stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Family Jewels Tour

The Family Jewels Tour הוא סיבוב ההופעות הראשון של הזמרת-יוצרת הוולשית מרינה דיאמנדיס, הידועה בשמה הפרטי, מרינה, ובשם הבמה שלה לשעבר, מרינה אנד דה דיימונדס. בדצמבר 2009, לפני יציאת אלבומה הראשון, The Family Jewels, הכריזה דיאמנדיס על סיבוב הופעות בן שמונה הופעות בבריטניה בפברואר 2010. בעקבות הצלחת סיבוב ההופעות שלה בבריטניה, הכריזה דיאמנדיס על סיבוב ההופעות השני שלה בבריטניה ובאירלנד, בשם "The Gem Tour". מאוחר יותר נקבעו הופעות בארצות הברית ובמדינות אחרות באירופה, כדוגמת צרפת, גרמניה, הולנד ושווייץ. במאי 2010 הכריזה דיאמנדיס על סיבוב ההופעות השלישי שלה בבריטניה ובאירלנד, הבנוי משש עשרה הופעות שיתקיימו בסתיו שבשנה שלאחר מכן. ב-14 באוקטובר הודיעה מרינה כי סיבוב ההופעות השלישי שלה בבריטניה ייקרא "The Burger Queen Tour".
דיאמנדיס אף הופיעה במספר פסטיבלי מוזיקה בארצות הברית (SXSW 2010 ו-"Lilith Fair 2010"), בריטניה ("The Great Escape 2010",‏ "Radio 1's Big Weekend 2010",‏ "Isle of Wight Festival 2010",‏ "פסטיבל גלסטונברי 2010", "פסטיבל אייטונס 2010" ו-"The Secret Garden Party 2010"), גרמניה ("פסטיבל הוריקן 2010" ו"פסטיבל סאות'סייד 2010"), נורווגיה ("Øyafestivalen 2010"), שוודיה ("Way Out West Festival 2010"), פינלנד ("Flow Festival 2010") ובלגיה ("Pukkelpop Festival 2010"). דיאמנדיס הייתה אמורה להופיע במקור מספר הופעות בארצות הברית בתחילת 2011, אך הופעות אלו בוטלו כיוון שהחלה לעבוד על אלבומה השני, Electra Heart. בקיץ 2011, המשיכה דיאמנדיס את סיבוב ההופעות, תחת השם "The Family Jewels Tour", ובמקביל הופיעה מופעי חימום בסיבוב ההופעות ב-"California Dreams Tour" של קייטי פרי.
ביקורות

קייטי רטיקן מ-Contact Music דירגה את ההופעה במנצ'סטר ב-21 בפברואר 2010 בתשעה כוכבית מתוך עשרה וכתבה כי היא "הייתה מגובשת בצורה מרשימה", וכי "מרינה אחזה באור הזרקורים בכריזמה ובביטחון עצמי". היא אף חזתה שבפעם הבאה שדיאמנדיס תופיע במנצ'סטר, הכרטיסים ייזלו. ג'ואן דורקן מ-MTV בריטניה שיבחה את ביצוע של דיאמנדיס ל-"Obsessions" באולם בוש הול שבלונדון, ב-23 בפברואר 2010, וכינתה אותו "השיא של הערב, כאשר מרינה הוכיחה את יכולתה הווקאלית וגם הציגה את כישרונה לנגן בשידור חי". במופע הפתיחה של סיבוב ההופעות שלה ב-Glee Club שבברמינגהם, ב-12 במאי 2010, אמר זאק אדוארדס מ-Gig Junkies כי דיאמנדיס "כבשה את הקהל באופן מיידי באופן דומה לזה שעשו קייט בוש וטויה וילקוקס בעבר".
מופעי פתיחה

קלוק אופרה (14—19 בפברואר 2010)
אלן פאונול (21—23 בפברואר 2010)
סמואל (14—15 במרץ 2010)
ספארק (ידועה כיום כג'סיקה מורגן) (12—31 במאי 2010)
ג'סמין אש (6 ביולי 2010)
די ג'יי אהרון ונקו (8 ביולי 2010)
יאנג דה ג'ייאנט (6 בספטמבר 2010)
CocknBullKid
האנה יאדי (14 בנובמבר 2010)
הוליווד קיל
רה רה רספוטין (16 ביוני 2011)
רשימת השירים

"Girls"
"Seventeen"
"The Outsider"
"I Am Not a Robot"
"Oh No!"
"Numb"
"Obsessions"
"Rootless"
"Hollywood"
"Shampain"
"Guilty" (ב-29 באפריל 2010 בלבד)
הדרן:
"Girls"
"Seventeen"
"The Outsider"
"I Am Not a Robot"
"Oh No!"
"Numb"
"Obsessions"
"Rootless"
"Hollywood"
"Shampain"
"Guilty"
הדרן:
"The Family Jewels"
"The Outsider"
"Girls"
"Seventeen"
" Are You Satisfied?"
"Rootless"
"Hermit the Frog"
"I Am Not a Robot"
"Obsessions"
"Jealousy"
"Oh No!"
"Shampain"
"Mowgli's Road"
"Guilty"
הדרן:
"Mowgli's Road"
"Living Dead"
"I Am Not a Robot"
"Obsessions"
"Starring Role"
" Are You Satisfied?"
"Hollywood"
"Fear & Loathing"
ביאורים

