stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קהילת "בשלה"
פעילויות > מצעד הגאווה

לאחר שנים בהן השתתפו חברות "בשלה" במצעדי הגאווה בישראל הן נבחרו להוביל בשנים 2015–2018 את מצעד הגאווה בתל אביב באוטובוס אדום עם גג פתוח של עיריית תל אביב. נשות הקבוצה היו לבושות באופן אחיד עם חולצות הקבוצה, כפפות לבנות, מניפות בצבעי הגאווה וכובעי קש רחבי שוליים. חברות "בשלה" מפעילות דוכנים בירידי הגאווה בערים שונות, ומספקות מידע על הקהילה ופעילותה.
פעילויות > מגזין "בשלה"

בתקופת מגפת הקורונה בישראל ערכו חברות "בשלה" מפגשים וירטואליים תחת הכותרת "קול קוראת", שבהם קראו נשים מיצירותיהן והתקיים דיון סביב הכתיבה. לאחר המגפה החליטה חברת "בשלה", לייקי מלמד, ליזום וליצור מגזין שבו יוכלו חברות הקבוצה לפרסם מפרי עטן. המגזין, "בשלה מגזין משלה", יצא לראשונה באוקטובר 2021, ונכון לתחילת 2025 ראו אור 23 גיליונות, הכוללים סיפורים, שירה, הגות, ביקורת, המלצות, תשבצים וראיונות עם חברות הקבוצה. לצד מלמד עורכת את המגזין וונדי סגל.
באוקטובר 2024, בעקבות בקשות של חברות הקהילה דוברות אנגלית, יצא גיליון ראשון של המגזין גם בשפה האנגלית, בשם Beshela In Her Own Words, וגיליון שני ראה אור בינואר 2025.
גיליונות המגזין זמינים מאז 2024 באוסף העיתונות של ארכיון הגאווה הישראלי באוניברסיטת תל אביב, כחלק משיתוף הפעולה של "בשלה" עם ארגונים אחרים בקהילה הגאה.
פעילויות > קשרים בקהילה

"בשלה" מקיימת קשרים עם מרכזי גאווה בערים שונות, כדוגמת המרכז הגאה בתל אביב, במודיעין, בהרצליה ובכפר סבא, וכן עם האגודה למען הלהט"ב בישראל. שרה סווירי, חברת הקהילה, הייתה חברת הוועד המנהל של האגודה בשנים 2016–2019, אז החליפה אותה בתפקיד נורית שיין, גם היא חברת "בשלה".
פעילויות > קידום להט"ב בגיל הזהב

לקהילת "בשלה" תפקיד פורץ דרך בכל הקשור ליחס לזקנה, גילנות וגרנטופוביה בקהילה הגאה בישראל. חברות הקהילה עמדו מאחורי הכנס הראשון שעסק בלהט"ב בגיל הזהב שנערך בשנת 2018 במרכז הגאה בתל אביב. פעילויות הארגון סייעו להעלאת מודעות ללהט"ב מבוגרים ולצרכיהם הייחודיים.
"בשלה" בספרות ובתקשורת

פרק ב': אהבת נשים - מונולוגים על יציאה מאוחרת מהארון - ספרה של יהודית יהב, חברת "בשלה", שיצא לאור ב-2021, כולל מונולוגים של חברות הקהילה. הספר הביא לחשיפת "בשלה" בתקשורת, כולל ראיונות עם שש מחברות הקהילה בכתבת עומק במוסף "הארץ".
מתחילים מאפס - בשנת 2023 השתתפו בנות הזוג שרה גרוס ותמי בצלאלי, חברות "בשלה", בסדרת הדוקו של כאן 11. בפרק 6 הציגה גרוס, ראשת "בשלה", את הקהילה והמשמעות שלה עבור לסביות מבוגרות, והפרק תיעד את בנות הזוג במסיבת "בשלה מארחת את הקהילה" בתחילת חודש הגאווה של 2022. בעקבות החשיפה בשידור הצטרפו נשים נוספות לקהילה.
קריאה נוספת

