "תורה אור - תפילות ישראל". במהדורה זו נכנסו הגהות ותיקונים שהכין רבי מנחם מענדל בתש"א ולא נכנסו אז לדפוס, והגהות נוספות שכתב במשך השנים. במהדורת תשע"ה מופיעה גם רשימה ביבליוגרפית מעודכנת של דפוסי הסידור מהדורת תורה אור. ועוד. לאידך, נשמט ממהדורה זו ה"מחזור לתפילות ראש השנה ויום הכיפורים" שנדפס במהדורות הקודמות.
מהדורות > מהדורות נוספות ומורחבות > סידור תהלת ה'

סידור זה, שנדפס לראשונה בשנת ה'תרע"ח ברוסטוב על הדון, הוא צילום של "סדר העבודה - תפלות ישראל לכל השנה" (נוסח אשכנז), שנדפס בווילנא שנת תרע"א (1911). נוספו בו תיקונים המבוססים על נוסח סידור אדמו"ר הזקן עם מראי מקומות לתנ"ך, לוח המולדות ועוד הוספות. החל משנת 1942, עם הקמת הוצאת קה"ת, הודפס הסידור בהוצאה זו. בחלק מהמהדורות נספח לסידור ספר תהלים מהדורת "אהל יוסף יצחק" ומכתבים בנוגע לחשיבות אמירת תהלים. הסידור הוא גם חלק מהספר חת"ת.
עם השנים יצאו תחת שם זה גם מחזורים לחגי ישראל:
סידור תהלת ה' לחג הפסח עם הגדה ליל הסדר
סידור תהלת ה' לחג השבועות עם תיקון ליל שבועות
סידור תהלת ה' לחג הסוכות.
הסידור יצא גם עם תרגומים לרוסית, אנגלית, צרפתית, ספרדית וגרמנית.
מהדורות > מהדורות נוספות ומורחבות > סידורים מבוארים

סידור תהילת ה' נוסח האריז"ל, לימות החול, שבת ויו"ט. עם פירוש המילות וביאור תוכן התפילה, בעריכת הרב מנחם מענדל טברדוביץ.
סידור תפלות לימי השנה עם פירוש שי למורא, בעריכת הרב שמואל יהודה וינפלד.
סידור טעמו וראו הרב שי עזרן.
סידור עם לקוטי תורה.
סידור המפורש - סידור תהילת ה' נוסח האריז"ל, לימות החול, שבת ויו"ט, ראש השנה ויום הכיפורים, חיש הפצת המעיינות.
סידור שער מנחם.
לקריאה נוספת

הסידור - אסופת מחקרים במבנה ונוסח סידור רבינו הזקן, עורך הרב ברוך אוברלנדר, בהוצאת היכל מנחם, מונסי תשס"ג.
הרב מרדכי שמואל אשכנזי, סידור אדמו"ר הזקן עם הערות וביאורים, כפר חב"ד.
עמיאל ויק, שכל ישראל יכולים לעלות בו על נוסח האר"י של ר' שניאור זלמן מלאדי, עבודת גמר, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשע"ב
משאלה (אלבום)

משאלה הוא אלבומו החמישי של הזמר בועז שרעבי, שיצא לראשונה לחנויות בפברואר 1987.
האלבום הופק והופץ על ידי חברת "הד ארצי", עם הפקה מוזיקלית ועיבודים של ירון בכר, כאשר את רוב השירים כתב הפזמונאי אהוד מנור.
האלבום כלל להיטים רבים כגון חידוש לשיר "ברית עולם" ושירים שהלחין שרעבי בעצמו, ביניהם: "לשיר איתך" (דואט עם הזמרת האהובה מאוד על שרעבי שושנה דמארי), שהגיע למקום ה-22 במצעד הפזמונים השנתי תשמ"ז (1987), "הלוואי" שעמו השתתף בקדם אירוויזיון של 1986 (הגיע למקום האחרון עם נקודה אחת בלבד, אך בהמשך נהפך לאחד משיריו האהובים והמוכרים של שרעבי), "כל עוד" ושיר הנושא ("משאלה").
שירים בולטים נוספים שניתן לציין היו: "את תלכי בשדה", שהתפרסם בביצועה של חוה אלברשטיין, והשיר שהפך לאחד מלהיטיו הגדולים ביותר, "לתת".
השיר "לתת" נבחר ב"מצעד היובל" בגלי צה"ל (על ידי חיילי צה"ל וכוחות הביטחון) כשיר האהוב ביותר בתולדות המדינה.
סגנונו המוזיקלי של אלבום זה דומה לאלבום הקודם, אם כי באלבום הזה מורגשת יותר השפעה של פסנתר וקצת פחות סאונד אלקטרוני של סינטסייזרים כמו באלבום הקודם.
השיר "לשיר איתך" נבחר במקום הראשון ב"מצעד הדואטים הגדול" של וואלה וECO99 ב-2021.
שירי האלבום

