stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תהילים מ"ו

תהילים מ"ו הוא המזמור הארבעים ושישה בספר תהילים (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כמזמור ה-45) המסר המרכזי במזמור הוא "אֱלֹהִים לָנוּ מַחֲסֶה וָעֹז"(ב) והוא מיוחס לבני קרח המוזכרים בספר דברי הימים כבני לוי וכמשוררים במקדש. כמו מ"ב, מ"ג, מ"ד, מ"ה, מ"ז, מ"ח, מ"ט, פ"ד, פ"ה, פ"ז ופ"ח.
המפרשים נחלקו אודות חלקם במזמורים, יש הטוענים שהם חיברו את המילים או הלחן ויש המפרשים שהם אלו שנהגו לזמרו במקדש.
יש האומרים כי אמירת הפרק היא סגולה למי שיש שונא לאשתו.
תוכנו של המזמור

מזמור מ"ו מורכב משנים עשר פסוקים ומהווה שיר בן שלושה בתים כאשר שני הפסוקים הראשונים מהווים מעין הקדמה על המשוררים שכתבו או שרו את המזמור (בני קרח) ועל נושא השיר (אֱלֹהִים לָנוּ מַחֲסֶה וָעֹז עֶזְרָה בְצָרוֹת נִמְצָא מְאֹד (ב))
תוכנו של המזמור > בית ראשון ג'-ד'

מאחר שהאל נמצא עם המשוררים תמיד "עַל כֵּן לֹא נִירָא בְּהָמִיר אָרֶץ" לא נפחד ברעידת אדמה ולא בשאר סערות ואסונות טבע.
תוכנו של המזמור > בית שני ה'-ז'

לא רק עם המשוררים נמצא האל אלא גם עם עירם, כי עיר ש"אֱלֹהִים בְּקִרְבָּהּ בַּל תִּמּוֹט" האל עוזר לה ומציל אותה מפני "גוֹיִם" ו"מַמְלָכוֹת". ובסוף הבית מופיע הפזמון: "ה' צְבָאוֹת עִמָּנוּ מִשְׂגָּב לָנוּ אֱלֹהֵי יַעֲקֹב סֶלָה"(ח).
תוכנו של המזמור > בית שלישי ח'-י"א

אמנם האל נמצא עם המשוררים בתשועה בקרב אך גם בביטול הקרבות כולם:"מַשְׁבִּית מִלְחָמוֹת עַד קְצֵה הָאָרֶץ"(י).
וגם בסוף חלק זה חוזר הפזמון ומסכם:"ה' צְבָאוֹת עִמָּנוּ, מִשְׂגָּב לָנוּ אֱלֹהֵי יַעֲקֹב סֶלָה"(יב)
המזמור בליטורגיה

על הפזמון של המזמור (החוזר בפסוקים ח' וי"ב) נאמר בתלמוד הירושלמי ”לעולם לא יהא הפסוק הזה זז מתוך פיך”. בשל כך, הוא משולב בקטעי תפילה רבים ובהקשרים רבים, למשל בפסוקי דזמרא, בקדושה דסדרא, בסדר הסליחות, בסדר פיטום הקטורת ובסדר ההבדלה במוצאי שבת.
לדעת הגר"א ולמנהג הפרושים, מזמור זה הוא שיר של יום ביום האחרון של חול המועד פסח.
השיר "Stand by Me" מאת Ben E. King, נכתב לטענתו, בהשראת הפרק (בעיקר פסוק ג').
הערות שוליים

↑  סגולות מזמורי התהילים במוקד התהילים הארצי
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק ה', הלכה א'.
↑  בית לזמר - מילים לשיר ההבדלה, באתר הספרייה הלאומית
↑  מעשה רב, הלכות פסח, סעיף קצד.
| מזמורי ספר תהילים |
| --- | --- | --- |
| מזמורים בנוסח המסורה | א' • ב' • ג' • ד' • ה' • ו' • ז' • ח' • ט' • י' • י"א • י"ב • י"ג • י"ד • ט"ו • ט"ז • י"ז • י"ח • י"ט • כ' • כ"א • כ"ב • כ"ג • כ"ד • כ"ה • כ"ו • כ"ז • כ"ח • כ"ט • ל' • ל"א • ל"ב • ל"ג • ל"ד • ל"ה • ל"ו • ל"ז • ל"ח • ל"ט • מ'  • מ"א • מ"ב • מ"ג • מ"ד • מ"ה • מ"ו • מ"ז • מ"ח • מ"ט • נ' • נ"א • נ"ב • נ"ג • נ"ד • נ"ה • נ"ו • נ"ז • נ"ח • נ"ט • ס' • ס"א • ס"ב • ס"ג • ס"ד • ס"ה • ס"ו • ס"ז • ס"ח • ס"ט • ע' • ע"א • ע"ב • ע"ג • ע"ד • ע"ה • ע"ו • ע"ז • ע"ח • ע"ט • פ'  • פ"א • פ"ב • פ"ג • פ"ד • פ"ה • פ"ו • פ"ז • פ"ח • פ"ט • צ' • צ"א • צ"ב • צ"ג • צ"ד • צ"ה • צ"ו • צ"ז • צ"ח • צ"ט • ק' • ק"א • ק"ב • ק"ג • ק"ד • ק"ה • ק"ו • ק"ז • ק"ח • ק"ט • ק"י • קי"א • קי"ב • קי"ג • קי"ד • קט"ו • קט"ז • קי"ז • קי"ח • קי"ט • ק"כ • קכ"א • קכ"ב • קכ"ג • קכ"ד • קכ"ה • קכ"ו • קכ"ז • קכ"ח • קכ"ט • ק"ל • קל"א • קל"ב • קל"ג • קל"ד • קל"ה • קל"ו • קל"ז • קל"ח • קל"ט • ק"מ • קמ"א • קמ"ב • קמ"ג • קמ"ד • קמ"ה • קמ"ו • קמ"ז • קמ"ח • קמ"ט • ק"נ |  |
| מזמורים חיצוניים | קנ"א • קנ"ב • קנ"ג • קנ"ד • קנ"ה |  |
אינדינגב