יהודית יהב, אהבת נשים, מונולוגים על יציאה מאוחרת מהארון, ישראל: פרדס, 2021
תמי בצלאלי, תישארי, ישראל: זמורה-ביתן, דביר, 2016
The Autographers, להשאיר חותם | הרצליה 2024, ישראל: The Autographers, 2024
הערות שוליים

1 2  וונדי סגל ולייקי מלמד, "זורעת זרעים... ". ראיון עם דר' רותי ליטוין, מייסדת "בשלה", בשלה מגזין משלה 13, 2023, עמ' 4-9
↑  ההחלטות המגובשות ביחס לארגוננו, באתר קבוצת גוגל של "בשלה", ‏יוני 2008
↑  וונדי סגל, גלגולו של לוגו, בשלה מגזין משלה 7, 2022, עמ' 18-20
↑  מתוך "חזון בשלה", מסמך פנימי
1 2   רותי ליטוין, "ארון בתוך ארון": הצרכים הייחודיים של להט"בים מבוגרים, באתר הארץ, 15 ביוני 2021
↑  רשימת חברות פעילות בקהילת "בשלה", מסמך פנימי
↑  ארכיון הגאווה הישראלי / אוסף העיתונות הגאה הישראלית / בשלה, באתר tau.primo.exlibrisgroup.com
↑   הילו גלזר, כמה קשה להזדקן כלהט"ב בישראל, באתר הארץ, 2 ביוני 2016
↑  כתבה אודות כנס להט"ב זהב הראשון, באתר "הטלוויזיה החברתית", ‏16 בינואר 2018
↑  חגי אייד, 9 אנשים שחיים את המאבק הלהט"בקי מדברים על שבוע הגאווה, באתר ynet, 2 ביוני 2022
↑  יהודית יהב, אהבת נשים, מונולוגים על יציאה מאוחרת מהארון, ישראל: פרדס, 2021
↑   שני ליטמן, הן חיו עם גברים לאורך שנים. יום אחד החליטו לעזוב לטובת חיים עם אישה, באתר הארץ, 5 בינואר 2022
↑  "בשלה" מארחת, באתר המרכז הגאה - תל אביב-יפו, ‏מאי 2022
↑  כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי (2023-02-07), מתחילים מאפס עונת המשפחות | פרק 6 - לבד ביחד, נבדק ב-2025-02-11
| להט"ב בישראל |
| --- | --- | --- |
| היסטוריה | בג"ץ אל-על נגד דנילוביץ (1994) • בג"ץ ירוס-חקק נגד מנכ"ל משרד הבריאות (1997) • בג"ץ קלפים פתוחים (1997) • פסק דין ירוס-חקק נגד היועץ המשפטי לממשלה (2005) • בג"ץ יוסי בן-ארי נגד מנהל מינהל האוכלוסין במשרד הפנים (2006) • הרצח בברנוער (2009) • הרצח במצעד הגאווה בירושלים (2015) • בג"ץ ארד-פנקס נגד הוועדה לאישור הסכמים לנשיאת עוברים (2017) • מחאת הלהט"ב (2018) • בג"ץ שי גורטלר נגד שר הרווחה (2023) • מצעד הבהמות |  |
| מעמד אישי וחברתי | זכויות להט"ב בישראל • שירות במערכת הביטחון • נישואים של זוגות מאותו המין • פונדקאות •  הומופוביה |  |
| תרבות | מצעדי גאווה (אילת, חיפה, ירושלים, תל אביב) • TLVFest • טקס פרסי הנוער הגאה "איגי LOVE" • לסבית קטלנית |  |
| ארגונים ומוסדות | אגודת הלהט"ב • האחווה הסטודנטיאלית הגאה • איגי • אל"ף • אסוואת • בית גאה בבאר שבע • בית דרור • הבית הפתוח • בת קול • הו"ד • חברותא • חוש"ן • טרנסיות ישראל • יש עם מי לדבר • כביסה שחורה • כמוך • מעברים • סגול • העשירון האחר • הפורום החיפאי • פרויקט גילה • הצבעים שלנו • הקבוצה הירושלמית • קל"ף • שב"ל • שישה צבעים • תהל"ה • רבני קשת • בלה דואגת • פיות רדיקליות • קהילת "בשלה" • אלקאוס • A Wider Bridge |  |
| מקומות | המרכז הגאה • יער הגאווה • תיאטרון הקהילה הגאה • גן העצמאות (ירושלים) • גן העצמאות (תל אביב) • האנדרטה לזכר ההומואים והלסביות שנרדפו בשואה • הברנוער • וידאו פאב |  |
| תקשורת | מגעים • GoGay • WDG • נתיב נוסף • קל"ף חזק • העיר בוורוד • הזמן הוורוד • פנדורה |  |
| ראו גם | פעילים למען זכויות להט"ב • להט"ב ויהדות |  |
לקטגוריה • לפורטל
האוטובוס האדום של בשלה ממתין להוביל את מצעד הגאווה בתל אביב, יוני 2018
בשלה והבאנר מובילים את מצעד הגאווה בתל אביב, יוני 2015, לפני עידן האוטובוס האדום
הקהל מריע לאוטובוס בשלה במצעד הגאווה בתל אביב, יוני 2016
כובעי הסומבררו באוטובוס בשלה, מצעד הגאווה בתל אביב, יוני 2016
בשלה והבאנר מובילים את מצעד הגאווה בתל אביב באוטובוס האדום, יוני 2017
שלמה ניניו

