stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Captain Hook
הערות שוליים

1 2 3 4  Megan Thee Stallion – Captain Hook (באנגלית), נבדק ב-2020-05-11
1 2  Suga by Megan Thee Stallion, Genius (באנגלית)
↑  Megan Thee Stallion, Billboard
↑  Megan Thee Stallion – Realer (באנגלית), נבדק ב-2020-05-11
↑  Megan Thee Stallion – Big Ole Freak (באנגלית), נבדק ב-2020-05-11
↑  Megan Thee Stallion – Savage (באנגלית), נבדק ב-2020-05-11
↑  Megan Thee Stallion - Captain Hook [Official Audio]
↑  Captain Hook, נבדק ב-2020-05-11
1 2  Megan Thee Stallion - Captain Hook [Official Video]
↑  chart data, .@theestallion's "Captain Hook" has now sold over 500,000 units in the US., @chartdata, ‏2020T19:40 (באנגלית)
| מייגן די סטליון |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Good News • Traumazine • Megan |  |
| מיקסטייפים | Fever • Something for Thee Hotties |  |
| מיני-אלבומים | Make It Hot • Tina Snow • Suga |  |
| סינגלים | "Cocky AF" • "Big Ole Freak" • "Sex Talk" • "Realer" • "Hot Girl Summer" • "All Dat" • "Ride or Die" • "Diamonds" • "B.I.T.C.H" • "Captain Hook" • "Freak" • "Savage" • "Girls in the Hood" • "Don't Stop" • "Body" • "Cry Baby" • "I'm a King" • "On Me (Remix)" • "Thot Shit" • "Butter (Remix)" • "SG" • "Megan's Piano" • "Sweetest Pie" • "Plan B" • "Pressurelicious" • "Her" • "Ungrateful" • "Cobra" • "Not My Fault" • "Hiss" • "Wanna Be" • "Boa" • "Mamushi" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Talk (Remix)" •  "She Live" • "Pose (Remix)" • "Big Booty" • "RNB" • "WAP" • "Thick (Remix)" • "34+35 (Remix)" • "Beautiful Mistakes" • "It Was a... (Masked Christmas)" • "Lick" • "Bongos" |  |
| שירים אחרים | "Cash Shit" • "Shots Fired" • "Anxiety" • "Otaku Hot Girl" |  |
| סיבובי הופעות | "Hot Girl Summer Tour" |  |
אמיל סומורי

| --- | --- |

 לידה:  12 בפברואר 1874 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  1944 (בגיל 69 בערך) גרמניה הנאצית אושוויץ, גרמניה הנאצית 
 שם לידה:  Weisz Emil 
 מדינה:  הונגריה 
 שפות היצירה:  הונגרית 
 
אחת האופרטות שכתב (לברית)
אמיל סומורי (במקור מנו וייס, בהונגרית: Szomory Emil; בודפשט, 12 בפברואר 1874 – אושוויץ, 1944?) היה סופר יהודי-הונגרי, עיתונאי, מבקר תיאטרון, מחזאי, מחבר אופרטות. אחיו הצעיר של הסופר ומחזאי דז'ה סומורי (1869–1944). אמיל סומורי כתב גם יצירות בהתייחסות לתיאטרון ולספרות יפה.
ביוגרפיה

אמיל סומורי נולד במשפחה יהודית בשם מנו וייס בבודפשט, אחיו הבכור והמבוגר בחמש שנים היה דז'ה סומורי שנספה בשואה גם הוא. בסיום לימודיו בתיכון החל משנת 1891 לעבוד כעיתונאי וככותב מאמרים וטורים בעיתונים וכתבי עת שונים. תחילה עבד כשכיר בעיתונים "נמזט" (Nemzet), כלומר "האומה", לימים ב"מדיאר נמזט" (Magyar Nemzet). לאחר מכן מאז הקמתו בשנת 1903 עבד כשכיר בעיתון הערב בשם "העיתון" (Az Ujság). אחר כך בשנת 1918 הפך לראש דסק התיאטרון של העיתון ולעובד בכיר בו.
בשנות מלחמת העולם הראשונה עבד ככתב צבאי. הוא גורש למחנה ההשמדה אושוויץ בשנת 1944 בשל מוצאו היהודי. הוא נפטר בסביבות קיץ 1944 באושוויץ. רבות מיצירותיו פורסמו בדפוס. הוא כתב סיפורים קצרים וטורים בעיתונים, שחלק גדול מהם יחסית הופיעו גם בכרכים עצמאיים. הוא קיבל על עצמו לכתוב גם מחזות ואופרטות, כמו גם ליבריות לאופרטות. בנוסף, שתי ליבריות עצמאיות שלו הופיעו, והאופרטות הוצגו בתיאטרון ארקל. הוא גם פרסם מאמרים ביקורתיים על הצגות תיאטרון. כתביו אלה פורסמו תחת שם בדוי Sorry.
יצירותיו

