stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיקרוביולוגיה קלינית
מחוללי מחלות ומעבירי מחלות זיהומיות

זיהומים עלולים להיגרם על ידי חיידקים, נגיפים, פטריות וטפילים. מחולל מחלה יכול להיות אקסוגני (חיצוני – נרכש ממקור חיצוני; מהסביבה, מבעלי חיים או מאנשים אחרים, למשל כמו במקרה השפעת) או אנדוגני (פנימי – כתוצאה מפעילות פתוגנית של פלורה נורמלית המצויה בגוף, למשל פטריות מסוג Candida שעלולות לגרום לקנדידיאזיס).
האתר שדרכו חודר הפתוגן לגוף מכונה פורטל (פתח) החדירה. אלה כוללים את מערכת הנשימה, מערכת העיכול, דרכי המין והשתן, העור, הקרומים הריריים וכו'. פתח החדירה לפתוגן מסוים תלוי בדרך כלל באופן ההעברה שלו מהמאחסן הטבעי שלו למאחסן החדש.
קיימות דרכים שונות שבהן מחלה יכולה להיות מועברת בין אנשים. אלה כוללים:
מגע ישיר – מגע ישיר בין המאחסן המודבק למאחסן הנדבק, לרבות מגע מיני
מגע עקיף – מגע באמצעות משטחים מזוהמים
הדבקה טיפתית – שיעול או התעטשות
העברה אוראלית – מהצואה לפתחי מערכת העיכול, בעת צריכה של מזון או מים ממקורות מזוהמים
הדבקה אווירית – פתוגן נושא נבגים נישא באוויר
וקטור העברה – אורגניזם שאינו מחולל המחלה עצמה, אלא מעביר את הזיהום על ידי העברת פתוגנים ממאחסן אחד למשנהו
עצם העברה – חפץ דומם, או חומר המסוגל לשאת מחוללי מחלות
סביבה – זיהום נרכש בבתי חולים (זיהומים נוזוקומיאליים)
גם הנגיפים, כמו פתוגנים אחרים, משתמשים בשיטות העברה כלעיל על מנת לחדור לגוף, אך קיים שוני: הנגיפיים חייבים לחדור גם לתאי המאחסן. ברגע שנגיף קיבל גישה לתא המאחסן, בהיותו רובו ככולו בנוי מחומצות גרעין שהם חומר גנטי (RNA או DNA) הוא משתלב בתא, תוך השתלטות על מנגנון השכפול הגנטי של התא. אופן שכפול הנגיפים מגוון מאוד, תלוי בסוג הגנים המעורבים. רוב ה-DNA של הנגיפים מורכב בגרעין בעוד שרוב ה-RNA הנגיפי מתפתח אך ורק בתוך הציטופלסמה.
מנגנוני הדבקה, התרבות ונוכחות רציפה של נגיף בתאי המאחסן, קריטיים להישרדותו. לדוגמה, במחלות מסוימות כמו במחלת החצבת, משתמש הנגיף באסטרטגיה של התפשטות בסדרה של מאחסנים. בצורות זיהום נגיפי אלה, מטופלת המחלה לעיתים קרובות על ידי הגוף עצמו באמצעות התגובה החיסונית, ולכן הנגיף "נדרש" לחדור למאחסנים חדשים לפני שהוא נהרס על ידי מערכת החיסון של המאחסן או מות המאחסן. לעומת זאת, קיימים פתוגנים נגיפיים כגון נגיף לוקמיה של חתולים, הנגיפים מסוגלים לעמוד בפני התגובה החיסונית, וכן מסוגלים להגיע לטווח אחסון ארוך בפרט מאחסן מסוים, תוך שמירת יכולתו להדביק מאחסנים עוקבים נוספים.
המיקרוביולוג הקליני

מיקרוביולוג קליני הוא מיקרוביולוג בהשכלתו האקדמית, העוסק באבחון וזיהוי מיקרואורגניזמים פתוגניים, חוקר את המאפיינים שלהם לרבות עמידות לאנטיביוטיקה, ומציע דרכים לטיפול בחולים שנדבקו בהם. מקרה מיוחד הוא רופא בעל השכלה רפואית – רופא עם מומחיות במיקרוביולוגיה קלינית שיכול להשתלב במעבדה רפואית בכל אחד מן הדירוגים כלהלן 2–4.
מיקרוביולוג קליני במעבדה רפואית בישראל יהיה בעל הכרה במעמד כעובד מעבד רפואית מטעם משרד הבריאות, בדרך כלל בעל השכלה אקדמית בתחומי מדעי המעבדה הרפואית, מדעי החיים, מיקרוביולוגיה, רפואה, או תחומים אקדמיים רלוונטיים משיקים לפי תקנות בריאות העם מעבדות רפואיות, או בעל השכלה על תיכונית בתחום מעבדה רפואית במקרה של עובד מעבדה רפואית מוסמך.
לגבי מיקרוביולוג קליני כמו כל שאר מקצועות המעבדה קיים בישראל דירוג לפי השכלה, ותק ומומחיות:
עובד מעבדה רפואית מוסמך (לא אקדמאי)
עובד מעבדה רפואית אקדמאי
עובד מעבדה בכיר במיקרוביולוגיה קלינית (עם תת-חלוקה לבקטריולוגיה, וירולוגיה, פרזיטולוגיה ומיקולוגיה)
מנהל מעבדה למיקרוביולוגיה רפואית
המיקרוביולוג הקליני > תחומי העיסוק של המיקרוביולוגיה הקלינית

