אגריפס השני
הערות שוליים

↑  דניאל שוורץ, חיי יוסף, מבוא, עמ' 4: על פי פוטיוס (המאה ה-9), אגריפס מת בשנה השלישית לטריאנוס (99/100 לספירה), אולם כיום חוקרים רבים סבורים כי הוא מת כבר בתחילת שנות ה-90.
↑  יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים, ספר ב', פרק 11, ו'
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 18, ה', ד' (132)
↑  מעשי השליחים 26:28
1 2  יוסף בן מתתיהו, חיי יוסף, פרק 11.
↑  המקורות לגבי שנת מותו של אגריפס מסוכמים בספרו של אמיל שולר לתולדות היהודים בימי ישו (1973). לפי שולר, רבים מהמקורות מפוקפקים, ומסתמכים על השלמות משוערות לכתובות מחוקות על מטבעות וחפצים שונים. לפי כתבי הנוצרים (פותיוס) אגריפס מת בשנה השלישית של הקיסר טראיאנוס (שמלכותו החלה בשנת 98!) שולר מביא הוכחות רבות לכך שתאריך מאוחר זה אינו נכון, ומקדים אותו בכמה שנים. נמצאו מטבעות עליהם נכתב שנת 35 למלכותו, אך יש אי בהירות לגבי משמעות הספירה הזו
↑  על פי ספרו של שולר לעיל. מקורותיו בכתובות ומטבעות של אגריפס.
↑  דוד פלוסר, ספר יוסיפון, כרך ראשון, קטעים מן הנוסח הרגיל של יוסיפון, ב. הכתרת אספסיינוס ומות אגריפס, עמ' 447–451.
↑  דניאל שוורץ, אגריפס הראשון : מלך יהודה האחרון, מרכז זלמן שזר לחקר תולדות העם היהודי, ירושלים תשמ"ז, עמ' 145, הערה 104.
↑  דניאל שוורץ, פלוויוס יוספוס (יוסף בן מתתיהו): חיי יוסף; מבוא, תרגום ופירוש, יד יצחק בן-צבי, ירושלים תשס"ח - 2007, עמ' 76.
↑  הייתה גם טענה שכותבים יהודים לגבי המסורת היהודית לא היו מודעים כלל לקיומם של שני המלכים, אב ובנו, בעלי אותו השם. אלא שרש"י מציין את המלך כ"אגריפס בן אגריפס". כך שמוכח שלפחות בתחילת האלף הראשון ידעו על כך. ור' מחקרו של עדי שרצר באתר ישיבת הר עציון
↑  ראה רש"י במסכת סוטה דף מ"א. ד"ה אגריפס המלך - "והוא שנחרב בית המקדש בימיו".
↑  הורדוס אגריפס באתרו של ההיסטוריון ההולנדי יונה לנדרינג. המאמר המוקדש לאגריפס הראשון, כותב עליו שהיה אחרון המלכים היהודים שהצליח לאחד את היהודים בממלכתו
↑  קדמוניות היהודים 20:9-14, 20:135 ועוד
↑  לדעתה, ייתכן שהקו המדיני המתפשר עם הרומאים היה מקובל על חלק מהעם, בייחוד אלו ששרדו את המרד, ואלו אהדו את אגריפס. כדוגמה היא מביאה את השתתפותם של מפקדים יהודים בצבאו. כמו כן, היא מזכירה את מחקרו של פרופ' אוריאל רפפורט מאוניברסיטת חיפה, לפיו יהודי הגליל היו פשרניים ולא תמכו במרד. מחקרה והשערתה לגבי הכהונה מסתמכים בעיקר על מחקרי פרופ' דניאל שוורץ מהאוניברסיטה העברית, (הטוען שכתבי בן מתתיהו שאינם אוהדים את הפרושים הם תוספת של ניקולאוס). בין היתר ד"ר טריפון מסתמכת על קטע שיש המפקפקים במקוריותו, בספר קדמוניות היהודים, המתייחס ליעקב אחי ישו. לטענתה רוב החוקרים דוחים פקפוקים אלו. תמיכה לטענתה לגבי אגריפס השני כמלך, יש לדבריה באזכור האחוזה מלכותית רכושם של אגריפס השני וברניקי, המוזכר באגביות בקדמוניות היהודים ורומז למעמדם.
↑  פרשנות זו על פועלו החיובי תלויה בהבנה שאכן הכתובים במשניות מדברים על אגריפס השני, ולא הראשון.
↑  הערתו משנת 1769 (ה'תקכ"ט של אריה יהודה לייב נכדו של מחבר הספר, בעמוד מ"ב בדפוס המקורי (אתר ספרי גוגל):כתב הכי (כלומר: כתב כך): אגריפס בן אריסטובולוס בן אלכסנדר אח ארקילוס מאשה אחרת בן הורדוס הזקן הראשון, הומלך על ישראל על ידי טובריאו קיסר רומה, ומלך ל"ג שנים, ובא אליו טיטוס ואספסינוס ויהרוג אותו. ומונבז בנו ג' שנים ומחצה קודם חורבן הבית, ואז ביטל התמיד עד כאן לשונו. (כלומר הפסיקו להקריב את קרבן התמיד בבוקר ובערב של כל יום בבית המקדש). והשמיט אגריפוס השני, ולא הזכירו כלל. ולדעתי השמטות סופר יש כאן, וכן צריך לומר: ומלך כ"ג שנים - היינו אגריפוס הראשון (וזה מת תת"ד) ואחר כך הומלך אגריפוס השני (היינו בשנת תת"ד) מלך ך"א שנים, ויהרוג אותו טיטוס ואספסינוס ג' שנים קודם החורבן שהיה (שנת תתכ"ח)...
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302948805171  PLWABN: 9811492990505606  BnF: cb162960866 (data)  GND: 119143364  ISNI: 0000 0005 0012 3235  LCCN: no2019034867  RERO: 02-A012718345  SUDOC: 252827058  VIAF: 3274217   WorldCat (עם VIAF): 3274217