stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קארוצה
הכנה

את הקארוצה מכינים עם גבינת מוצרלה, בלילת ביצים ופרוסות לחם. ניתן להכין את הכריך עם לחמים שונים, כמו לחם איטלקי[דרושה הבהרה] וגם מכיכר לחם סנדוויץ', בין היתר. לעיתים מסירים את קרום הלחם לפני הטיגון וניתן גם לקלות מעט את הלחם לפני טיגון הכריך. ההכנה כרוכה בהרכבת הכריך, טבילתו בבלילת הביצים, טבילתו (שוב) הפעם בקמח ואז טיגון במחבת או טיגון בשמן עמוק. לפעמים משתמשים גם בפירורי לחם לציפוי הכריך. שמן זית משמש בדרך כלל (במיוחד באיטליה) לטיגון הקארוצה. לפעמים משתמשים במרכיבים נוספים כמו בשר חזיר, אנשובי, חצילים, עגבניות ירוקות ובזיליקום. לאחר הטיגון, יש לכריך מרקם פריך (קריספי וקראנצ'י). אפשר להגיש אותו כמנת אנטיפסטי (כלומר כמתאבן).
לפי אזורים

הקארוצה הוא אוכל רחוב ומאכל פופולרי בקמפניה, אזור בדרום איטליה. מוצרלה של תאו, המוכנה מחלב תאו, משמשת בדרך כלל בקמפניה להכנת הכריך.
זוהי גם מנה פופולרית במסעדות איטלקיות-אמריקאיות בברוקלין, מנהטן, סטטן איילנד, קווינס ובברונקס של רובעי ניו יורק, שם היא מטוגנת לפעמים טיגון בשמן עמוק.
סוגים

וריאציה של הקרוזה היא מוצרלה מטוגנת (Mozzarella fritta), שהיא פשוט הגבינה טבולה בבלילת ביצים והמטוגנת ללא הלחם.
לקריאה נוספת

רשימת מנות גבינה
רשימת כריכים
רשימת מאכלי רחוב
פריקו(אנ') (Frico) – מנה מצפון מזרח איטליה, המורכבת בעיקר מגבינה מחוממת ומרכיבים נוספים
סמאז'ני סיר – מנה צ'כית וסלובקית, המורכבת בעיקר מגבינה מטוגנת
ארנצ'יני
הערות שוליים

↑  באיטליה אנטיפסטי הוא כל מנה קטנה המוגשת בתחילת הסעודה. בישראל ניתן שם זה דווקא למנה של ירקות צלויים בתנור
מוצרלה מטוגנת (Mozzarella fritta)
קראטוס

| --- | --- |

 תרבות:  דת יוון העתיקה 
 אב:  פאלאס 
 אם:  סטיקס 
 אחים:  ניקה, ביה, זלוס 
 
קראטוס (יוונית עתיקה: Κράτος, תרגום לעברית: כוח, חוזקה) היא דמות במיתולוגיה היוונית, המהווה את התגלמות הכוח והעוצמה. קראטוס היה בנם של פאלאס וסטיקס, ואחיהם של ניקה (ניצחון), ביה (כוח) וזלוס (קנאה). יחד עם אחיו ואחיותיו, קראטוס נמנה עם בני הלוויה הקבועים של זאוס, ראש האלים במיתולוגיה היוונית, לאחר שהם ואמם עמדו לצדו במלחמתו נגד הטיטאנים.
בגרסה אחת של המיתוס, זאוס הציב את קראטוס וביה כזקיפים בפתח ארמונו. בגרסה אחרת, קראטוס היה טיטאן שקשר את פרומתאוס בהוראתו של הפייסטוס.
קראטוס הוא גם שמה של הדמות הראשית בסדרת משחקי הפעולה הממוחשבים "אל המלחמה". בדומה לקראטוס המיתולוגי גם גיבור המשחק הוא לוחם רב-כוח שמשרת (בתחילה) את האלים. אך בניגוד אליו הוא גיבור בן-תמותה, ולא טיטאן.
הערות שוליים

↑  אהרן שבתאי, המיתולוגיה היוונית, ספרי תל אביב, 2000, עמ' 12
ערך זה הוא קצרמרבנושא מיתולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קילטפה

| --- | --- |

שרידי הארמון החתי בקילטפה
 היסטוריה
 תקופות:  פרהיסטוריה, הממלכה החתית הקדומה 
 אתר ארכאולוגי
 אתר אינטרנט:  http://www.kultepe.org.tr 
 מיקום
 מדינה:  טורקיה 
 קואורדינטות:  38°51′00″N 35°38′00″E﻿ / ﻿38.85°N 35.633333333333°E﻿ / 38.85; 35.633333333333
  (למפת טורקיה מוגדלת) אנקרה איסטנבול איזמיר בורסה אדנה גזיאנטפ קוניה אנטליה דיארבקיר קייסרי סמסון ארזורום גאורגיה אר. א. עיראק סוריה יוון בולגריה הים האגאי  הים התיכון הים השחורקילטפה(למפת טורקיה רגילה) אנקרה איסטנבול איזמיר בורסה אדנה גזיאנטפ קוניה אנטליה דיארבקיר קייסרי סמסון ארזורום גאורגיה אר. א. עיראק סוריה יוון בולגריה הים האגאי  הים התיכון הים השחורקילטפה
 
