זירת יהודה ושומרון במלחמת חרבות ברזל
תמונת לחימה כללית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. נהרגו גם פלסטינים שאינם מחבלים.
במהלך שנת 2023, עוד לפני פרוץ המלחמה, התחולל בישראל גל טרור, רצף פיגועי טרור שבוצעו בידי מחבלים פלסטינים וערבים ישראלים ורבים מהם בוצעו ביהודה ושומרון. האזור הוגדר כמרחב רגיש בו היו קיימות התרעות חמות לפיגועים.
בעקבות טבח שבעה באוקטובר, הכריז צה"ל על פתיחת מלחמת חרבות ברזל. המלחמה נתנה אותותיה גם בקרב תושבים פלסטינים ביהודה ושומרון, שחלקם יצאו בהמוניהם לרחובות הערים, להפגין סולידריות עם תושבי רצועת עזה, תוך הבעת תמיכה בחמאס. חמאס פעל להבעיר את אזור יהודה ושומרון והציף את הרשתות החברתיות בקריאה לפלסטינים לצאת ולהתעמת עם כוחות צה"ל. לפי השרה אורית סטרוק הקבינט הגדיר את מטרת הלחימה ביהודה ושומרון ביום הראשון למלחמה, יחד עם שאר מטרות המלחמה. המטרה היתה: "שימור היציבות, שהשטח לא יבער בזמן המלחמה רבת החזיתות".
סקרים שנערכו בקרב הפלסטינים הראו שרובם תמכו בחמאס ובמתקפת הטרור שלו ב-7 באוקטובר. לפי אחד הסקרים, רובם ענו שהם לא צפו בסרטונים שפרסמו כלי תקשורת בין־לאומיים המציגים מעשים או זוועות שביצעו אנשי חמאס נגד אזרחים ישראלים ב־7 באוקטובר, כמו הרג של נשים וילדים בבתיהם והרוב גם טען שחמאס לא ביצע אותם.
הזירה אופיינה בהתרעות רבות לפיגועים ופעילות מוגברת של צה"ל למניעתם. לקראת סוף החודש הראשון למלחמה דווח צה"ל שהמצב בשטח החמיר וכי הרשות הפלסטינית אינה מתפקדת.
במקביל, התרחבה התופעה של פריצות צירים של מתנחלים בלי אישור וללא צורך ביטחוני.
הידיעות על הבאת עובדים זרים שיחליפו את הפלסטינים מיהודה ושומרון במשק הישראלי, מהלך שקידם השר ניר ברקת, גרמו לערעור המוסדות הפיננסיים הפלסטיניים. גורמים ברשות הביעו חשש מהאפשרות של ניסיון השתלטות של חמאס או אינתיפאדה נוספת, שיהרסו את הרשות סופית. בחמאס נטען כי אנשי הרשות הפלסטינית וכמה מדינות ערביות קראו בחשאי למערב לחסל את חמאס. לפי הממשל האמריקאי, הרשות הפלסטינית היא אויבת של חמאס ועושה כל שביכולתה לשמור על הביטחון והיציבות ביהודה ושומרון, אבל מתקשה בכך בגלל חולשתה ובשל המשבר הכלכלי בגדה.
בתחילת נובמבר 2023 אישר הקבינט המדיני ביטחוני העברת מיסים לרשות תוך קיזוז כספים שהיו אמורים לעבור לעזה או כספים שאמורים לעבור למשפחות מחבלים. ברשות נאמר שהכספים שמיועדים להוצאות שוטפות ברצועת עזה, בין השאר תשלום לעובדי מערכת הבריאות ברצועה, שהרשות הייתה אחראית עליהם אף על פי שחמאס שלט בעזה כבר שנים רבות. הם סירבו לקיזוז כספים אלה. ארצות הברית תמכה בהחזרת הכספים. בינואר 2024, הקבינט אישר את העברת הכספים לרשות הפלסטינית "דרך מדינה שלישית", נורווגיה. מדינה זו תשמור את הכספים שקיזזה ישראל ותעביר את השאר. בעקבות הידרדרות ביחסי ישראל–נורווגיה, בוטלה ההעברה וישראל חיפשה מדינה שלישית אחרת.
בסוף נובמבר 2023 פעלו בזירה 21 גדודי מילואים שפעלו בהגנה על הצירים והיישובים. לצד הפעילות ההגנתית שביצעה אוגדת אזור יהודה ושומרון מתחילת המלחמה, הפעילות התמקדה בסיכול טרור ופגיעה בתשתית הטרור באזור. לפי צה"ל, עד 30 בנובמבר נהרגו באיו"ש במהלך המלחמה 202 מחבלים ו-4 בלתי מעורבים. כ-60 מההרוגים היו מחבלי גדוד ג'נין.
בפברואר 2024 אמר מפקד חטיבת שומרון, אלוף-משנה שמעון סיסו, כי "יש מה שהיה בשומרון עד 7 באוקטובר ומה שקורה אחרי. המצב כעת הרבה יותר שקט מאשר לפני המלחמה. מפיגוע ירי כל יומיים בממוצע, עברנו לאירוע כזה פעם בחודש. ... נראה לי שהפלסטינים רואים בעזה ש'בעל הבית', כלומר צה"ל, 'השתגע', והם קצת בהלם ממה שקורה".
במהלך הרמדאן, נכשל חמאס בניסיונו להביא להתקוממות אלימה של הפלסטינים בירושלים, ביהודה ושומרון ובישראל. בין האמצעים שננקטו: מעצרים מקדימים, הזמה מהירה של פייק ניוז, סיכול באמצעות טכנולוגיות לזיהוי פנים, ומתן אישור לתפילות המוניות בהר הבית.
בספטמבר 2024, פורסם כי התלקחות הזירה תגרום לכך שתגובת צה"ל תגיע על חשבון הלחימה ברצועת עזה משום שכח האדם היה מוגבל ולא היה ניתן להעביר כוחות מצפון ישראל.