מוני ניניו ב-1969
שלמה (מוני) ניניו (נולד ב-14 בפברואר 1951 יפו, ישראל) הוא כדורגלן עבר ישראלי. שיחק לרוב בעמדת הבלם ולעיתים הקשר, ומזוהה בעיקר עם קבוצת מכבי יפו.
קורות חייו > בליגה הראשונה

מוני ניניו נולד ביפו לראובן ופאולינה בני יהדות בולגריה אשר עלו מסופיה ב-1949 במהלך העלייה ההמונית. ראובן ניניו שיחק בבולגריה בקבוצת הכח סופיה ובישראל עבד כנגר. אחיו של מוני, סמי ניניו שיחק לתקופה קצרה בשורות מכבי יפו. ב-1960 הצטרף מוני ניניו לקבוצת הילדים של מכבי יפו בתפקיד קשר, ובהמשך כאשר עבר לקבוצת הנוער הציב אותו המאמן בוחוס ג'וג'וסיאן לתפקיד הבלם. ב-1968 במהלך עונת 1966/1968 בליגה הלאומית העלה אותו המאמן איינשטיין קליש לקבוצה הבוגרת לדרישתו של מאמן נבחרת הנוער בכדורגל עמנואל שפר. משחקו הראשון בליגה בשורות יפו היה ב-15 ביוני 1968, הוא שיחק 182 משחקים בשורות מכבי יפו ובהם הבקיע ארבעה שערים. בעונת 1978/1979 סיים את דרכו בקבוצה ומשחקו האחרון היה ב-26 במאי 1979. בהמשך, עבר לעונה אחת לקבוצת הפועל רמת גן ובה שיחק ב-22 משחקי ליגה.
קורות חייו > נבחרות

