stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תרגום נאופיטי
שימוש

על פי טענת הרב מנחם מנדל כשר, מרבית הראשונים שציטטו תרגום ירושלמי התכוונו לתרגום זה. בהם הוא מונה את בעל הערוך, אליהו בחור בספרו המתורגמן, ואת ר' שמואל מסנות בספר בראשית זוטא. התרגום על בראשית התפרסם בספר "אוצר התרגומים חלק א".
לקריאה נוספת

ז. קלאי, על תרגום ניאופיטי לספר שמות, דברי הקונגרס העולמי למדעי היהדות, תשל"ג/ 1973, עמ' 213-220‏, JSTOR 23515566
הערות שוליים

↑  Fausto Parente, "De Monte, Andrea", Dizionario biografico degli Italiani, vol. 38 (1990)
↑  McNamara, Martin, The Aramaic Bible, Targum Neofiti 1, Michael Glazier, 1992, p. 45.
↑  מנחם מנדל כשר, תורה שלמה, כרך כד, עמ' א
↑  שלמה יצחק מורגנשטרן, חומש אוצר התרגומים, חלק  א, מכון בי מדרשא, ירושלים תשע"ח, באתר אוצר החכמה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007502097905171  VIAF: 181878126   WorldCat (עם VIAF): 181878126
.az

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1993 
 סטטוס:  פעיל
 www.nic.az
 
‎.az היא סיומת האינטרנט באזרבייג'ן. היא מנוהלת על ידי חברת "אזרבייג'ן תקשורת".
סיומות אינטרנט משניות

מספר סיומות אינטרנט משניות של .az הן: com.az, net.az, int.az, gov.az, org.az, edu.az, info.az, pp.az, mil.az, name.az, pro .az, biz.az ו- co.az.
.sm

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1995 
 רשם:  TIM San Marino 
 חסות:  TIM San Marino 
 www.nic.sm
 
‎.sm היא סיומת אינטרנט מדינית (ccTLD),השייכת לסן מרינו. סיומת אינטרנט זו נוצרה ב-1995.
הערות שוליים

↑  nic.sm - Naming and Registration Authority of San Marino, www.nic.sm
↑  IANA — .sm Domain Delegation Data, www.iana.org
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
.sk

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1993 
 www.sk-nic.sk
 
‎.sk היא סיומת האינטרנט בסלובקיה. היא מנוהלת על ידי SK-NIC a.s.
SK-NIC הוא מנהל הדומיין .sk. הוא הוכר מאז אמצע שנות התשעים על ידי מנהל אזור הבסיס של ה- DNS, רשות המספרים המקובלים באינטרנט, כמנהל הממונה על. SK.
SK-NIC הוא רישום הדומיין ברמה העליונה המצליח ביותר באירופה במעורבות גלויה של הקהילה שלה כמשווקים, עם למעלה מ -500 רשמים מוסמכים במקסימום בסלובקיה (ישנם רק שלוש רשומות ccTLD אחרות באזור אירופה עם למעלה מ 1000 רושמים, וכדוגמה יש רק יותר מ 40 רשמים בצ'כיה השכנה או 300+ בגרמניה, הדומיין הגדול ביותר בתחום הרישום).
יש לו גם זמינות DNS של 100% מכיוון שהוא מנוהל על ידי SK-NIC. כל הצוות והטכנולוגיה המשמשים את SK-NIC, as, נמצאים בסלובקיה, שם היא פועלת בשיעור של 100% מהזמינות של DNS מאחר שהיא חברה בת בבעלות מלאה של הקבוצה העולמית CentralNic, הרשומה בבורסה בלונדון.
CentralNic רכשה את SK-Nic מחברה פרטית בהולנד בדצמבר 2017.
לפני הפיצול בשנת 1993 השתמשה צ'כוסלובקיה לשעבר בתחום .cs.
הערות שוליים

↑  "SK-NIC Website".
↑  "Domain Name Wire Article about SK-NIC Acquisition". 12 בדצמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "TouchIT Article about SK-NIC Availability". 26 בינואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "CentralNic Group Press Release on SK-NIC Acquisition".
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט ובנושא סלובקיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תעלת קרומפורד

| --- | --- |

מזח קרומפורד
 מידע כללי
 סוג:  תעלת מים 
 מיקום:  דרבישייר 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1794
 תאריך פתיחה רשמי:  1794 
 אדריכל:  ויליאם ג'סופ 
 מידות
 אורך:  23 ק"מ 
 קואורדינטות:  53°03′50″N 1°28′57″W﻿ / ﻿53.064°N 1.48262°W﻿ / 53.064; -1.48262
   (למפת אנגליה מוגדלת) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי תעלת קרומפורד(למפת אנגליה רגילה) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי תעלת קרומפורד
 
