stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוגדת עזה

| --- | --- |

סמל האוגדה החל מ-2015
 פרטים
 כינוי:  עוצבת שועלי האש (בעבר: עוצבת שועלי הדרום)
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 סוג:  אוגדה מרחבית
 בסיס האם:  מחנה רעים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1987–הווה (כ־38 שנים)
 מלחמות:  האינתיפאדה הראשונה  האינתיפאדה השנייה  מבצע גשמי קיץ  מבצע עופרת יצוקה    מבצע צוק איתן  העימותים בגבול ישראל–רצועת עזה (2018–2021)  מבצע שומר החומות  מלחמת חרבות ברזל
 פיקוד
 יחידת אם:   פיקוד הדרום
 דרגת המפקד:    תת-אלוף
 מפקדים:  מפקדי האוגדה
 עיטורים
   אות הערכה מטעם הרמטכ"ל (×3)
סמל האוגדה עד 2015
תג יחידה אזור רצועת עזה (אזר"ע), שנות השבעים
עוצבת שועלי האש, המוכרת יותר בשם אוגדת עזה (אוגדה 143), היא אוגדה מרחבית (אוגמ"ר) של צה"ל הכפופה לפיקוד הדרום ואחראית על אבטחת הגבול של ישראל עם רצועת עזה. האוגדה כוללת שתי חטיבות - צפונית ודרומית. מפקד האוגדה הנוכחי הוא תא"ל ברק חירם.
עד לביצוע תוכנית ההתנתקות שכן בסיס האוגדה בגוש קטיף, סמוך לנוה דקלים. לאחר מכן הועתק לבסיס במערב הנגב הצפוני, סמוך לקיבוץ אורים. ב-2008 הסתיימה בנייתו של בסיס חדש - מחנה רעים, שנבנה עבור האוגדה בעלות של למעלה ממאה מיליון שקלים, בסמוך לקיבוץ רעים, ומפקדת האוגדה ומפקדות החטיבות המרחביות הכפופות לה עברו לשכון בו.
המבצעים העיקריים של האוגדה ברצועת עזה בשנים האחרונות כללו את מבצע קשת בענן, מבצע ימי תשובה, ביצוע תוכנית ההתנתקות, מבצע גשמי קיץ, מבצע עופרת יצוקה, מבצע עמוד ענן, מבצע צוק איתן, מבצע שומר החומות, מבצע עלות השחר ומלחמת חרבות ברזל.
בספטמבר 2015, הוחלט לשנות את שמה של האוגדה מ"שועלי הדרום" ל"שועלי האש", ואת מספרה מ-643 ל-143, כהוקרה לעוצבת עמוד האש שפורקה בשנת 2014.
יחידות האוגדה

| חטיבות אוגדת עזה> תג | חטיבות אוגדת עזה> שם | חטיבות אוגדת עזה>  |
| --- | --- | --- |
חטיבות סדירות
|  | חטיבת הגפן | חטיבה מרחבית האחראית על גזרת צפון רצועת עזה |
|  | חטיבת קטיף | חטיבה מרחבית האחראית על גזרת דרום רצועת עזה |
בחירום
|  | חטיבה 261 | חטיבת חי"ר הכוללת שלושה גדודי מילואים וצוערי גדוד "גפן" מתוגברים בפלוגה מסייעת במילואים. |
בנוסף לחטיבות המרחביות, במסגרת האוגדה פועלות ופעלו בעבר, מספר יחידות אוגדתיות.
יחידות האוגדה > החטיבה המרכזית

עד לשנת 1995 פעלו תחת פיקודה של אוגדת עזה שלוש חטיבות מרחביות והחטיבה המרכזית, כשמה, הייתה המרכזית מבין השלוש. עם חתימת הסכמי אוסלו בשנת 1993 עברה מפקדת החטיבה לפאת שדה. בשנת 1995 אוחדה החטיבה המרכזית עם זו הדרומית והיחידה החדשה נקראת מאז "חטמ"ר דרומית".
יחידות האוגדה > יחידת שמשון

יחידת שמשון (יחידה 367) הייתה יחידת חי"ר מובחרת התנדבותית שפעלה ברצועת עזה כאשר עיקר פעולתה נעשתה בצורה מסוערבת (כלומר: הלוחמים מחופשים לעוברי-אורח ערבים). היחידה הוקמה בשנת 1989 כיחידה סודית וקיומה נחשף בכתבת "יומן" ביוני 1991. בשנת 1995, לאחר הקמת הרשות הפלסטינית, פורקה היחידה וחלק מחיילי היחידה הועברו ליחידת דובדבן.
במהלך שנות פעילותה זכתה היחידה להצלחות מבצעיות מרשימות, ולצידן ביקורת חריפה על חוסר משמעת, על המחיר הנפשי שגבתה הפעילות מהלוחמים, ועל עצם הקמת יחידה שכזו מחיילי שירות סדיר.
יחידות האוגדה > גדוד הבשור (גדוד הקשר העוצבתי)