סיפורי פריז - רומן. בודפשט, 1895. הוצאה מחודשת - סיפורי פריז. בודפשט: אתנאום, 1900.
קומדיה. בודפשט: אתנאום, 1906. פרסום מחדש - קומדיה. ספרייה מודרנית. בודפשט: אתנאום, 1932.
בודפשט המשתעשעת.
בודפשט, לצאת בבקשה. בודפשט, 1907.
לפני המסך ומאחורי המסך. בודפשט: זינגר וולפנר, 1913. 190 עמודים.
שארושי, תחמושת! ועל מכתבי שדה קרב אחרים. בודפשט: אתנאום, 1914. 77 עמודים.
ליבנה הררית ומכתבים אחרים משדה הקרב האיטלקי. ספרייה מודרנית 468–470. בודפשט: אתנאום, 1915. 79 עמודים.
הטירה שאינה ניתנת לכיבוש. בודפשט, 1915.
יאסקונהוסאר ה-13 ורומני מלחמה אחרים. בודפשט, 1917. 142 עמודים. העיתון, מס '126.
הילדה הקטנה: אופרטה בשלוש מערכות - דרמה. בודפשט: ציפזר וקניג, 1920.
לקריאה נוספת

לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. אמיל סומורי
לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש. 1969
לקסיקון אמנות הבמה ההונגרי. 1994 ISBN 963-05-6635-4
אמיל סומורי בלקסיקון העולמי של טולנאי 1926–1933.
אמיל סומוריבלקסיקון ההומור. 2001. ISBN 963 86162 3 7
מיהאי קולושווארי-בורצ'ה: הספרות בהונגריה על השאלה היהודית: תפקיד היהדות בחיים האינטלקטואליים בהונגריה. 1940.
אנריקה רודריגס פברגט

פברגט בעת סיורו במשלחת האו"ם לארץ ישראל, 1947.
אנדרטת זיכרון לאנריקה רודריגס פברגט ברמת גן
פרופ' אֶנְרִיקֶה רוֹדְרִיגֶס פַבְּרֶגָט (Enrique Rodríguez Fabregat;‏ 11 בנובמבר 1895 – 19 בנובמבר 1976) היה פרופסור לגאוגרפיה, פוליטיקאי ודיפלומט אורוגוואי. כיהן כשר החינוך של אורוגוואי, והיה חבר בועדת אונסקו"פ.
ביוגרפיה