ב-1968 זומן על ידי המאמן שמואל פרלמן לנבחרת הנערים של ישראל. ב-1969 נמנה ניניו עם סגל נבחרת הנוער של ישראל אשר ניצחה 0–1 את נבחרת הנוער של ברית המועצות בטורניר קאן שבצרפת, משער של משה שלומוביץ'. היה זה הניצחון הראשון של קבוצה ישראלית על קבוצה מברית המועצות. ב-1971 זכה עם נבחרת הנוער בגביע אסיה לנוער בכדורגל לאחר שגברה בגמר על נבחרת קוריאה הדרומית 1–0. בטורניר שנערך בטוקיו הצטיין ניניו, ובמשחק במסגרת שלב הבתים בו גברה ישראל על דרום וייטנאם 5–0, כבש שני שערים. בהמשך, הוכלל על ידי העיתונות המקומית ב-"11 של הטורניר". ב-1971 הועלה על ידי המאמן אדמונד שמילוביץ' לשורות הנבחרת הבוגרת. ניניו רשם 6 הופעות בשורות הנבחרת, משחקו הראשון היה ב-14 בנובמבר 1971 מול אוסטרליה ומשחקו האחרון היה ב-28 במרץ 1972 מול הודו. עם מינויו של דוד שווייצר למאמן הנבחרת, נופה ניניו מהסגל.
לאחר שירות קצר בחטיבת גולני, הועבר ניניו על ידי מפקדו דוד כהן לפיקוד הצפון. הוא צורף לסגל נבחרת הכדורגל של הפיקוד אשר זכתה ב-1971 בגמר גביע הרמטכ"ל בכדורגל, לאחר שניצחה את נבחרת גייסות השריון 2-3 משער ניצחון של ניניו בדקה ה-89 לרשתו של בומה ויינברג. את המשחק שפט משה אשכנזי והגביע הוענק על ידי חיים בר-לב.
קורות חייו > לאחר הפרישה וחיים אישיים

לאחר פרישתו עבר ניניו קורס מאמנים במכון וינגייט. הוא אימן מספר שנים קבוצות ילדים ונוער: מכבי יפו, הפועל צפרירים חולון והפועל בת ים. מוני ניניו הוא אופטומטריסט, ולאחר פרישתו מאימון פתח חנות אופטיקה בבת ים. הוא נשוי לוורד, והם הורים לשתי בנות וסבים לנכדים. נכדו המתגורר בבריטניה שיחק כדורגל בקבוצת "White Star Football Academy", ונכדתו זהר הדדי הייתה אלופת ישראל בג'ודו (ילדים, 2019).
הישגים

גביע אסיה לנוער בכדורגל(אנ'): 1971
סגנית אלופת ישראל: 1976/1977
לקריאה נוספת

ברוך פורמן, היידה בי-היידה בו - עלייתה, ירידתה והקמתה מחדש של מכבי יפו, הוצאת תירוש, תל אביב-יפו, 2020.
ביאורים

↑  יצוין כי באתר "כאן 11" מצוינת שנת המשחק כ-1972, אך זוהי שגיאה כפי שניתן להבין משמות השחקנים שנאמרים בשידור וממבקיע השער לישראל, שלום שוורץ.
הערות שוליים

1 2 3  אשר גולדברג‏, היו"ר אמר לי 'רק כסף בראש שלך'. המועדון זלזל בי, באתר וואלה, 4 בינואר 2024.
1 2  ברוך פורמן, היידה בי-היידה בו - עלייתה, ירידתה והקמתה מחדש של מכבי יפו, הוצאת תירוש, תל אביב-יפו, 2020, עמודים 224–225. נתונים היסטוריים: ירון משעל.
↑  נבחרת הנוער של ישראל מנצחת את ברית המועצות בטורניר קאן, באתר ההתאחדות לכדורגל.
↑  הישגים מדהימים של הבנות באליפות ישראל, בדף הפייסבוק "ג'ודו קיבוץ עינת".
מועצה אזורית בוסתאן אל-מרג'

בוסתאן אל-מרג' (בערבית: بستان المرج) היא מועצה אזורית בעמק יזרעאל, הכוללת ארבעה כפרים ערביים: סולם, כפר מצר, נין ודחי אשר אוכלוסייתם משתייכת ברובה לחמולת זועבי. בין יישוביה של בוסתאן אלמרג' אין רצף טריטוריאלי. מפרידים ביניהם שטח עיריית עפולה, המועצה האזורית עמק יזרעאל, והמועצה האזורית הגלבוע.
היסטוריה