↑  כחלק מ-"The Great Escape Festival 2010"
↑  כחלק מ-"Isle of Wight Festival 2010"
↑  כחלק מפסטיבל הוריקן
↑  כחלק מפסטיבל סאות'סייד
↑  כחלק מפסטיבל גלסטונברי 2010
↑  כחלק מפסטיבל אייטונס 2010
↑  כחלק מה-Øyafestivalen
↑  כחלק מה-Way Out West Festival
↑  כחלק מה-Flow Festival
↑  כחלק מה-FM4 Frequency Festival
↑  כחלק מה-Pukkelpop
↑  כחלק מה-Pukkelpop
↑  כחלק מפסטיבל רדינג
↑  כחלק מה-Pukkelpop
↑  כחלק מה-SWR3 New Pop Festival
אברהם נח פלאי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1876 הלוסק, בלארוס 
 פטירה:  15 בפברואר 1932 (בגיל 56 בערך) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 
רבי אברהם נח פלאי (ה'תרל"ו, 1876 – ח' באדר א' ה'תרצ"ב, 15 בפברואר 1932) היה משגיח בישיבת שקלוב וישיבת הלוסק. בסוף ימיו התיישב בארץ ישראל והתמנה למשגיח בישיבת חברון, בסוף ימיו כיהן כמשגיח בישיבת "היכל התלמוד".
קורות חייו

אברהם נח נולד בהלוסק לרבי חיים ולביילא. אביו היה מלמד בתלמוד תורה, ונפטר בעודו צעיר. הוא למד אצל רבי רפאל שפירא בישיבתו בבוברויסק, בהמשך חזר לגור עם אמו בהולסק. שם המשיך את לימודיו יחד עם הרב החדש שהתמנה לעיר, הרב ברוך בר ליבוביץ שהתמנה תחת חותנו רבי אברהם יצחק צימרמן שעבר לכהן כבר בקמנצ'וג. ללימוד זה, הצטרפו גם רבי יצחק אייזיק שר, לימים ראש ישיבת סלבודקה, ורבי אליהו בן ציון גרבר.
לאחר מכן המשיך ללמוד בישיבת סלבודקה. ובשנת תרנ"ט נישא לרבקה, בתו של אריה לייב וולפרט רבה של גרינקישוק, קובנה.
בשנת תרס"ד, לאחר שברוך בער התמנה לראש ישיבת כנסת בית יצחק בסלבודקה, התמנה תחתיו רבי אברהם נח לנהל את ה'קיבוץ' בהולסק במקומו. בהמשך אף נסמך לרבנות על ידי רבי שמואל זלמן לנדא ורבי משה שמואל שפירא. באותו זמן שימש לתקופות קצרות כמשגיח רוחני בישיבת סלוצק תחת הנהגתו של רבי איסר זלצן מלצר, וכן בישיבת מאלטש בראשות רבי שמעון שקופ, אך כאשר עבר רבי שמעון לבריינסק, חזר פלאי להולסק.
בתרס"ח, כשנוסדה ישיבה בשקלוב, על ידי רב העיר רבי מאיר שחור, נקרא רבי אברהם נח לשמש כר"מ ומשגיח בישיבה, לצידו של רבי פסח פרוסקין שהתמנה לראש הישיבה, והוא עבר עם משפחתו להתגורר בשקלוב. בתקופה זו הוא לימד בין היתר את רבי משה פיינשטיין ואת רבי מאיר חדש, לימים משגיח בישיבת חברון. באותו זמן הוא כחולה באסתמה כרונית, שליוותה אותו לכל אורך חייו, דבר שאילץ אותו לשהות ממושכות במקומות עם אקלים לח. בעקבות כך החליט בשנת תרע"ב לעלות לארץ ישראל. אברהם נח התעכב זמן מה מלעלות, כשבין כה וכה התחלף השלטון ברוסיה, דבר שהקשה מאד את האפשרות להשיג אישורי עליה.
רק בשנת תרפ"ו החל את מסעו לארץ ישראל. הוא הפליג עם משפחתו מנמל אודסה דרך טורקיה לנמל יפו בישראל, והתיישב בחברון סמוך לישיבת כנסת ישראל, והתמנה למשגיח בישיבה. בפרעות תרפ"ט ניצל עם בני משפחתו, כשנשארו לשהות בביתם, ולא התשכנעו ללכת לביתו של אליעזר דן סלונים, שנחשב כמוגן אך בפעול אירעו בו פרעות. לאחר הפרעות, עלה עם משפחתו יחד עם ישיבת חברון לירושלים. אך בעקבות מחלת האסתמה ממנה סבל, עבר לתל אביב, והתמנה לאיש צוות ב'היכל התלמוד'.
בח' באדר א' תרצ"ב, לאחר החמרה במחלתו, הוא נפטר, ונטמן בבית הקברות היהודי בהר הזיתים.
כתביו