אנריקה רודריגס פברגט נולד בעיר סן חוסה דל מאיו. הוריו היו מורים שראו שליחות בעבודתם והנחילו זאת לבנם, שהוכשר אף הוא להיות מחנך ומורה לגאוגרפיה. בשנת 1923 נבחר כציר מחוז קולוניה לפרלמנט, ובשנת 1926 התמנה לשר לענייני חינוך וצדק חברתי בממשלת אורוגוואי. במהלך כהונתו היה שותף לייסוד קתדרה לחוקי עבודה ורווחה בפקולטה למשפטים, להקמת מוסד לאומי להפצת תרבות ואמנות בפריפריה, ו"המוסד הבין-אמריקני להגנת הילד" במונטווידאו, שבטקס חנוכתו ב-1927 הציג את "עשרת הדיברות של זכויות הילד". פברגט לקח חלק מרכזי במאבק מפלגתו, המפלגה האדומה, לסילוק החברות הזרות בעלי הזיכיונות בענפי כלכלה מרכזיים מאורוגוואי והכפפת ענפי הכלכלה המרכזיים לשליטת המדינה.
בהיותו ילד, משפט דרייפוס הותיר עליו רושם חזק, מה שהשפיע עליו לפעול להגנת היהודים נגד אנטישמיות.
בעקבות הפיכה ופיזור הפרלמנט בסוף מרץ 1933, יצא לגלות ושהה שנים אחדות בברזיל ובארצות הברית. בתקופת גלותו פרסם מאמרים בעיתונים וכתבי עת רבים באמריקה הלטינית, ובמהלך מלחמת העולם השנייה שימש כתב בינלאומי של רשת NBC האמריקנית. במקביל פרסם ספרים אחדים, בהם ביוגרפיה של חוסה באז'ה אי אורדונייס, נשיא אורוגוואי ומייסד תנועת הבאז'יסמו, ורומן בשם "האיש שלא רצה להיות מלך" (El Hombre que no Quiso Ser Rey).
עם שובו לאורוגוואי לאחר המלחמה, מונה לנציגה הקבוע באו"ם בשנת 1946, תפקיד שכיהן בו עד 1961. במסגרת כהונתו היה חבר המשלחת המיוחדת של האו"ם לענייני ארץ ­ישראל שביקרה בארץ ישראל ב-1947 והציעה את תוכנית החלוקה. בדיוני הוועדה הצביע פברגט על הקשר בין בעיית ארץ ישראל לבעיית הפליטים היהודים לאחר מלחמת העולם השנייה, פעל לכך שהוועדה תבקר גם במחנות העקורים באירופה ועמד בראש תת-הוועדה שביקרה במחנות. פברגט אף התפעל מהמפעל הציוני ומניסיונותיו החברתיים וההתיישבותיים. בזמן ההצבעה על תוכנית החלוקה בכ"ט בנובמבר 1947, נענה לבקשת נציג המשלחת הציונית אבא אבן, ויחד עם שגריר גואטמלה, חורחה גרסיה גרנדוס, ארגן את שאר שגרירי אמריקה הלטינית לגוש משמעותי של קולות בעד התוכנית, שבלעדיו לא הייתה עוברת. במהלך ביקורו בארץ ישראל ניסה פברגט לתווך בין שלטון המנדט למחתרות האצ"ל והלח"י ולערוך הסכם חילופי שבויים.
בשנת 1954 התמנה לסגן נציב ועדת האו"ם לענייני זכויות אדם. ב-1957 היה חבר בוועדת האו"ם לחקירת אירועי המרד ההונגרי. בשנת 1959 נבחר לכהן בתת-ועדת האו"ם למניעת אפליה והגנה על מיעוטים. במקביל עסק באותה עת, יחד עם גבריאלה מיסטרל, בניסוח טיוטות לרשימת זכויות הילד, שאומצה על ידי יוניצף ושימשה בסיס לאמנות בינלאומיות. ב-1960 ניסה לפשר בין ישראל לארגנטינה בפרשת חטיפת אייכמן.
בשנות ה-60 כיהן כשגריר ארצו באוסטריה ובמקסיקו, וייצג את ארצו באו"ם.
בשנת 1961, באו"ם, אחמד שוקיירי טען כי שגריר אורוגוואי פברגט הוא כביכול יהודי ולכן "נאמנותו" יכולה להיות רק כלפי ישראל ולא כלפי מדינתו אורוגוואי. השגריר ענה שדבריו מתאימים יותר לתקופות עבר, כי הדבר מראה על שיגרה של טענות חסרות בסיס בנאומיו, וכי הערתו של שוקיירי מזכירה את התעמולה של גבלס (להטיל ספק בנאמנות).
באו"ם, פברגט לחם גם נגד אנטישמיות ברוסיה.
פברגט, לאחר מכן שירת בממשלת אורוגוואי והיה שותף להקמת "החזית הרחבה" (Frente Amplio) של מפלגות השמאל ב-1971. ביוני 1973, בעקבות הפיכה צבאית והקמת משטר דיקטטורי, גלה פעם נוספת, הפעם לבואנוס איירס בירת ארגנטינה, ושב למונטווידאו זמן קצר לפני מותו, בנובמבר 1976.
בזכות תמיכתו בהקמת מדינת ישראל וקשריו עימה, נקראו על שמו רחובות בערים רמת גן, חולון ותל אביב. כהוקרה על תמיכתו, הוזמנו בני משפחתו בדצמבר 2007 לישיבה מיוחדת של הכנסת לציון 60 שנה להחלטת האו"ם על תוכנית החלוקה.
הערות שוליים

↑  טבלת זכויות הילד, 1927 באתר המוסד הבין-אמריקני להגנת הילד (באנגלית)
↑  פרופ' אנריקה רודריגס פברגט, מעריב, 2 בספטמבר 1955
↑  Prof. Fabregat Leaves U.N. Post; Was Staunch Supporter of Israel at U.N. - Jewish Telegraphic Agency March, 13, 1962
↑  ביקורת על ספרו El Hombre que no Quiso Ser Rey (בספרדית)
↑  דן מכמן, יחיעם ויץ וגדעון גריף, בימי שואה ופקודה: קורס בתולדות עם ישראל בתקופת השואה, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה 1992, עמ' 76.
↑  אלעד בן-דרור, הדרך לכ"ט בנובמבר: פרשת אונסקו"פ וראשית מעורבותו של האו"ם בסכסוך הערבי-ישראלי, יד יצחק בן-צבי, 2019, עמ' 124
↑  אסף לוסטיג וגלעד הלר, הקרב על ההסברה במאבק בטרור: פוטנציאל מוחמץ לשימוש במשפט הבינ"ל להסברת הפעילות הביטחונית הישראלית, עבודת סמינריון בפקולטה למשפטים, אוניברסיטת תל אביב, 2002, עמ' 36.
↑  Facts - Volumes 15-17, ADL, 1963, p.424
↑  'Arabs Srart Vitriolic UN Anti-Israel Drive'. The Detroit Jewish News December 08, 1961
↑  Near East Report, Volumes 5-6, Isaiah L. Kenen, Near East Report Incorporated, 1962, p.59 Fabregat interrupts, pointing out that his "philosophy is governed by his Spanish Christian... to be respectful of every type of religious or philosophical belief." Fabregat regrets that Shukairy has used the kind of language he has and says that such language “is much more fitting to past ages.” It might well follow that many of the other statements made by the Arab spokesman are as groundless, Fabregat points out. It is no exaggeration to say that Shukairy's tirades against the Israelis remind one of Goebbel 's attacks against the Jews in the 1940s.
↑  Soviet Defends Itself at U. N. Against Charges of Curbing Jewish Rights - Jewish Telegraphic Agency January 27, 1961
↑  ישיבה מיוחדת של הכנסת לציון שישים שנה להחלטת האו"ם בכ"ט בנובמבר 1947 באתר הכנסת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007451180405171  autores.uy: 3540  GND: 1056272139  ISNI: 0000 0000 5231 140X  LCCN: nr99035912  NTA: 101943784  VIAF: 9768591   WorldCat (עם VIAF): 9768591
אימרה ברקש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 בדצמבר 1878 סיגטבר, הונגריה 
 פטירה:  17 במרץ 1949 (בגיל 70) בודפשט, הרפובליקה ההונגרית 
 שם לידה:  Bergl Izidor 
 מדינה:  הונגריה 
 
