stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Who
העבודה באולפני ההקלטות > סגנונות

האלבומים של הלהקה בשנות השישים היוו תיעוד של המעבר של הלהקה מהתנסויות של סגנונות מוזיקה עד לתקופה בה היא התגבשה על הסאונד שלה. אלבומה הראשון "My Generation" הציג גרסאות כיסוי לשירי רית'ם אנד בלוז שאופיין בצליל כבד שאפיין אותם. באלבום הבא "A Quick One" הלהקה נטשה את סגנון ה-R&B לטובת התנסויות במוזיקת פופ ובאלבומם השלישי, "The Who Sell Out", היא פנתה לרוק הפסיכדלי וסגנונות שונים שלא הוגדרו בתוך ז'אנר ספציפי, אך הייתה באלבום פנייה לכיוון הרוק הכבד שהתפתח מאוד בזכותם. בשנת 1969 עם יציאת האלבום "Tommy" זנחה הלהקה את החיפוש וניתוח ז'אנרים שונים והתפשרה על מוזיקת רוק שהתאימה לרוח התקופה, נוטה בעיקר לכיוון מתוחכם יותר כאשר הציגה באלבום תכונות של רוק מתקדם. מטרת האלבום הייתה לנקוט עמדה במוזיקת הרוק אשר היה מאורע יוצא דופן בזמנו. בשנות השמונים הלהקה ניסתה ליצור הישגים בתחום הגל החדש והוציאה סינגל שתאם לכך – "Eminence Front".
בנוסף למעבר בין סגנונות במוזיקה של המי היו ניסיונות שונים שלא זכו להתפתחות בקרבה. קית' מון רצה תמיד לנגן מוזיקת גולשים (הוא הצטרף ללהקת הביץ' בויז למשך שעה בודדה), ומספר מנגינות בודדות בסגנון הזה הופיעו בשירי B Side של הסינגלים או באלבומי אוסף. עם הזמן, טאונסנד שילב מוזיקת ג'אז וסווינג בהלחנות שלו, בשירה והנגינה. אמנם עד היום חברי הלהקה מעדיפים לשמר את סגנון הרוק הכבד במוזיקה שלהם. כמו רוב המוזיקאים הבריטים של שנות השישים, חברי הלהקה היו מושפעים ממוזיקת קאנטרי, על אך שהז'אנר הופיע לעיתים רחוקות מאוד בהקלטות, וזאת אחרי שעובד באופן בו אי אפשר לזהותו.
השפעה

המי נחשבת לאחת מלהקות הרוק המשפיעות ביותר בכל הזמנים. המוזיקה האגרסיבית שלה שנוצרה בזכות שילוב הנגינה של טאונסנד, מון ואנטוויסל, סללה את דרכן של להקות נוספות בתקופתה כמו קרים, ג'ימי הנדריקס, לד זפלין, ראש, הג'אם וכמעט כל להקות הפאנק והגראנג'.
הסאונד המוקדם שלהם וההתנהגות המרדנית של הלהקה הפכה לבסוף להיות אחת מאבני היסוד למוזיקת הפאנק של שנות השבעים. להמי הייתה השפעה רבה על להקות פאנק כמו הקלאש, ראמונז והסקס פיסטולס, וכן גם על להקות פאנק מודרניות כמו גרין דיי. מוזיקת הסינתסייזרים של הלהקה השפיעה רבות על הגל החדש ועל הפופ הסינתטי.
המי סיפקה השראה לרוב, אם לא לכל להקות הבריט-פופ של שנות התשעים. להקות כמו בלר, אואזיס סטריאופוניק ואש קבלו השראה רבה מהלהקה, במיוחד מתקופת המוד שלה שסיפקה מודל בשבילם.
הלהקה זכתה להכרה בתור זו שהמציאה את המושג אופרת רוק, לצד יצירת אחד מאלבומי הקונספט הראשונים. בעקבות "Tommy" יצאו אלבומים כמו "The Rise and Fall of Ziggy Stardust and the Spiders from Mars" של דייוויד בואי, והאלבומים "The Dark Side of the Moon",‏ "Animals" ובמיוחד האלבום "The Wall" של פינק פלויד. במוזיקה המודרנית האלבום השפיע על אלבומי קונספט כמו "Yoshimi Battles the Pink Robots" של פליימינג ליפס ו-"American Idiot" של גרין דיי.
"My Generation" הוא ככל הנראה השיר של המי שזכה למספר הגדול ביותר של גרסאות כיסוי. איירון מיידן, גרין דיי ופאטי סמית הוציאו גרסאות כיסוי של השיר. בסיבוב ההופעות העולמי שלה, להקת אואזיס הוסיפה לתוכו את השיר באופן קבוע. דייוויד בואי ביצע גרסאות כיסוי לשירים "I Can't Explain"‏, "Pictures of Lily" ו-"Anyway, Anyhow, Anywhere". הסקס פיסטולס ביצעו גרסת כיסוי ל-"Substitute" במהלך ההופעות המוקדמות שלהם. להקת פרל ג'אם ביצעה בסיבובי ההופעות שלה בשנות התשעים והעשור הנוכחי את השירים "Baba O'Riley" ו-"The Kids Are Alright" ושירים נוספים של המי לעיתים נדירות. להקת ואן היילן ביצעה גרסת כיסוי ל-"Won't Get Fooled Again" באלבום ההופעה שלה משנת-1993. להקת גרייטפול דד ביצעה גם היא את "Baba O'Riley" בשנות התשעים המוקדמות, וכן גם נירוונה. בשנת 2003 יצא הסינגל של להקת הנו מטאל לימפ ביזקיט "Behind Blue Eyes" שהוא בעצם גרסת כיסוי של המי, השינוי העיקרי שנעשה בשיר נמצא בסוף בו נוסף קטע טכנו במקום קטע רוק כבד, הגרסה נהפכה למוכרת יותר מהגרסה הראשונית.
המוזיקה של המי עודנה מבוצעת בפומבי על ידי להקות כיסוי רבות.
חברי ההרכב > חברים מרכזיים בהווה