תחת התחום הרחב של מיקרוביולוגיה קלינית מצויים ארבע תתי תחומים עיקריים, לפי סוגי מחוללי המחלות – הפתוגנים:
בקטריולוגיה קלינית (חיידקים),
וירולוגיה קלינית (נגיפים),
פרזיטולוגיה קלינית (טפילים)
ומיקולוגיה קלינית (פטריות).
בדיקות אבחון

אבחון של מחלה זיהומית קלה, עשוי להתבסס על סממנים קליניים; כגון מחלות במערכת העיכול, דלקות בעור. לביצוע מושכל של אבחון סוג הפתוגן – מחולל המחלה, יש לקחת בחשבון גורמים אפידמיולוגיים, כגון של הסבירות שהחולה נחשף לפתוגן החשוד וכן את שכיחות נוכחות זן הפתוגן הספציפי בקהילה.
אבחון של מחלות זיהומיות נעשה כמעט תמיד תוך בחינת ההיסטוריה רפואית של המטופל, תוך ביצוע בדיקה גופנית. אבחון מפורט יותר מערב טכניקות לזיהוי מיקרואורגניזמים המעורבים כמו של תרביות מיקרוביאליות, מיקרוסקופייה, בדיקות ביוכימיות ואבחון גנוטיפי (genotyping). בטכניקות אחרות פחות נפוצות (כגון צילומי רנטגן, סריקות CT, סריקות PET או NMR) משמשים כדי ליצירת הדמיות פנימיות של חריגות במבנה הרקמות כתוצאה מצמיחת הפתוגן.
בדיקות אבחון > תרביות מיקרוביולוגיות

תרביות מיקרוביולוגיות הן השיטה העיקרית לבידוד מחוללי מחלות זיהומיות לבדיקות של דגימות רקמה או נוזל במעבדה. הדגימות נבדקות לנוכחות של פתוגן ספציפי למחלה, אשר נקבעת על ידי צמיחה בררנית או דיפרנציאלית במדיום צמיחה סלקטיבי.
3 סוגים עיקריים של מדיה משמשים לבדיקה הם:
תרבית מוצקה: מצע משטח יציב הנוצר באמצעות תערובת של חומרי הזנה, מלחים ואגר. מיקרואורגניזם בודד יכול לצמוח על צלחת אגר תוך יצירת מושבה המכילה אלפי תאים (מושבה שבהם התאים זהים אחד לשני). בתרביות כאלה משתמשים בעיקר כדי להרבות חיידקים ופטריות.
תרבית נוזלית: התאים גדלים בתוך מצע נוזלי. צמיחה מיקרוביאלית מוגדרת על ידי הזמן שלוקח לנוזלים ליצור תרחיף קולודיאלי (תרחיף של חלקיקים גדולים יחסית, בלתי מסיסים, בתוך נוזל). טכניקה זו משמשת לאבחון טפילים וזיהוי חיידקי שחפת (Mycobacterium tuberculosis).
תרבית תאים: תרביות תאים מאדם או חיה, מודבקים במיקרואורגניזם הנבדק. תרביות אלה נבחנות על מנת לקבוע את ההשפעה של הפתוגן על התאים. טכניקה זו משמשת לזיהוי נגיפים.
בדיקות אבחון > תרביות דם

מטרת לקיחת התרבית היא כדי לקבוע האם לחולה יש פתוגנים (מחוללי מחלות) בדם. חשוב שההליך יתבצע באופן סטרילי עד כמה שניתן, למניעת תמונת מצב שגויה בדם והתרבית תצביע לכאורה על נוכחות פתוגנים שגויה.
הדם נאסף לתוך בקבוקים מיוחדים להעברה. כמות הדם שנאספת קריטית להתאוששות מיטבית של מיקרואורגניזמים. כאשר נאסף מהמטופל דם יתר על המידה, עשוי הדבר לגרום לאנמיה במטופל. בנוסף לכך, יחס דם / מצע מזון גבוה מדי יוביל לצמיחה לא אופטימלית.
דגימות הדם מודגרות בבקבוקים, ביחידות מיוחדות למשך 24 שעות טרם מבצעים עליהם בדיקות. שלב זה מאפשר למספר נמוך מאוד של חיידקים להיות מוכפלים בסדרי גודל, לרמה מספקת לצורך בדיקת גילוי וזיהוי של החיידק וקביעת עמידותו לאנטיביוטיקה.
בדיקות אבחון > מיקרוסקופיה