גדוד הקשר העוצבתי הוקם בשנת 1998.
יחידות האוגדה > אגד הלוגיסטיקה (אלו"ג)

בשנת 2015 הוקמה יחידת לוגיסטיקה אוגדתית (ילג"א) ובשנת 2016 שונה מעמדה לאגד לוגיסטיקה אוגדתי (אלו"ג) הכולל יחידות אחזקה, הספקה, שיטור וסיור.
מפקדו הראשון של האגד הלוגיסטי ומקימו הוא אל"ם אורי שטיין. בשנת 2021 החליף סא"ל אייל שליט-שניר את אל"ם שטיין בתפקידו.
יחידות האוגדה > פלוגת אבירי הפלדה

פלוגת "אבירי הפלדה", הידועה גם כ"צמ"ה עזה", היא פלוגת הצמ"ה האוגדתית. אחרי הקמת פלוגת חתולי הפלדה, ידועה היום הפלוגה כצמ"ה עזה דרומית או צמ"ה עזה דרום.
הפלוגה הוקמה באוגוסט 2003 בעקבות התגברות הטרור מרצועת עזה. בפיקוד הדרום החליטו שיש צורך בפלוגת צמ"ה הצמודה לגזרה אשר תתמקצע בה בנוסף לפלוגות הצמ"ה הגדודיות של חיל ההנדסה הישראלי, שתלויות בקו שתופס הגדוד ומתחלפות מדי פעם. בהקמתה, צוות המנהרות של אוגדת עזה היה כפוף ליחידה ואחרי אסון הנגמ"שים הועבר ליהל"ם והפך לסיירת סמו"ר. פלוגת אבירי הפלדה סייעה הן בהחזקת ציר פילדלפי ובמלחמה במנהרות התת-קרקעיות והן בפעולות עומק בתוך רצועת עזה כנגד הטרור. במבצעי אוגדת עזה ברצועה פתחה הפלוגה צירים, ניקתה זירות מטענים, חישפה שטחים, הרסה בתים, חילצה רכב קרבי משוריין וכן איתרה והשמידה מנהרות תת-קרקעיות.
הפלוגה משתתפת באופן רציף בלחימה השוטפת ברצועת עזה. מרבית חיילי הפלוגה נלחמים בגזרה במהלך רוב שירותם הצבאי, להוציא את פרק ההכשרות הראשוניות שאורכו כחצי שנה.
בפעילותה זו מפעילה הפלוגה ציוד מכני הנדסי כגון דחפור D9R משוריין (עם מיגון כלוב נגד רקטות נ"ט), שהוא הכלי המרכזי של הפלוגה, המשמש לפתיחת צירים, ניקוי זירות מטענים, חילוץ רק"ם, עבודות עפר והריסת מבני טרור; מחפרים ממוגנים (כולל באגר E-349 החדש), המשמש בעיקר לחפירת תעלות נגד מנהרות טרור והברחה, אך גם להריסת בתים; יעה אופני (שופל) מדגם קטרפילר 966, המשמש לעבודות עפר; דרילר (מקדח בורות) ממוגן וכן טאטרה-דרילר, שהוא דרילר על משאית טאטרה, המשמשים לקידוח לצורכי איתור מנהרות והטמנת חומרי נפץ; טרנצ'ר (מכונה לחפירת תעלות), אשר נקנה כדי להילחם במנהרות בציר פילדלפי אך לא נכנס לשימוש עקב חוסר התאמה.
יחידות האוגדה > פלוגת חתולי הפלדה

בשנת 2009 הוקמה פלוגת צמ"ה נוספת בשם "חתולי הפלדה" והיא פעילה בגזרת צפון רצועת עזה ועל כן מכונה גם צמ"ה עזה צפונית. הפלוגה מפעילה ציוד מכני הנדסי ממוגן הכולל דחפורי D9R משוריינים עם מיגון נגד טילי נ"ט, מחפרים ממוגנים מדגם באגר E-349, שופלים ממוגנים ומקדחי-בורות ("דרילרים"). פעילותה של היחידה כוללת פתיחת צירים, חישוף נגד מטעני חבלה, עבודות עפר וביצורים בגזרה (כגון הערמת סוללות עפר שישמשו כמגנן נגד ירי טילי נ"ט), סיוע להחזקת גדר המערכת וחשיפת מנהרות לחימה ברצועת עזה והשמדתן (ביחד עם יחידת סמו"ר של יהל"ם).
פלוגת חתולי הפלדה לקחה חלק במבצע צוק איתן. דחפור D9 משוריין של חתולי הפלדה היה שותף לסיכול החדירה לחוף זיקים ב-8 ביולי 2014. על תפקודו באירוע זה, בו הוביל את ההסתערות על המחבלים והרג שניים מהם, קיבל סגן מפקד הפלוגה, סרן סלמאן חיחי, אות הצטיינות מהרמטכ"ל.
יחידות האוגדה > המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות

המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות (פיקוד הדרום) היא יחידה צבאית טכנולוגית של צה"ל לגילוי ואיתור מנהרות תת-קרקעיות. המעבדה פועלת בפיקוד הדרום תחת אוגדת עזה ובשיתוף עם חטיבה טכנולוגית ליבשה (חט"ל), חיל ההנדסה הקרבית ואגף המודיעין. היא הוקמה ב-2016. מאז הקמתה איתרה המעבדה למעלה מ-15 מנהרות טרור שנחפרו מתחת לגדר המערכת סביב רצועת עזה, אותן השמידו כוחות פיקוד הדרום, חיל ההנדסה הקרבית וחיל האוויר הישראלי. על פועלה זכתה בפרס ביטחון ישראל.
המעבדה כוללת מומחים וקצינים מתחומים שונים בהם קציני מודיעין, קציני הנדסה קרבית, קציני מחשבים ואגף התקשוב וההגנה בסב"ר, ומדענים ומהנדסים מתחומי הפיזיקה, הגאולוגיה, ההנדסה ובפרט הנדסה אזרחית והנדסת מכונות. המעבדה מנתחת מידע שאוספים החיילים בשטח ומידע שמתקבל מעבודות עפר, חפירות וקידוחי-עומק שמבצע מערך הצמ"ה של חיל ההנדסה הקרבית. באמצעות ניתוח המידע מסוגלת המעבדה לאתר מנהרות, חללים מתחת לקרקע ועבודות חפירה. היא מקבלת גם מידע מודיעיני וכן מידע שאוספת יחידת סמו"ר של יהל"ם המתמחה בלוחמת מנהרות.
יחידות האוגדה > מב"א 143

במסגרת האוגדה יושבת מב"א (מכלול בקרה אוגדתי) 143, המשתייכת למערך הבקרה בחיל האוויר הישראלי. המב"א אחרית לטיפול ברחפנים.
תגי יחידות באוגדת עזה

תג חטיבת הגפן (החטיבה הצפונית)
תג החטיבה המרכזית
תג חטיבת קטיף (החטיבה הדרומית)
תג גדוד מעברים ארז
סמל פלוגת אבירי הפלדה (צמ"ה עזה דרום)
תג גדוד תקשוב אוגדתי "הבשור"
מפקדי האוגדה

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| יעקב אור | 1987–1988 | המפקד הראשון של האוגדה. לימים מתאם פעולות הממשלה בשטחים |
| צבי פולג | 1988–1990 | לימים ראש עיריית נתניה |
| שמואל צוקר | 1990–1991 |  |
| יום טוב סמיה | 1991–1993 | לימים מפקד פיקוד הדרום |
| דורון אלמוג | 1993–1995 | לימים מפקד פיקוד הדרום ויו"ר הסוכנות היהודית |
| יצחק איתן | 1995–1997 | לימים מפקד פיקוד המרכז |
| יואב גלנט | 1997–1999 | לימים מפקד פיקוד הדרום ושר הביטחון |
| יאיר נוה | 1999 – יולי 2001 | לימים סגן הרמטכ"ל |
| ישראל זיו | יולי 2001 – ינואר 2003 | לימים ראש אגף המבצעים |
| גדי שמני | ינואר 2003 – מרץ 2004 | לימים נספח צה"ל בארצות הברית |
| שמואל זכאי | מרץ–נובמבר 2004 | מפקד האוגדה במבצע קשת בענן ומבצע ימי תשובה |
| אביב כוכבי | נובמבר 2004 – אוגוסט 2006 | מפקד האוגדה בתוכנית ההתנתקות ובעת חטיפתו של גלעד שליט, לימים הרמטכ"ל ה-22 |
| משה תמיר | אוגוסט 2006 – נובמבר 2008 |  |
| איל איזנברג | נובמבר 2008 – נובמבר 2010 | מפקד האוגדה במבצע עופרת יצוקה, לימים מפקד פיקוד העורף |
| יוסי בכר | נובמבר 2010 – נובמבר 2012 | לימים מפקד הגיס המטכ"לי |
| מיקי אדלשטיין | נובמבר 2012 – אוגוסט 2014 | מפקד האוגדה במבצע צוק איתן, לימים נספח צה"ל בארצות הברית |
| איתי וירוב | אוגוסט 2014 – מאי 2016 | לימים מפקד המכללות הצבאיות |
| יהודה פוקס | מאי 2016 – אוקטובר 2018 | לימים מפקד פיקוד המרכז ונספ"ח צה"ל בארה"ב |
| אליעזר טולדנו | אוקטובר 2018 – אוגוסט 2020 | לימים מפקד פיקוד הדרום וראש אגף אסטרטגיה ומעגל שלישי |
| נמרוד אלוני | אוגוסט 2020 – אוגוסט 2022 | לימים מפקד מפקדת העומק והמכללות הצבאיות |
| אבי רוזנפלד | 15 באוגוסט 2022 – ספטמבר 2024 | מפקד האוגדה בטבח שבעה באוקטובר. פרש מצה"ל לאחר סיום תפקידו |
| ברק חירם | 2 בספטמבר 2024 – | מפקד האוגדה הנוכחי |
סגני מפקד האוגדה