רבים מחידושיו נשארו בכתב ידו, ונקראו בשם 'קב חן'. מחידושיו בצעירותו השתקעה חקירה אחת בספרו של רבי ברוך בער ליבוביץ 'ברכת שמואל'. כן הובאו חידושים בספרים שונים של רבנים בני דורו.
משפחתו

בנו, רבי הלל (נפטר כ"ה כסלו ה'תש"ל), מנהל רוחני בישיבת 'אהל תורה'
בתו, בילא מרים (נפטרה אדר ה'תשמ"ב) – נישאה לרבי אפרים זאב גרבוז, בנם הוא רבי אברהם נח גרבוז.
בנו, רבי צבי הירש – משגיח בישיבת כנסת ישראל חברון, נישא למנוחה, בתו של רבי שלמה זלמן פינס, מראשי היכל התלמוד בתל אביב.
משפחתו > גיסיו

רבי בן ציון יוסף יעקבסון, נישא לחוה דבורה, בתו של רבי אריה לייב וולפרט
רבי אברהם יוסף לונדין, נישא לפייגא הינדא בתו של רבי אריה לייב. בסוף ימיו עלה לישראל
רבי זלמן אוסובסקי, נישא לבת נוספת של רבי אריה לייב
הערות שוליים

↑  ישיבת חברון כנסת ישראל, עד שבחברון, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום), וכן ראו יתד נאמן, מוסף שבת קודש - תשמ"ט 50 - ראה, תשמ"ט 50, באתר אוצר החכמה.
↑  מודעת אבל.
↑  כרטיס הקבר של אברהם נח פלאי, באתר  הר הזיתים
↑  רבי ברוך בער ליבוביץ, ברכת שמואל: "מה שחקר הרב הגאון ר' נח ז"ל מהלוסק".
↑  ראו למשל רבי מרדכי איידלברג, חזון למועד, חזון י.
↑  כרטיס הקבר של הלל פאלי, באתר  הר הזיתים
| רבני ישיבת חברון כנסת ישראל |
| --- | --- | --- |
| ראשי הישיבה בהווה | הרב דוד כהן • הרב שלמה כץ • הרב משה מרדכי פרבשטין • הרב יוסף חברוני |  |
| משגיחים בהווה | הרב חיים יצחק קפלן |  |
| ראשי ישיבה שנפטרו | הרב משה מרדכי אפשטיין • הרב יחזקאל סרנא • הרב משה חברוני • הרב אהרן כהן • הרב שמחה זיסל ברוידא • הרב אברהם פרבשטין |  |
| משגיחים שנפטרו | הרב נתן צבי פינקל (הסבא מסלבודקא) • הרב יהודה לייב חסמן • הרב אברהם נח פאלי • הרב מאיר חדש • הרב צבי הירש פאלי • הרב אברהם סלומון |  |
| רבנים בולטים בישיבה שנפטרו | הרב אהרן יפה'ן • הרב משה פינקל  • הרב נחמן טוקר |  |
| רבנים שעזבו | הרב ברוך מרדכי אזרחי • הרב הלל זקס • הרב חיים סרנא • הרב רפאל שמואלביץ • הרב שלמה פאליי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300706005171  ISNI: 0000 0000 7048 2923  LCCN: no2009107551  VIAF: 97561839   WorldCat (עם VIAF): 97561839
אברהם רייזן

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  10 באפריל 1876 דזיארז'ינסק, בלארוס 
 פטירה:  31 במרץ 1953 (בגיל 76) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, ארצות הברית 
 
אברהם (אברום) רייזן (בכתיב יידי: אַבֿרהם רייזען; בבלרוסית וברוסית: Абрам Рэйзен; לעיתים גם: רייזין (Рейзин), ריזין או ריזן; 1 באפריל 1876, קוידנוב, פלך מינסק, האימפריה הרוסית – 31 במרץ 1953, ניו יורק) היה משורר יידיש, מספר, סופר ילדים ומחזאי, עורך ועיתונאי יהודי-אמריקאי ממוצא מזרח אירופי.
תולדות חייו ויצירתו

