יחסי החוץ של קטר
יחסים עם מדינות > המזרח התיכון

| מדינה | פרטים | שגרירויות |
| --- | --- | --- |
| איחוד האמירויות הערביות | שתי המדינות חולקות גבול ימי ומקיימות ביניהן יחסים דיפלומטיים. שתיהן מדינות ערביות דוברות ערבית ושתיהן נמצאות לחופי המפרץ הפרסי. שתי המדינות חברות במועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ ומשתפות פעולה בתחומים רבים. |  איחוד האמירויות מחזיק שגרירות בדוחה  קטר מחזיקה שגרירות באבו דאבי וקונסוליה בדובאי |
| איראן | הרפובליקה האסלאמית של איראן וקטר מרבות לשתף פעולה ויש ביניהן חברות קרובה ומכנים משותפים רבים דוגמת: חברות בארגון המדינות המייצאות נפט (אופ"ק), במדינות הבלתי-מזדהות (NAM) וחברות בארגון הוועידה האסלאמית (OIC). למרות קשריה ההדוקים עם איראן, קטר היא גם בעלת ברית של ארצות הברית, ופעמים רבות מסתייגת מדעותיה של איראן. ב-16 בדצמבר 2008 שש החברות במועצת הביטחון של האו"ם קיימו פגישה עם שמונה מדינות ערביות בהן קטר כדי לדון איתן כיצד האו"ם יכול להפעיל לחץ על איראן כדי שהיא תשהה את העשרת האורניום שלה. ב-27 באפריל 2009 ביקר דניס רוס, היועץ המיוחד של ארצות הברית עבור המפרץ הפרסי ודרום מערב אסיה, בקטר ובמדינות נוספות כדי לדון ולגייס את מנהיגי המדינות ביניהם אמיר קטר תמים בן חמד אאל ת'אני, לעזור לארצות הברית בסנקציות שלה ובלחצים שהיא מפעילה על איראן למניעת תוכנית הגרעין. ב-9 במאי 2010 אמיר קטר חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני ונשיא סוריה בשאר אל אסד הביעו תמיכה במאמצים הטורקיים להביא לפתרון דיפלומטי של הסכסוך על תוכנית הגרעין של איראן. פקידים טורקים הציעו לתווך בשיחות ישירות בין הנציג למשא ומתן בנושא הגרעין העליון של איראן, סעיד ג'לילי ובין הממונה על מדיניות החוץ של האיחוד האירופי קתרין אשטון. |  |
| אלג'יריה | אלג'יריה הכירה בקטר בשנת 1972 ובשנת 1973 כוננה איתה יחסים דיפלומטיים. לשתי המדינות תחומי עניין משותפים ומעורבות רבה במה שקורה במזרח התיכון דוגמת הסכסוך הישראלי-פלסטיני וההסכמה על פתרון שתי מדינות לשני עמים. שתי המדינות ניתקו יחסים עם ישראל בעקבות מגע ותגרה כלשהי עם הפלסטינים והן משתפות פעולה יחדיו עם הפלסטינים. קטר, בתרומות לחמאס, ואלג'יריה בהחרמה מלאה של ישראל וקמפיין למען הפלסטינים. באביב הערבי היחסים בין שתי המדינות התקררו באופן מפתיע עקב מעורבותה של קטר במלחמת האזרחים בלוב ותקריות דיפלומטיות שונות. היחסים התקררו בין שתי המדינות עוד יותר בשנת 2013, השנה בה הצטרפה קטר לצד האמריקאי במלחמת האזרחים בסוריה. היחסים בין שתי המדינות התקרבו שוב במהרה עקב סחר מוגבר בין השתיים והפסקה חלקית של המעורבות של קטר במלחמת האזרחים בסוריה. |  |
| בחריין | היחסים בין בחריין לקטר הם יחסים דואליים על רקע סכסוכים טריטוריאליים ומצד שני, שיתופי פעולה רבים בעיקר בתחומי הפטרוכימיה. בעבר היה מתוכנן גשר הידידות קטר–בחריין(אנ') שיחבר בין קטר לבין בחריין אך הוא התעכב עכב בנייתו של גשר המלך פהד והוא יוחלף כנראה בנתיב מעבורת מהיר. |  בחריין מחזיקה שגרירות בקטר הממוקמת בדוחה.  קטר מחזיקה שגרירות הממוקמת במנאמה. |