בשנת 1993 הוקמה מועצה אזורית נוף הגליל, בעקבות החלטת ממשלת רבין השנייה על פיתוח המגזר הערבי בישראל. המועצה כללה את הכפרים השייכים למועצות האזוריות בוסתאן אל-מרג', אל-בטוף והכפר אום אל-גנם. זה הייתה המועצה האזורית הראשונה שהוקמה בישראל באופן בלעדי ליישובים ערבים.
בשנת 1999 מינה שר הפנים, נתן שרנסקי, ועדת גבולות, בראשות הגאוגרף יוסי בן-ארצי מאוניברסיטת חיפה, לבדיקת תחומי השיפוט של המועצה, עקב רצונם של היישובים הבדואים לקבוע מחדש את גבולות המועצה. הצורך בהקמת ועדת הגבולות התעורר לפני הבחירות המוניציפליות למועצות האזוריות במאי 1999, כאשר שלושה מהיישובים בדוויים: רומנה, עוזייר רומת אל-הייב, ביקשו שלא להיכלל בתחום המועצה האזורית נוף הגליל, ולהקים לעצמם מועצה עצמאית משלהם. היישובים פנו לבג"ץ, וביקשו ממנו שלא להשתתף בבחירות ולהקים מועצה נפרדת. בג"ץ המליץ על הקמת ועדה שתחליט לאן ישתייכו היישובים מבחינה מוניציפלית.
בינואר 2001, אימץ שר הפנים חיים רמון, את המלצת ועדת בן-ארצי לפצל את המועצה, כאשר לבוסתן אל מרג' צורפו הכפרים שהיו בחלק הדרומי של המועצה האזורית נוף הגליל, פרט לאום אל-גנם שצורף למועצה המקומית שבלי.
המועצה נוהלה תחילה בידי מועצה שמינה שר הפנים. ב-2002 נערכו בבוסתאן אל-מרג' הבחירות הראשונות, ולראש המועצה נבחר אחמד זועבי. בשנת 2009 מונתה למועצה ועדה ממונה לאור ליקויים רבים שנמצאו בתפקוד המועצה וגירעון שוטף בגובה של כ-35% מהכנסות המועצה. ב-2013 נכנס לתפקידו יעקב זוהר, הממונה החמישי מטעם משרד הפנים. זועבי נבחר מחדש ב–2014, בהיעדר חוק או נהלים שאוסרים על ראש מועצה מודח להתמודד שוב.
בבחירות 2018 נבחר עבד אלכרים זועבי שניצח בסיבוב שני עם 53.34% מהקולות את אסמאעיל זועבי.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים במועצה אזורית בוסתאן אל מרג' 8,418 תושבים, מתוכם 8,411 תושבי ישראל (מקום 193 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).   אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 62.5%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 8,002 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
יישובי המועצה

| מספר | צורת היישוב | יישוב | אוכלוסייה | שנת הקמה  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | כפר | דחי | 668 | המאה ה-18 |
| 2 | כפר | כפר מצר | 2,796 | המאה ה-18 |
| 3 | כפר | נין | 2,026 | סוף המאה ה-18 |
| 4 | כפר | סולם | 2,920 | המאה ה-18 |
מרדכי רוטנברג

ערך זה עוסק בפרופסור. אם התכוונתם לרב, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  אפריל 1932 (בן 92) ברסלאו, הרייך הגרמני 
 ענף מדעי:  פסיכולוגיה
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת ניו יורק  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי 
 תלמידי דוקטורט:  ברוך כהנא 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (2009) 
 צאצאים:  מנחם עמי רוטנברג 
 
מרדכי רוטנברג
שלט לכבודו במבואת בניין בית הספר לעבודה סוציאלית בקמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים
מרדכי רוטנברג (נולד באפריל 1932, ו' בניסן תרצ"ב) הוא סוציולוג ופסיכולוג ישראלי, יהודי יליד שלזיה (אז בגרמניה), פרופסור אמריטוס לעבודה סוציאלית באוניברסיטה העברית בירושלים, חתן פרס ישראל לחקר העבודה הסוציאלית לשנת ה'תשס"ט, עמית מחקר במרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה.
ספריו של רוטנברג עוסקים במגוון רחב של נושאים בתחומי הסוציולוגיה, הפסיכולוגיה והעבודה הסוציאלית. מרבית ספריו פורסמו באנגלית, ותורגמו לעברית, לצרפתית וליפנית.
ביוגרפיה

