מצוות תלמוד תורה
הערות שוליים

↑  כפי שנלמד מהפסוק "והגית בו יומם ולילה".שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רמ"ו, סעיף א' הרמ"א במפה שם, כתב שבשעת הדחק יוצאים ידי חובה גם בקריאת שמע.
↑  תבנית:קידושין
↑  מצווה קה, קו
↑  הסמ"ק והרס"ג.
↑  משנה, מסכת פאה, פרק א', משנה א'
↑  כלומר שהשכר בעולם הזה אינו בא על חשבון השכר של העולם הבא
↑  כיבוד אב ואם, גמילות חסדים, הגעה לתפילה לפני הזמן, הכנסת אורחים וביקור חולים.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף מ', עמוד ב' ; משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות תלמוד תורה, פרק ג', הלכה ג'. "וכבר היה רבי טרפון וזקנים מסובין בעלית בית נתזה בלוד, נשאלה שאילה זו בפניהם: תלמוד גדול או מעשה גדול? נענה רבי טרפון ואמר: מעשה גדול, נענה ר"ע ואמר: תלמוד גדול, נענו כולם ואמרו: תלמוד גדול, שהתלמוד מביא לידי מעשה"
↑  לדעת רב המנונא בתלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף מ', עמוד ב' וראו משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות תלמוד תורה, פרק ג', הלכה ה'; מורה נבוכים חלק ג' פרק נ"ד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ל"א, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ו', עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת חגיגה, דף י"ב, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף י"ח, עמוד ב'
↑  ראו תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף נ"ד, עמוד א'.
↑  ראו אספת מדרשים בנושא זה על ידי הרב חיים קניבסקי ספר אורחות יושר עמודים ח'-י"ב.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות תפילה וברכת כהנים, פרק ז', הלכה י"ד.
↑  ספר המצוות, עשה ר"ט
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות תלמוד תורה, פרק ג', הלכה ב'
↑  כהן קודם ללוי, לוי לישראל, ישראל לממזר, וממזר לנתין, ונתין לגר, וגר לעבד משוחרר, אימתי? בזמן שכולם שוים; אבל אם היה ממזר תלמיד חכם וכהן גדול עם הארץ ממזר תלמיד חכם קודם לכהן גדול עם הארץ משנה, מסכת הוריות, פרק ג', משנה ח'; להסבר מעט שונה: מסמך וורד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף צ"ט, עמוד א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות תלמוד תורה, פרק א', הלכה ח'שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רמ"ו, סעיף א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף י"ט, עמוד ב'
↑  הגהת הרמ"א על שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רמ"ו, סעיף א'. וראו בשו"ת רבבות אפרים חלק ה' סימן תקמ"ט. מה שכתב על פסיקה זו.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף צ"ט, עמוד ב'.
↑  ספר דברים, פרק ד', פסוק ט'
↑  וראו בנוסח אחר במשנה באבות
↑  ראו שו"ת אגרות משה חלק ד' יורה דעה סימן לו אות ה'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות תלמוד תורה, פרק א', הלכה י'
↑  תלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף ח', עמוד א'
↑  על תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף י"א, עמוד ב'
↑  שו"ת רדב"ז, חלק ג' סימן תט"ז
↑  ראו אבן האזל הלכות מלכים ג, ו.
↑  ספר ערוך השולחן סימן קנו סעיף ה. וכן דעת הראי"ה, ראו מאמרי הראי"ה 199-198; ר' יונה כתב שאיסור זה נאמר רק למורי הוראות
↑  ספר אור שמח על הרמב"ם תלמוד תורה א, ב
↑  ר' חיים מוולאז'ין כתב שאיסור זה נאמר רק בזמן שעדיין לא הותר לכתוב את התורה שבעל פה. תירוץ נוסף של הרב מבריסק שאיסור זה נאמר רק בעיקרי התורה. בספר שולחן ערוך הרב חולק על כל תירוצים אלו.
↑  נפש החיים שער ד פרק כב
↑  עיינו בספר "מסורת בעת החדשה", שם מוכיח שרוב רבני ספרד תמכו בגישה זו.
↑  ספר התניא, פרק ח'
↑  הקדמת פאת השולחן של רבי ישראל משקלוב תלמיד הגר"א
↑  דיון מחודש על נושא זה נידון בספרו של הרב דוד סתיו, 'בין הזמנים', ספר שחוגים שמרניים יותר התנגדו לו.
↑  שולחן ערוך יורה דעה רמה סעיף ד
↑  יורה דעה רמה סעיף ו
↑  "תני ר' שמעון בן יוחאי אם ראית עיירות נתלשות ממקומן בארץ ישראל, דע שלא החזיקו בשכר סופרים ובשכר משנים, שנאמר על מה אבדה הארץ ... על עזבם את תורתי" (איכה רבה (בובר), פתיחתא ב')
↑  רבי שניאור זלמן מליאדי, ב, א, הלכות תלמוד תורה
↑  רבי שניאור זלמן מליאדי, ב, ב, הלכות תלמוד תורה
1 2  רבי שניאור זלמן מליאדי, ב, ג, הלכות תלמוד תורה
↑  ראו ספר מגן אברהם על שולחן ערוך, אורח חיים, סימן נ', בספר משנה ברורה שם, שו"ת יביע אומר חלק א' חלק אורח חיים סימן כו אות ט'
↑  ר' בחיי, ספר כד הקמח, מהר"ל ורמח"ל
↑  רבי שניאור זלמן מליאדי, הלכות תלמוד תורה, פרק ב, הלכה י"ג
↑  מייסד חסידות סוכטשוב
↑  כך כתב: שמעתי קצת בני אדם טועין מדרך השכל בעניין לימוד תורתנו הקדושה, ואמרו כי הלומד ומחדש חדושים ושמח ומתענג בלימודו, אין זה לימוד התורה כל כך לשמה כמו אם היה לומד בפשיטות, שאין לו מהלימוד שום תענוג והוא רק לשם מצווה. אבל הלומד ומתענג בלימודו הרי מתערב בלימודו גם הנאת עצמו. ובאמת זה טעות מפורסם. ואדרבא, כי זה היא עיקר מצות לימוד התורה - להיות שש ושמח ומתענג בלימודו, ואז דברי תורה נבלעין בדמו. ומאחר שנהנה מדברי תורה הוא נעשה דבוק לתורה.
