stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תחזקנה
השיר כהמנון

השיר נכתב בשלהי העלייה הראשונה ואומץ כהמנון על ידי עולי העלייה השנייה והעלייה השלישית. כל אספת פועלים הסתיימה בשירת "תחזקנה". אחד ממנהיגי הפועלים, ברל כצנלסון, הפציר שלא לזנוח את ההמנון הלאומי, "התקווה", כפי שהוחלט בקונגרס הציוני השישי וכך השתרש המנהג לשיר את "תחזקנה" בצמוד ל"התקווה". בעיתונות הפועלים של התקופה התקיים במשך זמן מה פולמוס: "התקווה" או "תחזקנה". שירת תחזקנה הפכה לסימן היכר סוציאליסטי ועל כן נמנעו לשיר את השיר כהמנון בכינוסי ההסתדרות הציונית ובתנועת הצופים העבריים. לביאליק עצמו לא נעמה העובדה ששירו הפך להמנון סוציאליסטי, וכאשר השתתף בטקסים שבהם הושר וכל הקהל קם על רגליו, נהג להישאר לשבת.
חוקרים מציינים את ההבדל בין "התקווה" ל"תחזקנה". שירו של ביאליק הוא שיר-המון אקטיבי, הקורא לעם להתגייס ולהטות שכם להצלחת המפעל הציוני, בעוד שירו של נפתלי הרץ אימבר הוא שיר-יחיד של כמיהה וכיסופים. גם מעמדו של ביאליק היה גבוה לאין ערוך מזה של אימבר, עם זאת רוב העם בחר לדבוק בשיר הלירי של אימבר מאשר ב"תחזקנה".
בשירו המקורי והשלם של ביאליק מוצגים הפועלים העברים כיחידה אחודה, מאמינה, חסרת זהות אישית, שהנכונות להקרבה עצמית למען הארץ נתפסת כחלק מחובותיה. לעומת זאת, בגלגולו המקוצר ב"תחזקנה" בו שרים רק את הבית הראשון, נעלמים ההקרבה העצמית, המצוקות והפגיעות בגוף וברוח וכל שנותרת היא ברכה לחלוצים העולים ובונים את ארץ ישראל וקריאה ליהודי הגולה לעלות לארץ.
שנים רבות היה נהוג לשיר את השיר, יחד עם "האינטרנציונל" ו"התקווה" בכל כינוסי תנועת העבודה וההסתדרות, בחגיגות אחד במאי, בעלייה לקרקע של קיבוצים, בתום טקסים שונים ובהזדמנויות חגיגיות אחרות. שירת "תחזקנה" הייתה נפוצה גם בסיום מסדרים בפלמ"ח, למרות שלא היה המנון רשמי של הפלמ"ח. כיום מושר השיר בכינוסי תנועות הנוער הנוער העובד, המחנות העולים והשומר הצעיר ובכינוסי חגיגות יובל לקיבוצים וכינוסים נוסטלגיים כפגישות מחזור.
העלייה על הקרקע של קיבוץ בית גוברין תוארה במילים הבאות בעיתון "על המשמר", על ידי העיתונאי שבתאי קפלן:
שני דגלי הלאום והמעמד מתנוססים מעל בניין מידות, הנושא על קירותיו את סמלי הפלמ"ח וצבא ההגנה לישראל. הדגלים בישרו אל מרחוק את דבר הקמתה של הנקודה החדשה... בשעה 11... נפתח הטקס בשירת תחזקנה והאינטרנציונל. חברה קראה את השיר "מגש הכסף" לנתן אלתרמן...
השיר כהמנון > משבר פוליטי

זיהויו המוחלט של 'תחזקנה' עם אידיאל בניין הארץ לבש צביון פוליטי עת הכנסת השנייה בה היה רוב למפלגות הפועלים, הכלילה בטיוטות לחוק חינוך ממלכתי התשי"ג-1953, נוהל מחייב לציון האחד במאי - חג הפועלים, בשירת השיר והנפת הדגל האדום. אל נוכח מחאתם של ארבעה משרי ממשלת ישראל הרביעית, אנשי הציונים הכלליים, שהתפטרו ולאחר מכן חזרו בהם מהתפטרותם, לנוהל המוצע, נזנח הרעיון.
אזכורים בתרבות

בסרט "חור בלבנה" שביים אורי זוהר ישנה סצנה בה נערך מבחן בד לשחקניות שמקריאות את השיר.
בסרט "כל ממזר מלך" שביים אורי זוהר, שר יורם (יהורם גאון) את השיר לענת (תמי צפרוני) הקיבוצניקית בניסיון לחזר אחריה ולהרשים אותה.
בסרט "גבעת חלפון אינה עונה" פורץ סרג'יו קונסטנצה (מגולם על ידי ישראל פוליאקוב) בשירת "תחזקנה" בפני המח"ט בסוברו כי זהו מנהגם של חיילי צה"ל הפטריוטים.
באחת מתוכניות "ניקוי ראש" מ-1974 בוצעה פרודיה על השיר על רקע גל שביתות שהיה אז בארץ והמילים כללו את השורה "אל יפול רוחכם עליזים מתרוננים - אתם מחזיקים מדינה בביצים".
בעת מלחמת לבנון השנייה פרסם המשורר אילן שיינפלד פרפרזה לשיר, שבה ביקש לחזק את ידי הלוחמים.
ראו גם