| טורקיה | מדינת קטר והרפובליקה הטורקית משתפות פעולה בבעיות ומשברים רבים כגון המהפכה במצרים, מלחמת האזרחים בסוריה ומבצע צוק איתן בו השתיים תמכו בחמאס וההצעה שלהן להסכם הפסקת האש לא עלתה בקנה אחד עם כוונותיהן של המדינות האחרות. היחסים בין השתיים הם לא יחסים בעלי זיקה פוליטית בלבד, אך למרות זאת לא התפתחו הרבה צבאית וכלכלית אף שמנהיגי המדינות מנסים לקרב אותן אחת לשנייה. הסכמים כלכליים גדולים לא נרשמו עדיין בשתי המדינות.  |  שגרירות טורקית בדוחה נפתחה ב-1979  שגרירות קטרית באנקרה שבטורקיה נפתחה בשנת 1979 ובנוסף לכך גם קיימת קונסוליה באיסטנבול |
| ירדן | היחסים בין קטר לירדן היו בתחילת שנות ה-2000 יחסים קרירים עקב תמיכתה של ירדן בבחריין במסגרות ובסכסוכים רבים, כמו כן, ההכרעה בסכסוכי השטח שבין קטר לבחריין בשנת 2001 הוכרעה בידי שופט ירדני, שתמך בבחריין. בשנת 2006 נמנעה קטר מהצבעה לנציג הירדני בהצבעה לראשות פיפ"א, שהיה הערבי היחיד שהתמודד. היחסים התחממו בהדרגה עם תחילת תהליך הדמוקרטיזציה של קטר והתחממו עוד יותר עם תחילת שלטונו של תמים בן חמד אאל ת'אני, אמיר קטר הנוכחי. בשנת 2014, שר הפנים הירדני, סלאמסה חמד, הדגיש את עומק היחסים שיש בין מדינתו לבין מדינת קטר. הוא אמר כי היחסים בין ירדן קטר מבוססים על אחווה, כבוד הדדי, דאגה משותפת והצטלבות אינטרסים. הוא הוסיף כי ירדן תשמח לשתף פעולה עם קטר במגוון תחומים ולא תתערב בעניינים פנימיים של המדינה. |  |
| ישראל | בשנת 1996 ישראל פתחה נציגות כלכלית בדוחה, והתקיים משא ומתן על מכירת גז לישראל. עד לשנת 2009 קיימו המדינות יחסים דיפלומטיים וכלכליים, אולם לאחר מבצע עופרת יצוקה ניתקה קטר לאות מחאה את יחסיה עם ישראל, אך היחסים התבטלו רשמית ב-2011 כאשר ישראל החליטה לסגור את משרדיה בקטר עקב עמדותיה האנטי ישראליות ותמיכה בחמאס. |  |
| כווית | שתי המדינות הן מדינות ערביות, דוברות ערבית וחברות מועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ הפרסי.  כווית וקטר נחשבות לידידות טובות בעולם הערבי והיחסים בין שתי המדינות טעונים.[דרוש מקור: מי החשיב אותן לידידות טובות][דרושה הבהרה] עקב ההיסטוריה הדומה מאוד של שתי המדינות: שלטון של מדינה אחרת, מלחמה וכיבוש של הבית הנוכחי והפיכה למדינת חסות, שחרור המדינה מידי האליטה או האימפריה השליטים. דוגמה למחווה בין שתי המדינות, היא נוכחותו של אמיר קטר תמים בן חמד אאל ת'אני, בטקס לכבוד יום העצמאות של כווית בשגרירות בקטר, וכאשר הייתה הנסיגה של מדינות המפרץ הפרסי מנציגויות בקטר, הרי שהיחסים בין השתיים היו יחסים שקטים וחמים. |  |
| לבנון | קטר תמכה בעצירת ישראל במלחמת לבנון השנייה והצבת החיילים מטעם האו"ם. |  |
| לוב | היחסים בין ממשלת המעבר הלובית לבין קטר הם יחסים טובים אף שמנהיגי קטר היו מיודדים עם מועמר קדאפי לפני מלחמת האזרחים. |  |
| מצרים | יחסי מצרים וקטר הם יחסים מתוחים, ומצרים נוהגת להאשים את קטר במימון הארגונים המורדים בה. |  |