בית המשאבה ליווד
בתוך מנהרת גרגורי
תעלת קרומפורד (אנגלית: Cromford Canal) הייתה תעלה שהשתרעה לאורך 23 קילומטרים בין קרומפורד לתעלת ארווש שבדרבישייר. היא נבנתה על ידי ויליאם ג'סופ בסיוע של בנג'מין אאוטראם, ולאורכה היו ארבע מנהרות ו-14 תאי שיט.
התעלה נמשכה דרומה מקרומפורד לאורך קו מתאר של 91 מטרים בצד המזרחי של עמק הנהר דרוונט עד אמברגייט, שם פנתה מזרחה לאורך נהר אמבר. התעלה פונה בחדות וחוצה את העמק לכיוון דרך נוטינגהאם, באמצעות אמת מים בכפר בולברידג'. לאחר מכן היא פונה לכיוון ריפלי, ומשם חוצה את עמק ארווש באמצעות מנהרת באטרלי. לאחר מכן מגיעה התעלה עד פיי היל שליד איירונוויל, שהיא נקודת החיבור עם הענף המוביל לפינקסטון, ומשם היא יורדת דרך 14 תאי השיט עד לקטע של תעלת ארווש הנמצא ליד מפעל לנגלי. קטע פינקסון היה נתיב תחבורה חשוב של הפחם שהופק בנוטינגהאמשייר, שהובל דרך ארווש אל נהר טרנט ולסטר והיה הקצה של מסילת הרכבת מנספילד אנד פינקסטון.
קטע התעלה שבין קרומפורד לאמברגייט, שאורכו 9.7 קילומטרים, מוכרז על ידי ממשלת בריטניה כאתר ביולוגי בעל עניין מיוחד.
מלבד ייעודה כנתיב תחבורה שימשה התעלה כנתיב שינוע משאות למסילת הרכבת קרומפורד והיי פיק, שחצתה את מישור פיק דיסטריקט.
רקע

בשלהי המאה ה-18 הוצע להרחיב את תעלת ארווש על מנת לעודד את כריית הפחם בצפון אנגליה. ההצעה נדחתה על ידי החברה שניהלה את התעלה, כך שאנשי עסקים מקומיים, בהם ג'וזף אאוטראם (אביו של בנג'מין אאוטראם), החליטו לפעול באורח עצמאי וביקשו מוויליאם ג'סופ לתכנן תעלה שתחבר את מפעל לנגלי עם קרומפורד, עם הסתעפות לפינקסטון. תעלה זו הייתה אמורה לשמש להובלת פחם לקרומפורד, שעברה תהליך תיעוש, ולהובלת אבן גיר מהאזור עבור תעשיית הברזל המתפתחת. סחורות נוספות שהיו אמורות לעבור הן עופרת מווירקסוורת' וכותנה ממפעל קרומפורד. החיבור לתעלת ארווש יספק נקודת יציאה לכיוון תעלת טרנט ומרזי ולשאר המדינה.
כתוצאה מכך זכתה התעלה לתמיכתם של מספר תושבים מקומיים רבי עוצמה כגון סר ריצ'רד ארקרייט. הנושא יצא משליטתם של בעלי תעלת ארווש, כיוון שללא שיתוף הפעולה שלהם ייתכן כי חברה מתחרה הייתה מקימה תעלה שתוביל אל הטרנט. ההתנגדות העיקרית הייתה מצידם של בעלי מפעלים מבוססי מים ששכנו לאורך הדרוונט, שרבים מתוכם שבנו את מפעליהם במורד הזרם מכיוון התעלה חששו מירידה בעוצמת זרם המים בקיץ. כיוון שבין קרומפורד לפינקסטון התעלה הייתה אמורה להיות ישרה, ג'סופ היה יכול להבטיח כי הדבר לא יתרחש ובכך פתר את בעיית זרימת המים.
בעזרתו של בנג'מין אאוטראם הוא מדד במשך שנה את קצב הזרימה של הדרוונט, שהוא נתון שהיה צורך לדעת אותו לפני שהוגשה הצעת החוק לפרלמנט. הוא הציע גם להעמיק את בריכת האגירה כך שניתן יהיה למלאה ביום ראשון כשהמפעלים סגורים, ובכך לאגור מספיק מים שיוכלו למלא את תאי השיט למשך שבוע גם בתקופות היבשות ביותר. הקטע מתעלת ארווש ייבנה כך שדוברות מהטרנט יוכלו לשוט אליה. דרך מנהרת באטרלי ולאורך עמק דרוונט הצר יהיה צורך להצר את מידות הסירות, בדומה לטרנט ומרזי.
זמן קצר לפני הגשת ההצעה לפרלמנט טען ארקרייט כי יש בעיה. ההנחה הייתה שהמים יזרמו ממאגר הניקוז של מכרות העופרת בווירקסוורת'. ארקרייט טען כי התעלה חוצה את אדמותיו ודרש כי המים יוזרמו מהנהר באמצעות הגבהת הסכר במפעל מסון. היה זה סיבוך לא צפוי (שתרם בעיקר לארקרייט ולמפעל שלו), אך בסופו של דבר הסכימה לכך ועדת התעלה.
בניית התעלה