אימרה ברקש (במקור איזידור בֶּרְגְל, בהונגרית: Berkes Imre;‏ סיגטוואר, 4 בדצמבר 1878 – בודפשט, 17 במרץ 1949) היה סופר ועיתונאי יהודי-הונגרי. ברקש נכלל בצו ממשלת הונגריה של סופרים אסורים שאת יצירותיהם אסור היה לפרסם, למכור, לקרוא ולהחזיק ודינן היה גריסתן. הוא כתב לפחות 15 ספרים שיצאו לאור.
קורות חייו

איזידור ברגל נולד במשפחה יהודית כבנם של מוריץ ברגל ושל רוזליה באדר. הוא נרשם לפקולטה למדעי הרוח של אוניברסיטת בודפשט (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד), אך הפסיק את לימודיו ופתח בקריירה עיתונאית. בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית היה חבר בוועדת הסופרים. ב-1913 זכה בפרס על הרומן החברתי שלו בבל.
הקריירה שלו כללה:
בשנים 1919–1920 את עיתון הימין Szózat (מילים לעם)
בין השנים 1920–1929 Magyarság (הונגרים)
בשנים 1929–1930 Reggeli Újság (עיתון הבוקר)
בשנים 1930–1933 הבודפשטי Hírlap (ידיעות)
בשנים 1933–1934 חבר מערכת של העיתון הימני Függetlenség (עצמאות)
בשנים 1935–1938 היה העורך של Magyarság (הונגרים)
יצאו לאור כמה וכמה רומנים וכרכי סיפורים קצרים שלו.
רעייתו הייתה מרגיט בורוביץ, בתם של מאנו בורוביץ ושל יוליה רכטניץ, עמה התחתן ב-15 בדצמבר 1910 בטרזווארוש, בודפשט. הם התגרשו ב-1921.
ספריו העיקריים (חלקי)

בבל (רומן, בודפשט, 1910)
כוכבים, אם כבים (1913)
דרך כפרים מדממים (מזיכרונות שדה הקרב של קצין מורד, בודפשט, 1915)
אלף ראשי עלמות (1916)
לוטננט בילביל (1917)
השמש זורחת בחוץ (1920)
מכתבים קצוצים (סיפורים קצרים, בודפשט, 1930)
לקריאה נוספת

Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
Magyar irodalmi lexikon I–III. Főszerk. Benedek Marcell. Budapest: Akadémiai. 1963–1965. (לקסיקון ספרותי הונגרי. עורך ראשי מרצל בנדק)
Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar Zsidó Lexikon. 1929. 110. o. Online elérés (לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת)
הערות שוליים

↑  Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 122229/1897. Forrás: MNL-OL 30790. mikrofilm 789. kép 2. karton. Névváltoztatási kimutatások 1897. év 4. oldal 46. sor
↑  "Születési bejegyzése a szigetvári izraelita hitközség születési akv. 46/1878. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-03-27.
↑  "Halotti bejegyzése a Budapest XII. kerületi polgári halotti akv. 542/1949. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-03-27.
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári házassági akv. 1595/1910. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-03-27.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 4095 1979  LCCN: n2005084394  NTA: 194194574  VIAF: 38789971   WorldCat (עם VIAF): 38789971
אבן העזר