אברהם רייזן נולד בעיירה קוידנוב (קוידענאָוו; כיום דזרז'ינסק, Дзяржынск) שבפלך מינסק (רוסיה הלבנה), בתחום המושב של האימפריה הרוסית (כיום בבלארוס) לסופר העברי והיידישאי קלמן רייזן, מחבר ספר השירים העברי "יונה הומיה" (ברדיצ'ב, 1894). אחיו היו זלמן ושרה רייזן. אברהם למד עברית מגיל צעיר, אצל אביו ואחר כך אצל סופר עברי אחר, ישעיה-ניסן גולדברג (יכנה"ז). ראשית כתיבתו הייתה בשתי הלשונות. שירו הראשון ביידיש נדפס כשהיה רק בן 15, אצל העורך י"ל פרץ.
רייזן סיים את לימודיו במינסק, וגויס לצבא הרוסי. בתום שירותו יצא לוורשה, ושם הצטרף לחבורת סופרי היידיש הצעירים שחברו לפרץ. רייזן נמנה עם מנהיגי הקבוצה, והיה מקורב מאוד לפרץ. בוורשה החל את עבודתו העיתונאית, וכן ערך ספרי לימוד ביידיש, אנתולוגיות של שירה ומקראות לילדים. שיתף פעולה עם אחיו הצעיר, זלמן רייזן, אשר נתפרסם לימים כמי שחיבר את הלקסיקון הגדול והשלם של סופרי היידיש.
בשנת 1908 השתתף רייזן באירוע המכונן של תרבות היידיש, ועידת צ'רנוביץ, שבה הוכרזה היידיש כלשון לאומית יהודית. רייזן, ששהה עד אז תקופות קצרות בארצות הברית, היגר אליה סופית בשנת 1911, והשתקע בניו יורק עד סוף ימיו. בניו יורק פרחה עבודתו העיתונאית, והוא הפך לאחד מראשי המדברים בספרות היידיש החדשה. הוא הקים עיתון שבועי Dos Naye Land בו התפרסם בין היתר גם שאול רסקין. רייזן כתב גם עבור עיתון "פֿאָרװערטס". שיריו הולחנו והפכו לשירי עם מוכרים, שהושרו על ידי ציבורים גדולים של דוברי היידיש.
בשנת 1928 יצא רייזן לסיור גדול באירופה, וביקר בין השאר גם בברית המועצות, שבה הוצא להורג אחיו זלמן עשר שנים אחר כך (כנראה בשנת 1938) בעת משטרו של סטלין. אברהם רייזן היה קומוניסט ובעל השקפה פוליטית קיצונית, אך הדבר לא סייע להצלת חיי אחיו ושאר הסופרים היהודים.
בין שירי העם שלו בולטים שירי המחאה והמהפכה, שהתחבבו על הקהל, וכן שורה של סיפורים קצרצרים שהיו מאוד פופולריים בין שתי המלחמות.
אחד משיריו הוא השיר היידי "א סוכה א קליינע" המתאר סוכה רעועה העומדת ליפול, אך עומדת בכל זאת.
בראשית דרכו הספרותית כתב רייזן מספר סיפורים ומערכונים בעברית. כתב למעלה מ-100 כרכים של סיפורת, שירה, מערכונים ומאמרים. שירים בודדים שלו, מתקופתו האמריקאית, תורגמו לעברית והובאו בכמה אנתולוגיות.
מספרי אברהם רייזן בעברית

האחים: סיפור, ורשה: הוצאת תושיה, תרס"ז-1906.
איוב: קובץ סיפורים, דפוס אות, 1947.
בת השדכן, ורשה: תרנ"ה-1895.
מערכונים (תרגם: בן ציון ידידיה), המרכז לתרבות, 1947.
ציורים ורשימות (תרגם: חיים נחמן ביאליק), הוצאת מוריה, 1922.
על נהרות: תשעה מחזורי שירה מספרות יידיש (תרגם וערך: שמשון מלצר), מוסד ביאליק, 1957 –בתוכם גם שירי אברהם רייזן.
לקריאה נוספת

שלמה סלוצקי, אברהם ריזן - ביבליאגראפיע, ניו יורק: ביבליאטעק און ארכיוו ביים יידישן לערער סעמינאר און פאלקסאוניווערזיטעט, 1956. (328 ע')
VoIP

אמצעים שונים לשימוש ב-VoIP. מימין: מכשירי טלפון הפועלים עם מערכת VoIP (למעלה מכשיר טלפון "רגיל" מחובר אל האינטרנט באמצעות מתאם שיחות, ולמטה מכשיר טלפון ייעודי אשר מחובר ישירות לאינטרנט), ומשמאל מחשבים שמפעילים תוכנת VoIP על מנת לנהל שיחות (למטה מחשב בחיבור ישיר לאינטרנט, ולמעלה מחשב המחובר דרך מודם)
VoIP ‏(ראשי תיבות של Voice over Internet Protocol) הוא שם כללי לטכנולוגיות ולשיטות שונות להעברת דיבור על-גבי רשתות IP (כדוגמת רשת האינטרנט). טכנולוגיות אלו מהוות בסיס למגוון רחב של יישומים:
שיחות דיבור בתוכנות למסרים מיידיים (IM) כדוגמת ICQ, מסנג'ר, סקייפ ועוד
שיחות טלפון על גבי האינטרנט באמצעות מכשירי טלפון ייעודיים
שיחות ממחשבים אל קווי טלפון "רגילים"
שיחות בין שני קווי טלפון "רגילים" אשר חברת הטלפון בוחרת להעביר אותן על גבי רשתות IP (ראו הרחבה בהמשך)
יתרון עיקרי לטכנולוגיות ה-VoIP הוא הפריסה הרחבה של רשת האינטרנט (ורשתות נתונים נוספות) ובכך נחסך הצורך לפרוס תשתיות מיוחדות לטובת הדיבור (כגון קווי טלפון, מכשירי טלפון וכו').
יתרון נוסף בשימוש ב-IP להעברת שיחות, הוא השימוש בפרוטוקול סטנדרטי ונפוץ. גופים רבים מבצעים מחקר ופיתוח של כלים שימושיים עבורו: אבטחת מידע, ניהול רשת, ניטור, אופטימיזציה של הביצועים וכו', והשימוש ב-VoIP יכול להתבסס על כל אותו הידע והכלים הקיימים.
טכנולוגיה זאת מהווה תחרות למערכות הטלפוניה בטכנולוגיית PSTN, ורגולציה על יישומי VoIP מופעלת ברמות שונות במדינות העולם. מרחיקת הלכת ביותר היא אתיופיה, אשר מסיבות של תחרות וביטחון לאומי, הגדירה בשנים 2002 ו-2012 את השימוש ביישומי VoIP כעבירה.
מהות הטכנולוגיה