סער הרשע
לקריאה נוספת

מנחם אריך קליבנסקי, ברכת עם לחיים נחמן ביאליק עם צירופי הלשונות ומקורותיהם במקרא ובפיוט, ברלין: הוצאת קדם, 1936.
הערות שוליים

↑  "ברכת עם", ממזרח וממערב, שנה א, חוברת ב (תרנ"ה), עמ' 148–149.
↑  אבנר הולצמן, חיים נחמן ביאליק - השירים, דביר, עמ' 40.
↑  אורי יעקובוביץ', "זמרשת"
↑  אליהו הכהן, כיצד הפכה "התקווה" להמנון בתוך יואל רפל (עורך), אין זו אגדה : ציונות - הסיפור והמעשה, 1997
↑  מרדכי נאור, המנונים, באתר של מרדכי נאור
↑  ראו אצל איתי מרינברג, ההיסטוריה של ההמנון הלאומי "התקווה", באתר הפיוט והתפילה; וגיש עמית, "האומה והתקווה: כיצד זכרנו ומדוע שכחנו את נפתלי הרץ אימבר", מכאן ו (2005), עמ' 86–105.
↑  פרודיה על השיר מתוך "ניקוי ראש"
↑  אורי פז, תֶּחְזַקְנָה / שיר חדש של אילן שיינפלד על המלחמה בלבנון, 29 ביולי 2006
| חיים נחמן ביאליק |
| --- | --- | --- |
| שירים | אל הציפור • תחזקנה • אם יש את נפשך לדעת •  הכניסיני תחת כנפך • על השחיטה • בעיר ההרגה • המתמיד • מתי מדבר • הבריכה • מגילת האש • לא זכיתי באור מן ההפקר • שיר העבודה והמלאכה • למתנדבים בעם • אכן חציר העם • ראיתיכם שוב בקוצר ידכם • שירתי • זוהר • ביום קיץ יום חום • בגינה • עציץ פרחים • שיר לחמוטל • שבת המלכה • פרש • קן ציפור • הפרח לפרפר • הפרפר לפרח • בין העצים הירקרקים‎ • היא יושבה לחלון • נדנדה • מעבר לים • מתי מדבר האחרונים • יהי חלקי עמכם • לכבוד החנוכה • בערוגת הגינה • מקהלת נוגנים • קומי צאי • יש לי גן • הקיץ גווע • אחרי מותי • לבדי •  תרזה יפה • לא ביום ולא בלילה • בין נהר פרת ונהר חדקל • בשל תפוח |  |
| סיפורים | ספר האגדה • אלוף בצלות ואלוף שום • גילוי וכיסוי בלשון • החצוצרה נתביישה • אריה "בעל גוף" • התרנגולים והשועל • שירים ופזמונות לילדים • אגדת שלושה וארבעה • ויהי היום • מסע הדג‎ • ספיח • יום השישי הקצר • מאחורי הגדר |  |
| הנצחה | קריית ביאליק • בית ביאליק • גבעת ח"ן • פרס ביאליק • כפר ביאליק • שדרות ח"ן (תל אביב) • כיכר ביאליק • מוסד ביאליק • רחוב ביאליק (תל אביב) • קמפוס ביאליק-רוגוזין • שדרות ח"ן (רחובות) • רחוב ביאליק (רמת גן) |  |
| ערכים קשורים | מאניה ביאליק‎ • אירה יאן • מרדכי עובדיהו • משה אונגרפלד • ראדי • אהל שם • עונג שבת |  |
ברכת עם (תחזקנה) בביצוע מקורי, מקהלת גברים בניצוח א. צ. אידלסון, הקלטה משנת 1922. מתוך "שירים ששמענו פעם" באתר הספרייה הלאומית
חברי גן שמואל בחגיגות אחד במאי, 1940, אירוע בו הושרה תמיד "תחזקנה"
עוצמה מודיעין

עוצמה מודיעין הוא מועדון כדורסל ישראלי מהעיר מודיעין-מכבים-רעות, שנוסד בשנת 1997. הקבוצה הבוגרת משחקת בליגה א' דרום. צבעי הקבוצה הם שחור ולבן.
הקבוצה עורכת את משחקיה הביתיים באולם החשמונאים בעיר מודיעין (בסמוך לבית הספר עירוני א'). מאמן הקבוצה הוא איתי מידן.
היסטוריה