ערך זה עוסק במושג בספרות ההלכה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
שולחן ערוך, חלק אבן העזר, אמסטרדם, ה'תקס"ג
שולחן ערוך, חלק אבן העזר, אמסטרדם, ה'תקס"ג
 מידע כללי
 מאת:  רבי יעקב בן אשר
אבן העזר (בראשי תיבות: אה"ע או אבה"ע) הוא החלק השלישי בספר ארבעה טורים של רבי יעקב בן אשר ושל החלק המקביל לו בשולחן ערוך.
תוכן הספר ושמו

חלק זה עוסק בדיני אישות (כגון קידושין וגיטין). השם נלקח בהשראה מן הפסוק "אעשה לו עזר כנגדו" שמדבר על בריאת זיווגו של האדם הראשון - חווה.
כיום השם אבן העזר משמש להגדרת מכלול הדינים הנוגעים לדיני נישואים וגירושים. דינים אלו אינם כוללים את דיני נידה המהווים חלק מהלכות איסור והיתר המובאות בחלק יורה דעה.
בספרות ההלכה והשו"ת של האחרונים חולקו לרוב, הנושאים העוסקים בהלכות אלו, לפי הסדר שנקבע בחלק אבן העזר בטור.
הנושאים הנידונים באבן העזר

הלכות פריה ורבייה א-ו
הלכות אישות ז-כה
הלכות קידושין כו-סה
הלכות כתובה סו-קיח
הלכות גיטין קיט-קנד
הלכות ייבום קנו-קסח
הלכות חליצה קסט-קעו
הלכות אונס ומפתה קעז
הלכות סוטה קעח
מפרשים על השולחן ערוך - אבן העזר

באר הגולה - לרבי משה רבקש.
באר היטב - לרבי יהודה אשכנזי מטיקטין.
ביאור הגר"א - להגאון מווילנה.
בית הלל - לרבי הלל הירץ.
בית יעקב - לרבי יעקב לורברבוים.
בית שמואל - לרבי שמואל מפיורדא.
ברכי יוסף - לרבי חיים יוסף דוד אזולאי החיד״א.
דגול מרבבה - לרבי יחזקאל לאנדא.
הגהות רעק״א - לרבי עקיבא איגר.
חידושי הרי״ם - לרבי יצחק מאיר אלתר.
חכמת שלמה - לרבי שלמה קלוגר.
חלקת מחוקק - לרבי משה לימא.
ט"ז (טורי זהב) - לרבי דוד הלוי סגל.
ישועות יעקב - לרבי יעקב משולם אורנשטיין.
כנסת הגדולה - לרבי חיים בנבנישתי.
לבוש הבוץ והארגמן - לרבי מרדכי יפה.
לקט הקמח - לרבי משה חאגיז.
עזר מקודש - לרבי אברהם דוד מבוטשאטש.
ערוך השולחן - לרבי יחיאל מיכל הלוי אפשטיין אב"ד נאוואהרדאק.
פרי חדש (על הלכות גיטין) לרבי חזקיה די סילוה.
פתחי תשובה - לרבי אברהם צבי הירש אייזנשטט.
צלעות הבית - לרבי מאיר פוזנר.
שי למורה - לרבי יוסף שאול הלוי נתנזון.
תורת גיטין - לרבי יעקב לורברבוים.
אבני מילואים - לרבי אריה לייב הלר.
הערות שוליים

↑  בראשית, ב, יח
| פרשני הטור והשולחן ערוך |
| --- | --- | --- |
| על כל החלקים | באר הגולה • באר היטב • ב"ח • ביאור הגר"א • בית יוסף • דרכי משה • כנסת הגדולה • ברכי יוסף |  |
| על אורח חיים | מגן אברהם • ט"ז • פרי חדש • שערי תשובה • מחצית השקל • שולחן גבוה • מטה יהודה • פתח הדביר • תוספת שבת • מחזיק ברכה • פרי מגדים • משנה ברורה • שתילי זיתים • כף החיים •  מור וקציעה |  |
| על יורה דעה | שפתי כהן • ט"ז • מחצית השקל • פרי חדש • פתחי תשובה • כרתי ופלתי • שלחן גבוה • שבט יהודה • דגול מרבבה • מחזיק ברכה • פרי מגדים • כף החיים • בית הלל • חידושי הרי"ם • ערוגות הבושם |  |
| על אבן העזר | חלקת מחוקק • בית שמואל • פתחי תשובה • בית הלל • חידושי הרי"ם • אבני מילואים |  |
| על חושן משפט | סמ"ע • שפתי כהן • ט"ז • פתחי תשובה • אורים ותומים • נתיבות המשפט • קצות החושן • חידושי הרי"ם |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554975005171
Stan

