קהילת יהודי לאופהיים
הערות שוליים

↑  P. Sauer, Die jüdischen Gemeinden in Württemberg und Hohenzollern, עמ' 118
↑  W. Eckert, Zur Geschichte der Juden in Laupheim, עמ' 62
↑  W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 4
↑  J. A. Aich, Laupheim 1570 - 1870, עמ' 7
↑  G. Schenk (a), Die Juden in Laupheim, עמ' 103
↑  G. Schenk (b), Die Juden in Laupheim, עמ' 286
↑  W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 7
↑  S. Kullen, Spurensuche, עמ' 46
1 2  G. Schenk (a), Die Juden in Laupheim, עמ' 104
1 2 3  L. Georg, Historische Bauten, עמ' 57
1 2  S. Kullen, Spurensuche, עמ' 47
↑  W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 11
↑  W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 18
↑  S. Kullen, Spurensuche, עמ' 52
↑  G. Schenk (b), Die Juden in Laupheim, עמ' 295
1 2 3  S. Kullen, Spurensuche, עמ' 51
↑  G. Schenk (b), Die Juden in Laupheim, עמ' 288
↑  L. Georg, Historische Bauten, עמ' 59
↑  G. Schenk (b), Die Juden in Laupheim Laupheim, עמ' 289
↑  W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 30
↑  G. Schenk (a), Die Juden in Laupheim, עמ' 113
↑  W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 45
↑  S. Kullen, Spurensuche, עמ' 50
↑  W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 47
1 2  G. Schenk (b), Die Juden in Laupheim, עמ' 290
↑  W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 73
↑  Benigna Schönhagen, Kilian und Steiner und Laupheim, עמ' 4, 11
↑  G. Schenk (b), Die Juden in Laupheim, עמ' 291
↑  W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 51
1 2  W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 48
↑  H. Engisch, Das Königreich Württemberg, עמ' 82
↑  G. Schenk (b), Die Juden in Laupheim, עמ' 292
↑  "קהילת יהודי גרמניה". פרויקט מאגרי המידע הפתוחים של בית התפוצות, מוזיאון העם היהודי בבית התפוצות.
↑  W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 53
↑  ברגמן
↑  שטיינר
↑  G. Schenk (b), Die Juden in Laupheim, עמ' 298
↑  W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 49
↑  W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 57
↑  L. Georg, Historische Bauten, עמ' 61
↑  W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 58
↑  G. Schenk (b), Die Juden in Laupheim, עמ' 298; W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 58
↑  W. Eckert, Zur Geschichte der Juden in Laupheim, עמ' 59. זאת הייתה חנות הכלבו ד.מ. איינשטיין, בבעלות אבי המשורר זיגפריד איינשטיין (אנ').
↑  G. Schenk (b), Die Juden in Laupheim, עמ' 299
↑  A. Köhlerschmidt & Karl Neidlinger, Die jüdische Gemeinde Laupheim und ihre Zerstörung, עמ' 298
↑  S. Kullen, Spurensuche, עמ' 49
↑  W. Eckert, Zur Geschichte der Juden in Laupheim, עמ' 60
↑  Ray, Roland (9 בנובמבר 2013), ""Herr Lehrer, Ihre Kirche brennt!"", Schwäbische Zeitung (בגרמנית), נבדק ב-26 בינואר 2020 {{citation}}:  (עזרה)
1 2  G. Schenk (b), Die Juden in Laupheim עמ' 300
↑  W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 79; G. Schenk (a), Die Juden in Laupheim, עמ' 118
↑  W. Eckert, Zur Geschichte der Juden in Laupheim, עמ' 61
↑  W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 85
↑  A. Köhlerschmidt & Karl Neidlinger, Die jüdische Gemeinde Laupheim und ihre Zerstörung, עמ' 357
↑  Statistisches Landesamt Baden-Württemberg
Regionaldaten - Statistisches Landesamt Baden-Württemberg, www.statistik-bw.de; G. Schenk (b), Die Juden in Laupheim, עמ' 215, 239, 292, 450; J. A. Aich, Laupheim 1570 - 1870, עמ' 31
↑  Hecht, Cornelia. "Museum zur Geschichte von Christen und Juden - Laupheim" (pdf) (בגרמנית). Landeszentrale für politische Bildung. נבדק ב-27 ביוני 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 51.
↑  Säbel, Heinz (1937-05-30). "Hundert Jahre Synagoge Laupheim". Hertha Nathorff Collection; AR 5207; box number 1; folder number 3; Leo Baeck Institute (בגרמנית). Center for Jewish History. נבדק ב-10 בדצמבר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wilke, Carsten, ed. (1996). "Lämmle, Maier". Biographisches Handbuch der Rabbiner 1. Die Rabbiner der Emanzipationszeit in den deutschen, böhmischen und großpolnischen Ländern 1781 - 1871 (בגרמנית). מינכן: De Gruyter Saur. p. 584. ISBN 3-598-24871-7.