לעיתים קרובות כאשר משתמשים בטכניקות של תרביות משתמשים בבדיקה מיקרוסקופית כדי לסייע בזיהוי של המחולל/פתוגן. מכשירים כמו מיקרוסקופ אור מסייעים בהערכת היבטים קריטיים של המיקרואורגניזם. שיטה זו יכולה להתבצע מיד לאחר שהדגימה נלקחה מן המטופל, ומשתמשים בה בדרך כלל בשילוב עם טכניקות צביעה, המאפשרות רזולוציה של תכונות תאיות שונות. במיקרוסקופיה אלקטרונית ומיקרוסקופיה פלואורסצנטית ניתן לבחון מיקרואורגניזמים ברזולוציה גבוהה יותר.
בדיקות אבחון > בדיקות ביוכימיות

בדיקות ביוכימיות פשוטות הן דרך מהירה יחסית לזיהוי פתוגנים. לזיהוי חיידקים, השימוש באפיון מטבולי או אנזימטי נפוץ בשל יכולתם להגיב לפחמימות בדפוסים אופייניים לסוג ולמין. חומרים שונים כמו חומצות, אלכוהולים וגזים ניתנים בדרך כלל לזיהוי פשוט בבדיקות אלה, כאשר החיידקים גדלים במצע סלקטיבי נוזלי או מוצק.
על מנת לבצע את הבדיקות הללו בעומסים האופייניים למעבדות גדולות בקופות חולים ובתי חולים גדולים, משתמשים במכשור אוטומטי. מכשור כזה מסוגל לבצע מספר בדיקות ביוכימיות בו זמנית, באמצעות כרטיסים המכילים בארות (בדרך כלל שורות חורים קטנים בתוך מעמדים מחומר פלסטי) עם מגיבים (ריאגנטים) שונים לביצוע תגובות ביוכימיות שונות. מרכיבים שונים של המיקרואורגניזם יגיבו באופן ספציפי וייתנו חיווי מתאים למין ולזן המיקרואורגניזם.
בדיקות אבחון > בדיקות סרולוגיות

בדיקות סרולוגיות שיטות רגישות, ספציפיות, לעיתים קרובות גם מאוד מהירות לאבחון וזיהוי סוגים שונים של מיקרואורגניזמים. הבדיקות מבוססות על היכולת של נוגדנים ספציפיים להתקשר לאתר מיוחד של אנטיגן. אנטיגן (שהוא בדרך כלל חלבון או פחמימה שנוצר על ידי הפתוגן) נקשר על ידי הנוגדן, מאפשר לבצע סוג זה של בדיקה עבור אורגניזמים שאינם חיידקים. קישור זה מפעיל שרשרת של אירועים שניתן לזהות ולאבחן בקלות, בתלות בבדיקה. כאשר משתמשים בסדרת תגובות מורכבות יותר הידועות כאימונואסיי על בסיס מנגנון דומה ניתן לזהות, או למדוד, אנטיגנים הן של פתוגנים והן של חלבונים שנוצרו על ידי המאחסן המודבק על ידי הפתוגן כתגובה להדבקה.
בדיקות אבחון > בדיקות מולקולריות > תגובת שרשרת של פולימראז

תגובת שרשרת של פולימראז (PCR) הם מבחנים הנפוצים ביותר בשימוש בטכניקות מולקולריות לצורך זיהוי וחקר חיידקים. בהשוואה לשיטות אחרות, שיטת הריצוף וניתוח הרצפים היא החלטית, מדויקת, אמינה ומהירה. היום שיטת PCR כמותי (Real-time polymerase chain reaction) הוא הטכניקה העיקרית בשימוש, כיוון ששיטה זו מספקת נתונים במהירות גדולה יותר לעומת מבחן ה-PCR המסורתי. כך למשל בטכניקות PCR מסורתיות, נדרש השימוש בג'ל אלקטרופורזה כדי להמחיש את ההגברה של מולקולות ה-DNA לאחר סיום התגובה. PCR כמותי אינו מחייב זאת, כמו כן PCR כמותי מונע את הסיכון של הזדהמות שעלול לחול בעת הרצת מבחן PCR מסורתי.
יתרון נוסף של שימוש PCR כדי לזהות וללמוד חיידקים זיהומיים חדשים המתגלים, זה השוואת רצף ה-DNA שלהם עם זנים או מינים שכבר רשומים ומפוענחים גנטית במאגר מידע. מה שמסייע ומאפשר להגדיל את ההבנה על האורגניזם מחולל המחלה הזיהומית, ולכן גם מאפשר קבלת מידע על שיטות טיפול אפשריות. טכניקה זו משמשת בעשור השני של המאה ה-21 באופן תקני באבחון זיהומים נגיפיים כגון איידס וצהבת.
בדיקות אבחון > בדיקות מולקולריות > ג'ל אלקטרופורזה

משמשת באופן שגרתי במיקרוביולוגיה קלינית להפרדה של DNA ו-RNA, או מולקולות חלבון, תוך שימוש בתכונות של שדה חשמלי והפרדה לפי גודל צורה ומטען חשמלי של המולקולות.
בדיקות אבחון > בדיקות מולקולריות > בלוטינג (blotting)