לוחות חומר בכתב יתדות שנמצאו בתוך קערה בשכבה II בחפירה ארכאולוגית. מתוארך ל-1920 ל־1840 לפנה"ס
כלי שנמצא באתר
קילטֵפֶּה (בטורקית Kültepe, "גבעת האפר") הוא שמה הנוכחי של עיר במרכז מזרח אנטוליה שבטורקיה, הידועה גם בשם כּרוּם כּנֵש, היינו "מושבת-הסוחרים של כנש" באשורית (בטורקית נהגה כַּנִיש). העיר המודרנית הקרובה ביותר היא קייסרי, כ־20 קילומטרים דרום מערבית לקילטפה. תעתיק שם העיר השכיח הוא "כנש", אחר שמה החתי, אולם שם מדויק יותר יהיה "כַּנֵס". כרום כנש מתייחס לחלק מסוים של העיר שניתן על ידי הממונים המקומיים לסוחרים אשוריים לשימושם הפטור ממס, כל עוד סחורתם נותרה בתוך הכָּרוּם. המונח "כרום" שאול מאכדית, ומשמעותו היא נמל. העיר אליה הוצמד הכרום היא נשש, בירתם הראשונה של החתים באנטוליה.
מספר ערים אנטוליות אחרות אכלסו כרום, אולם הגדול בהם היה בכנש. כרום חשוב זה יושב על ידי סוחרים אשוריים במשך מאות שנים. האשורים ייבאו בדיל ואריגים מארצם עבור כסף ומוצרי מותרות.
ארכאולוגיה

שרידי הכרום יוצרים תל מעגלי בקוטר של כ־500 מטרים, ובגובה של כ־20 מטרים מעל המישור. יישוב הכרום מורכב ממספר שכבות סטרטיגרפיות. בניינים חדשים נבנו על גבי שרידי התקופות הקדומות יותר, לכן הרצף הסטרטיגרפי ארוך ונמתח מפרה־היסטוריה לתקופה החתית המוקדמת.
שכבה IV. היישוב הראשוני ביותר. הכתב לא נכנס לשימוש באזור כלל.
שכבה III. שלב יישוב נוסף, עדיין אין עדויות לידיעת קרוא וכתוב בקרב יושבי האתר.
שכבה II, בין 1920 ל־1840 לפנה"ס ( על פי הכרונולוגיה התיכונה). בתקופה המדוברת הסוחרים האשוריים הקימו את מושבתם הצמודה לעיר, הכרום. הכרום נחרב בשריפה בתום התקופה; הסוחרים ברחו מההריסות והותירו מאחור חפצים רבים שנמצאו על ידי ארכאולוגים. בין הממצאים הבולטים הם לוחות החומר האפויים שנמצאו בהמוניהם, חלקם בתוך מעטפות חומר חתומות. הלוחות תיעדו פעילות יום־יומית כסחר וסידורים חוקיים. הלוחות מתעדים סחר בין המושבה האשורית לעיר אשור וסחר המושבה עם המקומיים. הסחר נוהל על ידי משפחות, לא האומה האשורית. לוחות אלו הם, נכון למציאות הארכאולוגית של ימינו, הדוגמאות העתיקות ביותר לרשומות מאנטוליה. שלב זה, כאמור, נשרף, ההשערות לחורבן הן, מאבקים פנימיים בין שליטי (הנסיכים) הערים באזור או כניסת החיתים והתיישבותם באזור קפדוקיה.
שכבה Ib, בין 1789 ל־1740 לפנה"ס. לאחר שלב ביניים בו נזנחה העיר נבנו מתקנים חדשים על גבי הריסות השכבות העתיקות; העיר הפכה במהרה למרכז סחר משגשג. הסחר היה כפוף לשלטון אישמי דגון אשר הושם לשלטון אשור אחר כיבושה על ידי אביו, שמשי-אדד הראשון. העיר, אומנם, נשרפה פעם נוספת. מתקופה זו נמצא מספר תעודות קטן. את חורבנה ניתן לזקוף למלכים שעלו על אשור, ובייחוד למלך בבל, הוא חמורבי.
שכבה Ia. העיר נבנתה מחדש, אולם אין סימנים לקיומה של מושבה אשורית. תרבות העיר הייתה חתית. העיר נכבשה על ידי אניתש, מלך חתי אגדי למחצה, ושמשה כבירה עד לימי חתושיליש הראשון, אז עברה הבירה החתית לחתושש. שמה של השפה החתית בפי דובריה, "נשילי" נגזר משמה של כניש בפי החתים : "נֵשַש", ומשמעותו "שפת נשש".
ראו גם