המועדון נוסד ב-1997 על ידי טל ודהאוזן ושמעון סלל רוה רודריגז.
בעונת 2014/15 הודיעו על צירופו של לביא חלפי, לסגל המועדון. חלפי, המשמש גם כמנהל המקצועי של בית הספר העירוני לכדורסל, הוא מאמן כדורסל מוסמך, שעד לאחרונה עבד כמורה, מחנך וסגן מנהל בית ספר. חלפי נכנס לתפקיד שעד עתה טרם אויש במועדון, וישמש כרכז חברתי של עוצמה מודיעין.
בעונת 2014/15 יצא לדרך חידוש נוסף במועדון, הקמה של אקדמיה לכדורסל, מתוכה יבחרו שחקני "סגל הזהב".כאשר מתוך קבוצות נערים ב', נערים א' ונוער, מכיתות ט' עד י"ב, יבחרו עד כ-20 שחקנים ל"סגל הזהב" של המועדון, ויעברו אימונים נפרדים עם מאמנים שונים מהשורה הראשונה ובראשם רותם ארליך. האקדמיה כוללת פעילויות העשרה, לדוגמה: שני אימוני אתלטיקה שבועיים. בעונת 2016/17 עלתה הקבוצה לליגה א'.
בעונת 2016/17 עלתה הקבוצה הבוגרת לליגה א'.
בסיום עונת 2019/20 עם החלטת איגוד הכדורסל על סיומם המוקדם של כלל הליגות והעפלת הראשונה בכל ליגה, עלתה הקבוצה לראשונה לליגה הארצית כאשר במאזנה 13 ניצחונות ו-3 הפסדים ועם הפרש של 7+ במאזן הפנימי אל מול השנייה בטבלה הפועל גזר/נען.
קבוצות נוספות במועדון

למועדון 26 קבוצות ליגה, מתוכן 6 קבוצות נשים. יותר מ-300 שחקנים ושחקניות משחקים ומשחקות במועדון. במועדון עוצמה מודיעין יש שלוש קבוצות קט-סל ב' (כיתות ה'), קבוצה של קט-סל בנות ושלוש קבוצות קט-סל א' (כיתות ו'). בנוסף יש שלוש קבוצות ילדים ב' (כיתות ז') ושלוש קבוצות ילדים א' (כיתות ח') אחת בלאומית ושתיים במחוזית. במועדון שתי קבוצות ילדות בין הכיתות ז'-ח' אשר אחת מהן משחקת במקביל גם בליגת נערות ב'. במועדון יש שתי קבוצות נערים ב' (כיתות ט') בלאומית, וקבוצה אחת של נערים א' (כיתה י') המשחקת בליגה הלאומית גם כן. במועדון 2 קבוצות נוער (כיתות יא'-יב') אחת משחקת במחוזית והשנייה משחקת בליגה הלאומית. במועדון 2 קבוצות נשים, עוצמה מודיעין ועוצמה מודיעין פרחים. נכון לעונת 2024/2025 שתיהן משחקות בליגה הארצית, במחוז הדרום.
בית ספר לכדורסל

למועדון יש בית ספר לכדורסל מגיל הגן ועד לכיתות י'. המנהל המקצועי של בית הספר לכדורסל הוא לביא חלפי.
ריד (כדורגל)

מועדון כדורגל ריד הוא מועדון כדורגל אוסטרי, מהעיר ריד (אנ') שבאוסטריה. המועדון הוקם ב-1912, ומשחק בבונדסליגה האוסטרית השנייה.
היסטוריה

המועדון נוסד ב 1912 ושיחק בליגות אזוריות באוסטריה עילית עד שנת 1991. בשנה זו עבר לשחק בליגות ארציות. בשנת 1995 עלה בפעם הראשונה ליגת העל האוסטרית ושיחק בליגת העל במשך 8 שנים עד לשנת 2003. בשנת 1998 זכה בגביע האוסטרי בפעם הראשונה ועונה לאחר מכן שיחק בגביע אירופה למחזיקות גביע. בסיבוב הראשון ניצח את קבוצת מ.ט.ק. בודפשט מהונגריה. בשמינית הגמר הפסיד לקבוצת  מכבי חיפה והודח מהטורניר.
בעונת 2002/2003 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת פ.צ. קארנטן. בסוף העונה ירד לליגה השנייה. בעונת 2003/2004 הגיע לחצי גמר הגביע והפסיד לקבוצת גראצר א.ק.. בסוף עונת 2004/2005 חזר לליגת העל ומאז משחק ברציפות בליגת העל האוסטרית. בעונת 2005/2006 הגיע לחצי גמר הגביע והפסיד לקבוצת אוסטריה וינה.
בעונת 2006/2007 שיחק בגביע אופ"א. בסיבוב המוקדמות השני הפסיד לקבוצת פ.צ. סיון משווייץ והודח מהטורניר. בעונה זו הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת אוסטריה וינה. בעונה זו הגיע המועדון להישג הטוב ביותר בליגת העל - מקום שני. בעונת 2007/2008 שיחק בגביע אופ"א. בסיבוב המוקדמות הראשון ניצח את קבוצת נפטצ'י באקו מאזרבייג'ן. בסיבוב המוקדמות השני הפסיד לקבוצת פ.צ. סיון משווייץ והודח מהטורניר.
בעונת 2008/2009 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת אדמירה וואקר מודלינג. בעונת 2009/2010 הגיע לחצי גמר הגביע והפסיד לקבוצת שטורם גראץ. בעונת 2010/2011 זכה המועדון בגביע האוסטרי בפעם השנייה ועונה לאחר מכן שיחק בליגה האירופית. בסיבוב המוקדמות השלישי ניצח את קבוצת ברונדבי מדנמרק. בשלב הפלייאוף הפסיד לקבוצת פ.ס.וו. איינדהובן מהולנד והודח מהטורניר.
בעונת 2011/2012 הגיע המועדון לגמר הגביע האוסטרי והפסיד לקבוצת רד בול זלצבורג ועונה לאחר מכן שיחק בליגה האירופית. בסיבוב המוקדמות השני ניצח את קבוצת שחטיור סליהורסק מבלארוס. בסיבוב המוקדמות השלישי הפסיד לקבוצת לגיה ורשה מפולין והודח מהטורניר. בעונה זו הגיע לחצי גמר הגביע והפסיד לקבוצת אוסטריה וינה. בעונת 2013/2014 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת סנקט פלטן.
תארים והישגים