↑  Wilke, Carsten, ed. (1996). "Levi, David". Biographisches Handbuch der Rabbiner 1. Die Rabbiner der Emanzipationszeit in den deutschen, böhmischen und großpolnischen Ländern 1781 - 1871 (בגרמנית). מינכן: De Gruyter Saur. p. 557. ISBN 3-598-24871-7.
↑  Wilke, Carsten, ed. (1996). "Wassermann, Salomon". Biographisches Handbuch der Rabbiner 1. Die Rabbiner der Emanzipationszeit in den deutschen, böhmischen und großpolnischen Ländern 1781 - 1871 (בגרמנית). מינכן: De Gruyter Saur. p. 880. ISBN 3-598-24871-7.
↑  Wilke, Carsten, ed. (1996). "Kaufman, Jakob". Biographisches Handbuch der Rabbiner 1. Die Rabbiner der Emanzipationszeit in den deutschen, böhmischen und großpolnischen Ländern 1781 - 1871 (בגרמנית). מינכן: De Gruyter Saur. p. 520. ISBN 3-598-24871-7.
↑  Wilke, Carsten, ed. (1996). "Wälder, Abraham". Biographisches Handbuch der Rabbiner 1. Die Rabbiner der Emanzipationszeit in den deutschen, böhmischen und großpolnischen Ländern 1781 - 1871 (בגרמנית). מינכן: De Gruyter Saur. p. 874. ISBN 3-598-24871-7.
↑  Wilke, Carsten, ed. (1996). "Kahn, Ludwig". Biographisches Handbuch der Rabbiner 1. Die Rabbiner der Emanzipationszeit in den deutschen, böhmischen und großpolnischen Ländern 1781 - 1871 (בגרמנית). מינכן: De Gruyter Saur. p. 502. ISBN 3-598-24871-7.
↑  Jansen, Katrin Nele; Brooke, Michael; Carlebach, Julius, eds. (1996). "Einstein, Berthold". Biographisches Handbuch der Rabbiner 2. Die Rabbiner im Deutschen Reich 1871-1945 (בגרמנית). Vol. 2. מינכן: De Gruyter Saur. p. 174. ISBN 978-3-5982-4874-0.
↑  G. Schenk (a), Die Juden in Laupheim, עמ' 113; W. Kohl, Die Geschichte der Judengemeinde in Laupheim, עמ' 52; R. Emmerich, "Philo und die Synagoge", עמ' 13; A. Köhlerschmidt & K. Neildinger (Hrsg.), Die jüdische Gemeinde Laupheim und ihre Zerstörung, עמ' 524; H. Säbel, Hundert Jahre Synagoge Laupheim, עמ' 3, in: Hertha Nathorff Collection, 1813-1967. Schenk dates Treitel's rabbinate from 1895 to 1925 whereas Kohl says that with the retirement of Treitel on 1 April 1923, the office of rabbi in Laupheim ceased to exist. This is confirmed by Emmerich who indicates that Treitel was rabbi for more than 28 years and retired in the year of the publication of his monograph on Philo of Alexandria in 1923. However, during a speech held in 1937 the last teacher of the Laupheim Jewish school, Heinz Säbel, dated the end of Treitel's rabbinate to 1922. Furthermore, in an obituary dated 20 March 1931 published in the C.V.-Zeitung, the weekly newspaper of the Central-Vereins deutscher Staatsbürger jüdischen Glaubens, upon the death of Treitel the dates for his rabbinate are given as 1985 to 1922.
↑  A. Hoffmann, Schnittmengen und Scheidelinien, עמ' 12
יהודי משוואביה (סוף המאה ה-17)
יהודי עונד סימן היכר ליהדותו (המאה ה-16)
לאופהיים 1726, מיקום היישוב היהודי העתידי בפינה הימנית התחתונה
קבלה על תשלום 400 פלורין על ידי דמיאן קרל פון ולדן לאוצר הקיסרי
אנדרטה לבית הכנסת הראשון בלאופהיים
יודנשטראסה - חזית קפלנשטראסה
החלק העתיק ביותר בבית העלמין היהודי כשברקע בית הלוויות
שער בית העלמין היהודי
רחוב ב"יודנברג"
לאופהיים בשנת 1850, ניתן לראות את בית הכנסת במרכז הציור
הכניסה ליודנברג
בית הכנסת בלאופהיים, 1932
חנות כלבו לשעבר ד. מ. איינשטיין
מסבאת  Zum Rad , בית הספר הרשמי הראשון לילדים יהודים בלאופהיים
משרדו של הרב ובניין בית הספר היהודי הראשון
מעבר אופייני בין בתים ביודנברג
אנדרטת בית הכנסת
לוח לזכר יהודי לאופהיים שנספו בשואה
לוח זיכרון בתחנת Laupheim-West ממנה בוצעו הגירושים
מצבות מתקופה ה-Gründerzeit בבית הקברות היהודי