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| שוקי שחרור | 1992–1994 |  |
| יוסי גז | 1994–1996 |  |
| נביה מרעי | 1996 | נהרג במהומות מנהרת הכותל |
| אייל שליין | 1996–1997 |  |
| ליאור שלו | 1998–1999 |  |
| פנחס לוי | 1999–2001 |  |
| עופר שפרן | 2001–2002 |  |
| בועז עמידרור | 2002–2003 |  |
| יהושע רינסקי | 2003–2004 |  |
| דוד מנחם | 2004–2005 |  |
| אבי לוי | 2004 | מ"מ סגן מפקד האוגדה כשדוד מנחם היה מ"מ מפקד האוגדה |
| ארז כץ | 2005–2007 |  |
| מוטי כידור | 2007–2008 |  |
| נדב חג'בי | 2008–2010 |  |
| אמיר אביבי | 2010–2011 |  |
| יונתן ברנסקי | 2011–2013 |  |
| נוחי מנדל | 2013–2016 |  |
| גיא ביטון | 2016–2017 |  |
| אבינועם סטולוביץ' | 2017–2018 |  |
| יעקב ולר | 2018–2019 |  |
| מאיר אלמלם | 2019–2020 |  |
| רועי סבירסקי | 2020–2021 |  |
| דוד שפירא | 2021–2023 |  |
| אלי טולדנו | 2023–2024 | סגן מפקד האוגדה בזמן טבח שבעה באוקטובר |
פיקסאר

.
| --- | --- |


הכניסה לאולפני חברת פיקסאר באמריוויל, קליפורניה
 נתונים כלליים
 סוג:  אנימציה ממוחשבת
 מייסדים:  ג'ון לאסיטר, סטיב ג'ובס ואדווין קטמול
 תקופת הפעילות:  1979 (כמחלקת אפקטים ללוקאס פילם) 17 באוגוסט 1986 (כפיקסאר) – הווה
 חברת אם:  אולפני וולט דיסני 
 מיקום המטה:  אמריוויל 
 משרד ראשי:  אמיריוויל, קליפורניה, ארצות הברית
 בעלות:  לוקאס פילם‏ (1979–1986) עצמאי‏ (1986–2006)  חברת וולט דיסני‏ (2006–הווה)
 ענפי תעשייה:  קולנוע, אנימציה ממוחשבת
 מוצרים עיקריים:  סרטי אנימציה ממוחשבת, סרטוני אנימציה ממוחשבת קצרים
 עובדים:  1,233 (נכון ל־דצמבר 2019) 
  
 www.pixar.com
 
העיצוב של סמליל החברה, המופיע בפתיח סרטיה, כולל את מנורת השולחן מ"לוקסו ג'וניור", הנחשב לסרט הראשון של פיקסאר
הגרסה העברית השנייה של לוגו החברה הרשמי בה נעשה שימוש בהפצות ובהקרנות של הסרטים מפלצות בע״מ, ״משפחת סופר-על״ ו-״מכוניות״
פיקסאר (באנגלית: Pixar) היא אולפן קולנוע וחברה העוסקת באנימציה ממוחשבת, אשר נוסדה בשנת 1986 ונמצאת בבעלות חברת וולט דיסני. החברה הוציאה לאקרנים 28 סרטים באורך מלא. הראשון שבהם הוא "צעצוע של סיפור" והאחרון, לעת עתה, הוא "הקול בראש 2". סרטי חברת פיקסאר זכו ב-17 פרסי אוסקר, החל מסרטה הקצר "צעצוע פח".
במאי החברה

ג'ון לאסיטר – צעצוע של סיפור, באג לייף, צעצוע של סיפור 2, מכוניות, מכוניות 2.
פיט דוקטר – מפלצות בע"מ, למעלה, הקול בראש, נשמה.
אנדרו סטנטון – מוצאים את נמו, וול-E, מוצאים את דורי.
בראד בירד – משפחת סופר על, רטטוי, משפחת סופר על 2.
לי אנקריץ – צעצוע של סיפור 3, קוקו.
פיטר סוהן – הדינוזאור הטוב.
ברנדה צ'אפמן, מארק אנדרוס – אמיצה.
דן סקנלון – בית ספר למפלצות, קדימה.
בראיין פיי – מכוניות 3.
ג'וש קולי – צעצוע של סיפור 4.
סרטים באורך מלא > שנות ה-90 של המאה ה-20