רוג'ר דלטרי - סולן ראשי, גיטרת קצב, מפוחית, כלי הקשה, יוקלילי (1962–1983, 1985, 1988, 1989, והחל מ-1996)
פיט טאונסנד - גיטרה ראשית וגיטרת קצב, שירה, קלידים (1962–1983, 1985, 1988, 1989, והחל מ-1996)
חברי ההרכב > חברים לשעבר

ג'ון אנטוויסל - גיטרת בס, קולות רקע, כלי נשיפה, ושירה (1962–1983, 1985, 1988, 1989, 1996–2002; נפטר ב-2002)
קית' מון - תופים, שירה וקלי הקשה (1964–1978; נפטר ב-1978)
דאג סנדום - תופים (1962–1964; נפטר ב-2019)
קולין דוסון - שירה (1962–1963)
גבי קונולי - שירה (1963)
קני ג'ונס - תופים (1978–1983, 1985, 1988, 2014)
חברי ההרכב > מוזיקאים בולטים שמצטרפים בהווה לסבבי ההופעות

בילי ניקולס - קולות רקע (1989, 1996–1997, והחל מ-2019)
זאק סטארקי - תופים, כלי הקשה (החל מ-1996)
סיימון טאונסנד - גיטרה, קולות רקע (1996–1997, והחל מ-2002)
לורן גולד - קלידים, קולות רקע (החל מ-2012)
ג'ון באטון - גיטרת בס (החל מ-2017)
קית' לוונסון - מנצח (החל מ-2019)
קייטי ג'קובי - כנר (החל מ-2019)
אודרי קיו סניידר - צ'לן (החל מ-2019)
אמילי מרשל - קלידים, מנצח (החל מ-2019)
חברי ההרכב > מוזיקאים בולטים שהצטרפו בעבר לסבבי ההופעות

ג'ון בונדריק - קלידים (1979–1981, 1985, 1988, 1989, 1996–2011)
סיימון פיליפס - תופים (1989)
סטיב בולטון - גיטרה (1989)
פינו פאלאדינו - גיטרת בס (2002–2017)
ג'ון קורי - קלידים, קולות רקע (2012–2017)
פרנק סימס - קלידים, מנדולינה, בנג'ו, כלי הקשה, קולות רקע, מנהל מוזיקלי (2012–2017)
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

My Generation ‏ (1965)
A Quick One ‏ (1966)
The Who Sell Out ‏ (1967)
Tommy ‏ (1969)
Who's Next ‏ (1971)
Quadrophenia ‏ (1973)
The Who by Numbers ‏ (1975)
Who Are You ‏ (1978)
Face Dance ‏ (1981)
It's Hard ‏ (1982)
Endless Wire ‏ (2006)
דיסקוגרפיה > אלבומי הופעות

Live at Leeds ‏ (1970)
The Kids Are Alright ‏ (1979)
Who's Last ‏ (1984)
Live At The Royal Albert Hall ‏ (2000)
רוג'ר דלטרי (משמאל) וקית' מון בשנת 1967
רוג'ר דלטרי ופיט טאונסנד בזמן הופעה בהמבורג ב־1972
רוג'ר דלטרי ופיט טאונסנד בזמן הופעה בטורונטו ב־1976
חברי הלהקה ב־2005
הלהקה בהופעה ב־2007
מות הנזיר

מות הנזיר הוא רומן היסטורי מודרני מאת אלון חילו, שראה אור בשנת 2004 בהוצאת חרגול. עלילת הרומן, בעריכת אלי הירש, מתרחשת בדמשק בשנת 1840, בתקופת עלילת דמשק.
על הספר