טכנולוגיות ה-VoIP מעבירות דיבור על גבי רשת הנתונים בצורה דיגיטלית. הדיבור האנושי הוא אנלוגי במקורו, ועל מנת להעביר אותו על רשתות נתונים יש צורך לקודד אותו בצורה דיגיטלית. שיטות הקידוד שהיו נהוגות בעולם הטלפוניה, לפני הופעת ה-VoIP, הניחו שקיים מסלול נתונים קבוע בין שני צדדי השיחה, שהוא בעל רוחב סרט מתאים להעברת השיחה, והוא משוריין לטובת השיחה כל עוד היא מתקיימת ברוחב הפס האופייני ששוריין שהוא 64 Kbps. הנחות עבודה אלו היו נכונות עבור רשתות טלפוניה "רגילות", אך אינן נכונות ברשתות נתונים.
ברשתות נתונים רוחב הסרט הזמין לשימוש מושפע מהעומס הרגעי על הרשת וממספר המשתמשים והיישומים הצורכים את משאבי הרשת בכל רגע ורגע (ולכן יכול להשתנות בכל רגע ורגע). בנוסף, בגלל האופי המזדמן של רשתות הנתונים, המידע בהן לא נשלח בצורה רציפה (כדוגמת שיחת טלפון) אלא בחבילות מידע. כל חבילה מכילה נתח מסוים מתוך כלל המידע, והחבילה עוברת דרך מסלול שונה ברשת על פי העומס הקיים בכל רגע ורגע בנקודות שונות ברשת.
בשל כל התכונות הנ"ל, טכנולוגיות ה-VoIP השונות צריכות להתמודד עם מספר תופעות:
Delay - השהייה הנגרמת כתוצאה ממרכיבי עיבוד הקול והשהייה כתוצאה ממערכת העברת הנתונים (השהיית רשת).
Jitter - מפני שכל חבילה יכולה לעבור מסלול שונה ברשת, גם קצב ההגעה של החבילות אינו קבוע.
Packet Reorder - בגלל המסלולים השונים ייתכן שחבילה מסוימת "תעקוף" חבילה אחרת, וייווצר בלבול בסדר של החבילות.
Packet Loss - איבוד חבילות - ייתכן שחלק מהחבילות יאבדו ולעולם לא יגיעו אל היעד.
רוחב סרט משתנה - משום שיישומים שונים יכולים ליצור עומס על הרשת, על יישומי ה-VoIP להתמודד עם שינויים ברוחב הסרט הזמין עבורם בכל רגע ורגע.
מקודד קול - Vocoder

המקודד (Vocoder - Voice Coder) הוא לב-ליבה של טכנולוגיית ה-VoIP. באמצעות קידוד מתאים של אותות הדיבור, ניתן להתגבר על תכונות רשת ה-IP ולהצליח להעביר עליה דיבור.
שמע מועבר בטלפוניה רגילה בקצב של 64 קילו ביט לשנייה. קצב זה נחשב לקצב הבסיסי להעברת דיבור באיכות של שיחת טלפון. על ידי שימוש במקודד ניתן לדחוס את השמע לקצבים נמוכים בהרבה ובכך לחסוך רוחב סרט רב. חלק מרוחב הסרט שנחסך משמש להעברת אותות בקרה להתמודדות עם התופעות הנ"ל (כגון שידור מחדש של חבילות, מספור כל חבילה במספר סידורי, הגדלת היתירות של המידע בכל חבילה, הוספת קודים לתיקון שגיאות).
פעולות נוספות שמבצע המקודד הן:
מעביר רק דיבור אנושי, ומסנן צלילים מיותרים ורעש רקע.
מעביר רק את הדיבור עצמו, ונמנע מהעברת השקט שבין המשפטים, המילים והאותיות.
יוצר רחש-נוחות (comfort noise) על מנת לגרום למאזין תחושה שהקו לא נותק, אפילו ברגעים שבהם רוחב הסרט נחסך על ידי שני המנגנונים הקודמים. הרחש נוצר מקומית ולא משתמש במשאבי רשת יקרים.
מקודדים מקובלים ב- VoIP:
G.711
G.723
G.729
שילוב בין טלפוניה ל-VoIP