אלופת אוסטריה:
הגביע האוסטרי :
זוכה בגביע (2): 1997/1998, 2010/2011
סגנית מחזיקת הגביע (2): 2011/2012, 2021/2022
גביע אירופה למחזיקות גביע :
שמינית גמר (1): 1999/1998
שחקנים בולטים

טורקיה מוחמט אקאגונדוז
אוסטריה מייקל אנגרשמידט
אוסטריה הנס פטר ברגר
אוסטריה אבלד ברנר
אוסטריה הרביג דרצ'ל
גרמניה תומאס גבאואר
אוסטריה אוליבר גלסנר
אוסטריה פיטר הקמאייר
פולין אנדז'יי לסיאק
אוסטריה סטפן לקסה
בוסניה והרצגובינה אנל האדז'יץ'
אוסטריה מנואל אורטלצ'נר
אוסטריה תומאס רייפלצ'אמר
אוסטריה ז'אן מרק ריגלר
ספרד איגנסיו רודריגז אורטיז
אוסטריה אנדראס שיקר
תרשים היסטורי של מיקומי הליגה של מועדון הכדורגל ריד לאורך השנים
תורה אחרי צבא

עמותת "תורה אחרי צבא" פועלת לעורר ולחזק שילוב תורה בחיי המעשה בקרב בוגרי הצבא.
רקע

העמותה הוקמה בשנת ה'תשס"ה כדי לחזק שילוב תורה בחיי המעשה בקרב בוגרי הצבא. לשם כך מפעילה העמותה מרכזי לימוד וכן מוציאה חוברות "בהמשך הדרך" בנושאים המעניינים בוגרי צבא ושירות לאומי, כגון: לימודים, עבודה ושידוכים. העמותה מפעילה אתר אינטרנט ותוכניות נוספות.
מרכז "תורה אחרי צבא"

מרכז תורה אחרי צבא הוא בית מדרש המיועד לבוגרי צבא הרוצים לשלב תורה עם עיסוקיהם האחרים, כגון: עבודה, לימודים גבוהים או הכנה ללימודים אקדמאים. תוכניות הלימודים גמישות ומותאמות לבוגרי הצבא. ישנן תוכניות מלאות הכוללות לינה וכלכלה, תוכניות חלקיות, וישנן מרכזים שבהם מתקיימים מספר שיעורים בשבוע. במרכזים לומדים בוגרי מכינות, בוגרי ישיבות הסדר, בוגרי צבא ללא רקע תורני וגם מבוגרים יותר שסיימו צבא זה מכבר.
הצורך ב"תורה אחרי צבא"

על פי הנתונים כ-44% מהנוער הדתי הולך למסגרות תורניות לפני ובמהלך הצבא. אך לאחר הצבא רק כ־10% מהם מקושרים לבית מדרש בדרך זו או אחרת.
המטרה של התנועה היא לעניין את בוגרי הצבא, להיות קשורים לבית המדרש לפחות לזמן מסוים, בתקווה שמתוך כך ימשיכו לשים את לימוד התורה במרכז החיים, בהמשך דרכם. חשוב שלבחור הדתי שלאחר הצבא תהיה האפשרות לשלב את לימוד התורה במסלול שהוא בוחר ללכת בו בעולם המעשה. זוהי תקופה קריטית בחיים, בה הבחורים מחפשים כיוונים בחיים: לימודים, עבודה, הקמת משפחה, והם צריכים עזרה והכוונה. במרכזי "תורה אחרי צבא" הבחורים מקושרים לבית מדרש ולרב, שיכולים להוות כתובת להכוונה וייעוץ.
היסטוריה