1995 – "צעצוע של סיפור" (Toy Story)
1998 – "באג לייף" (A Bug's Life)
1999 – "צעצוע של סיפור 2" (Toy Story 2)
סרטים באורך מלא > העשור הראשון של המאה ה-21

2001 – "מפלצות, בע"מ." (Monsters,Inc.)
2003 – "מוצאים את נמו" (Finding Nemo)
2004 – "משפחת סופר-על" (The Incredibles)
2006 – "מכוניות" (Cars)
2007 – "רטטוי" (Ratatouille)
2007 –  "סיפור הפיקסאר" (The Pixar Story)
2008 – "וול-E"‏ (Wall•E)
2009 – "למעלה" (Up)
סרטים באורך מלא > העשור השני של המאה ה-21

2010 – "צעצוע של סיפור 3" (Toy Story 3)
2011 – "מכוניות 2" (Cars 2)
2012 – "אמיצה" (Brave)
2013 – "בית ספר למפלצות" (Monsters University)
2015 – "הקול בראש" (Inside Out)
2015 – "הדינוזאור הטוב" (The Good Dinosaur)
2016 – "מוצאים את דורי" (Finding Dory)
2017 – "מכוניות 3" (Cars 3)
2017 – "קוקו" (Coco)
2018 – "משפחת סופר-על 2" (Incredibles 2)
2019 – "צעצוע של סיפור 4" (Toy Story 4)
סרטים באורך מלא > העשור השלישי של המאה ה-21

2020 – "קדימה" (Onward)
2020 – "נשמה" (Soul)
2021 – "לוקה" (Luca)
2022 – "אדומה אש" (Turning Red)
2022 – "שנות אור" (Lightyear)
2023 – "אלמנטלי" (Elemental)
2024 – "הקול בראש 2" (Inside Out 2)
סרטים באורך מלא > סרטים עתידיים

2025 – "אליאו" (Elio)
2026 – "הופרס" (Hoppers)
2026 – צעצוע של סיפור 5 (Toy Story 5)
סרטים באורך מלא > סרטים בפיתוח

"משפחת סופר-על 3" (Incredibles 3)
סרטים קצרים

לאורך השנים חברת סרטי האנימציה, פיקסאר, הוציאה מלבד הסרטים באורך מלא שלה גם סרטים קצרים, אשר חלקם יצאו לקולנועים ולמדיה הביתית עם סרטים אחרים של פיקסאר, וחלקם יצאו כסרטים עצמאיים.
משנת 2007 הוציאה החברה שלושה תקליטורי DVD בשם "אוסף הסרטים הקצרים של פיקסאר" אשר הציגו חלק מהסרטים הקצרים של פיקסאר. במארז הראשון הייתה כלולה רצועת קול אופציונלית, שבה ניתן היה לשמוע את הבמאים נותנים הערות בגוף הסרט על הסרטונים ("קומנטרי").
5 מהסרטים הקצרים של חברת פיקסאר זכו בפרסי אוסקר: צעצוע פח, המשחק של גרי, עבור הציפורים, פייפר ובאו.
סרטים קצרים > שנות ה-80 של המאה ה-20

1984 – ההרפתקאות של אנדריי ווואלי ב. (.Andre and Wally B) - הסרטון הראשון שיצר ג'ון לאסיטר, אחרי שעזב את אולפני דיסני.
1986 – לוקסו ג'וניור (.Luxo Jr) - נחשב לסרט הראשון של פיקסאר. בעקבות הסרטון הזה, שילבו פיקסאר את מנורת השולחן בלוגו שלהם, באופן בו מוצג הלוגו בהנפשה, בתחילת כל סרט שלהם, מאז 1995.
1987 – החלום של רד (Red's Dream)
1988 – צעצוע פח (Tin Toy) זוכה פרס אוסקר לסרט האנימציה הקצר הטוב ביותר. הסרט הוא הראשון של פיקסאר שזכה בפרס אוסקר.
1989 – מזכרות (Knick-Knack) - בשנת 2003, אולפני דולבי דיגיטל שכללו את הסרט באיכות גבוהה יותר, ופרסמו לתקליטי ה-DVD.
סרטים קצרים > שנות ה-90 של המאה ה-20

1997 – המשחק של גרי (Geri's Game) - זכה בפרס אוסקר עבור סרט האנימציה הקצר הטוב ביותר
סרטים קצרים > העשור הראשון של המאה ה-21