הפרלמנט נתן את אישורו להקמת התעלה ב-1789. כבר בהתחלה נתקלו היזמים בקשיים, בין השאר כיוון שביססו את הערכת העלות על תחזיותיו האופטימיות של ג'סופ, ובשלהי 1790 פסקו העבודות לחלוטין. בנג'מין אאוטראם נטל את עצמו את כל ניהול הפרויקט, ובתמורה קיבל העלאה בשכרו. בינואר 1792 נוצרה בעיה כאשר אמת המים אמבר כשלה, אך במאי הושלמה התעלה מזרחית לבאטרלי, וכן רוב עבודות העפר בכיוון מערב.
תחילת החפירה של מנהרת באטרלי בוצעה באמצעות קדיחת 33 פירים, במרחק של 69 מטרים אחד מן השני ובעומק 52 מטרים, על מנת ליצור מספר אזורי עבודה. רוב החלק העליון נחפר דרך אדמה עם מעט פחם ועפרת ברזל, והקטע הראשון של המנהרה היה חפור לרוב אורכו.
ב-1793 החזיקה בידה החברה סכום של 273 לירות שטרלינג, והעלות האמירה למחצית מההערכה המקורית של ג'סופ. על אף שבניית התעלה טרם הסתיימה, היא כבר הניבה הכנסות.
אולם, באוגוסט התעוררו בעיות באמת המים דרוונט, שבגללן היה צורך במספר שינויים. הקירות הקשתיים נסדקו כתוצאה מהכוחות שהפעילו עליהם מימי התעלה, ובקשתות עצמן נוצרו סדקים אורכיים. בדיווחו לוועדת התעלה טען ג'סופ כי לדעתו השימוש בסיד מהכפר קריץ', שהיה טהור מהמקובל, עיכב את התקשרות המלט. הקשתות פורקו באופן חלקי, וחוזקו באמצעות חומרים שונים כגון סורגי פלדה, בנוסף לבניית תומכות חיצוניות. ג'סופ ביצע את העבודות הללו על חשבונו האישי.
התעלה נפתחה לתנועה ב-1794 למרות שעלותה הייתה כפולה מהתחזיות, וכבר מההתחלה הייתה הצלחה כלכלית.
הפעלת התעלה