שורשי פעילות העמותה בתוכנית לבוגרי צבא שהתחילה בשנת ה'תשס"ב בישיבת עטרת ירושלים ביוזמת הרב יוסי חייקין, ובה שולבה עבודת אבטחה וליוויים עם לימודי גמרא ואמונה בישיבה. השיעורים הועברו על ידי הרב אילן צפורי. בה'תשס"ד ביקש הרב שלמה אבינר, ראש ישיבת "עטרת ירושלים" מהרב צפורי להקים ישיבה ביישוב סנסנה שבדרום הר חברון. הרב צפורי הקים את ישיבת "סנה-סיני" - הראשונה שבה למדו בוגרי צבא בלבד. לאחר שנה עבר בית המדרש לישיבת עטרת נחמיה של הרב מיכה הלוי בתל אביב. בה'תשס"ה נוסדה עמותת "תורה אחרי צבא".
פעילות > תוכנית הלימודים במרכזים

תוכנית הלימודים בנויה על העיקרון שצריך לשמור על איכות הלימוד הישיבתי ולהתאים אותו לבחורים שאינם יושבים כל היום ומתעסקים בהכנת סוגיות. מדובר בתוכנית לימודים שמתאימה לאופי ולצרכים של בחורים שרוצים לשמור על איכות הלימוד, מבלי שיש להם את האפשרות להשקיע זמן רב לזה. לכן נוצרה שיטת לימוד חדשה הפועלת על פי עקרון של דפי הנחיה ולימוד דינמי בחבורה. לומדים בעיון מעמיק גמרא, הלכה, אמונה, תנ"ך. הלימוד באווירה נוחה, נעימה ובוגרת - לימוד "לשמה".
פעילות > חוברות "בהמשך הדרך"

תורה אחרי צבא מוציאה לאור חוברות הנותנות הדרכה רוחנית-מעשית למעבר של בוגרי צבא ובוגרות השירות הלאומי לעולם האזרחי, כמו למשל: הכניסה לחברה הישראלית, תקופת ה"ואקום" שלאחר הצבא/השירות, לימודים ועבודה, "יוצאים לפגישות", זוגות צעירים, וכו'.
קיימת גם סדרת חוברות במתכונת מיוחדת – המותאמת למסלול של שביל ישראל. על כל מקטע שבשביל ישראל יש תיאור מקום, ודילמה מוסרית ערכית של בוגרי הצבא, מותאמת למקום על השביל. למשל: "לחפש את היעוד שלי בעולם מול לזרום עם החיים", "לחיות עם השונה מול לחפש את הדומה", "לדאוג לאחרים מול לדאוג לעצמי", "לצאת מהמשבר מול לשקוע בו", "תעוזה מול זהירות" וכו'.
פעילות > ימי ישיבה לחיילים

פעם בחודש מתקיים יום ישיבה לחיילים בשיתוף הרבנות הצבאית וישיבת "עטרת נחמיה" בתל אביב. החיילים לומדים במגוון שיעורים – בהלכה ובאמונה, מכינים סוגיות בחברותות, לומדים גמרא בעיון. ימי הישיבה נותנים חיזוק לחיילים החוזרים לפעילות הצבאית שלהם בכוחות מחודשים.
פעילות > מלגות לחתנים

הקרן לזוגות צעירים של תורה אחרי צבא מחלקת מלגות לזוגות בתחילת נישואיהם, המשלבים תורה בחיי המעשה במרכזי "תורה אחרי צבא".
פעילות > לימוד עיון גמרא מודרך - "החבורה"

לימוד גמרא בעיון מהבית עם דפי ההנחיה של תורה אחרי צבא.
הוצאת ספרים

"תורה אחרי צבא" מייצרת חומרי לימוד תורניים, על בסיס השיעורים הניתנים במרכזים, על מנת שהציבור הכללי יוכל ליהנות משיטת הלימוד העיוני והנגיש. הספרים שיצאו לאור:
השיטה האמונית / הרב אילן צפורי, הספר מציג את השיטה שמאחורי הדיאלוג של ספר הכוזרי. עיון מעמיק במאמר הראשון של הכוזרי משובץ בתוך הטקסט המקורי.
מימד האשה / הרב אילן צפורי, בירור מעמיק במעמד האשה והאיש בחברה המודרנית והבנת האינטראקציה שביניהם.
מפגשים "מסע להכרת המשמעות הישראלית" / הרב אילן צפורי, ב"מפגשים" האמונה היהודית נמצאת על שולחן הניתוחים. מן האמונה הטבעית ועד להשקפה הקבלית. משאלת גיל העולם ועד להתבוננות במהות הנשמה, מפגשים מרתקים עם פרופסור כופר, עם תלמיד חכם ממלכתי ועם רב מקובל... והכל מתוך דיאלוג חי ותוסס בשפת הדור.
עבודת הרצון / הרב אילן צפורי, איך מעלים את הרצון ואת האישיות על ידי התפילה? פירוש בהיר של הכוונות היסודיות של כל ברכה מהשמונה-עשרה, והצגתן כמתווה אחד כללי שמטרתו להעלות את הרצון של המתפלל.
בירורי אמונה / הרב אילן צפורי, אוסף קטעי דו-שיח קצרים בנושאים: "התורה", "עם ישראל", "האומה וארץ ישראל", "עבודת ה'", "תיקון המידות", "הנהגת ה'", "התשובה", "המועדים"...
שערי אורות / הרב אילן צפורי, לימוד מונחה ומבואר של ח"י הפרקים הראשונים של ספר אורות, המקנה הבנה בסיסית בתורה הגואלת של הראי"ה, והמהווה קרש קפיצה ללימוד יסודי בתורת הראי"ה בכלל.
שערי חיים / הרב אילן צפורי, מדריך למידה בנוי משלושה חלקים: ביאור תמציתי של הספר נפש החיים, תמצית כל פרק וציון הנושאים האמוניים הנלמדים בו, בתוספת לקט מקורות לתוספת עיון בענייני הספר.
עיון תפילה / הרב אורי שרקי, פירושים על קריאת שמע וברכותיה ותפילת העמידה באספקלריא של התורה הגואלת.
טיטניק II