רוטנברג נולד בשנת 1932 לדוד ויטי ינטע (בת ר' צבי אלימלך ב"ר אליעזר גרוסר ממשפחת ר' צבי אלימלך מדינוב) בברסלאו שבשלזיה, גרמניה, בן למשפחה מצאצאי רבי יצחק מאיר אלתר (רוטנברג), מייסד חסידות גור. עם עליית הנאצים לשלטון נעצר אביו, ובשנת 1939, לאחר ששוחרר עלתה המשפחה לארץ ישראל.
השתתף במלחמת העצמאות בקרב נוטרדאם בירושלים, והיה שותף לידוי בקבוק מולוטוב לעבר המשוריין שהוביל טור משוריינים של הלגיון הירדני למרגלות מנזר נוטרדם, שהביא לשריפת המשוריין, לעצירת הטור ולנסיגתו. לאחר מכן השתתף בסלילת דרך בורמה ובפעולות נוספות. בשנת 1950 החל לשרת כלוחם בנח"ל ושירת ביחידת קדם - 101
בשנים 1954 – 1956 למד עבודה סוציאלית באוניברסיטה העברית בירושלים. פעל כעובד סוציאלי במועצה האזורית עזתה וכקצין מבחן לנוער בירושלים. במקביל למד סוציולוגיה וחינוך באוניברסיטה העברית. קיבל תואר שני בקרימינולוגיה ובעבודה סוציאלית באוניברסיטת ניו יורק. עם חזרתו ארצה שימש כמפקח על מוסדות סגורים לנוער עבריין.
בשנים 1966 – 1969 למד רווחה חברתית ופסיכולוגיה חברתית באוניברסיטת ברקלי. עבודת הדוקטורט שלו נערכה בבתי כלא בארצות הברית, ועסקה בנושא "האחר המשמעותי – חשיבותו של האחר לדרך שבה תופש האדם את עצמו".
בשנת 1970 הצטרף לסגל האוניברסיטה העברית, כמרצה בבית הספר לעבודה סוציאלית, וכן במכון לקרימינולוגיה ובחוג לפסיכולוגיה. בשנת 1980 מונה לפרופסור מן המניין.
מתחילת שנות השבעים פיתח רוטנברג את הרעיון של "פסיכולוגיה יהודית-דיאלוגית", שבמסגרתו בנה תורה פסיכולוגית חדשה מתוך רעיונות יהודיים.
בשנת 2005 יצא לאור לכבודו ספר יובל בשם החיים כמדרש - עיונים בפסיכולוגיה יהודית, ובו מאמרים מאת יורם בילו, יהודה ליבס, אדמיאל קוסמן, הרב עדין שטיינזלץ, שלמה גיורא שוהם, משה אידל, אלי ויזל ואחרים.
בשנת 2009 זכה בפרס ישראל בחקר העבודה הסוציאלית. מנימוקי הוועדה:
מרדכי רוטנברג נשוי לנעמי, אחות במקצועה. לזוג נולדו ארבעה ילדים. הצעיר שבהם נהרג כחייל בשנת 1988. נכדתו היא ד"ר תהלה הרץ.
מכון רוטנברג לפסיכולוגיה יהודית

בשנות השבעים, פיתח פרופ' מרדכי רוטנברג שיטה פסיכולוגית חסידית והחל ללמדה במוסדות אקדמאיים. שיטה זו שימשה כבסיס ל'מודל הפסיכולוגיה היהודית' אותו פיתח יחד עם בתו ד"ר מיכל פכלר ותלמידו ד"ר ברוך כהנא. בשנת 2006 הקימו השלושה את 'מכון רוטנברג לפסיכולוגיה יהודית', הקרוי על שם בעז בנו הצעיר של פרופ' רוטנברג.
מספריו > ספרים בעברית