| --- | --- |

פסטיבל אינדינגב 2022
 סוג:  פסטיבל מוזיקה 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מצפה גבולות
 מייסדים:  אסף קזדו ומתן נויפלד
 מועדים
 תאריכי פעילות:  2007–הווה (כ־18 שנים) 
 מועד שנתי:  אוקטובר
 משך הפסטיבל:  שלושה ימים
 קואורדינטות:  31°12′13″N 34°27′35″E﻿ / ﻿31.203611111111°N 34.459722222222°E﻿ / 31.203611111111; 34.459722222222
 www.indnegev.co.il
 he
 
להקת הזאבות בפסטיבל אינדינגב, 2018
אינדינגב (inDnegev) הוא פסטיבל מוזיקה ואמנות עצמאית בנגב. הפסטיבל נערך לראשונה ב-2007 ומאז מתקיים בסתיו במצפה גבולות, ליד קיבוץ גבולות שבנגב המערבי תחת הסלוגן "מפריחים את הדממה". הפסטיבל נערך שלושה ימים בסוף השבוע במהלך אוקטובר (עם סיומו של חג סוכות) והפך עם השנים לפסטיבל המרכזי למוזיקה עצמאית בישראל.
בין האמנים וההרכבים שהופיעו בפסטיבל בתחילת דרכם נמנים: אסף אבידן, לולה מארש, ג'יין בורדו, A-WA, The Angelcy, אסתר רדא, גבע אלון, נגה ארז, אלון עדר ועוד.
היסטוריה

ב-2007 יזמה ייסדה והפיקה המוזיקאית תמר אפק יחד עם המפיק אורי צור שלושה פסטיבלי רוק אלטרנטיבי בטבע שמטרתם הייתה לעודד אמנים ישראלים להופיע מחוץ לגבולות תל אביב ולפתח את הסצנה בפריפריה. שם הפסטיבל החלוצי היה "חוצמזה" והוא היווה את הבסיס להיווסדות פסטיבל "אינדינגב" שקם בעקבות השתתפות אסף קזדו ומתן נויפלד מארגני "אינדינגב" בפסטיבל "חוצמזה" וקם בהשראתה ובסיועה.
פסטיבל האינדינגב הראשון נערך ב־19–20 באוקטובר 2007 ביוזמתם של קזדו ונויפלד ובסיועה של אפק. הפסטיבל נמשך יומיים עם במת הופעות אחת והביא קהל של כ-1,300 איש. בפסטיבל הופיעו קצת יותר מ-20 הרכבים.
בפסטיבל השני הגיע קהל של 3,000 אנשים, והופיעו בו קצת יותר מ-40 הרכבים. כמו כן החלה מסורת שבה הקהל בוחר את ההופעה הפותחת של הפסטיבל דרך ה"אינדי-סקר". נוסף מתחם הארט-ע-זעכן, מתחם אמנות עם נושא שנתי שמלווה את היצירות המוצגות בו. כ-1,000 איש נאלצו לחזור לביתם לאחר שאזלו כל הכרטיסים.
החל מהפסטיבל השלישי ב-2009, לאחר שרבים מהם נאלצו לשוב על עקבותיהם שנה קודם, לאחר שאזלו כל הכרטיסים בקופות, רכישת כרטיסים נעשתה בהזמנה מראש בלבד, נוספה במת הופעות אקוסטית ומספר ההרכבים גדל ל-70.
הפסטיבל הרביעי ב-2010 הורחב ל-3 ימים (חמישי עד שבת) במתכונת שנשמרת מאז. מבנה הפסטיבל השתנה וניתנו השמות הרשמיים לבמות, "במת הקוף" (הבמה המרכזית) ו"במת הפיל", הקטנה יותר, שהחליפה את הבמה האקוסטית מהפסטיבל הקודם וכוונה לתת הזדמנות ללהקות פחות מוכרות לקבל חשיפה.
ביולי 2011 יצא לאקרנים הסרט התיעודי "בארץ החיפושיות השחורות" של רותם פלנדר ותניא פלשקס על הפסטיבל.
בפסטיבל החמישי ב-2011 נוספה במת "עשן הזמן" (על שם בית הקפה מבאר שבע), במה קטנה שיועדה להופעות אינטימיות, הבמה לא זכתה להצלחה (עקב הסאונד שחדר מההופעות משתי הבמות הגדולות יותר). נוספה גם במה מאולתרת במתחם הקמפינג והחל שיתוף פעולה בין הפסטיבל למגזין "אף" הירושלמי שהתרחב שנה לאחר מכן עם הפקת המגזין "גרון", עם פירוט ההופעות, טורים ועוד.
בפסטיבל השביעי ב-2013 התרחב מבנה הפסטיבל אשר נשאר כמעט זהה עד היום עם תחילת מתחם ה-InDtronix אשר בנוי כרחבה קטנה להופעות חיות ותיקלוטים. באותו פסטיבל הגיעו למעלה מ-7,000 איש.
בפסטיבל השמיני ב-2014 התמסדה במה נוספת להרכבים קטנים ולא מוכרים אשר נקראת 'במת החיפושית'. מאז מבנה הפסטיבל נשאר כמעט זהה.
לקראת הפסטיבל ה-13 ב-2019 הכריזו מארגני הפסטיבל על שיתוף פעולה עם המפיק והאמרגן שוקי וייס בהפקת הפסטיבל, שילוב ליין אפ בינלאומי והרחבה של הפסטיבל. באותה שנה בוטלה במת החיפושית ואותה החליף מתחם הסאונדסיסטם ונוספה במת הספינה (מיצב אמנותי מהאינדינגב ה-12 שהפך לרחבת ריקודים) ובמת הצב (במה ניידת שפעלה במוקד מכירת הכרטיסים ובאזור המקלחות בבקרים). בנוסף מתחם אדמה שכבר פעל פסטיבל קודם לכן הפך לקבוע. בפסטיבל ה-13 נמכרו כ-12,000 כרטיסים (חלקם לחלק מימי הפסטיבל). בעקבות מזג האוויר בפסטיבל באותה שנה בוטלו הופעותיהם של A-WA ודור3 והפסטיבל נסגר שעתיים לפני המועד המתוכנן.
הפסטיבל ה-14 היה מיועד להתקיים ב-2020, אך התבטל בשל מגפת הקורונה והתקיים סופו של דבר באוקטובר 2021.
הפסטיבל ה-16 התבטל 4 ימים לפני תחילתו, בעקבות טבח שבעה באוקטובר. אתר הפסטיבל כבר עמד מוכן, אחרי כמעט חודש של עבודה בשטח, אך בבוקר ה-7 באוקטובר צוות ההפקה נאלץ להימלט מהמקום ובשטח הושאר ציוד בשווי מיליוני שקלים. המתחם הלוגיסטי של הפסטיבל הועבר לשימוש של צה״ל והכוחות האזרחיים. ביטולו הסב נזק של מיליוני שקלים להפקה, אך היא הודיעה לרוכשי הכרטיסים כי יקבלו את כספם חזרה אם ירצו בכך. בעקבות התמשכות מלחמת חרבות ברזל בוטל הפסטיבל גם ב-2024.
מבנה הפסטיבל > במות