|  תיאור כללי |
| --- | --- |
 סוג אונייה:  אוניית נוסעים
 חברת ספנות:  Blue Star Line
 סדרה:  Olympic-class ocean liner 
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  CSC Jinling
 מידות
 אורך:  269.15 מטרים
 נתונים טכניים
 גודל הצוות:  900
 מספר נוסעים:  2,435
 הנעה:  מנועי דיזל
 
טיטניק II (טיטניק 2; באנגלית: Titanic II) היא אוניית נוסעים מתוכננת הנבנית כהעתק של טיטניק. הפרויקט הוכרז בשנת 2012 על ידי איש העסקים האוסטרלי קלייב פאלמר (אנ').
תהליך הבנייה

ב־2012 הכריז קלייב פאלמר שבכוונתו לייסד חברת ספנות חדשה בשם ה"כוכב הכחול" (כהומאז' לחברת "הכוכב הלבן" שבבעלותה הייתה הטיטניק) ולבנות את הטיטניק מחדש לה הוא ייקרא בשם "טיטניק 2".
האונייה הייתה אמורה להפליג ב־2016 אך בגלל בעיות במימון הפסיקו את הבנייה. ב־2018 פורסם כי בעיית המימון טופלה ושהאונייה תושק במהלך שנת 2022 ותפליג את הפלגת הבכורה שלה מסין לדובאי.
עלות האונייה היא כחצי מיליארד דולר, בעוד הטיטניק המקורית עלתה רק 144 מיליון דולר.
האונייה תיבנה במספנות "CSC Jinling" (אנ') הממוקמות בסין, בניגוד למקום הבנייה של הטיטניק המקורית שהיה בבלפסט שבאירלנד.
נכון לסוף 2022 הפרויקט נראה כגנוז וללא התקדמות לבנייה.
מבנה האונייה

מבחינה חיצונית האונייה תיראה כשכפול של הטיטניק המקורית, אך יוספו לה בצדדים סירות הצלה, שבניגוד למצב באונייה המקורית אמורות להספיק לכלל הנוסעים.
האונייה תחולק למחלקות ראשונה, שנייה ושלישית, כמו באונייה המקורית. המחלקות יעוצבו לפי עיצובן בטיטניק המקורית. לנוסעים במחלקה הראשונה יחולקו תחפושות תקופתיות, אותן הם יוכלו ללבוש כדי לדמות חוויה של הפלגה בטיטניק המקורית.
לאונייה יהיו 4 ארובות, שתיים מהן יתפקדו כארובות רגילות והשתיים האחרות ישמשו כגלריות הנצחה. היא תשקול 56 אלף טון, אורכה יהיה 269.15 מטרים וגובהה 53.35 מטרים. האונייה תוכל לשאת 2,435 נוסעים ו־900 אנשי צוות.
בניגוד לאונייה המקורית, האונייה החדשה תונע באמצעות מנועי דיזל.
ביקורות ותגובות מהעולם

רוב הביקורות למיזם הן חיוביות, מיליוני איש הביעו את התעניינותם ב"טיטניק 2" ורצונם לקנות כרטיס להפלגה על האונייה שלטענתם המיזם הוא "חלום שמתגשם".
ישנן גם ביקורות לא חיוביות, הביקורות הלא חיוביות באו מצאצאיהם של הנספים באסון הטיטניק המקורי שטענו כי טיטניק חדשה "תפגע בזיכרון הנספים".
רומנדיסי טיטניק

בסמוך להכרזתו של פאלמר על הפרויקט, הכריזו בעליהם של אתר הנופש "רומנדיסי" במחוז סצ'ואן שבסין גם הם על כוונה לבניית אוניית העתק לטיטניק המקורית. האונייה תשמש כאטרקציה תיירותית, ותעגון בנהר הסמוך לאתר הנופש. בניגוד ל"טיטניק II", אונייה זו אינה מיועדת לשיט.
מועד הפעלתה של האונייה מתוכנן לסוף 2022.
הערות שוליים