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | משאלה  | 5:00 |
| 2. | לתת  | 4:45 |
| 3. | הוי ארצי  | 3:42 |
| 4. | ברית עולם  | 4:54 |
| 5. | לשיר איתך (עם שושנה דמארי)   | 4:26 |
| 6. | כל עוד  | 3:30 |
| 7. | את תלכי בשדה  | 3:53 |
| 8. | הביטי מי חזר  | 4:18 |
| 9. | הלוואי  | 3:05 |
| משך כולל: | משך כולל: | 36:33 |
כל המילים: אהוד מנור (פרט ל-"לתת" - חמוטל בן זאב, "הוי ארצי" - רחל, "את תלכי בשדה" - לאה גולדברג).
כל הלחנים: בעז שרעבי (פרט ל-"ברית עולם" - מתי כספי).
בתקליט: שירים: 1–4 - צד א', שירים: 5–9 - צד ב'.
משתתפים באלבום

עיבודים והפקה מוזיקלית: ירון בכר (פרט ל-"הלואי" - ננסי ברנדס).
משתתפים באלבום > נגנים

ירון בכר: פסנתר אקוסטי, סינטיסייזרים: "מיראז'", "קורצוויל", Yamaha TX816, Yamaha RX11, Yamaha DX7 ותכנות תופים (ב-"כל עוד" ו-"הביטי מי חזר").
אלון הלל: תופים (ב-"לתת", "משאלה", "לשיר איתך") וכלי הקשה (ב-"את תלכי בשדה").
חיים רומנו: גיטרות (ב-"הוי ארצי").
ארז נץ: גיטרות (ב-"משאלה" ו-"ברית עולם").
פטר ורטהיימר: סקסופון (ב-"לשיר איתך").
רוני עובדיה: קולות (ב-"לתת").
משתתפים באלבום > קרדיטים

הוקלט באולפני "די.בי." - אוגוסט-דצמבר 1986 (פרט ל-"הלואי" - הוקלט באולפני "קולינור" ו-"לשיר איתך" - הוקלט באולפני "סינטרון").
טכנאי הקלטה: עמית רונאל (פרט ל-"הלואי" - טכנאי הקלטה: יהודה גבאי ו-"לשיר איתך" - טכנאי הקלטה: יואל גרינפלד).
עוזרי טכנאי: עומר שפי ותימורה.
עיצוב העטיפה: דייגי רפי.
צילום: עודד קליין, שלום בר-טל (אינסרט).
יחסי ציבור: מיכל רצאבי.
ניהול ההפקה: יאיר ניצני ודורית לנץ.
הערות שוליים

↑  מצעד וואלה! ו-eco99fm: "לשיר איתך" של בעז שרעבי ושושנה דמארי נבחר לדואט האהוב בישראל, באתר וואלה, 15 באפריל 2021
דליה יאירי

| --- | --- |

 לידה:  23 בנובמבר 1936 תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  7 ביוני 2024 (בגיל 87) רמת השרון, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 שפות היצירה:  עברית 
 תקופת הפעילות:  1962–2024 (כ־62 שנים)
 בן או בת זוג:  עוזי יאירי  ערן דולב 
 
דליה יאירי מלווה את ראש הממשלה לוי אשכול, מפקד פיקוד צפון דוד אלעזר והרמטכ"ל יצחק רבין בסיור בצפון ישראל
דליה יאירי דולב (23 בנובמבר 1936 – 7 ביוני 2024) הייתה עיתונאית ואשת תקשורת, סופרת ומשוררת ישראלית.