שיטה להעברה של מולקולות חלבון, או DNA או RNA לתוך ממברנות (למשל מניילון, ניטרוצלולוזה, פוליוינילידן פלואוריד וכו'), לאחר ג'ל אלקטרופורזה בדרך כלל. אפשר אחרי כן לצבוע או לסמן אותם בדרך אחרת, לקשור אותם עם נוגדנים ספציפיים ולהגיב עם אנזימים ספציפיים ובאופן זה להבחין בהם, לצלם אותם, ולזהותם ביחס לחומרי ייחוס ידועים.
בדיקות אבחון > בדיקות מולקולריות > מיקרואריי של DNA

שיטה חדשנית יותר, המחליפה פעמים רבות את שיטות הבלוטינג, מאפשרת חקירתם של אלפי רצפים שונים של פתוגנים שונים, (באוויר, במים ברקמות וכו') בו זמנית תוך זמן קצר. השיטה משמשת דם לגלות שוני גנטי בין זנים שונים של מיקרואורגניזמים.
בדיקות אבחון > בדיקות מולקולריות > ריצוף DNA

משמשת כבר עשורים אחדים במחקר מיקרואורגניזמים. קיים כיום מאגר עצום של רצוף גנום מפוענח לגבי אלפי מינים של מיקרואורגניזמים.
בדיקות אבחון > בדיקות מולקולריות > איטרפירנס של RNAi – RNA interference) RNA)

טכניקה שבה מולקולות RNA משמשות לעיכוב הביטוי של גנים או התרגום שלהם על ידי ניטרול מולקולות mRNA.
טיפולים

מרגע שהרופא איבחן וזיהה זיהום, עליו להעריך את האפשרויות השונות לטיפול המתאים, תוך התייעצות עם רופא מומחה למחלות זיהומיות או המיקרוביולוג הקליני. זיהומים מסוימים יכולים להיות מטופלים על ידי המערכת החיסונית של הגוף עצמו, אך זיהומים קשים יותר מטופלים באמצעות תרופות אנטימיקרוביאליות. זיהומים חיידקיים מטופלים עם חומרים אנטיבקטריאליים (הקרויים בדרך כלל אנטיביוטיקה) ואילו זיהומים פטרייתיים ונגיפיים מטופלים על ידי חומרים אנטי פטרייתיים או אנטי נגיפיים בהתאמה. שורה שלמה של תרופות המכונות אנטיפרזיטיות (antiparasitics) משמשות לטיפול במחלות טפיליות.
מיקרוביולוגים קליניים ממליצים לעיתים קרובות לרופא המטפל על טיפול המבוסס על איבחון זן הפתוגן ועל מידת העמידות האנטיביוטית שלו, אתר ההדבקה, פוטנציאל הרעילות של התרופות המיקרוביאליות והאלרגיות הידועות של המטופל לתרופות.
בנוסף לכך תרופות הידועות כספציפיות לסוג מסוים של האורגניזם (חיידקים, פטריות, וכו'), ישנן תרופות מסוימות אשר פועלות ספציפית כנגד מינים או זנים מסוימים של המיקרואורגניזם, ולא יפעלו על מיקרואורגניזמים אחרים. מסיבה זו חובתם של המיקרוביולוגים הקליניים לשקול את יעילות של התרופות האנטיביוטיות בעת מתן ההמלצות. בנוסף לכך, זנים מסוימים של מיקרואורגניזמים עשויים להיות עמידים בפני סוג מסוים או משפחה מסוימת של תרופות, גם כאשר הן בדרך כלל יעילות נגד אותו מין. זנים אלה, שכונו זנים עמידים, מעמידים בעיה רצינית בפני רשויות בריאות הציבור קיימת דאגה הולכת וגוברת לתעשיית התרופות ככל שהעמידות לאנטיביוטיקה מתפשטת. עמידות אנטימיקרוביאלית היא עניין בעייתי יותר ויותר המוביל מיליוני מקרי מוות בכל שנה.
בעוד שעמידות לתרופות בחיידקים קשורה בדרך כלל מעורבות כימית על ידי עיכוב פעילות התרופה האנטימיקרוביאלית או עיכוב מכני של ספיגת התרופה על ידי התא, קיימת צורה נוספת של התרופה עמידות היכולה לנבוע מהיווצרות של ביופילמים. חיידקים מסוימים מסוגלים ליצור ביופילם על ידי הידבקות למשטחים של להתקנים מושתלים כגון צנתרים ותותבות תוך יצירת מטריצה חוץ-תאית, המאפשרים הצמדות של תאים אחרים. דבר זה מאפשר קיומה של סביבה יציבה שממנה החיידקים יכולים להתפזר ולהדביק חלקים אחרים של המאחסן. בנוסף לכך, המטריצה החוץ-תאית ושכבת התאית החיידקית החיצונית הצפופה מאפשרת הגנה לחיידקים שבפנים השכבה, מפני התרופות האנטיביוטיות.
מיקרוביולוגיה קלינית אינה עוסקת באבחון וטיפול במחלה בלבד, היא עוסקת גם בחקר חיידקים מועילים. חיידקים הוכחו כמועילים במאבק נגד מחלות זיהומיות, וקידום בריאות. טיפולים יכולים להתפתח מחיידקים, כפי שהודגם על ידי אלכסנדר פלמינג תוך גילוי הפניצילין, כמו גם פיתוח של אנטיביוטיקה חדשה מחיידק מסוג Streptomyces וכך מחיידקים אחרים. מיקרואורגניזמים אינם משמשים כמקור לאנטיביוטיקה בלבד, אלא יכולים לפעול גם כפרוביוטיקה כדי לספק יתרונות בריאותיים למאחסן, כגון הספקת שיפור בריאות מערכת העיכול או עיכוב פתוגנים.
ראו גם