↑   רויטרס, פרויקט "טיטאניק II" יוצא לדרך: הפעם לא מצהירים שלא ניתן להטביעה, באתר TheMarker‏, 27 בפברואר 2013
↑  הטיטאניק תצא להפלגה חוזרת ב-2022, באתר ‏מאקו‏, 25 באוקטובר 2018
↑  https://www.msn.com/en-au/news/other/whats-happened-to-clive-palmers-titanic-ii-and-another-planned-replica/ss-AA12f0sG#image=31
↑  רויטרס‏, הצצה ראשונה: כך תיראה ספינת הפאר "טיטניק 2", באתר וואלה, 27 בפברואר 2013
↑  סוכנויות הידיעות, צפו: כך תיראה "טיטאניק 2" שתפליג ב-2018, באתר ynet, 14 בפברואר 2016
↑  מצטרפים? ספינת 'טיטאניק 2' תצא להפלגה ראשונה, באתר "סרוגים", 1 בנובמבר 2018
↑  110 שנה אחרי: טיטאניק תחזור אל המים, באתר ynet, 24 באוקטובר 2018
↑  Work begins on £116million life-size replica of the TITANIC in China, Mail Online, ‏2016-11-30
↑  By Francesca Street, CNN, Titanic II could sail as soon as 2022, CNN, ‏2 בספטמבר 2018
טקס פרסי אוסקר ה-92

| --- | --- |

 תאריך:  9 בפברואר 2020
 מיקום:  תיאטרון דולבי, לוס אנג'לס, קליפורניה
 מנחים:  אין
 מפיק:  סטפני אליין ולינט האוול טיילור
 במאי:  גלן וייס
 רשת שידור:  ABC
 המועמדים והזוכים הבולטים
 הסרט הטוב ביותר:  "פרזיטים"
 זכייה במספר הפרסים הרב:  "פרזיטים" (4)
 מספר המועמדויות הרב:  "ג'וקר" (11)
 אתר רשמי
 →91 93← פרס אוסקר
טקס פרסי אוסקר ה-92 (באנגלית: 92nd Academy Awards) להענקת פרסי האוסקר של האקדמיה האמריקאית לקולנוע למיטב סרטי הקולנוע והטלוויזיה של שנת 2019 נערך בתיאטרון דולבי שבלוס אנג'לס, קליפורניה, ב-9 בפברואר 2020. בדומה לטקס הקודם, לא נבחר מנחה מרכזי לטקס; מספר רב של מגישים הנחו את הטקס והעניקו את הפרסים לזוכים.
במהלך ישיבת הדירקטוריון של האקדמיה באפריל 2019, הוחלט על שינוי שמו של "פרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר" לשם "פרס אוסקר לסרט הבינלאומי הטוב ביותר". כמו כן הוחלט על הגדלת מספר המועמדים לפרס לאיפור ולעיצוב השיער הטובים ביותר, משלושה לחמישה מועמדים.
בטקס פרסי הנאמנים (אנ') אשר נערך ב-27 באוקטובר 2019 הוענקו פרסי אוסקר לשם כבוד לבמאים דייוויד לינץ' ולינה ורטמילר, ולשחקן וס סטודי. כמו כן הוענק פרס ז'אן הרשולט לפעילות הומניטרית לשחקנית ג'ינה דייוויס.
זכיות ומועמדויות

המועמדויות לטקס פרסי אוסקר ה-92 הוכרזו ב-13 בינואר 2020. ההכרזה שודרה בשידור חי באתר האינטרנט הרשמי של האקדמיה, ברשתות החברתיות ובשידורים מקומיים ברחבי ארצות הברית. את ההכרזה הגישו השחקנים ג'ון צ'ו ואיסה ריי. הסרט "ג'וקר" קיבל את מספר המועמדויות הרב ביותר – 11 – ושלושת הסרטים "האירי", "1917" ו"היו זמנים בהוליווד" קיבלו מועמדויות ל-10 פרסים.
הערות שוליים

↑  הוכרזו תאריכי המפתח לטקס פרסי אוסקר ה-92, באתר הרשמי, 5 בספטמבר 2018
↑  האקדמיה מחליטה על שינוי שמו של פרס הסרט הזר הטוב ביותר, באתר screendaily.com,‏ 24 באפריל 2019
↑  האקדמיה תכבד את דייוויס, לינץ', ורטמילר וסטודי בטקס פרסי הנאמנים, באתר הרשמי, 3 ביוני 2019
↑  אבנר שביט‏, אוסקר 2020: "ג'וקר" מוביל עם 11 מועמדויות, באתר וואלה, 13 בינואר 2020
| פרס אוסקר |
| --- | --- | --- |
| פרסים כלליים | הסרט הטוב ביותר • הסרט הבינלאומי הטוב ביותר • הסרט המונפש הטוב ביותר • הסרט הקצר הטוב ביותר • הסרט המונפש הקצר הטוב ביותר • הסרט התיעודי הטוב ביותר • הסרט התיעודי הקצר הטוב ביותר |  |
| פרסי משחק | השחקן הטוב ביותר • השחקנית הטובה ביותר • שחקן המשנה הטוב ביותר • שחקנית המשנה הטובה ביותר |  |
| פרסי בימוי וכתיבה | הבמאי הטוב ביותר • התסריט המקורי הטוב ביותר • התסריט המעובד הטוב ביותר |  |
| פרסים אחרים | הצילום הטוב ביותר • העריכה הטובה ביותר • עיצוב ההפקה הטוב ביותר • הפסקול המקורי הטוב ביותר • השיר המקורי הטוב ביותר • עיצוב התלבושות הטוב ביותר • האיפור ועיצוב השיער הטובים ביותר • עריכת הסאונד הטובה ביותר • מיקס הסאונד הטוב ביותר • האפקטים הטובים ביותר |  |
| פרסים מיוחדים | פרס לשם כבוד • פרס לזכר • פרס לפעילות הומניטרית • פרס להישגים מיוחדים |  |
| טקסים | 1927/28 • 1928/29 • 1929/30 • 1930/31 • 1931/32 • 1932/33 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020/21 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 |  |
| אחר | האקדמיה האמריקאית לקולנוע • תיאטרון דולבי • שיאים • זוכי אמי, גראמי, אוסקר וטוני • מועמדים ישראלים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 171879a4-4c08-4a12-b10b-6f4b5b04107a
טקס פרסי אוסקר ה-86