במת הקוף (הבמה המרכזית)
במת הפיל (הבמה המשנית)
אינדיטרוניקס InDtronix (במה רחבה אלקטרונית)
במת הראקט
מתחם סאונדסיסטם (מתחם מערכת רמקולים עם התמקדות במוזיקת דאב ורגאיי)
מתחם הספינה (מתחם הופעות)
מתחם אדמה (מתחם הופעות, הרצאות והקרנות סרטים)
מבנה הפסטיבל > מתחמים בפסטיבל

מתחם הקמפינג - מתחם הנמצא בצמוד למתחם ההופעות. מחולק למתחם המרכזי, מתחם משפחות, מתחם שקט ומתחם קרוואנים.
אינדי-ילד - מתחם הפעלות לילדים הצמוד למתחם הקמפינג למשפחות.
אינדי-טוקס (InDtox) - "מתחם ניקוי רעשים", מתחם מרוחק עם תוכניה הכוללת סרטים ושיחות. נמצא בחלק המרוחק ביותר ממתחם ההופעות.
מתחם שבת - מתחם לשומרי שבת הפועל מאז 2011, הכולל פעילויות וקבלת שבת.
מתחם מיחזור - אזור ייעודי עם מתקנים למיחזור הזבל של באי הפסטיבל.
מתחם דוכני המזון
מתחם מרצ'נדייז - מכירה של תקליטים ופריטים של מוזיקת אינדי בכלל ושל האמנים המופיעים בפסטיבל
ארט-ע-זעכן - מתחם אומנות בתוך הפסטיבל אותו מפעילה קבוצת אמנים אשר מקימים מייצבים, אומנות וידאו ועוד. בכל שנה נבחר נושא אחר סביבו נעשות היצירות. המתחם פועל החל משנתו השנייה של הפסטיבל.
inDmovie - מתחם קולנוע עצמאי בשיתוף עם פסטיבל קולנוע דרום.
במת הצב - במה ניידת שפועלת מחוץ לליינאפ ומופיעה במקומות שונים במהלך היום.
ליינאפים

אמנים מרכזיים שהופיעו בכל פסטיבל:
ליינאפים > אינדינגב ה-1 (2007)

תמר אפק, עמיר לב, יהלי סובול, דויד פרץ, מלכת הפלקט, Malox, נעם רותם, מיכל לוטן, עמית ארז, שני קדר, דני הדר ועוד.
ליינאפים > אינדינגב ה-2 (2008)