חברות טלפוניה רבות, כדוגמת Fring, מצאו שזול הרבה יותר לשלם עבור חיבור רחב סרט לאינטרנט מאשר עבור חיבור רחב סרט לוויני או סיבי. השימוש ב-VoIP מבוצע באחת מהדרכים הבאות:
המנוי מחזיק מכשיר טלפון רגיל, ורק לאחר שהשיחה מגיעה למרכזייה היא מתורגמת ל-VoIP ומועברת על גבי האינטרנט אל מרכזיית היעד, ושם היא מתורגמת חזרה לטלפוניה רגילה ומועברת אל מכשיר הטלפון של הצד השני.
המנוי מחזיק מכשיר טלפון רגיל, המתחבר אל "מתאם שיחות", וזה מחובר לאינטרנט.
המנוי מחזיק מכשיר טלפון ייעודי, המתחבר ישירות אל האינטרנט.
שילוב עם פרוטוקולים אחרים

טכנולוגיית ה-VoIP עצמה נותנת מענה רק להעברת הדיבור בין תחנות ברשת. אך אין די בכך. בנוסף להעברת הדיבור בין הצדדים, צריך לקיים מערכת ליצירת קשר בין הצדדים (כדוגמת החיוג ברשתות טלפון רגילות). שתי שיטות עיקריות לכך הן:
השתייכות ליישום רחב יותר אשר מקיים קשר בין הצדדים. יישומים רבים כבר מבצעים תהליך האיתור של הצדדים הרצויים (לדוגמה, רשימת החברים בתוכנות למסרים מיידיים), וניתן להתבסס עליהן על-מנת לאתר את הצד שמולו רוצים לבצע שיחת VoIP.
קיום רשת IPtel. שיטה זו מאפשרת חיוג למספרי טלפון "רגילים", בדומה לחיוג של מספרי טלפון במערכת טלפון "רגילה", גם עבור ציוד שמשתייך לרשתות תקשורת נתונים ובאופן מסורתי אין לו "מספר טלפון רגיל". פרוטוקולי IPtel מרכזיים הם H.323 ו- SIP.
ראו גם

מונחים ברשת מחשבים
SIGTRAN
הערות שוליים

↑  גילעד נס, מוטב מאוחר? משרד התקשורת יסדיר שיחות VoIP בסלולר, באתר כלכליסט, 7 בדצמבר 2010
↑  יוסי גורביץ, ענקיות הסלולר האמריקאיות יאפשרו שימוש ב-VoIP, באתר כלכליסט, 7 באוקטובר 2009
↑  Ethiopian Telecom law affirms Skype’s legality - Jul 13, 2012 , באתר משרד החוץ של אתיופיה (באנגלית)
| טלפוניה |
| --- | --- | --- |
| מכשירים | מכשיר טלפון  • טלפון סלולרי • טלפון חכם • טלפון חירום מובנה ברכב • טלפון ציבורי • טלפון רייס |  |
| אמצעי תשלום | אסימון • כרטיס חיוג |  |
| מספרי טלפון | מספר טלפון • קידומת טלפון • קידומת טלפון בין-לאומית • קידומת טלפון בישראל • ניידות מספרים • ספר טלפונים |  |
| טלפוניה | PSTN • ISDN • ADSL • SS7 • מרכזייה |  |
| סלולר | תקשורת סלולרית • טלפון סלולרי • נדידה |  |
| תקן טכנולוגיית תקשורת סלולר | קדם דור 0G • דור ראשון 1G • דור שני 2G • דור שלישי 3G • דור רביעי 4G • דור חמישי 5G |  |
| טלפון מבוסס אינטרנט | טלפוניית IP‏ • SIP‏ • H.323‏ • ‏VoIP • ‏Vocoder |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534854905171  BNE: XX545253  GND: 4770362-3  LCCN: sh98004350  LNB: 000101676  NDL: 00959468 
מכשיר טלפון הפועל בטכנולוגיית VoIP מדגם Avaya 1140E
Would?

| --- | --- |
 סינגל בביצוע אליס אין צ'יינס
 מתוך האלבום Dirt
 יצא לאור:  1992
 תאריך הקלטה:  1992
 סוגה:  גראנג'
 שפה:  אנגלית 
 בי-סייד:  Would? 
 אורך:  3:27
 חברת תקליטים:  קולומביה רקורדס
 כתיבה:  ג'רי קאנטרל 
 לחן:  ג'רי קאנטרל 
 הפקה:  דייב ג'רדן ואליס אין צ'יינס
 