ג'סופ ביסס את תחזיות הרווחים הצפויים על הובלת אבן גיר מקרומפורד וסיד ופחם מפינקסטון, אך גם התעלה עצמה יצרה הזדמנויות כלכליות חדשות. הסחורות העיקריות שהובלו היו פחם, עופרת ועפרות ברזל, שחלקן נחצבו ממנהרת באטרלי. הנחושת הובאה מאקטון היל שבסטפורדשייר. התעלה פתחה את הדרך להובלת עופרת מאקטון ווירקסוורת' עד לשוק העופרת בהאל, ולהובלת צור מבייקוול לסטוק-על-טרנט. התעלה שימשה גם להובלת אבן גיר מהמחצבה של חברת באטרלי בקריץ' עם התפצלות לכיוון מזח אמבר שבבולברידג'. בזכות התעלה ניתן היה לייצא מהאזור את התוצרים המוגמרים, היציקות של חברת באטרלי והכותנה הטוויה של ארקרייט. פתיחת של תעלת דרבי ותעלת נוטינגהאם ב-1796 חיזקה את קשרי המסחר בין מרכזי הטקסטיל הללו.
ועדת התעלה החליטה בחשאי לא לשאוב מים מהדרוונט, למרות בקשתו המפורשת של ארקרייט. ברגע שהתעלה הייתה גמורה היא חצתה את הערבות לכיוון נקודת הסיום שלה, שבה היה חיבור למנהרת הניקוז התת-קרקעית של המכרות בקרומפורד. למרות שהוועדה נאלצה לשלם לארקרייט פיצויים בסך אלף לירות שטרלינג, ניתן היה לשאוב את המים בלילה ובסופי שבוע. פתיחתה של תעלת נוטינגהאם סיפקה מקור מים נוסף.
ב-1819 החלה מסילת הרכבת מנספילד ופינקסטון להוביל סחורות ממנספילד לבתי היציקה, וב-1831 נפתח קטע מסילה שחיבר את מסילת הרכבת קרומפורד והיי פיק למנצ'סטר.
ב-1840 נתקל ג'ורג' סטיבנסון בבעיה בבולברידג', כשהיה צריך להעביר את מסילת הרכבת של צפון מידלנד מעל הכביש אך מתחת לתעלה, וכתוצאה מכך נבנתה אמת המים בולברידג' שבצורתה הסופית מיקמה את הנהר, הכביש, המסילה והתעלה בארבעה מפלסים נפרדים.
ב-1846 הגיעה הכרייה בווירקסוורת' לעומק כה רב עד שהיה צורך לבנות עבור האזור תעלת ניקוז שהתנקזה אל הדרוונט באזור ווטסטנדוול. תעלת הניקוז עצרה את אספקת המים למפעלי ארקרייט ולתעלה, שעתה ניזונה רק ממאגר המים באטרלי. כתוצאה מכך החליטו בעלי התעלה לבנות משאבה בבית השאיבה ליווד, וב-1849 רכשו מנוע קיטור מהכפר אלסקאר.
ב-1802 הובלו בתעלה 150,000 טון של סחורה, וב-1842 כמעט 300,000. ב-1849 נבנתה רשת המסילות מנצ'סטר, בקסטון, מטלוק ומידלנדס, שנבנתה לאורך התעלה והגיעה עד אמברגייט, וב-1867 עד מנצ'סטר. קו נוסף לפיי ברידג' נבנה ב-1875. כתוצאה מכך התרחשה ירידה חדה בנפח הפעילות של התעלה, וב-1888 הובלו בה רק 45,000 טון בממוצע לשנה. ב-1846 אישר הפרלמנט את מיזוג התעלה עם רשת המסילות. המכירה התבצעה רק ב-1852, שבה שלטו על התעלה במשותף מסילת מידלנד ומסילת לונדון ונורת' וסטרן, עם קווי רכבת מראוסלי דרך אמברגייט לצפון ודרום אנגליה. לאחר מכן שימשה התעלה ללא יותר מנתיב תחבורה מקומי.
ב-1889 גרמה תזוזת קרקע להשבתתה של מנהרת באטרלי למשך ארבע שנים, וכתוצאה מתזוזה נוספת ב-1990 נסגרה המנהרה לצמיתות. השימוש ברוב התעלה פסק ב-1944, למעט קטע באורך 800 מטרים ממפעל לנגלי שננטש ב-1962. אמת המים בולברידג' פורקה ב-1968 בעקבות הרחבתו של כביש ריפלי. ב-1985 הונמך מאגר המים קונדור פארק ב-1.8 מטר, ואחד מתאי השיט הוסר כחלק מתוכנית למניעת שיטפונות.
לאחר סגירת התעלה היא עברה לבעלותה של חברת בריטיש ווטרווייז, וב-1974 נמכרה למועצת מחוז דרבישייר. לאורך השנים נעשו מספר ניסיונות לשחזר את התעלה, וקטע בן 8 קילומטרים עדיין מלא במים. הקטע מאמברגייט לקרומפורד הוא שביל הליכה פופולרי, ולצידו ניתן למצוא את קו עמק דרוונט, בית השאיבה ליווד וצומת היי פיק של מסילת הרכבת קרומפורד והיי פיק.
לקריאה נוספת