מעבדה רפואית
ביוכימיה קלינית
נטילת דם ורידי
זיהום פטרייתי
זיהום
רשימת מחלות טפיליות בבני אדם
רשימת מחלות זיהומיות
חיידקים פתוגניים
הבונדסליגה השנייה (כדורגל נשים)

| --- | --- |

 שם מלא:  2. Frauen-Bundesliga
 תחום:  כדורגל
 ארגון:  התאחדות הכדורגל הגרמנית
 מדינות:  גרמניה גרמניה
 קבוצות:  14
 תקופת הפעילות:  5 בספטמבר 2004 – הווה (20 שנה)
 אלופה נוכחית:  טורבינה פוטסדאם
 מירב הזכיות:  הופנהיים ב׳, קלן(אנ') (3)
 מפעל גבוה:  הבונדסליגה
 מפעל מקביל:  הגביע הגרמני
 מפעל נמוך:  הרגיונליגה לנשים(אנ')
 האתר הרשמי
הבונדסליגה השנייה לנשים (מגרמנית - 2. Frauen-Bundesliga - "הליגה הפדרלית השנייה") היא ליגת כדורגל הנשים השנייה בחשיבותה בגרמניה. הליגה הוקמה על ידי התאחדות הכדורגל הגרמנית בשנת 2004, והיא המפרידה בין הבונדסליגה לרגיונליגה לנשים(אנ') ושאר הליגות הנמוכות. נכון לעונת 2023/24, מורכבת הליגה מ-14 קבוצות.
קבוצות הבונדסליגה השנייה לנשים לעונת 2023/2024

| קבוצה | עיר | אצטדיון | תכולה |
| --- | --- | --- | --- |
| איינטרכט פרנקפורט ב׳ | פרנקפורט | האצטדיון על ברנטנובאד (אנ') | 5,650 |
| מפן(אנ') | מפן(אנ') | האנש ארנה(אנ') | 13,696 |
| טורבינה פוטסדאם | פוטסדאם | אצטדיון קארל ליבקנכט | 9,254 |
| באיירן מינכן ב׳ | מינכן | באיירן קמפוס (אנ') | 2,500 |
| אנדרנאך(אנ') | אנדרנאך(אנ') | אצטדיון דרך בסנהיימר | לא ידוע |
| הופנהיים ב׳ | הופנהיים | אצטדיון דיטמר-הופ (אנ') | 6,350 |
| קארל צייס יינה(אנ') | ינה | מתקן הספורט ארנסט-אבה(אנ') | 15,000 |
| וולפסבורג ב׳ | וולפסבורג | אצטדיון AOK(גר') | 5,200 |
| גוטרסלוה(אנ') | גוטרסלוה(אנ') | תוניס ארנה(גר') | 3,652 |
| אינגולשטאדט(גר') | אינגולשטאדט | מרכז הספורט המחוזי(גר') | 8,000 |
| זאנד(אנ') | ווילשטאט(אנ') | אצטדיון אורסיי | 2,000 |
| ויינברג(גר') | ויינברג (אאוראץ׳)(גר') | מרכז הספורט ויינברג | 1,000 |
| המבורג(אנ') | המבורג | מרכז הספורט וולפגנג-מייער | 2,000 |
| בורוסיה מנשנגלדבך(אנ') | מנשנגלדבך | אצטדיון גרנצלנד | 10,000 |
היסטוריה