חיה מילר, יהוא ירון, רות דולורס וייס, גבע אלון, ג'ירפות, אסף אבידן והמוג'וס, האחים רמירז, Tiny Fingers, בום פם, רם אוריון, אטליז, ערן צור, דויד פרץ ונדב אזולאי, טל אורן, הדס בלאס והדס קליינמן, יאיר יונה, עמית ארז, לא, הגרוטאות, יובל גורביץ' ועוד.
ליינאפים > אינדינגב ה-3 (2009)

תמר אפק, עוזי נבון ומכרים, בום פם ואורחים מיוחדים, אביב גדג', גבע אלון ו-Tree, ערן צור ומידנייט פיקוקס, זבולון דאב סיסטם, תעני אסתר וכהן את מושון, הקולקטיב, האחים רמירז עם יהוא ירון ורות דולורס וייס, חיה מילר וסמטת פחם, Tiny Fingers, רייסקינדר, Greenhouse, מריונטה סול, דפנה והעוגיות, Avalon, בני בשן ועוזי פיינרמן, איתי בלטר ונדב אזולאי, אבי עדאקי, Umlala, אביב מארק, דוד פרץ, סגול 59 ועוד.
ליינאפים > אינדינגב ה-4 (2010)

יהוא ירון, קרולינה, אבי עדאקי ולהקה, מיכל לוטן ודניאלה ספקטור, Umlala, צביקה פורס אורקסטרה, כל החתיכים אצלי, Tree ועמיר לב, נערות ריינס, נעם רותם, פונץ', קוואמי והחלבות, שממל, יעל דקלבאום, חיה מילר והפשרות, הקולקטיב מארח את קותי, בום פם והאחים רמירז, רם אוריון, כלבי רוח, יאיר יונה ועוד.
ליינאפים > אינדינגב ה-5 (2011)

נקמת הטרקטור, קומביין, Tiny Fingers, 3421, איזבו, משפחת אלייב, מלכות האמבטיה, ישראל ברייט, רועי דהן, שרון קנטור, פאנקנשטיין, Umlala, שירה כרמל, שי נובלמן, מריונטה סול ונעם רותם, נעם נבו ועינב ג'קסון כהן, אלקטריק זו, סתיו בן שחר עם יהוא ירון וזאב טנא, The Angelcy, נגה שלו, יענקל'ה רוטבליט, אבי והעדאקיז, Brain Candies, בני בשן, זבולון דאב סיסטם, רות דולורס וייס ועוד.
ליינאפים > אינדינגב ה-6 (2012)

הבילויים, Yamen Blues, ליירז וקותי, דניאל זמיר, רותם אור ועדי אולמנסקי, Malox, Tatran, שלום גד, עמית ארז וה-Secret sea, רם אוריון, הקולקטיב, פאניק אנסמבל והילה רוח, אבי עדאקי, TheAngelcy, אסתר רדא, חנן בן סימון, נעם רותם, לוס כפרוס, לייזר לויד, Sun Tailor, ועדת חריגים, LFNT, לילי פרנקו, שיבת ציון, אייל תלמודי, אלון עדר ועוד.
ליינאפים > אינדינגב ה-7 (2013)

אביתר בנאי, התפוחים, The Flying Baby, מארינה מקסימיליאן בלומין, אביב גדג', רוקפור, אסתר רדא, שי צברי, אורי כנרות, דניאלה ספקטור, פונץ' ושלום גד, שלמה בר ו-Tiny Fingers, מארש דונדורמה, יהוא ירון ורות דולורס וייס, הילה רוח ועדי רנרט, סיסטם עאלי, נגה שלו ואבי עדאקי, יאפים עם ג'יפים, savage detective, צביקה פורס, Totemo חיה מילר עם נדב אזולאי ואביב נוימן, Tatran ועוד.
ליינאפים > אינדינגב ה-8 (2014)

ברי סחרוף, TheAngelcy, החצר האחורית, גבע אלון, הקולקטיב, אפרת בן צור, שפתיים, רות דולורס וייס ועוזי רמירז, A-WA, תמר אייזנמן, אלון עדר, עדי אולמנסקי, איטליז, תמר אפק, Buttering Trio, Garden City Movement, ג'נגו, Malox, אלקטריק זו, נצ'י נצ', Sol Monk, עומר לוז, דני דורצ'ין, רייסקינדר, Sun Tailor ומיקה שדה, הילה רוח, רן ראשון, טל אורן, טל פוגל, לירון עמרם, הפנתרים ועוד.
ליינאפים > אינדינגב ה-9 (2015)

שי צברי, רמי פורטיס, נגה ארז, Tatran, לולה מארש, ג'יין בורדו, קותימן אורקסטרה, קין והבל 90210, דאב על הירח, אביב מארק ויהלי סובול, יהוא ירון ומארק אליהו, דניאל תורג'מן, Zohara, חנן בן ארי, אביב גדג', עמיר לב, פלורה, עוזי נבון, Tiny Fingers, Red Axes, תעני אסתר, המפשעות והמסך הלבן, Full Trunk, לוסיל קרו עם גל דה פז, צליל, הילה רוח, ועדת חריגים, האחיות ג'משיד, לא, Dorj, אורי אבני, חיה מילר, גילי יאלו ניר מהלמן ועוד.
ליינאפים > אינדינגב ה-10 (2016)