Schofield, R.B. (2000) Benjamin Outram 1764-1805 : an engineering biography, Cardiff: Merton Priory, ISBN 1-898937-42-7
Cooper, B. (1991) Transformation of a Valley: The Derbyshire Derwent, Cromford: Scarthin (originally by London : Heinemann, 1983), ISBN 0-907758-17-7
De Salis, Henry Rodolph (1969). Bradshaw's Canals and Navigable Rivers. David & Charles. ISBN 0-7153-4689-X.
Hadfield, Charles (1970). The Canals of the East Midlands (2nd Ed. ed.). David & Charles. ISBN 0-7153-4871-X.
Harrison, Michael and Roberts, Valerie (2003). A Walker's Guide to the Cromford Canal. The Friends of Cromford Canal. ISBN 0-9544482-0-0.
Henshaw, Alfred (2000). The Great Northern Railway in the East Midlands. RCTS. ISBN 0-901115-88-6.
Potter, Hugh (2003). The Cromford Canal. NPI Media Group. ISBN 0-7524-2802-0.
Rimmer, A. (1998). Cromford and High Peak Railway (New ed. ed.). Oakwood Press. ISBN 0-85361-319-2.
Russell, Ronald (1971). Lost Canals of England and Wales (First ed.). David & Charles. ISBN 0-7153-5417-5.
.at

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1988 
 סטטוס:  פעיל
 רשם:  nic.at 
 חסות:  nic.at 
 nic.at
 
at. היא סיומת האינטרנט הלאומית של שמות התחום של אוסטריה, קיימת מאז 1988.
תתי סיומת

.gv.at סיומות ממשלתיות
.ac.at אתרים של מוסדות אקדמיים
.co.at אתרים מסחריים
.or.at ארגונים ועמותות
priv.at אנשים פרטיים
סיומת זו מבוקשת על ידי דוברי אנגלית כי צירוף מילים המכיל את המילה at מקבל משמעות עצמאית. למשל arrive.at ואחריו מילה.
תומר ברדה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1976 (בן 48 בערך)
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  פוקר 
 הישגים
 שיאים אישיים:  צמיד אליפות העולם בפוקר
 
תומר ברדה (נולד בשנת 1976) הוא שחקן פוקר ישראלי. זכה בצמיד אליפות העולם בפוקר.
קריירה

נולד וגדל ביהוד. בהמשך היגר לארצות הברית, והיה בעלים של חברת היי-טק.
בשנת 2007 במהלך עבודתו התבקש לפתח תוכנת פוקר. לצורך פיתוח התוכנה ברדה החל ללמוד את עקרונות המשחק ובתוך כך החל לשחק. עם הזמן שיחק יותר ויותר והבין שהוא יכול להיות שחקן רווחי. בהמשך פרש מעולם ההייטק והחל לשחק פוקר באופן מקצועני.
בשנת 2008 רשם ברדה את הישגיו הראשונים בטורנירים, כאשר סיים מקום 361 מתוך 6,844 בטורניר מסבב אליפות העולם בפוקר ומקום 2 בטורניר מסבב EPT וזכה ב-28,950 דולר וב-24,466 דולר בהתאמה.
בשנת 2009 סיים מקום עשירי בטורניר בסבב EPT וזכה ב-17,882 דולר.
ב-29 באפריל 2010 זכה ברדה במקום הראשון בטורניר בסבב FPT וגרף 112,360 דולר.
ב-2 ביוני 2010 סיים במקום ה-5 בטורניר בסבב אליפות העולם בפוקר וזכה בסך של 117,416 דולר.
ב-4 ביוני 2010 רשם ברדה את הישגו היוקרתי ביותר, כאשר גבר על 1,942 שחקנים, סיים במקום הראשון בטורניר בסבב אליפות העולם בפוקר, וזכה בסך של 825,976 דולר ובצמיד אליפות העולם בפוקר. עם זכייתו בצמיד הפך ברדה לישראלי הרביעי אי פעם שזכה בצמיד באליפות העולם בפוקר.
הישגיו בשנת 2010 קידמו את ברדה בדירוג העולמי ממקום 4,431 במרץ 2009 למקום 211 ביוני 2010.
סטטיסטיקות

נכון ליולי 2022, ברדה זכה בסך של כ-1.4 מיליון דולר מטורנירי פוקר, כשמתוכם כ-1.1 מיליון דולר בסבב אליפות העולם.
סטטיסטיקות > צמידי אליפות העולם בפוקר

| שנה | טורניר | פרס |
| --- | --- | --- |
| 2010 | $2,500 No-Limit Hold'em | $457,007 |
בסבב אליפות העולם, זכה בצמיד אחד, הגיע פעמיים לשולחן הסופי וסיים 11 פעמים במיקומים שמקנים זכיות כספיות.
הערות שוליים