הסחר האשורי באשור הקדומה עם המושבות האשוריות באנטוליה
פרק 77 – דברי הימים: בדיל ויעבור -על הסוחרים האשורים בכניש בפודקאסט דברי הימים בהגשת אילן אבקסיס
קילומטר לשעה

תמרור המציין שהמהירות מוגבלת ל-50 קמ"ש
קילומטר לשעה (קמ"ש) היא יחידת מידה למהירות, המציינת מעבר של קילומטר אחד במשך שעה אחת.
יחידת מידה זו היא יחידה מקובלת למדידת מהירותם של כלי רכב במרבית מדינות העולם. בארצות הברית מקובלת במקומה יחידת המידה מייל לשעה. למדידת מהירותם של כלי שיט מקובלת יחידת המידה קשר, שהיא 1 מיל ימי לשעה ושווה ל-1.8525 קילומטר לשעה.
בכתיב פיזיקלי המהירות קילומטר לשעה נרשמת בצורה קילומטר/שעה או  קילומטר·שעה1−.
יחידת מידה מקובלת למהירות בקרב הפיזיקאים היא מטר לשנייה (מ/ש) – זו יחידת SI למהירות.
תנועה במהירות גבוהה מאוד נמדדת בקילומטר לשנייה. מהירות האור היא כ-300,000 קילומטר לשנייה, ומהירות המילוט מכדור הארץ היא 11.2 קילומטר לשנייה. למעבר מקילומטר לשנייה לקילומטר לשעה יש להכפיל את המהירות ב-3,600.
המרת יחידות

|  | מטר לשנייה | קילומטר לשעה | מייל לשעה | קשר | רגל לשנייה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 מטר לשנייה = | 1 | 3.600000 | 2.236936 | 1.943844 | 3.280840 |
| 1 קילומטר לשעה = | 0.277778 | 1 | 0.621371 | 0.539957 | 0.911344 |
| 1 מייל לשעה = | 0.44704 | 1.609344 | 1 | 0.868976 | 1.466667 |
| 1 קשר = | 0.514444 | 1.852 | 1.150779 | 1 | 1.687810 |
| 1 רגל לשנייה = | 0.3048 | 1.09728 | 0.681818 | 0.592484 | 1 |
ראו גם

יחידות מידה למהירות
מטר לשנייה
קיטוב

ערך זה עוסק בכיוון השדה החשמלי בגל אלקטרומגנטי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
בפיזיקה, קִיטוּב הוא תכונה המאפיינת גל רוחבי במרחב תלת-ממדי. גל הוא הפרעה מחזורית המתפשטת במרחב, כך שערכיה נשמרים בנקודות שנעות בכיוון כלשהו במהירות קבועה. אם הגל הוא של וקטור, כלומר של גודל בעל כיוון, כיוון זה (הנקרא קיטוב הגל) נדרש על מנת לתאר את הגל בנוסף לכיוון התפשטות הגל.
למשל, גל במיתר הוא תנודה של המיתר המתקדמת לאורך המיתר, ואילו קיטוב הגל הוא הכיוון שבו מתנודד המיתר. כיוון זה בדרך כלל מאונך לכיוון ההתקדמות של הגל. באופטיקה, הקיטוב של גל אלקטרומגנטי (ובמיוחד של אור) הוא כיוון וקטור השדה החשמלי. לעין האנושית רגישות נמוכה ביותר לתכונה זו, ולכן היא אינה אינטואיטיבית, והתגלתה רק במאה ה-17.
תיאור התופעה