עם הקמת הבונדסליגה בשנת 1997, תוך זמן קצר הגיעו בהתאחדות הגרמנית להבנה שהפער בין הבונדסליגה לליגות האזוריות גדל יותר ויותר עם הזמן. בדרך כלל, הקבוצות שהודחו מהבונדסליגה היו חזקות בהרבה מקבוצות הליגות האזוריות. אך בכל אופן, לעיתים רבות נכשלו הקבוצות בניסיונן לחזור לבונדסליגה. בכדי לצמצם את הפער בין הליגות, החליטה התאחדות הכדורגל הגרמנית בהתכנסותה השנתית על הקמתה של הבונדסליגה השנייה לקראת עונת 2004/05.
במחשבה ראשונית, תוכננו שתי ליגות בנות 12 קבוצות. לליגות המחוזיות מהצפון והמערב נועדו 8 מקומות, לליגה המחוזית הדרומית-מערבית נועדו 2 מקומות, לליגה המחוזית הדרומית נועדו 7 מקומות ולליגה הצפון-מזרחית נועדו 5 מקומות. בנוסף לכך, 2 מקומות נועדו לקבוצות שנשרו מהבונדסליגה, ונציגות לכל אחת משלוש הליגות הטובות בדרום גרמניה. בתחילה, קבוצות מילואים לא הורשו לשחק בליגה בדומה לנוהל בבונדסליגה השנייה לגברים, אך ככל שהתפתחות הליגה התקדמה, ההתאחדות הגרמנית התירה לקבוצות המילואים להשתתף בליגה. עם זאת, התוכנית לצמצם את מספר הקבוצות בליגות לעשר בכל ליגה נזנחה לאחר מחאות חזקות מהמועדונים.
ברגיונליגה המערבית, המועדון ט.ו.ס. קלן(אנ') העפיל לליגה החדשה מבחינה ספורטיבית, אך המועדון החליט שלא להשתתף בליגה מסיבות כלכליות. כיון שהמועדון דיסבורג(אנ') שהיה הבא בתור להעפלה, גם הוא ויתר על זכותו, המועדון לוטגנדורטמונד(גר') הוא שהעפיל. נידרקירכן(אנ'), אלופת הרגיונליגה הדרום-מערבית, העפילה גם היא מסיבות ספורטיביות, אך כיון שיכלה לשחק רק בבונדסליגה, לא השתתפה בליגה בסופו של דבר. בנוסף לכן, קבוצת הנשים של המועדון ו.פ.ב. לייפציג הועברה מסיבות של חדלות פירעון ללוקומוטיב לייפציג(אנ').
מחזור המשחקים הראשון של הליגה החל ב-5 בספטמבר 2004. כריסטינה ארנד מזאארבריקן(אנ') כבשה את השער הראשון בהיסטוריית הליגה, בניצחון 7:1 של קבוצתה נגד ארצגבירגה אווה.
כיון שהוחלט שהחל מעונת 2018/19 תתקיים הליגה בחטיבה אחת, עונת 2017/18 שימשה כזו שתקבע את המשתתפות בפורמט החדש. הקבוצות שסיימו במקומות 2-6 בליגות הדרומית והצפונית העפילו לליגה. בנוסף לכך השתתפו בליגה היורדות מהליגה הראשונה, וכן הקבוצה שניצחה בטורניר ההעפלה משאר הליגות.
מבנה

הליגה מסודרת במבנה של ליגה ומשוחקת בשיטת משחקי בית-חוץ, כשכל הקבוצות משחקות פעמיים האחת נגד השנייה. כל מועדון מורשה להשתתף עם קבוצה אחת בלבד. במקרה של ירידת ליגה של קבוצת הבוגרות של מועדון כלשהו מהבונדסליגה לבונדסליגה השנייה, קבוצת המילואים - אם משחקת בליגה השנייה - יורדת אוטומטית לליגה השלישית. לדוגמה, המועדון טורבינה פוטסדאם יוצג על-ידי 3 קבוצות בשלוש הליגות הבכירות במהלך עונת 2005/06.
בעונת 2005/06, לא התקיימו משחקי הפלייאוף על הירידה מהבונדסליגה. פ.ס.וו פרנקפורט שסיימה במקום האחרון בבונדסליגה, לא נרשמה לרישיון משחק בבונדסליגה השנייה. שנתיים לאחר מכן, שוב לא התקיים הפלייאוף. נידרקירכן(אנ') שהצליחה להישאר בליגה, לא קיבלה רישיון משחק לעונת 2008/09. גם לאחר עונת 2014/15 לא נרשמה ירידה מהליגה, עקב עזיבתה של קבוצת הנשים של בוכום(גר') את הליגה.
לקראת עונת 2018/19 עברה הליגה למתכונת של חטיבה בודדת, החלטה שהתקבלה בתקווה שתסייע בשיפור רמתה של הליגה.
עקב התפרצותה של מגפת הקורונה בגרמניה, עונת 2020/21(אנ') נחלקה לשתי עונות, ובעונת 2021/22(אנ') חזרה הליגה למסלולה. מאז, מורכבת הליגה מ-14 קבוצות, והוחלט שקבוצות המילואים לא יוכלו לשתף במשחקיהן יותר מ-3 כדורגלניות מעל גיל 20. שתי הקבוצות שסיימו במקומות הראשונים בטבלה מעפילות לבונדסליגה, ושלוש הקבוצות שסיימו בתחתית הטבלה יורדות לרגיונליגה. אלופת הרגיונליגה הדרומית מעפילה ישירות לבונדסליגה השנייה, כששתי המעפילות השניות נקבעות במשחקים בין אלופות הליגות הצפונית, הצפון-מזרחית, הדרום-מערבית והמערבית.
החל מ-2022, אלופת הליגה מקבלת גביע אליפות, כששמות האלופות הקודמות מכל תקופות הליגה חקוקות עליו.
סיכום עונות הבונדסליגה השנייה