ספר ביכורים זה התקבל בהפתעה, ובביקורת דו משמעית, אצל מבקרי הספרות. בניגוד לספרים אחרים הדנים בתקופה ההיסטורית שבה התרחשה עלילת הדם בדמשק, הספר יוצא דופן בהעזה שבו, באשר הוא מתאר קשר רומנטי הומוסקסואלי נוגע ללב שבו מתמודד אצלאן פרחי, צעיר יהודי בן למשפחה עשירה, עם תשוקתו לגברים, בחברה המסורתית הפטריכיאלית והנוקשה של דמשק במאה ה-19. התוצאות הרות הגורל של אותו קשר, הן שמביאות, לפי הרומן, להאשמת יהודי העיר ברצח הנזיר האיטלקי תומאסו, לכאורה על-מנת להשתמש בדמו לאפיית מצות הפסח.
למרות שהספר אינו תיעודי, הוא מסתמך על אירועים היסטוריים ועל עובדות המתועדות בספרי ההיסטוריה.
הספר זכה לשבחים מפי מבקרי הספרות החדשה, נחשב לרב-מכר, ותורגם לאנגלית, צרפתית, איטלקית, יוונית והולנדית. הוא נבחר לאחד מתוך חמשת המועמדים הסופיים לפרס ספיר 2005, וזכה בפרס נשיא המדינה ליצירת ביכורים, 2006.
הספר יצא במהדורה מחודשת ביוני 2014 בהוצאת חרגול וידיעות ספרים. "המהדורה המחודשת של 'מות הנזיר' שאתם אוחזים בידיכם יוצאת לאור בסיומה של השנה המטלטלת והמשמעותית ביותר בחיי האישיים", כתב חילו בהקדמה לספר. "בדיוק לפני שנה, בקיץ 2013, בגיל ארבעים ואחת, החלטתי לשנות את חיי מן הקצה אל הקצה, להתחבר אל האני האמיתי שלי ואל המיניות האמיתית שלי – ולצאת מהארון".
ישראל באירוויזיון 2024

ישראל השתתפה באירוויזיון 2024, שהתקיים במאלמה שבשוודיה, עם השיר "Hurricane" בביצוע הזמרת עדן גולן. הנציגות הישראלית העפילה לשלב הגמר בתחרות ודורגה בסיכומו במקום החמישי.
ב-5 ביוני 2023 אישר תאגיד השידור הישראלי כי הנציג הישראלי לעונת האירוויזיון הקרובה ייבחר דרך פורמט "הכוכב הבא לאירוויזיון". ב-10 בספטמבר החלו צילומי התוכנית, אך ב-10 באוקטובר נדחו בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל. לבסוף, ב-20 בנובמבר עלתה התוכנית לאוויר בערוץ קשת 12. גמר התחרות התקיים ב-6 בפברואר 2024, בו זכתה גולן במקום הראשון.
השיר הישראלי לאירוויזיון 2024 נבחר על ידי ועדה מקצועית, שהוקמה על ידי תאגיד השידור. חולקו הזמנות מיוחדות לכ-30 יוצרים ומוזיקאים ידועי-שם בישראל, על מנת שישלחו לוועדה את יצירתן לאירוויזיון. בניגוד לשנים קודמות, חלה חובה על השיר להיות בחלקו בעברית. ב-17 בפברואר נודע כי "October Rain" הוא השיר הנבחר אותו גולן תבצע על בימת האירוויזיון. איגוד השידור האירופי (EBU) הודיע מאוחר יותר כי השיר נפסל, כיוון שהכיל מסרים פוליטיים הקשורים לטבח שבעה באוקטובר. תאגיד השידור הישראלי החליט לשלוח ל-EBU את השיר "Dance Forever", שדורג במקום השני על ידי הוועדה, אולם גם הוא נפסל מאותן סיבות. קרן פלס ואבי אוחיון, יוצרי השיר שנבחר במקור, החליטו לשנות מעט את מילותיו, כדי שיעמדו בכללי התחרות. השינויים אושרו, וכך נבחר "Hurricane" לייצג את ישראל. ב-10 במרץ נחשף השיר במשדר מיוחד בכאן 11.
השתתפותה של ישראל באירוויזיון 2024 על רקע מלחמת חרבות ברזל והמשבר ההומניטרי ברצועת עזה עוררה ביקורות רבות, הן מצד תאגידי שידור החברים באיגוד השידור האירופי והן מטעם נציגי המדינות השונות בתחרות. כתובות וסמלילים של האירוויזיון שפוזרו ברחבי מאלמה הושחתו בכתמי דם ובקריאת "Free Gaza". בשל ההפגנות נגד ישראל, החליט המטה לביטחון לאומי להוציא אזהרת מסע למאלמה כשבוע לפני קיום התחרות.
ישראל ביקשה להשתתף בחצי הגמר השני של התחרות, שהתקיים ב-9 במאי 2024, עקב הסמיכות עם יום הזיכרון לשואה ולגבורה. לאחר מכן נודע כי שיבצו אותה כהופעה ה-14 באותו הערב. בסיום המופע הכריזו על ישראל כאחת מעשר המדינות שהעפילו לשלב הגמר, שהתקיים ב-11 במאי. לאחר התחרות נודע כי היא דורגה במקום הראשון בחצי הגמר עם 194 נקודות. בערב הגמר שובצה שישית בסדר ההופעות, אך לאחר פסילתה של הולנד הופיעה חמישית. היא דורגה במקום החמישי עם 375 נקודות.
היסטוריה