גל הוא פונקציה של המרחב שמשתנה בזמן כך שערכיה נשמרים בנקודות שנעות בכיוון כלשהו במהירות קבועה. אם הפונקציה היא שדה סקלרי כמו פוטנציאל חשמלי או פונקציית גל, הכיוון היחיד הדרוש לתיאור הגל הוא כיוון ההתפשטות (כיוון וקטור הגל). אולם רוב הגלים המוכרים לנו, כמו גלי אור, גלי קול וגלים במיתר, הם גלים של גודל בעל כיוון. למשל, גל אלקטרומגנטי כמו אור הוא גל של שדה חשמלי, שהוא גודל וקטורי. גלי קול וגלים במיתר הם גלים של וקטור ההעתק של חלקיקי התווך. במקרים כאלה, שבהם הגל הוא של וקטור, כיוון הווקטור נקרא קיטוב הגל והוא נדרש על מנת לתאר את הגל באופן מלא, בנוסף לכיוון התפשטות הגל.
גלים שבהם כיוון התנודות הוא ככיוון התפשטות הגל נקראים גלי אורך. לדוגמה, גלי קול באוויר הם תנודות של חלקיקי הגז בכיוון התקדמות הגל. גלים שבהם התנודות הן במישור המאונך לכיוון התקדמות הגל נקראים גלי רוחב, והכיוון על פני המישור הוא קיטוב הגל. למשל, גל אלקטרומגנטי בריק מורכב מתנודות של שדה חשמלי ושדה מגנטי במאונך אליו, ושניהם מאונכים לווקטור הגל. קיטוב הגל נקבע על ידי כיוון השדה החשמלי, והוא יכול להשתנות עם הזמן. קיימת גם קרינה אלקטרומגנטית שאינה רוחבית; בתוך מוביל גלים, למשל, ייתכן שדה חשמלי או מגנטי עם רכיב מקביל לכוון ההתקדמות.
אור מקוטב הוא גל אלקטרומגנטי בעל קיטוב מוגדר; זאת בניגוד לאור שאינו מקוטב, כמו אור השמש או אור הנפלט מנורת להט, המורכב מאוסף של גלים בעלי כיווני קיטובים שונים כך שכיוון השדה השקול משתנה באופן אקראי.
באיור הבא מתוארים גלים מישוריים בשלושה סוגי קיטוב, כולם מתקדמים בקו ישר לאורך הציר האנכי. השדה החשמלי מסומן בצבע שחור, וההיטלים שלו בכחול ואדום. כיוון השדה החשמלי בגל הימני אינו משתנה בזמן, וקיטובו נקרא קיטוב קווי (ליניארי). קיטוב הגל האמצעי נקרא קיטוב מעגלי משום שכיוון השדה החשמלי משתנה בצורה מעגלית אך עוצמתו קבועה, כך שההיטל של קצה הווקטור על חזית הגל הוא מעגל. ניתן לתאר גל כזה כסכום של שני גלים בעלי אותה משרעת, מקוטבים קווית בכיוונים מאונכים ובעלי הפרש מופע של 90 מעלות. אם הרכיב האנכי מקדים את הרכיב האופקי, הקיטוב משתנה עם כיוון השעון כאשר מסתכלים בכיוון המקור (נגד כיוון התקדמות הגל) והוא נקרא קיטוב מעגלי ימני, ואם הוא משתנה נגד כיוון השעון הוא נקרא קיטוב מעגלי שמאלי. באיור השמאלי השדה החשמלי משנה את גודלו בנוסף לכיוונו, והקיטוב נקרא אליפטי. זהו המקרה הכללי ביותר של גל מקוטב.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Linear polarization diagram קיטוב קווי (ליניארי) | Circular polarization diagram קיטוב מעגלי | Elliptical polarization diagram קיטוב אליפטי |
ניתוח מתמטי

המשוואה המתארת גל מישורי היא:
זהו גל אלקטרומגנטי שמתקדם בכיוון ציר  {\hat {z}}. ‏ {\vec {E}} הוא וקטור השדה החשמלי בזמן  \ t בנקודה ( \ z, \ y, \ x). הוא מאונך לכיוון התקדמות הגל ובמקרה הכללי יש לו רכיב בציר  {\hat {x}} ורכיב בציר  {\hat {y}}. ‏ \ k הוא מספר הגל,  \ \omega  התדירות הזוויתית ו- \phi  הפרש המופע בין שני הרכיבים. עבור ערך  \ z קבוע, וקטור זה הוא תיאור פרמטרי של עקומה במישור xy. בהתאם לערכים שונים של  \ E_{x},E_{y},\phi  עקומה זו יכולה להיות קו, מעגל או - במקרה הכללי - אליפסה. במקרה של קיטוב קווי אין הפרש מופע ( \ \phi =0). בקיטוב מעגלי הפרש המופע הוא 90 מעלות ( \ \phi ={\tfrac {\pi }{2}}) והמשרעת שווה בשני הצירים ( \ E_{x}=E_{y}).
ניתוח מתמטי > פגיעה של גל בקיטוב רוחבי ליניארי במשטח