ערך זה עוסק בשיר של אמינם. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
Stan הוא סינגל מאת הראפר אמינם והזמרת דיידו מתוך אלבומו The Marshall Mathers LP. השיר מספר עלילה בדיונית אודות סטן, מעריץ דיכאוני ולא יציב נפשית של אמינם שנעלב כשאמינם לא מגיב למכתביו ולבסוף רוצח את חברתו ההריונית ומתאבד.
פזמון השיר הוא הבית הראשון של השיר "Thank You" של הזמרת הבריטית דיידו. בקליפ מגלם השחקן דבון סאווה את סטן, דיידו מגלמת את חברתו ואמינם מגלם את עצמו. הצלחתו הרבה של השיר הביאה להתעניינות רבה בזמרת דיידו ולנסיקה מהירה במכירות אלבומיה.
עלילה

בתחילת השיר נשמע סטן כאשר הוא כותב מכתב לאמינם, ובו הוא מספר על אהבתו הכנה והאמיתית לאמינם, על שני מכתביו הקודמים אליו ועל הדמיון בינו לבין אמינם.
בבית השני שולח סטן את מכתבו השני בשיר ומכתבו הרביעי בסך הכל, בו הוא כועס בתחילה על אמינם על כך שלא נתן לאחיו הקטן חתימה לאחר הופעה שלו בה נכחו השניים, ועל כך שלא השיב למכתביו. בהמשך המכתב הוא מדבר על הדומה ביניהם, על אהבתו לאמינם ועל כך שהוא מנסה לחקות אותו בדרכים רבות, התנהגות המרתיעה את חברתו של סטן. בסיום המכתב הוא אומר "נ.ב. אנחנו צריכים להיות ביחד".
בבית השלישי בשיר נסער סטן על אמינם שלא החזיר לו מכתבים. במקום לכתוב לו, סטן מקליט את מכתבו האחרון על קלטת שמע, בה הוא צועק את זעמו ותסכולו על אמינם. בקלטת זו סטן בדרך להתאבדות: הוא נוסע שתוי במכוניתו כשחברתו ההרה לכודה בתא המטען, ולבסוף מדרדר את מכוניתו מהגשר לתוך הנהר.
הבית האחרון בשיר מתאר את מכתב התגובה של אמינם, ובו הוא כותב שהתכוון לכתוב לו קודם אך היה עסוק, שואל על החברה ועל אחיו של סטן, תוהה על מצבו הנפשי ועל ההצהרה שהם חייבים להיות יחד ומנסה להרגיע את סטן לבל יפגע בעצמו או בחברתו. הוא נזכר ששבועיים קודם לכן ראה בחדשות שמטורף אחד נהג שיכור במכונית והידרדר מגשר אל תוך הים, כשחברתו ההרה קשורה במכונית, ובמכונית נמצאה קלטת, אך לא נאמר למי היא נועדה. כשהוא מנסה להיזכר בשמו של הנהג אמינם מבין, שלמעשה היה זה סטן.
Bad Guy

בשנת 2013 הוציא אמינם אלבום חדש בשם The Marshall Mathers LP 2 שמהווה מעין המשך ל-The Marshall Mathers LP. השיר הפותח של האלבום הוא שיר המשך לשיר "Stan", בשיר מסופר על מת'יו, אחיו הקטן של סטן שמתכנן לנקום באמינם לאחר ההתאבדות של אחיו. מת'יו חוטף את אמינם ומתכנן לקבור אותו חי בדטרויט עיר הולדתו של אמינם, מת'יו מאשים את אמינם במות אחיו ובמילים ההומופביות שלו, מספר לו שהיה מעריץ שלו בעבר כמו אחיו ומאשים אותו שקרא לאלבום "The Marshall Mathers LP 2" על מנת לגרום לאנשים לקנות את האלבום. במהלך הנסיעה מת'יו נוסע מעל המהירות המותרת עקב ההתרגשות והפחד שלו, השוטרים שמבחינים במת'יו מתחילים במרדף אחריו ואמינם מנצל זאת וזועק אל השוטרים מתא המטען, עקב זאת נאלץ מת'יו להתאבד יחד עם אמינם וליפול איתו מהגשר לתוך המים (באופן אירוני באותה הדרך שסטן וחברתו נהרגו).
Dear Anne

לאחר יציאתו של השיר "Stan", הרגיש הראפר ליל ויין את הצורך ליצור גרסת המשך לסיפור "Stan" עם השיר "Dear Anne". בניגוד לאמינם, שמבקר את האובססיה של המעריץ אל האמן (אמינם), ליל ויין מעריך את התמיכה של המעריץ ועל כך הוא מודה לה בשיר שאותו הוא מחלק לעמודים במכתב.
פרודיות בישראל