תקופת שתי הליגות
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| עונה | ליגה צפונית | ליגה דרומית |
| 2004/2005 | בראוור פולהיים(אנ') | זינדלפינגן(אנ') |
| 2005/2006 | וולפסבורג | קריילשהיים(אנ') |
| 2006/2007 | וואטנשייד(גר') | זאארבריקן(אנ') |
| 2007/2008 | הרפורדר(אנ') | יינה(גר') |
| 2008/2009 | טניס בורוסיה ברלין(אנ') | זאארבריקן |
| 2009/2010 | הרפורדר | באייר לברקוזן |
| 2010/2011 | המבורג ב׳(אנ') | פרייבורג(אנ') |
| 2011/2012 | טורבינה פוטסדאם ב׳ | זינדלפינגן |
| 2012/2013 | קלופנבורג(אנ') | הופנהיים |
| 2013/2014 | טורבינה פוטסדאם ב׳ | זאנד(אנ') |
| 2014/2015 | לובארס(אנ') | קלן |
| 2015/2016 | דיסבורג(אנ') | הופנהיים ב׳ |
| 2016/2017 | ורדר ברמן(אנ') | הופנהיים ב׳ |
| 2017/2018 | בורוסיה מנשנגלדבך(אנ') | הופנהיים ב׳ |
התקופה הנוכחית
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| עונה | אלופה | מעפילות לבונדסליגה |
| 2018/2019 | באיירן מינכן ב׳ | קלן, יינה(גר') |
| 2019/2020 | ורדר ברמן(אנ') | ורדר ברמן(אנ'), מפן(אנ') |
| 2020/2021 | קארל צייס יינה(אנ')(צפון), קלן(דרום) | קארל צייס יינה, קלן |
| 2021/2022 | מפן(אנ') | מפן, דיסבורג(אנ') |
| 2022/2023 | רד בול לייפציג | רד בול לייפציג, נירנברג |
| 2023/2024 | טורבינה פוטסדאם | טורבינה פוטסדאם, קארל צייס יינה |
הערות שוליים

↑  סיכום ועידת כדורגל הנשים, באתר nw.de
↑  הודעה באתר ההתאחדות הגרמנית, באתר ההתאחדות
↑  מסלול יחיד לבונדסליגה מ-2018, באתר ההתאחדות הגרמנית
↑  קבוצת המילואים של המבורג לא קיבלה אישור להעפלה, המועדון לוקומוטיב לייפציג(אנ') העפיל במקומה
↑  קבוצת המילואים של פוטסדאם לא קיבלה אישור להעפלה, המועדון גוטרסלוה(אנ') העפיל במקומה
↑  קבוצת המילואים של פוטסדאם לא קיבלה אישור להעפלה, המועדון הרפורדר העפיל במקומה
↑  לוברס ויתרה על ההעפלה לליגה הבכירה, ורדר ברמן(אנ') העפילה במקומה
↑  קבוצת המילואים של הופנהיים לא קיבלה אישור להעפלה, המועדון בורוסיה מנשנגלדבך(אנ') העפיל במקומה
↑  קבוצת המילואים של הופנהיים לא קיבלה אישור להעפלה, המועדון קלן העפיל במקומה
↑  קבוצת המילואים של הופנהיים לא קיבלה אישור להעפלה, המועדון באייר לברקוזן העפיל במקומה
| כדורגל בגרמניה גרמניה |
| --- | --- | --- |
| ניהול | פדרציית הכדורגל הגרמנית • קבוצות • אצטדיונים • תחרויות |  |
| תחרויות ליגה | בונדסליגה • הבונדסליגה השנייה • הליגה השלישית • הליגה האזורית • הבונדסליגה לנשים • הבונדסליגה השנייה לנשים •  מבנה הליגות |  |
| תחרויות גביע | הגביע הגרמני • גביע הליגה הגרמנית • הסופר קאפ הגרמני • הגביע הגרמני לנשים |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית • הנבחרת הצעירה • נבחרת הנשים |  |
סמולוויל (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 מבוסס על:  דמויות של DC קומיקס
 סוגה:  דרמה, מדע בדיוני קומיקס
 יוצרים:  אלפרד גוף מיילס מילר
 כותבים:  קן בילר, אלפרד גוף, מייקל גרין, סטיבן אס. דנייט, קרוליין דרייס, הולי הנדרסון, מארק וורהיידן, דון וייטהד, ג'ף לוב, טורי מייר, מיילס מילאר, בריאן קיו. מילר, קלי סודרס, דרן סווימר, אן קופל סונדרס, טוד סלאווקין, בריאן פיטרסון
 שחקנים:  טום ולינג קריסטין קרוק מייקל רוזנבאום אריק ג'ונסון סאם ג'ונס השלישי אליסון מאק אנט אוטול ג'ון שניידר ג'ון גלאבר ג'נסן אקלס אריקה דוראנס ארון אשמור לורה ונדרוורט קאסידי פרימן סם ויטוור ג'סטין הארטלי קאלום בלו
 מדבבים:  טרנס סטמפ (ג'ור אל) 
 פרסים:  ראו #זכיות בפרסים
 פסקול:  ראו #Ultimate Smallville Soundtrack
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  בעיקר אנגלית אמריקנית
 מקום התרחשות:  סמולוויל, כדור הארץ 167 
 מספר עונות:  10
 מספר פרקים:  218
 הפקה
 מפיקים בפועל:  אלפרד גוף ומיילס מילר
 חברת הפקה:  האחים וורנר, Millar/Gough Ink, טולין/רובינס הפקות, DC קומיקס 
 הפצה:  האחים וורנר טלוויזיה, הולו 
 אתר צילומים:  קולומביה הבריטית 
 צלמים:  גלן וינטר, ברי דונלווי 
 טכניקת צילום:  מצלמה יחידה 
 מוזיקה:  #Ultimate Smallville Soundtrack
 אורך פרק:  42 דקות
 שידור
 רשת שידור:  The WB (2001 – 2006)   The CW (2006 – 2011)   ABC Family (2004 – 2007)   TNT (2011 – 2013)   הולו (2016-הווה)
 רשת שידור בישראל:  AXN   (HOT)   yesWeekend   yesSTARS 2   yesSTARS Action   yesSCIFI   (yes)
 תקופת שידור מקורית:  16 באוקטובר 2001 – 13 במאי 2011
 קישורים חיצוניים
 באתר cwtv
 דף התוכנית ב-IMDb
 