כדי לתאר באופן פיזיקלי תופעות הנובעות מפגיעת הגל במשטח, כגון  החזרה והעברה, מגדירים את מישור הפגיעה, שהוא המישור הנוצר מהרכבת כוון התנועה של הגל והניצב למשטח.
גלים מקוטבים רוחבית מחולקים לקיטובי s או p: קיטוב s מאונך למישור הפגיעה וקיטוב p מקביל לו. באיורים מוצגים קיטובי s ו-p: גל (השדה החשמלי מסומן בקו אדום) המתקדם לכוון המשטח (כוון ההתקדמות מסומן בחץ אדום), מישור הפגיעה הוא המישור הדק האופקי, והמשטח בו הגל פוגע הוא המשטח האנכי העבה.
גל בקיטוב ניצב s (ניצב למישור הפגיעה)
גל בקיטוב ניצב p (מקביל למישור הפגיעה)
קיטוב בטבע

בטבע ניתן למצוא דוגמאות הן לאור מקוטב והן לאור לא מקוטב. אור השמיים, למשל, הוא דוגמה לשני המקרים, שכן אור זה הוא מקוטב כשצופים בשמיים בכיוון מרוחק ביותר מכיוון השמש, אך הוא אינו מקוטב כשמסתכלים בזוויות הקרובות לשמש[דרושה הבהרה]. כדי "לראות" את הקיטוב של האור צריך בדרך כלל להשתמש במקטב, אם כי לאחר אימון מתאים יש אנשים שמסוגלים, בנסיבות מסוימות, להבחין בקיטוב בצורה של גוונים עדינים מאוד של כחול וצהוב במרכז שדה הראייה. תופעה זו נקראת המברשת של היידינגר.
קיטוב בטבע > בעולם החי

מין אחד מסדרת טרפידים הוא היצור היחיד הידוע שרואה ומשתמש לתקשורת דרך ראייה של אור מקוטב מעגלית.
בעלי חיים שונים רואים אור מקוטב.
מקטבים וחוק מאלוס

מַקְטֵּב הוא רכיב אופטי ההופך אור למקוטב. בדרך כלל יצירת קיטוב ליניארי נעשית על ידי רכיב אחד - מקטב ליניארי ואילו קיטוב מעגלי נוצר על ידי העברת אור מקוטב ליניארית דרך חומר בעל שבירה כפולה. ישנן מספר דרכים לייצר מקטבים, הנפוצה ביותר נקראת מקטב פולארויד. מקטב זה עשוי מפיסת פלסטיק המעבירה אור רק בקיטוב שכיוונו ניצב לכיוון שרשראות הפולימרים בפלסטיק. שיטה אחרת לקיטוב האור היא באמצעות החזרה מחומר מבודד בזווית ברוסטר, אשר חוסמת לחלוטין את כיוון הקיטוב המקביל למישור הפגיעה. כמו כן, ניתן לקטב אור באמצעות פיזור (למשל אור השמיים) ובאמצעות התקנים המבוססים על גבישי שבירה כפולה.
כאשר אור עובר דרך מקטב, האור הופך להיות מקוטב בכיוון הנקבע על פי המקטב. כאשר האור הפוגע במקטב אידיאלי הוא מקוטב ליניארית מלכתחילה, עצמת האור נקבעת על פי הזווית בין כיוון הקיטוב של האור הנכנס ובין כיוון המקטב, על פי חוק מאלוס:
\ I=I_{0}\cos ^{2}(\theta _{1}-\theta _{0})
כאשר  \ I_{0} הוא עצמת האור ההתחלתית ו- \ \theta _{i}(=\theta _{1}-\theta _{0}) היא הזווית בין מישור הקיטוב המקורי של האור לכיוון המקטב.
לנוסחה זו הסבר פשוט: קוסינוס הזווית הוא גודל ההיטל של כיוון הקיטוב על כיוון המקטב, והסיבה להעלאה בריבוע היא שכמות האנרגיה שנושא גל אלקטרומגנטי פרופורציונית לריבוע המשרעת של השדה החשמלי. עם זאת, חשוב לזכור כי זו נוסחה מקורבת, ובפועל ישנו איבוד אנרגיה נוסף במקטב, ושבר העוצמה שעוברת קטנה מ-
 \ \cos ^{2}\theta  .
אם מעבירים אור לא מקוטב דרך מקטב, עוצמתו פוחתת פי 2, כיוון שהערך הממוצע של  \ \cos ^{2}(\theta ) לאורך מחזור שלם הוא  {\frac {1}{2}}.
ניתן להבין כי כאשר מניחים שני מקטבים ניצבים זה לזה, עוצמת האור שתעבור דרך שניהם תהיה אפס. באופן מפתיע, אם נכניס ביניהם מקטב שלישי בזווית שונה, יעבור אור, וניתן לחשב את עוצמתו על ידי הפעלת חוק מאלוס פעמיים.
הערות שוליים