Would?‎ הוא שיר של להקת הגראנג' אליס אין צ'יינס מתוך הדיסק Dirt.
השיר נכתב על ידי גיטריסט הלהקה ג'רי קאנטרל על מותו של אנדרו ווד, סולן להקת מאת'ר לאב בון שנפטר ממנת יתר של הרואין בשנת 1990.
השיר הופיע לראשונה בתור הפסקול של הסרט סינגלס ב-1992, שבו חברי הלהקה מופיעים בחלק קטן ממנו.
ג'רי קאנטרל על השיר:
"חשבתי המון על אנדרו בזמנו. תמיד היה לנו כיף גדול כשבילינו ביחד, בדיוק כמו שהיה לי עם כריס קורנל [סולן להקת סאונדגארדן]. אף פעם לא היה לנו רגע רציני, תמיד עשינו כיף. אנדי היה בחור מצחיק מאוד ומלא שמחת חיים וזה באמת היה כואב לאבד אותו. אבל תמיד שנאתי אנשים שביקרו החלטות שאחרים עשו. אז השיר גם פונה לאנשים שמעבירים ביקורת על אחרים."
מיקום במצעדים

| שנה | סינגל | מצעד | מיקום |
| --- | --- | --- | --- |
| 1992 | Would?‎ | בריטי | 19 |
| 1992 | Would?‎ | אמריקאי | 5 |
World’s Strongest Man

| --- | --- |

מריוש פודז'יאנובסקי זוכה התחרות בשנים 2003, 2005, 2007 ו-2008.
 ענף:  אתלטיקת כוח
 תאריך ייסוד:  1977
 הכי הרבה זכיות:  מריוס פודז'נובסקי (אנ') (חמש זכיות)
 www.theworldsstrongestman.com
 
האיש החזק בעולם (באנגלית: World’s Strongest Man) היא תחרות אתלטיקת כוח (אנ'), המתוארת על ידי מספר מקורות מוסמכים כאירוע התחרותי העיקרי בקטגוריה שלו. התחרות מאורגנת על ידי IMG (אנ'), חטיבה של Endeavor (אנ'), ומשודרת בסביבות סוף דצמבר בכל שנה.
המתחרים מעפילים לתחרות על סמך שלושה מקומות ראשונים בארבעה עד שמונה אירועי Giants Live (אנ') בכל שנה. 30 משתתפים מתחרים על פני חמישה סבבים בתחרות, כאשר שני הזוכים הראשונים בכל חלק בתחרות מגיעים לגמר. בסך הכל יעלו 10 אנשים לגמר.
לאירוע יש מספר תחרויות יריבות ומקבילות איתן אפשר להתבלבל לפעמים, כולל Strongman Super Series (אנ'), אליפות העולם של IFSA Strongman (אנ') שהופסקה כעת (שנערכה בין השנים 2005 ל-2007) ו-Strongman Champions League (אנ').
הערות שוליים

↑  https://imgevents.com/property/action-sports/worlds-strongest-man-2-2/
אגודת האקלוט

| --- | --- |

סמליל אגודת האקלוט: רישום אונייתו של פרדיננד מגלאן, "ויקטוריה", שעימה הקיף את העולם ב-1519–1522
 נתונים כלליים
 סוג:  הוצאה לאור, מלכ"ר
 מייסדים:  William Desborough Cooley 
 תקופת הפעילות:  1846–הווה (כ־178 שנים)
 מיקום המטה:  לונדון, בריטניה בריטניה
 ענפי תעשייה:  השכלה גבוהה 
 מוצרים עיקריים:  הוצאות מדעיות של ספרי מסעות מתורגמים ממקורות ראשוניים
  
 https://www.hakluyt.com
 
דמותו של ריצ'רד האקלוט בחלון זכוכית צבעונית בקתדרלת בריסטול (1905)
אגודת האקלוט (באנגלית: Hakluyt Society) היא הוצאה לאור בריטית, מוסד ללא כוונת רווח, המתמחה בהפקת מהדורות מדעיות של כתבי נוסעים ותיאורי תגליות גאוגרפיות ממקורות ראשוניים. מלבד עיסוקהּ בהוצאה לאור האגודה מקיימת ימי עיון בנושאי ההיסטוריה של המחקר הגאוגרפי, מפרסמת מאמרים בכתב העת המקוון שלה ודואגת למענקי מחקר.
תולדות האגודה ומפעליה