↑  Administrator, Chelm on the Med - Chelm on the Med, Chelm on the Med (באנגלית)
↑  מיכל יושאי, ‏איש היי-טק ישראלי זכה ב-1.2 מיליון דולר תוך שנתיים בפוקר, באתר גלובס, 14 ביולי 2010
תשב"ץ קטן

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  רבי שמשון בן צדוק
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורה ראשונה:  קרמונה ה'שט"ז
 תאריך מהדורות נוספות:  לבוב ה'תרי"ח, ורשה ה'תרל"ו, ועוד (ראו להלן: הוצאה לאור ופירושים)
 מספר כרכים:  1
 תאריך מהדורה מוערת:  ורשה ה'תרס"א, ירושלים ה'תשל"ד, מהדורת שניאורסון - ירושלים ה'תשס"ה, מהדורת מכון ירושלים - ירושלים ה'תשע"א
 כתבי יד:  כתב יד ורשה 7/258, כתב יד קיימברידג' 1/800, כתב יד פריס 2/643, ועוד
 פרשנים:  רבי משה בצלאל לוריא, רבי ירוחם פישל פערלא, ועוד (ראו להלן: הוצאה לאור ופירושים)
תשב"ץ קטן (או בשמו המקורי: תשב"ץ) הוא חיבור הלכתי מרבי שמשון בן צדוק (בן המאה ה-13, חי לקראת סוף תקופת בעלי התוספות), תלמידו ומשמשו של מהר"ם מרוטנבורג, שכתב וערך את תוכן הספר מתוך פסיקותיו והנהגותיו של רבו המהר"ם. החיבור הוא מבין ספרי פוסקי אשכנז המפורסמים, ומובא רבות אצל הפוסקים שאחריו; הוא מהווה גם בסיס להלכות רבות בשולחן ערוך.
שם החיבור

החיבור במקורו כונה "תשב"ץ". השם הוא ראשי תיבות של "תשובת שמשון בן צדוק". השם "תשב"ץ" מופיע כבר בתוך סימני הספר, ולפי כמה מכתבי היד של החיבור - השם "תשב"ץ" ניתן על ידי המהר"ם עצמו.
השם "תשב"ץ קטן" נועד להבדילו משו"ת רשב"ץ שנכתב על ידי רבי שמעון בן צמח דוראן.
מבנה החיבור ותוכנו

החיבור מכיל פסקים של המהר"ם מרוטנבורג בנושאים שונים, ברוב מהדורות הספר שהודפסו מספר סימניו עומד על 590. בחיבור המקורי היו פחות סימנים; אלו הנוספים מקורם ממקומות שונים. תפוצתו הרבה הביאה לכך שרבים הוסיפו לשולי כתבי היד הגהות והוספות שונות, ואלו נוספו לתוך החיבור על ידי המעתיקים השונים. כך גם סדר הסימנים משתנה בין כתבי היד הרבים.
רוב הפסקים נכתבו על ידי רבי שמשון על סמך הנהגות שראה או הלכות ששמע מהמהר"ם, ומעט מהם הם פסקים שנוסחו בידי המהר"ם בעצמו. החיבור נכתב בתקופת שהייתו של המהר"ם במאסר בטירה המלכותית שבעיר איינזיסהיים (אנ').
בספר קיימות הוספות שנכתבו על ידי רבי פרץ מקורביל, בן דורו של המהר"ם, שהוסיף לחיבור הבדלים בין מנהג יהדות צרפת למנהג יהדות אשכנז, וכן הלכות שבהן אין המנהג כמו המהר"ם. הוספות אלו קיימות בתוך הטקסט של החיבור, והן מאופיינות בתוספת המילה "הג"ה" לפניהן.
לספר קיימות גם הוספות שונות מאוחרות, שזהות מחברן אינה ידועה.
בספר מופיעה מן האמרות המפורסמות של מהר"ם מרוטנבורג, לפיה: ”כשהאדם גומר בדעתו לקדש השם, וימסור נפשו על קידוש השם, כל מה שעושין לו, הן סקילה, הן שריפה, הן קבורת חיים, הן תליה, אינו כואב לו כלום... ותדע שכן הוא, שאין לך אדם בעולם שאם היה נוגע באצבע קטנה באש שלא היה צועק; אפילו אם היה בדעתו לעכב עצמו, לא היה יכול. ורבים מוסרים עצמם לשרפה ולהריגה על קידוש השם יתברך, ואינם צועקים לא אוי ולא אבוי”.
תפוצתו וציטוטים ממנו