↑  Elliott Kennerson, WATCH: Mantis Shrimp's Incredible Eyesight Yields Clues For Detecting Cancer, KQED, ‏15 November 2016
↑  רמי אריאלי, לייזרים ויישומיהם > מעבדת קיטוב > שימושים של קיטוב, באתר מכון ויצמן למדע
↑  ד"ר עמית לרנר, לאבד את נמו: על ניווט בים וזיהום, באתר ynet, 18 בספטמבר 2014
| גלים |
| --- | --- | --- |
| מאפיינים | משרעת • תדירות • מופע • אורך גל • וקטור גל • מספר גל • מהירות פאזה • מהירות חבורה • קיטוב |  |
| תופעות | החזרה  • העברה • שבירה • התאבכות • עקיפה • נפיצה • בליעה |  |
| מושגים | גל עומד • אפנון • חבילת גלים • תווך • מתנד הרמוני • תהודה • אפקט דופלר |  |
| אנליזה | משוואת הגלים • משוואת הלמהולץ • עקרון הויגנס • עקרון פרמה • חוקי פרנל |  |
| סוגי גלים | גל מישורי • גל כדורי • גל רוחב • גל אורך • פולס • קרינה אלקטרומגנטית • גל קול • גל (מים) • פונקציית גל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4380737-9  NDL: 00563102 
זכוכית מחוסמת בחלון אחורי של מכונית. ניתן לראות את הבדלי המאמץ בצילום דרך פילטר מקטב (תמונה תחתונה)
קונסורציום

קונסורציום (באנגלית: Consortium) או מַאֲגָד הוא התאגדות של לפחות שני אינדיבידואליים, חברות, ארגונים או ממשלות (או כל שילוב של גופים אלה) במטרה להשתתף בפעילות משותפת או לאחד את משאביהם להשגת מטרה משותפת.
קונסורציום היא מילה לטינית שמשמעותה "שותפות", "התאחדות" או "חברה", ונובעת מהמילה consors ("חולקים ברכוש"), עצמה מ-con- ("יחד") ו-sors ("גורל").
דוגמאות > אקדמיה ותעשייה

הנחה מקובלת בעולם שפיתוח טכנולוגיה הנשענת על ידע חדש מהווה יסוד למשק מודרני ומתחדש. המקור העיקרי לפיתוח ידע חדש הוא מערך המחקר הבסיסי הנמצא ברובו באוניברסיטאות המחקר, אבל כושר היישום שלו נמצא ברובו בתעשייה המתקדמת. מכאן נובע הצורך לשיתוף פעולה הדוק ואפקטיבי בין האוניברסיטאות לתעשייה. בישראל, גופים ממשלתיים מעודדים הקמת קונסורצייה מסוג זה באמצעות הענקת מענקי מחקר להתארגנויות נבחרות של אקדמיה-תעשייה. הגורמים הפעילים העיקריים בתחום זה הם: משרד התעשייה והמסחר - לימים משרד הכלכלה באמצעות המדען הראשי של המשרד; המדען הראשי במשרד המדע; ומו"פ ממשלתי בתחום הבריאות.
דוגמאות > חינוך

ברית עשר האקדמית הגדולה (אנ') (BTAA) במערב התיכון והאטלנטי בארצות הברית, קונסורציום מכללות קלרמונט (אנ') (7Cs) בדרום קליפורניה, קונסורציום חמשת הקולג'ים (אנ') במסצ'וסטס וחמשת הקולג'ים של אוהיו (אנ') הם בין קונסורציומים ההשכלה הגבוהה הוותיקים והמצליחים ביותר בעולם. קונסורציומים אלה איחדו את המשאבים של הקולג'ים והאוניברסיטאות החברות בהן כדי לחלוק נכסים אנושיים וחומריים וכן לקשר משאבים אקדמיים ומנהליים. דוגמה לקונסורציום ללא מטרות רווח הוא איגוד הקולג'ים באפלצ'ים (אנ') (ACA) הממוקם בריצ'מונד, קנטקי. האיגוד כולל 33 קולג'ים ואווניברסיטאות פרטיים הפרוסים לאורך הרי האפלצ'ים המרכזיים במדינות קנטקי, קרוליינה הצפונית, טנסי, וירג'יניה ווירג'יניה המערבית. המוסדות החברים בקונסורציום מסייעים ל־ACA בבדיקת בקשות למענקים ולמלגות, בהעברת סדנאות ובמתן סיוע טכני.
דוגמאות > מסחר

דוגמה לקונסורציום למטרות רווח היא קבוצה של בנקים המשתפים פעולה למתן הלוואה - המכונה גם סינדיקט. סוג זה של הלוואה ידוע יותר בתור הלוואה בסינדיקציה (אנ'). באנגליה מקובל שקונסורציום רוכש מועדוני כדורגל שנקלעו למצב כלכלי כדי להימנע מפירוק.
דוגמאות > תעופה וחלל > איירבוס