סמולוויל (באנגלית: Smallville) היא סדרת טלוויזיה אמריקנית, שפותחה על ידי הכותבים והמפיקים אלפרד גוף ומיילס מילר ומבוססת על דמותו של גיבור-העל סופרמן של חברת DC קומיקס, שנוצר על ידי ג'רי סיגל וג'ו שוסטר. פרק הפיילוט שודר ב-16 באוקטובר 2001. עונות 1–5 שודרו ברשת The WB. ב-2004 ערוץ הכבלים ABC Family התחיל לשדר את עונה 1. ב-24 בינואר 2006 הוכרזה רשת אמריקנית חדשה The CW. ב-17 בספטמבר 2006 The WB שידרה את השידור האחרון וב-18 בספטמבר 2006 The CW שידרה את השידור הראשון לעונת השידורים 2006–2007 והסדרה עברה אוטומטית אליה עם סדרות דרמה רבות מ-The WB ומ-UPN. ערוץ הכבלים ABC Family המשיך לשדר 5 עונות עד 2007 בשידורים חוזרים. הסדרה הסתיימה ב-13 במאי 2011 לאחר 10 עונות (218 פרקים). באוקטובר 2011 התחילה סינדיקציה של כל העונות בערוץ הכבלים והלוויין TNT ובאוקטובר 2016 הסדרה עלתה ל-Hulu.
בישראל עונות 1–4 שודרו בערוץ AXN של סרטי סוני של HOT ובערוץ yesWeekend של Yes. עונות 5–10 שודרו בערוץ yesSTARS 2, בערוץ yesSTARS Action ובערוץ yesSCIFI.
סקירה כללית

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק האחרון | דירוג |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 21 | 21 | 24 באוקטובר 2001 | 21 במאי 2002 | 115 |
|  | 2 | 23 | 23 | 24 בספטמבר 2002 | 20 במאי 2003 | 113 |
|  | 3 | 22 | 22 | 1 באוקטובר 2003 | 19 במאי 2004 | 141 |
|  | 4 | 22 | 22 | 22 בספטמבר 2004 | 18 במאי 2005 | 124 |
|  | 5 | 22 | 22 | 29 בספטמבר 2005 | 11 במאי 2006 | 117 |
|  | 6 | 22 | 22 | 28 בספטמבר 2006 | 17 במאי 2007 | 125 |
|  | 7 | 20 | 20 | 27 בספטמבר 2007 | 15 במאי 2008 | 175 |
|  | 8 | 22 | 22 | 18 בספטמבר 2008 | 14 במאי 2009 | 152 |
|  | 9 | 21 | 21 | 25 בספטמבר 2009 | 14 במאי 2010 | 129 |
|  | 10 | 22 | 22 | 24 בספטמבר 2010 | 13 במאי 2011 | 202 |
עלילת הסדרה > רקע עלילתי

הסדרה מתארת את הרפתקאותיו של קלארק קנט המתגורר בעיירה בדיונית בשם סמולוויל שבקנזס בשנים שלפני אימוץ הזהות "סופרמן". ארבע העונות הראשונות מציגות את חייו של הנער קלארק בשנות לימודיו בתיכון. העונה החמישית מציגה את שנת לימודיו היחידה באוניברסיטה עד שנשר ממנה. שלוש העונות האחרונות מציגות את עבודתו ככתב במערכת העיתון "הדיילי פלנט" לצד תפקודו כגיבור על מסתורי בעיר מטרופוליס ובעולם, את זהות גיבור העל החדשה שלו ואת התפתחותה. שתי העונות האחרונות מציגות את הזוגיות של קלארק ולויס ליין. קשתות סיפור רבות מהקומיקס עובדו לקווי עלילה במהלך העונות.