| --- | --- |

 תאריך:  2 במרץ 2014
 מיקום:  תיאטרון דולבי שבלוס אנג'לס, קליפורניה
 מנחים:  אלן דג'נרס
 מפיק:  מירון ניל   קרייג זדן
 במאי:  האמיש המילטון
 רשת שידור:  ABC
 אורך הטקס:  3 שעות, 34 דקות
 רייטינג:  43,740,000 מיליון צופים  %27.90 במדד נילסן
 המועמדים והזוכים הבולטים
 הסרט הטוב ביותר:  12 שנים של עבדות
 זכייה במספר הפרסים הרב:  כוח משיכה (7)
 מספר המועמדויות הרב:  חלום אמריקאי (10)   כוח משיכה (10)
 אתר רשמי
 →85 87← פרס אוסקר
טקס פרסי אוסקר ה-86 (באנגלית: 86th Academy Awards) התקיים להענקת פרסי האוסקר של האקדמיה האמריקאית לקולנוע למיטב סרטי הקולנוע והטלוויזיה של שנת 2013.
הטקס נערך בתיאטרון דולבי שבלוס אנג'לס, קליפורניה, ב-2 במרץ 2014, והונחה על ידי אלן דג'נרס, שביצעה תפקיד זה בפעם השנייה.
"12 שנים של עבדות" זכה בפרס הסרט הטוב ביותר ובשני פרסים נוספים. "כוח משיכה" ו"חלום אמריקאי" היו בעלי מספר המועמדויות הגדול ביותר - עשרה, כאשר "כוח משיכה" זכה במספר הפרסים הרב ביותר - שבעה, ואילו "חלום אמריקאי" לא זכה כלל.
סרטים עם מירב פרסים ומועמדויות

| מועמדויות | סרט |
| --- | --- |
10: חלום אמריקאי
10: כוח משיכה
9: 12 שנים של עבדות
6: קפטן פיליפס
6: מועדון הלקוחות של דאלאס
6: נברסקה
5: היא
5: הזאב מוול סטריט
4: פילומנה
3: יסמין הכחולה
3: ההוביט: מפלתו של סמאוג
2: אוגוסט: מחוז אוסייג
2: גנוב על המיניונים
2: לשבור את הקרח
2: הגראנד-מאסטר
2: גטסבי הגדול
2: בתוך לואין דייוויס
2: הפרש הבודד
2: השורד האחרון
| זכיות | סרט |
| --- | --- |
7: כוח משיכה
3: מועדון הלקוחות של דאלאס
3: 12 שנים של עבדות
2: לשבור את הקרח
2: גטסבי הגדול
ראו גם

טקס פרסי גלובוס הזהב ה-71
שמעון אפנשטיין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 באוגוסט 1864 קרוטושין, ממלכת פרוסיה 
 פטירה:  20 בנובמבר 1920 (בגיל 56) 
 ענף מדעי:  חקר המקרא, פרשנות יהודית למקרא, ביקורת המקרא 
 מקום לימודים:  Königliches Wilhelms-Gymnasium Krotoschin (1883)  בית המדרש לרבנים בברסלאו (1884)  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין (1888)  בית המדרש לרבנים בברלין (1888)  אוניברסיטת לייפציג (6 במרץ 1888) 
 
שמעון אֶפֶּנשטֵין (בכתיב ארכאי: עפפענשטיין; כ"ה באב תרכ"ד / 25 באוגוסט 1864, קרוטושין – ט' בכסלו תרפ"א/ 20 בנובמבר 1920, ברלין) - היה רב, היסטוריון וחוקר יהדות בגרמניה, שהתמקד במחקר תקופת הגאונים, פרשנות המקרא והשפה העברית. הוא היה רב קהילה אורתודוקסי בעיירה ברייזן, אבל בעיקר נודע כאקדמאי שתרם בצורה משמעותיות לחקר היהדות ולהפצת תורת ישראל.