קיום בסוד הצמצום – מודל התנהגותי לפי החסידות הקבלית, הוצאת מוסד ביאליק, 1990. זכה בפרס ירושלים למחשבת ישראל.
נצרות ופסיכיאטריה – התאולוגיה שמאחורי הפסיכולוגיה, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1994
שבעים פנים לחיים – רה-ביוגרפיה מדרשית כפסיכותרפיה אישית, הוצאת מוסד ביאליק, 1994.
פרד"ס הנפש – הגשר הפסיכו-תירפויטי בין הרציונלי למיסטי, הוצאת אקדמון, 1995.
פסיכולוגיה יהודית וחסידות - הפסיכולוגיה שמאחורי התיאולוגיה, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1997
היֵצֶר – הפסיכולוגיה הקבלית של מיניות ויצירתיות, הוצאת שוקן, 1999.
ממקדש למדרש – פונד-מנטליזם פסיכולוגי והיהדות, הוצאת שוקן, 2001.
שכול והאגדה החיה: לא המעשה עיקר אלא המעשייה, הוצאת משכל, 2005.
על החיים והאלמוות – דימויי גן עדן כמעצבי התנהגות: נצרות, אסלאם, יהדות, הוצאת ראובן מס, 2008.
מבוא לפסיכולוגיה של הצמצום: תאוריה יהודית במדעי החברה, הוצאת ראובן מס, 2010.
החיים כמסע תנ"כי: סוד היצר והיצירה המדברית, משכל, 2012.
להציל את המונותאיזם: מבוא לגיור חברתי, ראובן מס, 2015.
(יחד עם ברוך כהנא) השטיבל והסטארט־אפ: שש שיחות על חסידות, פסיכולוגיה יהודית ואתגרי השעה, ידיעות ספרים, 2018.
יחידת "קדם – 101" וחידת פעולות התגמול, ראובן מס, 2020.
ספר יובל לכבודו - מדרש בנפש: עיונים בפסיכולוגיה ויהדות לכבוד מרדכי רוטנברג. עורכים: שחר ארזי, מיכל פכלר וברוך כהנא. מועצה מדעית: משה אידל, אבשלום אליצור, הרווי גולדברג, יהודה ליבס, אביעזר רביצקי וזאב קליין. הוצאת ידיעות אחרונות, 2003.
מספריו > ספרים באנגלית

Damnation and Deviance: The Protestant Ethic and the Spirit of Failure, 1978
Hasidic Psychology: Making Making Space for Others, 2003
Rewriting the Self: Psychotherapy and Midrash, 2004
Creativity and Sexuality: A Kabbalistic Perspective, 2005
The Psychology of Tzimtzum: Self, Other, and God, 2016
Between Rationality and Irrationality: The Jewish Psychotherapeutic System, 2017
לקריאה נוספת

"אודות מרדכי רוטנברג", בספר החיים כמדרש - עיונים בפסיכולוגיה יהודית, הוצאת ידיעות אחרונות, 2005.
"הילד שהציל את ירושלים", נדב שרגאי, ישראל היום, מוסף "ישראל השבוע", יום ששי, כ"ח בניסן תשע"ו, 6 במאי 2016, עמוד 16-19.
הערות שוליים

↑  בֹעז רוטנברג
↑  ראו מרדכי רוטנברג, שכול ואגדה החיה: לא המעשה עיקר אלא המעשייה, ידיעות ספרים 2005; ובסרטו התיעודי של הבמאי שלום הגר, רוטנברג
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267390305171  BIBSYS: 90740438  BnF: cb14543409b (data)  CiNii: DA01717292  GND: 115462325  ISNI: 0000 0000 8169 1106  LCCN: n78043758  NDL: 00454766  NKC: ola20231202437  NLA: 35836127  NTA: 07019730X  RERO: 02-A011392656  SUDOC: 251315630  VIAF: 98164289   WorldCat (עם VIAF): 98164289
יהודה אשכנזי (טיקטין)