בישראל הופקה גרסה פרודית לשיר, על ידי יריב בן יהודה, יואב גלזנר ומירן פרומן. השיר נקרא "חן" ובוצע על ידי גורי אלפי, אסי כהן ומירב שביט. עלילת השיר מספרת על חן אליאס, מעריץ דמיוני של יגאל בשן אשר נפגע מכך שאינו מקבל תגובה למכתביו, בניגוד לחברו ירון, שכותב למושא הערצתו עוזי חיטמן ומקבל ממנו מכתבי תגובה. בגרסה זו, כהקבלה לרצח וההתאבדות בשיר המקורי, חן פורק את תסכולו על ידי כך שמקפיא את חברו ירון בתוך המקרר של הקרטיב לימון של חברת "ויטמן", בה עובד ירון.
גרסה נוספת בוצעה בתוכנית הסאטירה "היהודים באים", ובה נראה ברוך גולדשטיין (בגילומו של יניב ביטון) כותב מכתבים לאלוהים ושם אותם בכותל, אך אלוהים לא עונה לו. גולדשטיין רוצה שאלוהים יראה לו סימן שהוא קיים. מכיוון שאלוהים לא עונה לו מחליט גולדשטיין לבצע את הטבח מערת המכפלה. לאחר הרצח מתפנה אלוהים (מגולם על ידי מוני מושונוב) לכתוב מכתב לגולדשטיין, בו הוא מבקש ממנו להשתחרר ולא להיות גזען כלפי הערבים. במהלך כתיבת המכתב נזכר אלוהים ב"רופא מתנחל דפוק" אשר ביצע את הטבח במערת המכפלה באותו בוקר ואז הוא מבין שזה היה גולדשטיין עצמו.
הערות שוליים

↑   היהודים באים - ברוך גולדשטיין אמינם | כאן 11 לשעבר רשות השידור, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:39)
| אמינם |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Infinitie • The Slim Shady LP • The Eminem Show • Encore • Relapse • Recovery • The Marshall Mathers LP 2 • Revival • Kamikaze • Music to Be Murdered By • The Death of Slim Shady (Coup de Grâce) |  |
| הוצאות מחודשות | Relapse: Refill |  |
| אלבומי אוסף | The Singles • Curtain Call: The Hits • Eminem Presents: The Re-Up • Shady XV |  |
| אלבומי פסקול | 8 מייל • Southpaw |  |
| אלבומי וידאו | E • All Access Europe |  |
| מיני-אלבומים | Slim Shady EP |  |
| בוטלגים | Fucking Yzarc • Straight from the Lab |  |
| ספרים | Angry Blonde • The Way I Am |  |
| סיבובי הופעות | Anger Management Tour • The Recovery Tour • The Home & Home Tour  • Rapture Tour • The Monster Tour |  |
| ערכים קשורים | שיידי רקורדס • D12 • Obsessed |  |
| דיידו |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • שירים • פרסים ומועמדויות | דיסקוגרפיה • שירים • פרסים ומועמדויות |  |
| אלבומי אולפן | No Angel • Life for Rent • Safe Trip Home • Girl Who Got Away • Still on My Mind |  |
| אלבומי הופעה | Live at Brixton Academy (Dido Live) |  |
| אלבומי להיטים | Greatest Hits |  |
| אלבומים אחרים | Odds & Ends |  |
| סינגלים | "Here with Me" • "Don't Think of Me" • "Thank You" • "Hunter" • "All You Want" • "White Flag" • "Life for Rent" • "Don't Leave Home" • "Sand in My Shoes" • "Don't Believe in Love" • "Quiet Times" • "Everything to Lose" • "No Freedom" • "End of Night" • "Give You Up" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Stan" • "One Step Too Far" • "Feels Like Fire" • "Do They Know It's Christmas?" • "Sing" • "Feelin' Good" • "If I Rise" |  |
| סינגלים שיווקיים | "Let Us Move On" |  |
| שירים אחרים | "Take My Hand" |  |
| ערכים קשורים | דיידו פליפ • רולו ארמסטרונג • פיית'לס • דאסטד • סיסטר בליס |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 5d514748-2d01-376a-a3e5-ad9708fca8e5  MusicBrainz work: e3de8ada-6430-411c-9056-3f17eaf7f557
איסור הטיית משפט

| --- | --- |
 מקרא:  ספר שמות, פרק כ"ג, פסוק ו', ספר דברים, פרק ט"ז, פסוק י"ט, פרק כ"ד, פסוק י"ז. ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק ט"ו
 תלמוד בבלי:  מסכת כתובות, דף ק"ה, עמוד א', מסכת סנהדרין, דף כ', עמוד ב'
 משנה תורה:  הלכות סנהדרין והעונשין המסורין להם, פרק כ', הלכה י"ב
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו רע"ג, לאו ר"פ ספר החינוך, מצווה פ"א, מצווה רל"ג, מצווה תק"צ  סמ"ג לאוין רה–רו.
 
איסור הטיית משפט הוא מצוות לא תעשה מתוך תרי"ג מצוות, האוסרת לעשות עָוֶל במשפט, כלומר להביא במזיד לידי תוצאה שגויה בדין.