ישראל השתתפה לראשונה בתחרות הזמר של האירוויזיון בשנת 1973. נציגת המדינה לתחרות הייתה אילנית עם השיר "אי שם". היא הגיעה למקום הרביעי עם 97 נקודות. במרוצת השנים זכתה ישראל ארבע פעמים בתחרות: הפעם הראשונה אירעה באירוויזיון 1978, אז נשלחו יזהר כהן ולהקת אלפא ביתא עם השיר "אבניבי". לאחר מכן, זכו ב-1979 גלי עטרי ולהקת חלב ודבש עם "הללויה". זכייתה השלישית של ישראל בתחרות באה כעשרים שנה אחר-כך, בשנת 1998. דנה אינטרנשיונל ושירה "דיווה" גברו על הממלכה המאוחדת ומלטה, ודורגו במקום הראשון. באירוויזיון 2018 ניצחה נטע ברזילי עם "Toy", והביאה לישראל את ניצחונה הרביעי של ישראל באירוויזיון. ישראל הגיעה למקום השני פעמיים: ב-1982 עם "הורה" בביצוע אבי טולדנו וב-1983 עם "חי" של עפרה חזה. כמו כן, גם למקום השלישי הגיעה פעמיים: ב-1991 עם "כאן" בביצוע הצמד אורנה ומשה דץ ובאירוויזיון 2023 עם "Unicorn" של נועה קירל.
היסטוריה > תקריות ביטחוניות בולטות

כתוצאה מהנוכחות הביטחונית המוגברת בעיר לוקסמבורג באירוויזיון 1973, הצטרפותה של ישראל עוררה עניין בעיתונות האירופית, שכן בשנה הקודמת בוצע טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן, רצח של 11 ספורטאים על ידי פעילי ארגון "ספטמבר השחור". זכייתה הראשונה של ישראל בתחרות ב-1978 לא התקבלה בסבר פנים יפות בקרב מדינות ערב, כגון ירדן, מצרים ולבנון, המשדרות את האירוע. רגע הזכייה נחתך בשידור התחרות במדינות אלה, ובמקומו הוצג רקע בעל צבע סולידי ופרחים. בשנת 1980, כשישראל נעדרה, הצטרפה מרוקו בפעם היחידה בתולדותיה. כדי לאשרר את השתתפותה בשנה הבאה, חייב האיגוד את רשות השידור המרוקאית (SNRT) להקרין את השיר הישראלי במלואו. SNRT סירבה והודיעה על פרישתה. אירוויזיון 2019, שנערך בתל אביב-יפו, ספג קריאות להחרימו מצד ארגונים פרו-פלסטינים כמו ה-BDS.
היסטוריה > ברוח מלחמת חרבות ברזל

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 329 חיילים, 58 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.
עם פרוץ המלחמה, ישראל סבלה מהחרמות מאירועי תרבות, בידור וספורט. חברת פרמאונט גלובל ביטלה את טקס פרסי המוזיקה של MTV אירופה 2023 שהיה אמור להתקיים בפריז ב-5 בנובמבר 2023, בטענה שהסכסוך בישראל ובעזה "לא מרגיש כמו זמן לחגיגה עולמית". ב-13 בנובמבר שיחקה קבוצת הכדורגל ז'רינסקי מוסטאר מהליגה הבוסנית בבעלותו של הישראלי אמיר כבירי כנגד ולז' מוסטאר. אוהדי ולז' מוסטאר מחו כנגד הקבוצה בבעלותו של הישראלי והניפו שלטים אנטישמיים כולל שימוש בצלבי קרס. בסיום משחק הכדורגל בין אייאקס למכבי תל אביב, שהתקיים ב-7 בנובמבר 2024 באמסטרדם, הותקפו אוהדים ישראלים על ידי עשרות פורעים פרו-פלסטיניים ותושבים ממוצא מרוקאי וטורקי. התקיפה המאורגנת תוארה כפוגרום אנטישמי על ידי גורמים ישראליים והולנדיים.
לפני האירוויזיון > הכוכב הבא לאירוויזיון 2024