| מרוקו | בשנת 2000 נחתם הסכם לנרמול יחסים בין שתי המדינות.  קטר ומרוקו חותמות על הסכמים רבים ביניהם בין היתר היה הסכמן של השתיים על העברת 1.5 מיליארד דולר אמריקאי ועזרה בשיקום המדינה מהפגנות ושביתות האביב הערבי. היחסים בין קטר ומרוקו מוצגים כיחסים עמוקים המבוססים על אמון וכבוד הדדי. |  מרוקו מחזיקה שגרירות בוסט ביי אשר בדוחה שבקטר |
| סוריה | היחסים בין קטר לבין ממשל אסד בסוריה הם יחסים דואליים ומעורבים על רקע חברות קטר בכוח למציאת פתרון אינהרטי ומצד שני, תמיכת מיליציות בה במשטר בשאר אל-אסד. |  |
| עומאן | היחסים בין עומאן לקטר כוננו בשנת 1976. יחסי המדינות נחשבים למיוחדים עקב הסממנים הדומים של כל אחת מהמדינות: שתי המדינות הן מדינות מפרץ עשירות, דוברות ערבית, אין בהן צפיפות אוכלוסין רבה, האוכלוסייה עצמה עשירה והמשטר הוא מונרכיה אבסולוטית. עומאן וקטר מרבות לחתום על הסכמים, בין היתר, הסכמי מניעת כפל מס. שתי המדינות מרבות לשתף פעולה בעיקר במישור הגאופוליטי מכיוון שהן מדינות סמוכות יחסית. שיתופי פעולה בולטים נוספים הם תיירותיים, כלכליים, שירותים ותעשייתיים. |  עומאן מחזיקה שגרירות בדוחה  קטר מחזיקה שגרירות במסקט שבעומאן |
| ערב הסעודית | אבן סעוד רצה בסיפוח קטר בשנות העשרים ושנות השלושים של המאה ה-20 אך הקטרים העדיפו לעבור להיות מדינת חסות בריטית. בשנת 1971, כאשר קטר הפכה עצמאית ובריטניה ויתרה על סמכותה באזור, בית סעוד הסעודי ביסס יחסיו עם קטר, עם משפחת המלוכה בית ת'אני, עם יזמים קטרים, ועם שבטים שהיו פזורים ברחבי חצי האי קטר. בתקופה זו היו לקטר ולערב הסעודית הרבה סממנים משותפים וציות לאידיאלוגיית הווהאביזם, כך שמרו שתי המדינות על יחסים טובים. היחסים חוו התקררות עם כניסתו של חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני לתפקיד אמיר קטר, היחסים התקררו בגלל כוחה העולה של קטר וחששה של ערב הסעודית שהיא תהיה יותר משפיעה ממנה. הסכסוך הוא סכסוך המתבטא גם דתית וגאופוליטית כאשר שתי המדינות הן מדינות מוסלמיות אדוקות, המסתמכות בחוקיהן על חוקי האסלאם. לסכסוך קרא המדען הפוליטי נביל אנסארי "המלחמה הקרה במפרץ". |  |
| עיראק | היחסים בין עיראק לקטר החלו בשנת 1973 כאשר עיראק הכירה בקטר וכוננה איתה יחסים דיפלומטיים. |  |
| תוניסיה | קטר ותוניסיה חופפות מאוד אחת את השנייה בדעותיהן הפוליטיות ונשיא תוניסיה תיאר את היחסים כיחסים עמוקים והיסטוריים המבוססים על אמון וכבוד הדדי לשלמות האחרת. המדינות מרבות לחתום על הסכמים. קטר מצדה, הודיעה כי תעזור לתוניסיה לשמר את חורבות קרתגו שנשמרו עד היום לאחר שקרתגו הפסידה במלחמות הפוניות. היקף הסחר בין תוניסיה לקטר בשנת 2014 עמד על 20 מיליון דולר אמריקני. |  |
| תימן | היחסים בין מדינת קטר לבין הרפובליקה של תימן הם יחסים דואליים על רקע המלחמה בין החות'ים לבין המשטר. קטר תומכת במשטר התימני במלחמה ומנהלת משא ומתן איתן על מכירת ציוד ונשק. קטר שולחת כוחות באופן סדיר אל גבול ערב הסעודית ותימן ובולמת את כוחותיו של עלי עבדאללה סאלח. קטר תרמה 80 מיליון דולרים אמריקאים לאחים המוסלמים בתימן שידועים כמשתפי פעולה עם החות'ים. הכוחות הקטריים לקחו חלק גדול בהגנה על שטחים של עבד רבו מנסור האדי. |  |