2000 – עבור הציפורים (For the Birds) - זכה בפרס אוסקר לסרט הקצר המונפש הטוב ביותר בשנת 2001
2002 – המכונית החדשה של מייק (Mike's new car) - מבוסס על הסרט מפלצות בע"מ
2003 – הקפיצה הגדולה ('boundin)
2005 – המתקפה של ג'ק ג'ק (Jack-Jack Attack) - מבוסס על הסרט משפחת סופר-על
2005 – תזמורת של איש אחד (One Man Band)
2006 – מטור ואור הרפאים (Mater and the Ghostlight)
2006 – חוצן במבחן (Lifted)
2007 – חברך העכברוש (Your friend the rat)
2008 – פרסטו (Presto)
2008 – ברן-E‏ (BURN-E) - מבוסס על הסרט WALL-E
2009 – מעונן חלקית (Partly Cloudy)
2009 – המשימה המיוחדת של דוג (Dug's Special Mission) - מבוסס על הסרט למעלה
2009 – ג'ורג' ואיי. ג'יי. (.George and A.J) - מבוסס על הסרט למעלה
סרטים קצרים > העשור השני של המאה ה-21

2010 – יום ולילה (Day & Night)
2011 – חופשה בהוואי (Hawaiian Vacation)
2011 – פעמיים באז בבקשה (Small Fry)
2011 – לה לונה (La Loona)
2012 – חיית מסיבות (Partysaurus Rex)
2013 – האגדה של מורדו (The Legend of Mor'du)
2013 – המטרייה הכחולה (The Blue Umbrella)
2014 – מסיבת השנה (Party Central)
2014 – לבה (Lava)
2015 – הדייט הראשון של ריילי? (Riley’s First Date) - מבוסס על הסרט הקול בראש
2015 – צוות העל של סנג'אי (Sanjay's Super Team)
2016 – פייפר (Piper) - זכה בפרס אוסקר לסרט הקצר המונפש הטוב ביותר בשנת 2017. ובפרס אנני לסרט הקצר הטוב ביותר בשנת 2017.
2017 – אבידות ומציאות (Lou)
2018 – באו (Bao) זוכה פרס אוסקר לסרט המונפש הקצר הטוב ביותר.
סרטים קצרים > שנות ה-20 של המאה ה-21

2020 – חיי מנורה (Lamp Life) - מבוסס על הסרט צעצוע של סיפור 4
ראו גם

תאוריית היקום של פיקסאר
The Pixar Story
הערות שוליים

↑  הלית ינאי-לויזון, ‏הצהרת הון / צעצוע של סיפור 3, באתר גלובס, 22 ביולי 2010
↑  Pixar goes public, soars, UPI, ‏29 בנובמבר 1995
↑  דוד שליט, ‏חמשת הגדולים של פיקסאר, באתר גלובס, 18 בנובמבר 2005
↑  פייננשל טיימס, ‏פיקסר מבקשת עצמאות מדיסני, באתר גלובס, 30 ביולי 2003
↑  רויטרס, ‏דיסני הפסיקה שותפותה הרווחית עם פיקסאר - אבל חלק מהאנליסטים מצדיקים את המהלך, באתר גלובס, 1 בפברואר 2004
↑  ליאון איצקר, פיקסאר עשו זאת שוב: הכנסות על ל"משפחת סופר על", באתר TheMarker‏, 8 בנובמבר 2004
↑  ליאון איצקר, המנכ"ל המיועד של דיסני מעוניין לפתוח בשיחות עם פיקסאר בנוגע לחידוש השותפות בין החברות, באתר TheMarker‏, 15 במרץ 2005
↑  הדר תדמור, דיסני מדווחת על אופטימיות בשיחות עם חברת האנימציה פיקסאר, באתר הארץ, 9 ביוני 2005
↑  רויטרס, דיסני רכשה את אולפני ההנפשה פיקסאר ב-7.4 מיליארד דולר; סטיב ג'ובס יהיה לבעל המניות הגדול בדיסני, באתר TheMarker‏, 25 בינואר 2006
↑  סוכנויות הידיעות, "מכוניות" זכה בפרס האנימציה לסרט הטוב ביותר, באתר הארץ, 12 בפברואר 2007
↑  איתמר זהר, עכבר העיר, "צעצוע של סיפור 3" הוא סרט האנימציה המצליח ביותר בכל הזמנים, באתר הארץ, 15 באוגוסט 2010
פייננשל טיימס, ‏"צעצוע של סיפור 3": כנראה ההצלחה הגדולה ביותר של דיסני, באתר גלובס, 19 ביולי 2010
↑  וול סטריט ג'ורנל, ‏"צעצוע של סיפור 4" ממשיך את סיפור ההצלחה של דיסני, באתר גלובס, 24 ביוני 2019
↑  Couch, Aaron; Couch, Aaron (2022-09-10). "'Inside Out' Sequel, Alien Movie 'Elio' Set at Pixar". The Hollywood Reporter (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-09-10.
↑  Trenholm, Richard (20 בינואר 2023). "Disney Adds A Ton of 'Untitled Disney' Movies, Including One This Year". {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Anthony D'Alessandro, ‘Frozen’, ’Toy Story’ & ‘Zootopia’ Sequels In The Works, Disney CEO Bob Iger Says, February 8, 2023, Deadline
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270715505171  BnF: cb13502976n (data)  GND: 10034349-1  ISNI: 0000 0001 2296 9507  LCCN: n88295388  MusicBrainz: 5c97db62-bf64-4917-957e-193be397263b  NKC: kn20021002008  SUDOC: 057652376  VIAF: 154056027   WorldCat (עם VIAF): 154056027
המונה דופק