נציגת ישראל לאירוויזיון 2024, עדן גולן, נבחרה באמצעות התוכנית "הכוכב הבא לאירוויזיון 2024", שהופקה על ידי טדי יזמות והפקות ושודרה בקשת 12. את התחרות הנחו רותם סלע ואסי עזר, ופאנל השופטים הורכב מאסף אמדורסקי, קרן פלס, שירי מימון, איתי לוי, רן דנקר ועדן חסון. בכל תוכנית, השופטים היוו 60% מכלל ההצבעה (10% עבור כל שופט), ו-40% הנוספים הורכבו מקולות הקהל.
צילומי התוכנית החלו ב-10 בספטמבר 2023 באקספו תל אביב. עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל נדחו הצילומים. שידוריה החלו ב-20 בנובמבר. תחילה היו אמורים לעלות לאוויר ב-31 באוקטובר, אך בעקבות נפילות הלוחמים ברצועת עזה באותו היום נדחו.
התוכנית חולקה לכמה שלבים עיקריים:
שלבי האודישנים – בכל תוכנית שודרו כחמישה מתמודדים. כל משתתף נדרש לעבור את רף 70% כדי לעבור לשלב הבא. בין המשתתפים באודישנים נמנים יונתן ביטון, אריק סיני, עידו ברטל, מיקה משה ויהודה סעדו. שאולי גרינגליק צלח את מבחן הבד כששר את "עטלף עיוור" של חנן בן-ארי. ב-26 בדצמבר נפל חלל בלחימה ברצועת עזה. שלב האודישנים האחרון שודר ב-27 בדצמבר 2023 לזכרו, ובסופו 35 מתמודדים העפילו לשלב הבא.
שלב סגירת הנבחרת – במהלך תקופה זו צומצמו 35 המתמודדים שהעפילו לשלב זה ל-14 בלבד. כל מתמודד הצטרך לקבל ארבעה כחולים מהשופטים לכל הפחות על מנת שיוכל לעבור לשלב הסינון השני. הוא נערך בקרב השופטים בלבד, בו הם בחרו את זהות המעפילים לנבחרת באופן חשאי. אלו שקיבלו פחות מארבעה כחולים הודחו אוטומטית. מתמודד שקיבל את מירב ההצבעות נכנס אוטומטית לנבחרת – "14 הנבחרים".
שלב הספה החמה הראשון – בשלב זה חולקה הנבחרת לשניים. כל מתמודד עלה בתורו לבצע את שירו, וקבע את רף ההצבעות שהמתחרה הבא צריך לעבור. לדוגמה: אם משתתף א' זכה ל-70% מכלל ההצבעה, על מתמודד ב' לצבור לפחות 71% על מנת לעבור לשלב הבא. בסוף כל תוכנית הודח המשתתף שצבר את הציון הנמוך ביותר באותו ערב.
שלב הדו-קרב הראשון – בשלב זה חולקה הנבחרת פעם נוספת לשניים. כל זוג מתמודדים התחרה בדו-קרב. שלושת המתמודדים שהפסידו, הועמדו להדחה. בסוף כל תוכנית הודח משתתף אחד.
שלב הדואטים – הנבחרת חולקה לזוגות. הזוג שקיבל את הציון הנמוך ביותר הועמד להדחה. רק מתמודד אחד מתוך הזוג המועמד הודח לגמרי מהתחרות. בשלב זה הנבחרת צומצמה לתשעה.
שלב הספה החמה שני – זהה לשלב הקודם.
שלב הדו-קרב השני – זהה לשלב הקודם.
שלב שמינית הגמר – בשלב זה כל המתמודדים זכו לבצע את השיר שבחרו לצד זמר נוסף, שזהותו נחשפה במהלך הביצוע. בין האמנים שהשתתפו בשלב זה נמנים מרגלית צנעני, נטע ברזילי, נסרין קדרי, רוני דלומי וגלי עטרי.
שלב רבע הגמר – בשלב זה כל מתמודד הקדיש שיר לאדם קרוב אליו. באמצע הביצוע הוקרן סרטון ברכה מאותו אדם. הנבחרת חולה לצמדים, וכל זוג התחרה זה בזה. שלושת המתמודדים שקיבלו את הציון הנמוך ביותר הועמדו להדחה. מתוכם רק משתתף אחד הודח מהתחרות.
שלב חצי הגמר – במשדר הראשון התחרו המתמודדים על כרטיס כניסה אחד לגמר. במשדר השני המתמודד שקיבל את הציון הנמוך ביותר הודח מהתחרות, ואילו השלושה האחרים העפילו לגמר.
לפני האירוויזיון > הכוכב הבא לאירוויזיון 2024 > הגמר