איירבוס תעשיות הוקמה ב־1970 כקונסורציום של יצרני תעופה וחלל. שמירת נכסי הייצור וההנדסה על ידי החברות השותפות הפכה למעשה את איירבוס תעשיות לחברת מכירות ושיווק. הסדר זה הוביל לחוסר יעילות עקב ניגוד העניינים המובנה איתם התמודדו ארבע החברות השותפות; שניהם היו בעלי המניות של הקונסורציום וגם קבלני המשנה שלו. החברות שיתפו פעולה בפיתוח טווח האיירבוס, אך שמרו על הפרטים הפיננסיים של פעילות הייצור שלהן וביקשו למקסם את מחירי ההעברה של מכלולי המשנה שלהן.
דוגמאות > תעופה וחלל > פאנאוויה טורנדו

מטוס הטורנדו תוכנן על ידי קבוצת החברות פאנאוויה (אנ') המאגדת את החברות: "בריטיש אירוספייס" הבריטית, "מסרשמיט-בולקואו-בלוהם (אנ')" (MBB) הגרמנית ו"אלניה אווירונאוטיקה (אנ')" האיטלקית.
דוגמאות > שיתוף פעולה של מתחרים

שיתוף פעולה של מתחרים משמש כאשר חברות מתחרות משתפות פעולה בקונסורציום כדי לשתף פעולה בתחומים לא אסטרטגיים עבור עסקי הליבה שלהן. הם מעדיפים להפחית את העלויות שלהם בתחומים הלא אסטרטגיים הללו ולהתחרות בתחומים אחרים שבהם הם יכולים להבדיל עצמן טוב יותר.
לדוגמה, GENIVI Alliance (אנ') הוא קונסורציום ללא מטרות רווח בין יצרניות רכב שונות במטרה להקל על בניית מערכת אינפו-בידור לרכב (אנ') (ICE).
דוגמה נוספת היא World Wide Web Consortium, שהוא קונסורציום המתקן טכנולוגיות אינטרנט כמו HTML, XML ו־CSS.
דוגמאות > ממשל ותעשייה

המכון לבטיחות ובריאות המזון (אנ') (IFSH) הוא קונסורציום המורכב מהמכון הטכנולוגי של אילינוי (אנ') (Illinois Tech), המרכז לתזונה ולבטיחות במזון (אנ') (CFSAN) של מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) וחברים מתעשיית המזון. חלק מהעבודה הנעשית במכון כוללת, "הערכה ותיקוף של טכנולוגיות חדשות וחדישות לבטיחות ושימור מזון, מערכות עיבוד ואריזה, שיטות מיקרוביולוגיות וכימיות, רכיבי מזון מקדמי בריאות ואסטרטגיות לניהול סיכונים".
ראו גם

מיזם משותף
הערות שוליים

↑  מַאֲגָד במילון בנקאות (תשס"ז), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  מַאֲגָד בלקסיקון כלכלה וסטטיסטיקה, באתר מעות
↑  פרופ' חנוך גוטפרוינד וחבריו, קשרי אוניברסיטה - תעשיה, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, 2005.
↑  סיוע בחיזוק תהליכי העברת הידע מהאקדמיה לתעשייה, באתר משרד האוצר, מאי 2011, עמ' 27.
↑  Done, Kevin (2 February 2001). "Survey - Europe Reinvented: Airbus has come of age". Financial Times.
↑  Sparaco, Pierre (19 March 2001). "Climate Conducive For Airbus Consolidation". Aviation Week & Space Technology.
↑  "About". IIT IFSH. Illinois Institute of Technology. Archived from the original on 28 June 2013. Retrieved 21 March 2014.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4139806-3
קוטוב מינאר