| --- | --- |

 סוגה:  דרמה
 יוצרים:  יקי יושע
 כותבים:  יקי יושע
 בימוי:  יקי יושע
 שחקנים:  עמוס לביא ענת עצמון צחי נוי שמוליק קראוס שלי יושע
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  13
 הפקה
 אורך פרק:  30 דק'
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 3, yes (ישראל)
 תקופת שידור מקורית:  1995–1996
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
המונה דופק היא סדרת טלוויזיה דרמטית בבימויו של יקי יושע. הסדרה, בת שתי העונות, שודרה בערוץ 3 בכבלים בין השנים 1995–1996 וב-yes בשידורים חוזרים.
קולו של דני ליטני מלווה את הפרקים בגרסה ייחודית של "זה קורה" (במקור של שמוליק קראוס).
הסדרה עוקבת אחרי חייו של דני, נהג מונית תל אביבי, פרוד מאשתו ואב לבת קטנה.
ציר ה-ח'

ציר ה-ח', מסומן בחיצים אדומים
ציר ה-ח'  הוא הכינוי שניתן במערכת הביטחון בישראל למסלול תנועה של מחבלים שיצאו מרצועת עזה דרך מנהרות ההברחה שמתחת לציר פילדלפי, עברו בחצי האי סיני (שם הם זוכים לסיוע מבדואים מקומיים), ואז היו נכנסים למדינת ישראל דרך קטע מגבול ישראל–מצרים שלא היה לאורכו גדר. מקור השם בצורת המסלול הדומה ל-ח' שוכבת. ציר זה נחסם במידה רבה באמצעות גדר הגבול ישראל–מצרים שנבנתה ב-2013.
היסטוריה

בציר ה-ח' משתמשים בעיקר מבריחים בדואים, אך גם פעילי טרור — חלקם נתפסים על ידי יחידת משמר הגבול באזור רמון. ב-29 בינואר 2007 אירע פיגוע ההתאבדות באילת שמבצעו הגיע ליעדו בצורה זו.
במתקפת הטרור בדרום ישראל (2011) שהתרחשה ב-18 באוגוסט על כביש 12 צפונית לאילת, עלה החשד שהמחבלים חדרו לישראל דרך ציר ה-ח', אם כי בדיעבד התגלה שהמפגעים עצמם היו פעילי הג'יהאד העולמי שבאו ממצרים. הפיגועים הביאו לסגירת הכביש ולהקמת מחסום הפרדה סביב קטע הכביש הסמוך לאילת, עם כוונה להאריכו לכל אורך הגבול עם מצרים. במקביל, תוגברו הכוחות השומרים על גבול ישראל–מצרים. מערכת הביטחון של ישראל, בראשות צה"ל, פתחה במיזם "שעון חול" לחיזוק ההגנה על הגבול ומניעת הסתננויות של פח"ע, פשע, הברחת סמים, והסתננות מהגרי עבודה מאפריקה.
בסוף פברואר 2012 סוכלו שלושה פיגועי טרור על גבול ישראל–מצרים. בשניים מהניסיונות נמלטו המחבלים המסתננים אחרי שהשאירו בשטח מטעני חבלה, שנוטרלו על ידי יחידת יהל"ם של צה"ל, ובמקרה השלישי נורה אחד המחבלים ומת מפצעיו.
ב-5 באוגוסט 2012 בוצעה מתקפת הטרור במפגש הגבולות ישראל–מצרים–רצועת עזה שבה מחבלים תקפו את צבא מצרים וגנבו ממנו נגמ"ש ומשאית ממולכדת שאיתם חדרו לישראל. המשאית התפוצצה מהתנגשות בפילבוקס בכרם שלום וכך לנגמ"ש הייתה פרצה בגדר והוא נסע קילומטר בשטחי ישראל עד שהושמד על ידי מסוק קרב.
תחת שלטונו של א-סיסי במצרים נהרסו רוב מנהרות ההברחה מעזה לסיני ונבנתה תעלת מים לאורך התוואי ובדצמבר 2013 הושלמה בניית גדר הגבול ישראל–מצרים, שהקטינה את החשיבות האסטרטגית של ציר ה-ח' עבור ארגוני הטרור כציר חדירה לשטח ישראל ולמעשה ייתרה אותו לחלוטין.
ב-29 במאי 2018 תקף צה"ל מנהרת טרור של חמאס בדרום רצועת עזה ליד מעבר כרם שלום. המנהרה שנחפרה במתווה ציר ה-ח' עוברת דרך שטח מצרים כ-900 מטר לתוך שטח ישראל.
ראו גם