ריף כהן, אסף אמדורסקי, שי בן צור, תומר ישעיהו, ג'ימבו ג'יי ולהקת הספא, Reo, Garden City Movement, נצ'י נצ', Ape Records (מרינה מקסימיליאן בלומין, תמיר מוסקט, תומר יוסף, גלעד כהנא ו-A-WA), המסך הלבן, זבולון דאב סיסטם, חיה מילר, מלכה באיה, בצפר, גילי יאלו וטיגריס, ארמון, שלום גד והיהלומים, רם אוריון, Totemo, Buttering Trio, רועי דהן, Shtuby, רבע לאפריקה, סילבי ז'אן, זאב טנא, אבי עדאקי, פלורה, נילי פינק, מידנייט פיקוקס ויהלי סובול, נעה חשמונאי, סיסטם עאלי ותאמר נפאר, הפוסי של לוסי, The Paz Band, רייסקינדר ועוד.
ליינאפים > אינדינגב ה-11 (2017)

ג'ירפות, רוקפור, אסתר רדא, נגה ארז, יהוא ירון וערן צור, TheAngelcy, Tatran, איה זהבי פייגלין ואלון עדר, ערוץ הכיבוד, אקו ושאנן סטריט, אור אדרי, לונה אבו נאסר, דויד פרץ, בן גולן, יובל מנדלסון, Benjamin's Brother, הדס קליינמן ואביב בכר, אוזו בזוקה, יוסי פיין ובן איילון, Tiny Fingers, ספי ציזלינג וקותימאן, לוסיל קרו, המפשעות, הילה רוח, Anna RF, כהן את מושון עם מיכאל סוויסה, Yemen Blues, The great machine, לא, רן ראשון, ספוטניק היי פיי, אנטיגונה רקס, שני פלג ונגה שלו, תומר ישעיהו, Magi, רגל סברס, atalefim ועוד.
ליינאפים > אינדינגב ה-12 (2018)

טיפקס, מיכה שטרית, החצר האחורית, פלד, Coolooloosh, פול טראנק, הקולקטיב, ג'ימבו ג'יי, יעל דקלבאום, עמיר לב, ליילי, המסך הלבן, תומר ישעיהו, קין והבל 90210, גרדן סיטי מובמנט, מאיה איזקוביץ, עוזי נבון והחוויות, טוניק קלוניק, קוסטה קפלן, Jonz, רייסקינדר, ידידיה בלחסן, ארמון, בוגי בלגאן, הפוסי של לוסי, ניר שלמה, טיגריס, חשש אמיתי, אור אדרי, עדי אולמנסקי, ביטניק, לוס כפרוס, דני הדר, סילבי ז'אן, Malabi Tropical, יעל איזנברג, WC, מיקה דוארי, הזאבות, Shiran,The Turbans, ארז דסקל, אביגיל קובארי, נומקה, רחל ירון, Benji Trio ועוד.
ליינאפים > אינדינגב ה-13 (2019)

הופעות מהעולם: IAMDDB, מקס רומיאו, L'epee, קל אסוף, המאוסקוביץ' דאנס בנד, פולאקזויד, אול ווי אר, Salomon Heritage ועוד.
הופעות מקומיות: רמי פורטיס, רביד פלוטניק (נצ'י נץ'), The Paz Band רונה קינן, שי צברי, נגה ארז ואקו, אביב גדג', תאמר נפאר, יהלי סובול, הילה רוח וגלעד כהנא, היללה, ביטפוט, האחים צברי, באטרינג טריו, אלון עדר ולהקה עם דניאל רובין, טוטמו, פורסט, אבו דיסקו, ספי ציזלינג וליילה מועלם, Cut 'N' bass עם במט, לירון עמרם והפנתרים, שטובי, גארדן סיטי מובמנט, דניאל קריאף, RAS, אלקטריק זו, לפט, לרוז, לילי פרנקו, נטע אלקיים, רוני בר הדס, Pattie, ברק כהן, סבבה 5, עלמה מדרה, שוורצמן ובן גולן, אזולאי\ נמט, די ג'יי מש, קולות מאפריקה, טדי נגוסה (זולוד), גוטה גוטה ועוד.
ליינאפים > אינדינגב ה-14 (2020-2021)

הפסטיבל ה-14 היה מיועד להתקיים בשנת 2020, אך התבטל בשל מגפת הקורונה והתקיים סופו של דבר באוקטובר 2021.
הופעות מקומיות: מרסדס בנד, עוזי נבון ומכרים, אור אדרי מאחרת את קרני פוסטל, יסמין מועלם, אסף אמדורסקי, לולה מארש, עוזי נבון ומכרים, המפשעות, קוסטה קפלן, ענת מושקובסקי, עוזי רמירז, ישי ברגר וחברים, דניאל תורג'מן, סימה נון, גון בן ארי ומקהלת זולת, סוס מביט, נומקה, רננה נאמן,
ליינאפים > אינדינגב ה-15 (2022)

הופעות מהעולם: להקת הרוק האלטרנטיבית האמריקנית אפגן וויגס, טס פארקס הרוקיסטית מקנדה וקינג שילה סאונדסיסטם ההולנדי
הופעות מקומיות: נגה ארז, אביתר בנאי, שלומי שבן, פול טראנק, קרולינה, ריף כהן, הילה רוח, דה אנג'לסי, טדי נגוסה, עדי-קשת כהן, צליל דנין, דניאלה ספקטור, כהן, עדן דרסו, TAPASH, שאיי, סגול 59 עם שירוטו ומופע משותף של באטרינג טריו וקותימן.
להקת המסך הלבן והזמר עטר מיינר היו אמורים להופיע בשנה זו, אך הופעתם בוטלה בעקבות טענות להטרדה מינית ולהתעללות.
ליינאפים > אינדינגב ה-16 (2023)