המינאר בדלהי
מפת המתחם והמינאר בתוכו
קוּטוּב מינאר (באורדו: قطب مینار, בהינדית: क़ुतुब मीनार) הוא מגדל עתיק במתחם קוטוב שבדלהי, זהו המינרט הבנוי מלבנים הגבוה ביותר בעולם, גובהו 72.5 מטר, קוטר בסיסו במפלס התחתון הוא 14.32 מטרים, וקוטר הרצפה בקומה העליונה הוא 2.75 מטרים. במשך השנים שחלפו מאז בניתו נטה המגדל מעט ולכן המגדל נמצא במעקב מהנדסים.
העלייה לקומותיו העליונות נאסרה לאחר תאונה בה 45 ילדי בית-ספר נהרגו עקב בהלה בשעת הפסקת חשמל ב-1981.
אחת ההשערות היא שהמגדל קרוי על שמו של קוטוב אוד-דין אייבכּ שהתחיל לבנותו. יש גם דעות שהוא נקרא על שם הקדוש קוטוב אוד-דין בח'תיאר כּאכּי שביקר במקום בזמנו של יורשו של אייבכ, אילטוטמיש.
את יסודות המגדל הניחו הראג'פוטים של הממלכה ההינדית האחרונה בדלהי, אולם את בנייתו התחיל קוטוב אוד-דין אייבכּ (באורדו: قطب الدین ایبک) ב-1193 כסמל לניצחונו על הראג'פוטים והגדיר את המגדל כסמל לניצחון האסלאם על הכופרים. המגדל מהווה דוגמה לאדריכלות הינדו-אסלאמית. המינאר כנראה לא שימש לקריאת מואזין כי גובהו לא מאפשר לשמוע את קריאתו של אדם המצוי בראשו.
קוטוב אוד-דין אייבכ היה עבד טורקי לשעבר, משבט אייבכ, שהתחיל את הקריירה כע'למאן (غلمان - עבדים זרים שנרכשו בצעירותם וחונכו על ברכי האסלאם כקציני צבא ממלוכיים) והגיע לעמדת פיקוד על הצבא ולניהול הטריטוריה של המנהיג האפגאני מוחמד גהורי בהודו, אייבכ ייסד את השושלת הממלוכית של דלהי. לאחר מותו של מוחמד גהורי בשנת 1206 ללא יורש עצר, נלחם קוטוב אוד-דין אייבכ נגד יריביו ותפס את השלטון באימפריה. הוא קבע את עיר הבירה הראשונה שלו בלאהור ומאוחר יותר במקום בו הוקמה מאוחר יותר העיר דלהי. המינאר הוא אחד המבנים הראשונים שנבנו בדלהי תחת השלטון הסולטאני, למבנה יש גם משמעות פוליטית - גובהו ועוצמתו היו אמורים להראות לתושבי הסולטנות את כוחם של האסלאם ושליחיו הסולטאנים, להראות את עליונותו של המגדל ושל האסלאם על המקדשים ההינדים ועל ההינדואיזם, סמל פוליטי למתן לגיטימציה והמחשת האחידות של המוסלמים סביב הדת והתפילות, אחידות שהייתה אמורה להעלים את העובדה שלמוסלמים אין מדינה משותפת ואף לא שפת דיבור משותפת. כלומר, מרחב קדוש משותף סמלי ללוחמים מרקע מגוון.
אייבכ נפטר אחרי שהשלימו את הקומה הראשונה. את שלוש הקומות הבאות בנה חתנו ויורשו אילטוטמיש. על פי כתובות שונות במבנה, הבניה ותיקוני המבנה נמשכו לסירוגין עד 1368, שנה בה נבנתה כיפה מעל המינרט ולשם כך נבנו מחדש שתי הקומות העליונות. במאה ה-19 התמוטטה הכיפה כתוצאה מרעידת אדמה. נבנתה כיפה חליפית אולם הוחלט להסיר אותה וכיום המבנה הוא ללא כיפה.
במגדל חמש קומות, בכל קומה יש מרפסת המעוטרת בעיצוב דמוי חלת דבש. שלוש הקומות התחתונות מצופות באבן חול אדומה ושתי הקומות העליונות בנויות מאבן חול שבה משובצות אבני שיש.
חוץ מהסמליות שבמגדל, הוא שימש גם כמגדל שמירה ותצפית.
בסמוך למגדל נמצאת תחנת המטרו החדשה – תחנת קוטוב מינאר.
קארון באטלר

| --- | --- |

באטלר במדי הוויזארדס, 2007
 לידה:  13 במרץ 1980 (בן 44) רסין, ויסקונסין, ארצות הברית
 עמדה:  סמול פורוורד
 גובה:  2.01 מטר
 מספר:  31
 מכללה:  קונטיקט
 דראפט:  בחירה מספר 10, 2002 מיאמי היט
 קבוצות כשחקן
 2002–2004 2004–2005 2005–2010 2010–2011 2011–2013 2013–2014 2014 2014–2015 2015–2016:  מיאמי היט לוס אנג'לס לייקרס וושינגטון ויזארדס דאלאס מאבריקס לוס אנג'לס קליפרס מילווקי באקס אוקלהומה סיטי ת'אנדר דטרויט פיסטונס סקרמנטו קינגס
 הישגים כשחקן
 זכייה באליפות ה-NBA‏ (2011)   שתי בחירות למשחק האולסטאר (2007, 2008) חמישיית הרוקיז של העונה (2003)
ג'יימס קארון באטלר (באנגלית: James Caron Butler; נולד ב-13 במרץ 1980) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בליגת ה-NBA בין השנים 2002–2016, בעמדת הסמול פורוורד.