גדר הגבול ישראל–מצרים
הערות שוליים

↑  מדיניות הפיגועים של חמא"ס מה"התנתקות" ועד "עופרת יצוקה", אתר השב"כ
↑  סיכום שנת 2005, באתר השב"כ
↑  הדס דובדבני, התשובה למסתננים: פרויקט "שעון חול" ימנע חדירת הגבול המצרי, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 28 בפברואר 2012.
↑  סוכל ניסיון חדירת חשודים בגבול ישראל-מצרים, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 28 בפברואר 2012.
↑  יואב זיתון, 900 מטר בשטח ישראל: מנהרת טרור הותקפה, באתר ynet, 29 במאי 2018.
↑   כלי טיס תקפו מעל 35 יעדי טרור ומנהרה שחצתה לשטח ישראל, באתר צה"ל, 30 במאי 2018.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל ובנושא טרור. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אספות העם ברומא העתיקה

אספת העם ברומא העתיקה (בלטינית: comitium; בריבוי comitia) הוא שם מאגד למספר אספות עם ברפובליקה הרומית שכונסו על ידי בעל תפקיד רשמי (מגיסטראט) כדי להעמיד נושא להצבעה. נושאים אלו יכלו לכלול חוקים, טיעונים, מינוי מגיסטראטים ועוד. חמש האספות ברומא היו הקומיטיה קלטה (comitia calata), אספת הקוריות (comitia curiata), אספת הקנטוריות (comitia centuriata), אספת השבטים (comitia tributa), ומועצת הפלבאים (concilium plebis).
להלכה, חולק כוח הממשל ברומא הרפובליקאית בין אספת העם, הסנאט והמגיסטרטים, כאשר רק העם (ה־populus) הוא הריבון האמיתי, ושני האחרים הם גופים שכוחם נובע מהעברת הסמכות אליהם על־ידי העם. ברומא, לא התקיימה הפרדת רשויות כמשמעה היום ואספת העם עסקה בנושאי חקיקה, הצבעה, בחירות ומינויים בו זמנית. גם המגיסטראטים נהנו מסמכויות ביצוע ושיפוט בו זמנית ואילו הסנאט הוגבל לתפקיד הגות וייעוץ, ללא סמכות לחוקק חוקים.
העם חולק במקור לשלושים קוריות (curiae) ואספת הקוריות הייתה האספה היחידה שבה יוצג העם כולו. מיזוג מסוים של הפטריקים והפלבאים התרחש באספת הקנטוריות, שאותה כונן המלך סרוויוס טוליוס, ומכאן שימש המונח פופולוס לאספת הקנטוריות. סרוויוס גם ביצע חלוקה של השטח הרומי לשלושים שבטים, שנפגשו באספה שכונתה אספת השבטים, שהפכה עם הזמן לאספה לאומית ואף היא כונתה פופולוס.
האספות > קומיטיה קלטה

הקומיטיה קלטה הייתה זהה בהרכבה לאספת הקוריות, אך שונה במטרותיה, מנהלי האספה ומקום ההתכנסות. האספה נוהלה תחת קולגיום הכוהנים (הפונטיפים) ושמה נובע ממשרתי הפונטיפים, הקלטורים (calatores) שזימנו את האנשים לאספה. מקום הפגישה הקבוע של האספה היה בקפיטול, לפני הקוריה קלברה, בניינם של הפונטיפים.
במהלך האספה לא השתתף העם בהליך כלשהו אלא רק שמע דברים מפי הכהנים, שהודיעו על מועדי החודש החדש ועל אמצעו ועל טיבם של הימים השונים, דברים שבזמנים קדומים היו ידועים רק לכוהנים. תפקיד נוסף של האספה היה חניכת פלמין חדשים ואחרי גירוש המלכים גם טקס ה"רקס סקרורום". עניין שלישי היה אישור צוואות (testamenti factio), כדי למנוע אפשרות של חילוקי דעות אחרי מותו של אדם ביחס לצוואתו. הנאספים שימשו עדים גם להכרזת השבועה (detestatio sacrorum) של היורש לכבד את קדושת בקשת המת לפני קבלת רכושו. האספה התכנסה לעיתים נפוצות, לרוב פעמיים בשנה, ואחר זמן מה החלו תפקידיה העיקריים, לשמש עדים לקריאת צוואות ולשמיעת מועדי חגים וחודשים, להישחק עד להיעלמותה המוחלטת של האספה מסוג זה.