הפסטיבל היה אמור להתקיים בין ה-12 ל-14 באוקטובר. ובוטל עקב מלחמת חרבות ברזל. בחול המועד פסח 2024, התקיים בקריית המלאכה בתל אביב פסטיבל אלטרנטיבי. בחיפה היה אמור להתקיים אירוע תמיכה בפסטיבל ב-25 ו-26 בספטמבר 2024 במתחם הטרמינל שבנמל חיפה, האנגר היסטורי ששופץ. אולם גם הוא בוטל עקב התרחבות המערכה בצפון.
פלטפורמות לשיתוף קהל

פלטפורמות המתקיימות תחת חסות הפסטיבל במשך השנה:
אינדיטרמפ - קבוצת פייסבוק לשידוך טרמפים והתארגנות לינה משותפת.
inDlive - החלק הדיגיטלי של הפסטיבל שכולל את אתר הפסטיבל ורדיו ובלוג חיים. הרדיו פועל בשיתוף עם רדיו "הקצה" ומכללת BPM, השידורים כוללים עריכה מוזיקלית אישית, ראיונות עם האמנים והעברת ההופעות החיות. בלוג הפסטיבל מתעדכן באופן שוטף על ידי צוות מתנדבים לפני, במהלך ואחרי הפסטיבל.
אפליקציית הפסטיבל - אפליקציית עדכונים, ליינאפים ועוד. פועלת מאז 2012 הושקה אפליקציית אנדרואיד לפסטיבל. האפליקציה כוללת לו"ז הופעות לפי ימים ובמות, אפשרות רכישת כרטיסים, האזנה וקריאה באינדילייב ועוד.
הערות שוליים

↑  קיצור תולדות אינדינגב: הרגעים הגדולים של הפסטיבל, באתר "Time Out ישראל", 8 באוקטובר 2018
↑  נויה כוכבי | תצלום: דניאל צ'צ'יק, חוצמזה: האינדי מתקרב אל המיינסטרים, באתר הארץ, 23 בספטמבר 2009
↑  תמר סוקניק, פסטיבל "אינדינגב" במצפה גבולות, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2007
1 2  נויה כוכבי, לא רק תל-אביבים מתחברים לאינדי, באתר הארץ, 2 באוקטובר 2008
↑  נויה כוכבי, מופע פיצוי למאוכזבי אינדינגב, באתר הארץ, 4 בדצמבר 2008
↑  גיא חג'ג', עכבר העיר, אינדינגב 2009: מה צפוי בפסטיבל?, באתר הארץ, 9 באוקטובר 2009
↑  ליה פן, פסטיבל אינדינגב יתרחב השנה ל-3 ימים, באתר הארץ, 13 בספטמבר 2010
↑  סער גמזו, עכבר העיר, אינדינגב 2010: לשוליים אין גבולות, באתר הארץ, 10 באוקטובר 2010
↑  גלריה, העמוד האחורי | 06.07.2011 - היום יוקרן הסרט התיעודי "בארץ החיפושיות השחורות", שמגולל את הסיפורים שמאחורי הפסטיב, באתר הארץ, 6 ביולי 2011
↑  ה
↑  עכבר העיר, מי האמנים שישתתפו השנה בפסטיבל אינדינגב?, באתר הארץ, 6 בספטמבר 2012
↑  דפנה ארד, אינדינגב 2013: מ"פונץ'" ועד "התפוחים", ממארינה ועד אסתר רדא, באתר הארץ, 18 באוגוסט 2013
↑  אינדינגב 2019: ליינאפ, כרטיסים ומתחמים חדשים - כל הפרטים , באתר "Time Out ישראל", 26 באוגוסט 2019
↑  בן שלו, בגלל הגשם: פסטיבל אינדינגב נסגר שעות לפני המועד, באתר הארץ, 26 באוקטובר 2019
↑  בשל המצב הבטחוני: פסטיבל אינדינגב לא יתקיים בסוף השבוע, באתר "Time Out ישראל", 8 באוקטובר 2023
↑  עם כל הלב: רוכשי הכרטיסים לאינדינגב נרתמו להצלת הפסטיבל, באתר "Time Out ישראל", 16 באוקטובר 2023
↑  גיל משעלי, ‏פסטיבל אינדינגב לא יתקיים גם השנה: "מודיעים שלא יחזרו גם השנה, כל עוד החטופים לא חזרו הביתה", באתר ‏מאקו‏, 8 בספטמבר 2024
↑  בן שלו, אינדינגב 2008: סיכום אירועים, באתר הארץ, 27 באוקטובר 2008
↑  נויה כוכבי, אינדינגב 2009: פורסמו המשתתפים, באתר הארץ, 21 בספטמבר 2009
↑  אייל דץ‏, אינדי השקעות: סיכום פסטיבל אינדינגב 2010, באתר וואלה, 10 באוקטובר 2010
↑  שי להב, אינדינגב 2011: גדול בהרבה מסך אמניו, באתר ynet, 30 באוקטובר 2011
↑  אורי זר אביב, ‏הנה זה בא: פסטיבל אינדינגב חשף את רשימת המופיעים, באתר "Time Out ישראל", 25 באוגוסט 2015
↑  אורי זר אביב, ‏אינדינגב 2016: הפסטיבל שחוגג עשור חושף את רשימת ההופעות, באתר "Time Out ישראל", 28 באוגוסט 2016
↑  1אינדינגב: העוצמה של שני פלג, הרוקיינטלי של בראונר כנרות, ההמולה של חאסי, באתר הארץ, 21 באוקטובר 2017
נדב נוימן, ‏אסתר רדא, ג'ירפות, האיינג'לסי ועוד יופיעו באינדינגב 2017, באתר "Time Out ישראל", 13 באוגוסט 2017
↑  אינדינגב 2018: רשימת המופיעים המלאה, באתר "Time Out ישראל", 12 בספטמבר 2018
↑  אינדינגב 2019: פורטיס, A-WA והאחים צברי, באתר "Time Out ישראל", 26 באוגוסט 2019
↑  בלי לחץ: האינדינגב נדחה בשבועיים בגלל מגבלות הקורונה, באתר "Time Out ישראל", 13 בספטמבר 2021
↑  אינדינגב 2021: יסמין מועלם, מרסדס בנד, אסף אמדורסקי ולולה מארש, באתר "Time Out ישראל", 27 במאי 2021
↑  אפגן וויגס, נגה ארז, פול טראנק ואביתר בנאי יופיעו בפסטיבל אינדינגב, באתר ynet, 29 ביוני 2022
↑  שירה נאות, בעקבות מחאת גולשים, בוטלו ההופעות של ה"מסך הלבן" ועטר מיינר באינדינגב, באתר הארץ, 3 ביולי 2022
↑  הראקט ~ בקרית המלאכה, באתר Hameretz 2
↑  בשל המלחמה: פסטיבל אינדינגב ינדוד צפונה ויתקיים בחיפה, באתר כלבו – חיפה והצפון, 10 בספטמבר 2024
↑  חיפה, את אינדינגב עכשיו: מתחם הופעות ששווה נסיעה מתל אביב, באתר "Time Out ישראל", 20 במאי 2024
↑  ynet, עקב הגבלות ההתקהלות בחיפה: אירוע התמיכה בפסטיבל אינדינגב בוטל, באתר ynet, 23 בספטמבר 2024
וילהלם הקר