האגודה נוסדה ב-1846 בלונדון והיא נקראת על שמו של ריצ'רד האקלוט (1552–1616), אספן ועורך של תיאורי מסעות היסטוריים מעבר לים ותעודות המתייחסות אליהם.
האגודה התגבשה בהנהגתו של הגאולוג רודריק מורצ'יסון מתוך ביקורת על החברה הגאוגרפית המלכותית שהסתמכה – לדעת מקימי האגודה – על חומרים בני הזמן לפתרון שאלות גאוגרפיות והתעלמה מתרומת מקורות היסטוריים. תחילה הוצע לקרוא לה "אגודת קולומבוס", אבל בחנוכתה הוסכם על שמו של ריצ'רד האקלוט (1552–1616), מי שעסק בתיעוד מסעות אך לא היה בעצמו מגלה ארצות, ובכך זוהה עם מטרות האגודה.
בראשיתה של האגודה הוחלט על הפקת ספרי מסעות וחיבורים גאוגרפיים שקדמו לוויליאם דמפייר, כלומר לסוף המאה ה-17, ובעיקר מעידן התגליות, אך מאז 1908, בתום כהונתו של מורצ'יסון כנשיא החברה, הוחל בפרסום מקורות מהמאות הבאות. עד 2020 ראו אור בהפקת האגודה למעלה מ-200 פרסומים ב-350 כרכים, רובם תרגומים משפות זרות וכולם באנגלית.
בשנתיים הראשונות להיווסדה קלטה האגודה 220 חברים. מספר חבריה גדל כשהצטרפו אליה מנויים מוסדיים ואלה מנו ב-1911 כמחצית ממספר חברי האגודה. תפוצת התדפיסים הראשונים הייתה מצומצמת, שכן הם נועדו רק לחברי האגודה תמורת דמי מנוי שנתיים.
בין הכְּתבים שראו אור בהפקת האגודה נמנים אלה של המגלים קוסמס אינדיקופלאוסטס, ג'ובאני דה פיאן דל קרפינה, ויליאם מרוברוק, רשיד א-דין המדאני, פרנצ'סקו בלדוצ'י פרגולטי (אנ'), אבן בטוטה, ג'ובאני דה מריניולי, מא הואן (אנ'), ג'ון קבוט, כריסטופר קולומבוס, אפונסו דה אלבוקרקי, ואסקו דה גאמה, טומה פירס, ליאו אפריקנוס, פרנציסקו אלברש (אנ'), הרנאן קורטס, פרנסיס דרייק, אינקה גרסילאסו דה לה וגה, אולאוס מגנוס, יאן הויגן ואן לינשוטן (אנ'), ינס מונק (אנ'), בנטו דה גויס, אלברו דה מנדניה, הנרי הדסון, ויליאם באפין, וולטר ראלי, פדרו סרמיינטו דה גמבואה, פרנסואה פיראר דה לאוואל (אנ'), פייטרו דלה ואלה, רוי גונזלס דה קליבחו, זיגמונד פון הרברשטיין (גר'), סמיון דז'ניוב (אנ'), ברתלמי קארה (צר'), ג'ורג' ונקובר, ג'יימס קוק, ז'אן-פרנסואה לה פרוז, לואי אנטואן דה בוגנוויל, פביאן גוטליב פון בלינגסהאוזן, לודוויג לייכהרדט, ארתור יפסן (אנ') ואחרים.
ב-2006 נוסד כתב העת של אגודת האקלוט (Journal of the Hakluyt Society) במתכונת מקוונת זמינה לכול. ידיעות שוטפות מופיעות בדף הפייסבוק של האגודה.
לאגודת האקלוט הבריטית יש אגודת ידידים בארצות הברית שנוסדה ב-1996 בחסות אוניברסיטת בראון במלאת 150 שנה להקמת האגודה הבריטית. מטרותיה דומות לאלה של אגודת האֵם, אך היא מתרכזת בנושאים הנוגעים לאמריקות.
הערות שוליים

↑  כתב העת של אגודת האקלוט
↑  דף הפייסבוק של אגודת האקלוט
↑  American Friends of the Hakluyt Society
↑  ג'ון קרטר בראון (אנ') (1874–1797) היה האמריקני הראשון שהצטרף לאגודת האקלוט עוד ב-1846; אוניברסיטת בראון נקראת על שם אביו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007501052805171  BIBSYS: 90763764  BnF: cb11869846m (data)  GND: 4318087-5  ICCU: BVEV001466  ISNI: 0000 0001 2369 3549  LCCN: n80051844  NKC: ko20221158745  NLA: 35162208  RERO: 02-A003341464  SUDOC: 026453053  VcBA: 494/43091  VIAF: 127178279   WorldCat (עם VIAF): 127178279
Voce – Sarah Brightman Beautiful Songs

Voce – Sarah Brightman Beautiful Songs הוא אלבום האוסף השביעי של הזמרת-יוצרת האנגלייה שרה ברייטמן. אלבום האוסף יצא לאור ב-19 במרץ 2014, בהוצאת חברת התקליטים יוניברסל מיוזיק גרופ. אלבום האוסף הופץ על ידי חברת התקליטים יוניברסל מיוזיק גרופ ביפן בלבד.
אלבום האוסף הגיע למקום ה-13 במצעד האלבומים היפני.
רקע והפקה

Voce – Sarah Brightman Beautiful Songs מכיל את מיטב שיריה האהובים של ברייטמן, אשר הוקלטו ובוצעו על ידה במהלך הקריירה שלה, כדוגמת "A Question of Honour",‏ "A Whiter Shade of Pale" ו-"Amazing Grace". ביפן, זכה אלבום האוסף להצלחה נאה, כאשר בשבוע צאתו נמכר שם בכ-31,278 עותקים.
בדומה לאלבום האוסף, Amalfi – Sarah Brightman Love Songs, גם באלבום זה נכללים מיטב שירי האהבה של ברייטמן.