הגמר התקיים ב-6 בפברואר 2024 והורכב משני סבבים. בסיבוב הראשון, נערך דו-קרב בין המתמודדים, בו המתמודד עם הציון הגבוה ביותר עבר לשלב הבא. לכל שופט הייתה אפשרות להעניק 5% מההצבעה. בתום הסיבוב הראשון הצופים בחרו על ידי הצבעה ביישומונים "Mako" וכאן מתמודד אחד מתוך שני המפסידים בדו-קרב, שהצטרף לסיבוב השני.
בפתיחת הערב שרו כל ארבעת המתמודדים את השיר שייצג את ישראל באירוויזיון 2023, "Unicorn" ואת השיר "מחוזקים לעולם" של אברהם טל. בנוסף, הופיעה נועה קירל עם השיר "חי" של עפרה חזה, שייצג את ישראל באירוויזיון 1983.
| דו קרב> דו קרב.6 בפברואר 2024 | סדר> סדר.6 בפברואר 2024 | שם המבצע> שם המבצע.6 בפברואר 2024 | שם השיר> שם השיר.6 בפברואר 2024 | הצבעת השופטים> אמדורסקי.6 בפברואר 2024 | הצבעת השופטים> פלס.6 בפברואר 2024 | הצבעת השופטים> דנקר.6 בפברואר 2024 | הצבעת השופטים> מימון.6 בפברואר 2024 | הצבעת השופטים> חסון.6 בפברואר 2024 | הצבעת השופטים> לוי.6 בפברואר 2024 | ציון> ציון.6 בפברואר 2024 | תוצאה> תוצאה.6 בפברואר 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I | 1 | מיקה משה | "נערי שובה אלי" |  |  |  |  |  |  | 64% | ניצלה מהדחה על ידי הצופים |
| I | 2 | אור כהן | "פרי גנך" |  |  |  |  |  |  | 83% | סיבוב שני |
| II | 3 | דור שמעון | "הייתי בגן עדן" |  |  |  |  |  |  | 64% | מקום 4 |
| II | 4 | עדן גולן | "I Have Nothing" |  |  |  |  |  |  | 79% | סיבוב שני |
| --- | --- |
מיקה משה: 70%
דור שמעון: 30%
בסיבוב השני התמודדו שלוש המבצעות הנותרות מול השופטים והקהל. לאחר ההופעה האחרונה נפתחה ההצבעה לצופים. במהלך הצבעת הצופים, כל שופט מסר את הצבעתו בהתאם לשיטת האירוויזיון: 12 נקודות לביצוע האהוב ביותר, ועשר ושמונה נקודות לשני הביצועים האחרים בהתאמה. ההצבעה התחלקה בצורה שווה בין השופטים והצופים - 50% לכל קבוצה. סך כל הנקודות שניתנו לשופטים לחלק בין שלוש המבצעות הוא 180 וכך גם לקהל הצופים.
בנוסף, הופיעה משפחתו של חלל צה"ל שאולי גרינגליק עם השיר "בסוף הכל חולף" של עומר אדם, כשברקע מנוגנת הקלטת הסקיצה של גרינגליק המנוח, שתכנן להופיע עם השיר בשלב סגירת הנבחרת של התחרות.
| סדר> סדר.6 בפברואר 2024 | שם המבצע> שם המבצע.6 בפברואר 2024 | שם השיר> שם השיר.6 בפברואר 2024 | הצבעת השופטים> אמדורסקי.6 בפברואר 2024 | הצבעת השופטים> פלס.6 בפברואר 2024 | הצבעת השופטים> דנקר.6 בפברואר 2024 | הצבעת השופטים> מימון.6 בפברואר 2024 | הצבעת השופטים> חסון.6 בפברואר 2024 | הצבעת השופטים> לוי.6 בפברואר 2024 | הצבעת השופטים> סך הכל.6 בפברואר 2024 | הצבעת הצופים> הצבעת הצופים.6 בפברואר 2024 | ניקוד סופי> ניקוד סופי.6 בפברואר 2024 | מקום> מקום.6 בפברואר 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מיקה משה | "בוא" | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 48 | 24 | 72 | 3 |
| 2 | אור כהן | "Crazy" | 10 | 10 | 12 | 10 | 10 | 12 | 64 | 71 | 135 | 2 |
| 3 | עדן גולן | "I Don't Want to Miss a Thing" | 12 | 12 | 10 | 12 | 12 | 10 | 68 | 85 | 153 | 1 |
לפני האירוויזיון > בחירת השיר