הקואופרציה במרחביה, 
המהנדס וילהלם הקר יושב על המדרגות משמאל (1913)
וילהֶלם (זאב אריה) הֶקֶר (Hecker;‏ 1876, קרקוב – 11 ביולי 1945, ירושלים) היה אדריכל ומהנדס, ידידו ושותפו של אליעזר ילין, מראשוני בוני ירושלים העברית.
ביוגרפיה

וילהלם הקר נולד בקרקוב שבגליציה, אוסטריה (כיום בפולין), בן למשפחת סוחרים יהודית מסורתית. בילדותו היגרה המשפחה לבירת האימפריה, וינה, וכשהיה בן 12 היגרה המשפחה לעיר המבורג שבצפון גרמניה. לאחר מותו המוקדם של אביו הפך וילהלם למפרנס המשפחה, ולכן התפנה ללימודי ההנדסה והאדריכלות רק כשהיה כבר בן למעלה משלושים. למד בבית הספר הטכני הגבוה בדרמשטאדט שבגרמניה (Technische Hochschule zu Darmstadt), וקיבל תואר מהנדס בניין. בעת לימודיו פגש את אליעזר ילין ונשבה בקסמיו, בקסמי הציונות ובקסמי ירושלים. עד עלייתו לארץ ישראל עבד כמהנדס והתמחה בתחום הבטון. ב-1913, שנתיים לאחר תום לימודיו, עלה הקר לארץ ישראל, התמנה ל"מנהל המחלקה הטכנית של המשרד הארצישראלי" והשתקע בירושלים.
בעת מלחמת העולם הראשונה התגייס הקר לצבא העות'מאני, ושירת כקצין הנדסה בכיר, בדרגת מָאיוֹר (רב-סרן), יחד עם אליעזר ילין, בכל רחבי המזרח התיכון. בעת שהותו בדמשק, סוריה, הצטרף לוועד ההצלה של יהודי סוריה ופעל להצלת יהודי סוריה מתגרת ידם הקשה של השליטים הטורקים. בוועד ההצלה עבד יד ביד עם דוד ילין, אביו של אליעזר.
בשנת 1920 ייסדו השניים את משרדם המשותף לתכנון הנדסי ואדריכלי. וילהלם פעל גם במישור נוסף: יחד עם אחיו, מרדכי הקר, יזם כלכלי ובעל חזון, הקים את חברת "פיתוח ארץ ישראל", שניסתה לגייס הון יהודי להשקעות בתעשייה הצעירה בארץ. מקס-מרדכי הקר היה לימים פעיל חשוב בייסוד והקמת הטכניון בחיפה, נטל חלק במלחמת השפות שם, והיה גם מנהלו. מקס-מרדכי הקר היה האיש שהכין את התוכנית היהודית לחלוקת ירושלים, שהוגשה לוועדת פיל המפורסמת בשנת 1938.
וילהלם הקר היה פעיל בחוגים לקירוב לבבות בין יהודים לערבים בירושלים, בשנים שלפני הקמת המדינה. כן היה פעיל ברכישת קרקעות מידי ערבים בירושלים וסביבותיה. השותפות בינו ובין אליעזר ילין, שהיה צעיר ממנו בשתים עשרה שנים, נמשכה כל חייהם.
הקר נפטר בשנת 1945, כמה חודשים לאחר פטירתו המפתיעה של ילין. הותיר אחריו אישה.
תרומתו האדריכלית של הקר לבניין ירושלים היא בעיקר בדרך שבה הביא את התפיסה האירופית המודרנית ושילבה עם הסגנון המזרחי-ערבי-מוסלמי המקומי. כמו כן, היה הראשון שתכנן וביצע בנייה בבטון מזוין, דוגמת קולנוע עדן בתל אביב ומגדל המים במרחביה. הבתים והמתחמים שבנה עם שותפו אליעזר ילין הם מיעדי השימור והשחזור החשובים בעיר.
לקריאה נוספת