גודלו של החיבור, שנחשב ביחס לחיבורים אחרים כקטן, הקל על העתקתו, וגרם לתפוצתו הרבה ביהדות אשכנז וביהדות אירופה בכלל. מספר ההעתקים בכתב יד ששרדו וקיימים כיום עומד על כ-120.
החיבור מוזכר אצל רבי מרדכי בן הלל ("המרדכי"), מתלמידי המהר"ם מרוטנבורג, ועל פי הקבלות ציטוטים נראה כי היה מצוי גם אצל עוד מתלמידי המהר"ם מרוטנבורג. תפוצתו החלה מיד לאחר חיבורו, והוא מוזכר רבות בדברי גדולי הדור שלאחר חיבורו, כמו בספר כל בו ורבי אורחות חיים (מר"א מלוניל) שמצטטים ממנו רבות. גם אצל רבי יעקב בן אשר, בספרו ארבעה טורים, הוא מוזכר מספר פעמים.
הוצאה לאור ופירושים

מלבד העתקי כתבי היד הרבים שהיו לספר תשב"ץ קטן, הוא גם הודפס פעמים רבות ובמהדורות שונות:
מהדורת קרימונה ה'שט"ז (1556) - מהדורת הדפוס הראשונה של החיבור, שהודפסה כ-250 שנה לאחר כתיבתו, בדפוס ויצינצו קונטי. במהדורה זו (וממנה ואילך) הכיל הספר 590 סימנים.
מהדורת תקע"ו (1816) - מהדורה שהתבססה על מהדורת קרימונה, עם הגהות קלות. מקום הדפוס הוא ככל הנראה בקאפוסט.
מהדורת לבוב תרי"ח (1858) - הודפסה בבית הדפוס של דוד צבי שרֶנצְל.
מהדורת ורשה תרל"ו (1875) - הודפסה בבית הדפוס של יצחק גולדמן. במהדורה זו צונזרו מן הספר הסימנים תט"ז (תי"ו) ותי"ז. כמו כן הסימנים תקי"ב ותקי"ג אוחדו לסימן אחד (תק"י). כדי להשלים את מספר סימני הספר ל-590, כמו במהדורות שלפניו, הסימנים תקפ"ג ותקפ"ד חולקו לחמישה סימנים (תק"פ–תקפ"ד). השמטות אלו ואחרים גרמו לשיבוש מספּוּר סימני הספר, בסימנים שבתווך. שיבושי סימנים אלו המשיכו גם במהדורות הבאות. במהדורת ורשה גם לא השוו מול המהדורות הראשונות, והמהדירים הכניסו שינויים בספר לפי ראות עיניהם, לשם "תיקון הטעיות". בשנים שלאחר מכן הודפסה מהדורה נוספת זהה באותה הוצאה, ובהמשך - בשנת תרמ"ב (1881) - הודפסה בוורשה עוד מהדורה המתבססת על מהדורת תרל"ו (לא ידוע בית הדפוס).
מהדורת לוין-אפשטיין - ורשה תרס"ב (1902). מהדורה זו התבססה על מהדורת ורשה תרל"ו. מהדורה נוספת יצאה על ידי לוין-אפשטיין בוורשה בשנת תר"ף, שהתבססה על קודמתה משנת תרס"ב. על בסיס מהדורה זו האחרונה יצאה מהדורה שלישית בהוצאת לוין-אפשטיין, בירושלים תשי"א.
בהמשך הודפסו מהדורות נוספות, הכוללות לרוב פירושים או הערות:
מהדורת ורשה תרס"א - כוללת פירוש "שבעת הנרות" מרבי משה בצלאל לוריא. הודפסה בבית הדפוס של יעקב זאב אונטרהנדלר.
מהדורת ירושלים תשל"ד - מהדורת צילום של מהדורת ורשה תרס"א, בתוספת כמה השמטות והוספות, הערות רבי ירוחם פישל פערלא, וכן הערות וביאורים (בסוף הכרך הודפס נספח של קונטרס בעניין אחר)
מהדורת שניאורסון - בהוצאת מכון תורה שבכתב, ירושלים תשס"ה, בתוספת מבוא והערות. מהדורה זו הודפסה על פי נוסח כתב היד שהיה בידי רבי יהודה בן אליעזר הלוי מינץ (מהר"י מינץ) ורבי יוסף קארו ("הבית יוסף"), וייתכן שאותו נוסח כתב היד היה גם בידי רבי שלמה לוריא ("הרש"ל"). הערות רבי ירוחם פישל פערלא מופיעות גם במהדורה זו. סימנים חדשים על הלכות פסח המופיעים במהדורה זו, אינם מהמהר"ם עצמו, אלא ליקוט מדברי הראבי"ה.
מהדורת מכון ירושלים - ירושלים תשע"א, בתוספת מבוא, הערות, מקבילות (מדברי הראשונים בני אותה התקופה, ובעיקר מבית מדרשו של המהר"ם) והשלמות, עם מפתח עניינים. מהדורה זו מבוססת על הדפוס הראשון (קרמונה שט"ז), עם מדור "שינויי נוסחאות" להשוואה מול מספר כתבי יד.
מהדורת ירושלים תשע"ה - מהדורת צילום של מהדורת ורשה תרס"א, בתוספת הערות בסוף הספר מאת הרב שמריהו שולמן
ראו גם