↑  דברים דומים כתב הרב אברהם מן ההר על האמור בתלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף מ"ח, עמוד ב': "שעיקר מצוותו היא ההנאה והתענוג במה שמשיג ומבין בלימודו".
↑  במסכת קידושין, דף כ"ט, עמוד ב' נכתב: "איהי מנלן דלא מיחייבא דכתיב ולימדתם ולמדתם כל שמצווה ללמוד מצווה ללמד וכל שאינו מצווה ללמוד אינו מצווה ללמד ואיהי מנלן דלא מיחייבה למילף נפשה דכתיב ולימדתם ולמדתם כל שאחרים מצווין ללמדו מצווה ללמד את עצמו וכל שאין אחרים מצווין ללמדו אין מצווה ללמד את עצמו ומנין שאין אחרים מצווין ללמדה דאמר קרא ולמדתם אותם את בניכם ולא בנותיכם". הסבר קצר אין מצווה ללמד אישה תורה כתוצאה מכך אינה חייבת ללמד. כל החיוב של המצווה ללמוד נלמד מהחובה ללמד ולכן אינה חייבת.
↑  הלכות תלמוד תורה, פרק א'
↑  יורה דעה סימן רמו ו: "צוו חז"ל שלא ילמד אדם את בתו תורה מפני שרוב הנשים אין דעתן מכוונת להתלמד ומוציאות דברי תורה לדברי הבאי לפי עניות דעתן אמרו חכמים כל המלמד את בתו תורה כאילו מלמדה תיפלות (פי' דבר עבירה) בד"א תורה שבע"פ אבל תורה שבכתב לא ילמד אותה לכתחלה ואם מלמדה אינו כמלמדה תיפלות".
↑  רבי ישראל מאיר הכהן, ליקוטי הלכות - סוטה פרק ג, דף יא הערה 3, באתר היברובוקס
↑  המאירי, תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף נ"ט, עמוד א'.
↑  ראו תוספות, תלמוד בבלי, מסכת חגיגה, דף י"ג, עמוד א' דיבור המתחיל "אין מוסרין".
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף מ"ז, עמוד א'.
| מצוות ומנהגים יהודיים |
| --- | --- | --- |
| ערכים כלליים | הלכה • עשרת הדיברות • תרי"ג מצוות • שבע מצוות דרבנן • שבע מצוות בני נח • רשימות: מצוות הנהוגות בזמן הזה • מצוות שאינן נוהגות בזמן הזה |  |
| סדר היום | נטילת ידיים • ציצית • תפילין • קריאת שמע • תפילה • תלמוד תורה • ברכת המזון |  |
| הלוח העברי | קידוש החודש • עיבור השנה • שבת • ראש חודש • חגי ישראל ומועדיו • שמיטה • שנת היובל |  |
| מצוות שבין אדם לחברו | ואהבת לרעך כמוך • צדקה • גמילות חסדים • לשון הרע • והדרת פני זקן • אונאת דברים • משפט עברי |  |
| מצוות התלויות בארץ | מצוות יישוב ארץ ישראל • מתנות כהונה • מתנות עניים • איסור ערלה • שמיטה • שנת היובל |  |
| איסור והיתר | כשרות • בשר בחלב • שחיטה • טרפה • איסור אכילת חלב • יין נסך • חמץ |  |
| תשמיש קדושה ותשמיש מצווה | ספר תורה • תפילין • מזוזה • סידור • ציצית • שופר • לולב • מצה • כיפה |  |
| בית המקדש | מצוות בניין בית המקדש • כהן • קורבן • עלייה לרגל • טומאה וטהרה • רשימת מצוות בית המקדש |  |
| משפחה | ברית מילה (או הטפת דם ברית) • פדיון הבן • זבד הבת • בת מצווה • בר מצווה • חופה וקידושין • טהרת המשפחה • מעמד האישה ביהדות • צניעות  • כיבוד אב ואם |  |
| מוות | אבלות • אנינות • הלוויה • קריעה • קדיש • קבורה • סעודת הבראה • שבעה • יום השנה • אזכרה • נר נשמה • הזכרת נשמות • חברה קדישא |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
יהודים לומדים תורה בבית הכנסת בצנעא, בשנת 1901
תלמוד תורה בעיר טיגינה במולדובה, 1937
תלמוד תורה בחדרה, תחילת המאה ה-20
כולל "ברכת יצחק"
הרב משה שמואל שפירא נואם בטקס חתן המשנה (המבחנים הארציים לנוער במשנה), 1984
אדוארד פרנקפורט, ויכוח בלימוד
תלמידי ישיבת אור תורה מחנים לומדים תורה
מכתבו של דוד בן-גוריון לאוניברסיטה העברית בייסודה
תלמידות במדרשת שיל"ת