דוד קרויאנקר, אדריכלות המדינה שבדרך, בראי יצירתם של הקר-ילין, כתר, 2006.
דיקטודון

| דיקטודון |
| --- | --- |
  השוואה בין אדם ל-Diictodon feliceps
תקופה
סוף פרם, 259.8–254.1 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
סדרה:: תראפסידה
תת־סדרה:: Anomodontia
משפחה:: Pylaecephalidae
סוג:: דיקטודון
מינים
 D. feliceps  D. galeops  D. grimbeeki  D. ictidops  D. palustris  D. psittacops  D. parringtoni
שם מדעי
 Diictodon

דיקטודון (שם מדעי: Diictodon) הוא סוג של זוחל מקבוצת התראפסידה שחי בסוף תקופת הפרם. מאובניו נמצאו ברחבי אסיה ואפריקה ובעיקר בדרום אפריקה שם זוהו מאובנים רבים שלו. מספר מינים שלו הועברו לסוגים דומים כמו הג'ימוזאוריה.
יצור זה הגיע לאורך 45 סנטימטרים, והיה בעל גוף קטן ומגושם, ראש גדול עם ניבים בולטים איתם הוא התחפר ותלש צמחייה. אורח חייו דמה לחולד מודרני אך הוא היה דמוי-זוחל. יצור זה חי בחבורות קטנות ועלה למעלה לעיתים רחוקות, עקב הטורפים הרבים של תקופתו. אולי הוא חי לצד תראפסידים דומים כמו הכיסטצפאלוס והדיקינודון (Dicynodon).
יצור זה היה מאבותיהם של הקיינודונטיים שמהם התפתחו היונקים האמיתיים. הוא נכחד בסוף תקופת הפרם.
ראו גם

אנדוטיאודון - סוג קרוב.
יביע אומר

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  הרב עובדיה יוסף
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  שו"ת בהלכה
 הסכמות:  הרב יצחק נסים, הרב עזרא עטייה, הרב חזקיה שבתי, הרב פנחס אפשטיין, הרב יצחק הלוי הרצוג, הרב צבי פסח פרנק הרב שלמה זלמן אוירבך, הרב יעקב משה טולידאנו, הרב יוסף שלום אלישיב, ועוד
 הוצאה
 הוצאה:  חזון עובדיה, מכון יחוה דעת, מכון מאור ישראל
 תאריך הוצאה:  תשי"ד - תשע"ח
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורה ראשונה:  תשי"ד
 תאריך מהדורות נוספות:  תשע"ה
 מספר כרכים:  11
יביע אומר היא סדרת ספרי שאלות ותשובות של הרב עובדיה יוסף, הנחשבת ליצירתו העיקרית והחשובה ביותר. הסדרה מכילה 11 כרכים ועוד כרך מפתחות. שם סדרת הספרים לקוח מתהילים, י"ט, ג': "יום ליום יביע אומר ולילה ללילה יחוה דעת". (יחוה דעת הוא שם סדרת ספרים אחרת של הרב יוסף), כאשר "יביע" הם ראשי התיבות של שמו, עובדיה יוסף בן יעקב, במהופך. הספר זיכה את המחבר בפרס הרב קוק לספרות תורנית לשנת תשי"ד, בפרס הרב טולידאנו לספרות תורנית לשנת תשל"ח, ובפרס ישראל לספרות תורנית לשנת תש"ל.
בתחילה יצא קונטרס שנקרא "יביע אומר - הוריות", שהוציא בגיל 17 בלבד, בשנת תרצ"ח (1938), העוסק במסכת הוריות (נדפס מחדש בחלק האחרון של ספרו יחווה דעת). לאחר מכן יצאו לאור הספרים העוסקים בשאלות ותשובות. על שם הספר קרוי בית ההוראה "יביע אומר" בראשות הרב אהרון בוטבול.
ההסכמות לספר

הסכמות רבות ניתנו לספרו של הרב, בחלק הראשון מובאים הסכמותיהם של הרבנים: הרב הראשי לישראל הרב יצחק הלוי הרצוג, הרב חזקיה שבתי, הרב יעקב משה טולידאנו, הרב הראשי לירושלים הרב צבי פסח פרנק, הרב פנחס אפשטיין, והרב עזרא עטייה. בחלק השני מובאות הסכמות רבות ומהם, הרב יצחק נסים, הרב יוסף שלום אלישיב, הרב שלמה זלמן אוירבך ועוד.