רבי שמעון בן צמח דוראן
לקריאה נוספת

שלמה אנגל, "בשער הספר", בתוך תשב"ץ קטן, מהדורת מכון ירושלים, ירושלים תשע"א, עמ' 9–15, באתר אוצר החכמה
הערות שוליים

↑  לרשימת כתבי יד נוספים ראו: שלמה אנגל, "בשער הספר", בתוך תשב"ץ קטן, מהדורת מכון ירושלים, ירושלים תשע"א, עמ' 13–14, באתר אוצר החכמה. בסך הכול מצויים כ-120 כתבי יד.
↑  רבי משה מטראני, שו"ת המבי"ט, חלק א', סימן ר"צ, על פי "כתיבה גסה אשכנזית" שבסוף העתק ספר התשב"ץ קטן.
↑  ראו סי' צ' וסי' של"ח.
1 2  שלמה אנגל, "בשער הספר", בתוך תשב"ץ קטן, מהדורת מכון ירושלים, ירושלים תשע"א, עמ' 10, באתר אוצר החכמה.
↑  שלמה אנגל, "בשער הספר", בתוך תשב"ץ קטן, מהדורת מכון ירושלים, ירושלים תשע"א, עמ' 12, באתר אוצר החכמה.
↑  רבי משה מטראני, שו"ת המבי"ט, חלק א', סימן ר"צ, על פי "כתיבה גסה אשכנזית" שבסוף העתק ספר התשב"ץ קטן; החיד"א, שם הגדולים, אות ש', סעיף קפ"ז; ועוד. פרט זה מופיע גם בשער מהדורת לבוב תרי"ח. אמנם בכל העתקי כתבי היד של החיבור, וכן במהדורה הראשונה (קרמונה שט"ז), לא מופיע פרט זה.
↑  רבי שמשון בן צדוק, תשב"ץ קטן, סי' תט"ו, בשם מהר"ם מרוטנבורג.
↑  ראו: רבי מרדכי בן הלל, מרדכי, ברכות, סי' קצ"ב וקצ"ה; שם, שבת, סי' תע"ג; שם, חולין, סי' תשמ"ו ותשמ"ז. וראו שם, חולין, סי' תשמ"ה, שאף הגהות רבי פרץ מקורביל על התשב"ץ קטן מוזכרים במרדכי.
↑  ראו לדוגמה:ארבעה טורים, אורח חיים, סימן ק"פ, ר"ג ור"פ.
↑  ראו בתצוגת רשומה של הספר, באתר מפעל הביבליוגרפיה העברית של הספרייה הלאומית.
↑  על פי שער הספר של המהדורה.
1 2  שלמה אנגל, "בשער הספר", בתוך תשב"ץ קטן, מהדורת מכון ירושלים, ירושלים תשע"א, עמ' 11, באתר אוצר החכמה.
↑  על כך, ועוד, ראו: שלמה אנגל, "בשער הספר", בתוך תשב"ץ קטן, מהדורת מכון ירושלים, ירושלים תשע"א, עמ' 13–15, באתר אוצר החכמה.
תומר בן חורין

| --- | --- |

תומר בן חורין
 לידה:  20 ביולי 1983 חיפה, ישראל
 נהרג:  15 במרץ 2020 (בגיל 36) איסלה מוחרס, מקסיקו
 מקום לימודים:  בית הספר הריאלי בחיפה הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל אוניברסיטת חיפה אוניברסיטת בר-אילן
 תחום יצירה:  שחקן צייר סופר
 www.tomerbenhorin.com
תומר בן חורין (20 ביולי 1983 – 15 במרץ 2020) היה שחקן, צייר וסופר ישראלי.