מייד לאחר זכייתה של גולן בתחרות, שיגר תאגיד השידור הישראלי ללמעלה מ-30 יוצרים ישראליים הזמנות לכתוב ולהגיש שיר לוועדה מקצועית. ב-16 בינואר 2024 פרסם תאגיד השידור הישראלי את התקנון לבחירת השיר שייצג את ישראל באירוויזיון. נקבע כי לא תהיה הגבלה לשפה בה ייכתב השיר, אולם לראשונה נוסף גם תנאי שקבע כי עליו "לכלול לכל הפחות משפטים בודדים בשפה העברית". את השירים היה ניתן להגיש עד ל-11 בפברואר 2024. ב-17 בפברואר 2024 פרסם התאגיד כי נבחר השיר הישראלי לאירוויזיון, "October Rain". ב-19 בפברואר דווח על סכסוך בין יוצרי השיר. תחילה כתבו את "October Rain" קרן פלס ואבי אוחיון. סתיו בגר הצטרף אליהם בשלב מאוחר יותר. בגר דרש לקבל קרדיט ככותב, ואילו אוחיון התנגד לכך נחרצות. על-אף המחלוקות, לא ניתן למשוך שיר שהוגש לאיגוד השידור האירופי במטרה לבחון את כשירותו להשתתף בתחרות (כלומר, אינו מכיל מסרים פוליטיים או לא-ראויים). באתר Euromix הישראלי נחשף שהושגה פשרה בין היוצרים, על פיה יקבל בגר קרדיט על הלחן ועל ההפקה.
ב-20 בפברואר חשף העיתונאי ערן סויסה כי מצד כמה מהיוצרים ששלחו שיר לבחינת הוועדה המקצועית של תאגיד השידור הישראלי עלו טענות לגבי רמאות. לטענתם, הבחירה הייתה צפויה מראש, שכן בגר מיוצג בסשן 42 כמו עדן גולן המבצעת, ואילו פלס היא ידידה ותיקה של יואב צפיר ושל טמירה ירדני מהפקת "הכוכב הבא לאירוויזיון". הפזמונאית חמוטל בן זאב, שכתבה בעברה את "עולה עולה" ואת "אמן", הצהירה: ”אני רוצה שיידעו האומנים בארץ שהפניה ליוצרים והוועדה שישבה זה סיפור כיסוי לשיטה שבה נבחר השיר. רציתי שתדעו שאנחנו לא מטומטמים רואים הכל ולא מאמינים למה שרואות עינינו. סשן 42 הם העומדים מאחורי כל היוצרים והאומנים שקשורים לאירוויזיון ביחד עם מפיקי הכוכב הבא”. מכאן נמסר בתגובה: ”כל טענה בדבר הטייה או העדפה כביכול של יוצרים על פני אחרים - שקרית ומשוללת כל יסוד. לוועדה הוגשו עשרות שירים, ומיונם נערך על בסיס קריטריונים מקצועיים בלבד, בתהליך סדור, מבוקר ומפוקח, ומבלי שחברי הוועדה חשופים לזהות היוצרים”.
ב-21 בפברואר, עוד בטרם נחשף השיר לציבור, נודע כי ייתכן שאיגוד השידור האירופי יפסול את השיר מהשתתפות באירוויזיון בשל תוכנו, הקשור לטבח שבעה באוקטובר, שהוביל למלחמת חרבות ברזל, ופורש על ידי האיגוד כפוליטי. תאגיד השידור הישראלי הצהיר כי הוא ”נמצא בדיאלוג עם ה-EBU בעניין השיר שייצג את ישראל באירוויזיון”. ב-22 בפברואר נחשפו מילותיו של השיר. שר התרבות מיקי זוהר הצהיר בפני איגוד השידור האירופי כי ”זה שיר רגשי, הדן בהתחדשות ותקומה, מתוך מציאות שברירית מאוד של אובדן והרס. השיר מתאר את הסנטימנט הציבורי הנוכחי בישראל בימים אלה [מלחמת חרבות ברזל]. אנו רואים כעת בצורה הכי ברורה שהחיים שלנו, כחברה אחת, מאוחדת, מתגבר אפילו על הסבל הגדול ביותר. זה לא שיר פוליטי”. לבסוף, גם השיר "October Rain" וגם "Dance Forever", שהגיע למקום השני בבחירה הפנימית של הוועדה, נפסלו על ידי ה-EBU.
ב-3 במרץ נודע כי תאגיד השידור הישראלי ישנה את מילותיו של "October Rain", על מנת שיעמוד בכללי איגוד השידור האירופי. מאוחר יותר באותו היום נחשף כי שם השיר שונה ל-"Hurricane".‏ באותו היום ביקש ה-EBU מיוצרי השיר לשנותו פעמיים נוספות. ב-5 במרץ הגישו מטעם כאן את גרסתו הסופית של "Hurricane" לאישורו של איגוד השידור האירופי. יומיים אחר-כך אושר להשתתפות באופן רשמי. מילות השיר ברובן הן המקוריות, כאשר השינוי המרכזי נעשה במשפטים בעברית בסופו.
ב-10 במרץ הושמע "Hurricane" לראשונה במופע "השיר שלנו לאירוויזיון 2024", ששודר בערוץ כאן 11 בהנחיית ליאור סושרד.
לפני האירוויזיון > קידום

אווירת המלחמה לא אפשרה לתאגיד השידור הישראלי לקדם את "Hurricane" כפי שעשה עם "Unicorn". לא פורסמו לו רמיקסים רשמיים, ואירוע ה-"Israel Calling", שנערך מדי שנה בתל אביב-יפו, לא התקיים בצל הנחיות פיקוד העורף. ב-25 במרץ נחשף כי את המשלחת הישראלית לאירוויזיון תטיס חברת "אל על" במסגרת הסכם שיתוף פעולה שנחתם בינה לבין כאן 11. ב-2 באפריל נועדה גולן עם נשיא מדינת ישראל יצחק הרצוג ורעייתו מיכל בבית הנשיא.
קריאות להחרמת ישראל מהתחרות > לפני האירוויזיון