בכלל האיסור גם מוטל על הדיין השופט בדין להתעלם מנתונים חיצוניים, שלא שייכים לגוף המקרה הנדון בפניו, כמו למשל מעמדם החברתי של בעלי הדין..
מקורות האיסור

"לֹא תַעֲשׂוּ עָוֶל בַּמִּשְׁפָּט לֹא תִשָּׂא פְנֵי דָל וְלֹא תֶהְדַּר פְּנֵי גָדוֹל בְּצֶדֶק תִּשְׁפֹּט עֲמִיתֶךָ"
"לֹא תַטֶּה מִשְׁפָּט לֹא תַכִּיר פָּנִים וְלֹא תִקַּח שֹׁחַד כִּי הַשֹּׁחַד יְעַוֵּר עֵינֵי חֲכָמִים וִיסַלֵּף דִּבְרֵי צַדִּיקִם"
מקורות האיסור > אזכורים נוספים ופרשנות

"כל המטה משפט אחד מישראל עובר בלאו אחד שנאמר לא תעשו עול במשפט ואם היה גר עובר בשני לאוין שנאמר לא תטה משפט גר ואם היה יתום עובר בשלשה לאוין שנאמר משפט גר יתום"
"לֹא תַטֶּה מִשְׁפַּט גֵּר יָתוֹם וְלֹא תַחֲבֹל בֶּגֶד אַלְמָנָה"
רש"י הסביר, "לא תטה משפט גר יתום - ועל העשיר כבר הוזהר (דברים טז יט) לא תטה משפט, ושנה בעני לעבור עליו בשני לאוין, לפי שנקל להטות משפט עני יותר משל עשיר, לכך הזהיר ושנה עליו". (בעניין הלאוין עיין עוד בספרי מניין המצוות המצוינים לעיל).
הגורמים לעיוות הדין

רבי יצחק קארו מציג חמש אזהרות לעיוות הדין:
"שמוע בין אחיכם ושפטתם צדק, לפי שהדיין יעוֵת הדין לאחת מהחמש סיבות.

האחד, לפי ששמע לאחד מבעלי דינין קודם שיבא בעל דין חבירו והטעים טענותיו לב"ד לזה אמר שמוע בין אחיכם.

השני, לפי שאוהב לאחד מהם לזה אמר לא תכירו פנים במשפט.

השלישי, לפי שאחד מהם גדול זקן ונשוא פנים, לזה אמר כקטן כגדול תשמעון.

הרביעי, לפי שאחד מהם רשע ואלם, לזה אמר לא תגורו מפני איש.

החמישי, לחסרון ידיעה בדין ההוא, והדבר אשר יקשה מכם תקריבון אלי ושמעתיו."
הערות שוליים

↑  ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק ט"ו
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות סנהדרין והעונשין המסורין להם, פרק כ', הלכה י"ב
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ק"ה.
↑  רבי יצחק קארו, תולדות יצחק, דברים, א', ט"ז
| המשפט העברי |
| --- | --- | --- |
| בית דין והדיינים | סמיכת זקנים • ערכאות של גויים • איגרות בית דין • איסור הטיית משפט • איסור שוחד • כבוד הבריות במשפט העברי |  |
| סדר הדין | לא תגורו מפני איש • בצדק תשפוט עמיתך • דרישה וחקירה • דין מרומה • אנן סהדי |  |
| תובע ונתבע | כתב סירוב • הודאת בעל דין |  |
| דיני ראיות | עדות • כיוון שהגיד שוב אינו חוזר ומגיד • עדים זוממים • פסולי עדות • לא תישא שמע שווא • אין עד נעשה דיין • נמצא אחד קרוב או פסול • שטר • סימנים • קול |  |
| דיני טענות | טענת ברי • ברי ושמא • ספק וודאי • קים לי • מרא קמא • כופר הכל • מודה במקצת • מיגו  • טענו חיטין והודה לו בשעורין • טוען וחוזר וטוען • הוחזק כפרן |  |
| פסק בית דין | הכרעת רוב בדיינים • המוציא מחברו עליו הראיה • יחלוקו • יהא מונח עד שיבוא אליהו • כל דאלים גבר • שודא דדייני • פשרה • עביד איניש דינא לנפשיה • הפקר בית דין הפקר • חזקת ממון • תפיסה • גוד או איגוד |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
השביעייה הסודית שלנו

עטיפת הספר הראשון בסדרה
הסדרה "השביעיה הסודית שלנו", מאת שרגא גפני (בשם העט אבנר כרמלי) היא סדרה ישראלית לסדרת הספרים האנגליה המצליחה "השביעייה הסודית" שכתבה איניד בלייטון.
הסדרה כללה שישה ספרים ויצאה לאור בין השנים 1995- 1999.
בסוף הספר השישי נכתב על ספר שביעי בסדרה שנקרא "השביעיה הסודית שלנו בתעלומת מחילת האוצר" שלא יצא בסוף לאור.