במהלך פסטיבל סן רמו, הקדם האיטלקי לאירוויזיון, קראו גאלי ודארגן ד'אמיקו להפסקת אש במלחמת חרבות ברזל, כשהראשון מבניהם אף הצהיר כי יש לעצור את רצח העם המבוצע על ידי מדינת ישראל, לכאורה, נגד העם הפלסטיני ברצועת עזה. אלון בר, שגריר ישראל באיטליה, האשים את גאלי בניצול בימת הפסטיבל להפצת שנאה ופרובוקציות שקריות. הוא הוסיף כי לטענתו הפקת האירוע הייתה יכולה להביע סולדריות עם קורבנות הטבח בפסטיבל נובה. נשיא התאחדות העם הפלסטיני באיטליה, מוחמד חנון, שיבח את גאלי על הצהרותיו במהלך הפגנה שאורגנה במילאנו, עיר הולדתו. למחרת הצהיר גאלי בתוכנית של מארה ונייר כי הכיבוש הישראלי נמשך זמן רב, וכי הפוליטיקה הישראלית מונעת מאנשים לקרוא בחופשיות לשלום. זמן קצר לאחר מכן הקריא ונייר את הצהרתו של מנכ"ל תאגיד השידור האיטלקי, רוברטו סרג'ו, שהביע סולדריות עם ישראל ועם הקהילה היהודית באיטליה. בתגובה לכך פרצו הפגנות פרו-פלסטיניות מחוץ למרכזי RAI בערים שונות למשך ארבעה ימים החל מ-13 בפברואר. מפיק פסטיבל סן רמו 2024, אמדאוס, הגיב לטענת שגריר ישראל באיטליה, וטען כי יש לעצור כל מלחמה בעולם. הוא הוסיף ואמר כי האמנים המתחרים שלחו מסרי שלום בהתאם לרוח הפסטיבל. כמה עובדים ב-RAI חתמו על הצהרה הסולדת מהצהרותיו של סרג'ו.
השתתפותה של ישראל באירוויזיון 2024 עוררה מחלוקת באיסלנד. על-אף ההצהרה הרשמית שפרסם תאגיד השידור הלאומי (RÚV) במדינה בדבר השתתפותה של איסלנד בתחרות, נשלחו עצומות מחאה מטעם אגודת המוזיקאים של איסלנד (FTT) ופעילי תנועת ה-BDS, שגרמו ל-RÚV לשנות את הצהרתו ולקבוע כי יתאפשר לזוכה ה-Söngvakeppnin 2024 לוותר על זכות ייצוג המדינה בתחרות. בשאר מוראד, זמר ממזרח ירושלים שהגיע למקום השני בקדם, השתתף באירוע ה-"Falastinvision" ("פלסטינויז'ן") במאלמה, כמחאה על גמר אירוויזיון 2024.
עד דצמבר 2023 קיבל תאגיד השידור האירי (RTÉ) למעלה מ-465 מיילים הקוראים לו להצהיר בפומבי על החרמת ישראל מהתחרות. עם זאת, RTÉ הגיב כי תחרות הזמר של האירוויזיון אינה אירוע פוליטי. מייקל קילי אף הוסיף ואמר כי הוא יצודד בכל החלטה שאיגוד השידור האירופי ינקוט. זמן קצר לפני משדר ה-Eurosong 2024 הביעו במבי ת'אג ואריקה-קודי את התנגדותם להשתתפות ישראל באירוויזיון 2024. מאז שידור הגמר של Eurosong 2024, אירוע הקדם של המדינה לאירוויזיון, התקבלו ב-RTÉ למעלה מ-1,400 מיילים בנושא השתתפותה של ישראל באירוויזיון 2024 – כ-1,000 מתוכם היו בעל תוכן זהה, ונשלחו על ידי כתובות מייל שונות.
בחודש ינואר 2024 הודיע יו"ר מחלקת התרבות, הילדים והנוער ב-DR, תאגיד השידור הדני, כי הוא יתמוך בהשתתפותה של ישראל בתחרות. הדבר עורר כמה הפגנות מחוץ למשרדיו במהלך חשיפת המתמודדים בקדם הדני. אף אחד מהמתחרים לא הביע את תמיכתו הגלויה בחרם על ישראל. אולם מאוחר יותר הצהיר אובלו על התנגדותו להשתתפות ישראל באירוויזיון.
לאחר חשיפתו כנציג הממלכה המאוחדת לאירוויזיון 2024 התברר שבאוקטובר חתם אולי אלכסנדר על עצומה של עמותת הלהט"ב "Voices4London" על פיה ישראל מנהלת מדיניות אפרהיידית נגד הפלסטינים ומשתמשת ב"פרופוגנדה ציונית" ברשתות. שגרירות ישראל בלונדון, כמו גם דובר ממשלת ישראל בממלכה, מתחו ביקורת על דעותיו הפוליטיות, וטענו כי שליחת אמן כזה לאירוויזיון מעודדת שפה דה-הומניזית כלפי ישראלים. ה-BBC הצהיר כי אין לדעותיו האישיות של אלכסנדר משקל בבחירתו לייצוג המדינה בתחרות.