רבי יהודה אשכנזי (נפטר ה'תק"ג, 1743) היה רב פולני במחצית הראשונה של המאה ה-18. מחברו העיקרי של הספר באר היטב על השולחן ערוך בגרסתו הנפוצה כיום. כיהן כרב ודיין בטיקטין.
ביוגרפיה

רבי יהודה נולד בפרנקפורט לרב שמעון סופר מפרנקפורט. אביו היה סופר סת"ם בפרנקפורט. פירושו לשולחן ערוך, "באר היטב", בא כהרחבה והשלמה לפירוש בשם זהה שנכתב בידי רבי ישעיה ב"ר אברהם, על חלק אורח חיים של השולחן ערוך.
תחילה ביקש רבי יהודה להשלים את מפעלו של רבי ישעיה ולכתוב חיבורים זהים לשאר שלושת חלקי השולחן ערוך. בשנת תצ"ז הדפיס את חיבורו באר היטב לחלק יורה דעה ובשנת תצ"ט לחלק אבן העזר. הוא קרא להם בשם זהה לזה של ספרו של רבי ישעיה, כיוון שראה בהם השלמה לאותו חיבור. אחרי שפרסם את שני החלקים האלו, החליט לכתוב חיבור חדש גם לחלק אורח חיים, כדי לכלול בו חיבורים שרבי ישעיה לא הכיר או לא הכניס, וגם לתקן כמה ליקויים בחיבור הקודם. החיבור לחלק זה נדפס לראשונה בשנת תק"ב, סמוך לפטירתו, ולמרות שהצהיר על כוונתו לחבר ספר דומה גם על חלק חושן משפט, לא הספיק לעשות זאת.
חיבורו של רבי יהודה הפך לפופלרי ביותר, וצורף למהדורות השולחן ערוך בדפוס אמשטרדם תקי"ג ותק"כ. במהדורות השולחן ערוך הנפוצות מודפסת מהדורתו של רבי יהודה אשכנזי מטיקטין לחלקים אורח חיים ואבן העזר. הגרסה המודפסת לחלק יורה דעה היא עריכה ששילבה את חיבורו יחד עם באר היטב של רבי זכריה מנדל מבלז. בשל כך נדחה למעשה הספר המקורי של רבי ישעיה ב"ר אברהם לחלק אורח חיים.
הערות שוליים

↑  א"י גולדראט, מיעוט דמות של ספרים (ג), תגים ג-ד, תשל"ב, עמ' 31
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310324005171  VIAF: 79008394   WorldCat (עם VIAF): 79008394 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אמצעים אופטיים לנשק קל של צה"ל

אמצעים אופטיים לנשק קל של צה"ל מופעלים בצבא הגנה לישראל במספר רב של דגמי כוונות ואמצעים אופטיים לנשק קל מסוגים שונים. אמצעים אלו נמצאים בשימוש בכל הזרועות, הים, האוויר והיבשה.
ברובי סוגי הנשק הקל, הכוונת הבסיסית ביותר היא כוונת ברזל. קיימים אמצעים אופטיים נוספים המאפשרים ליורה יכולת קליעה לצרכים שכוונת הברזל אינה מאפשרת, שאפשר להרכיבם על הנשק בנוסף או במקום כוונת הברזל.
כוונות השלכה מאפשרות ירי בצורה נוחה לטווח קצר, וכוונות טלסקופיות מאפשרות ירי לטווח ארוך באמצעות הגדלה של תמונת הירי. אמצעי בשם "מכפל" מאפשר ירי לטווח בינוני-ארוך באמצעות כוונת השלכה. חלק מכוונות ההשלכה מכילות סמן לייזר, המאפשר ליורה לכוון את הנשק באמצעות קרן לייזר ולא באמצעות מבט בכוונת. הלייזר יכול להיות גלוי (כלומר כל אדם בסביבתו של היורה יכול לראות את הקרן), או סמוי (כלומר ניתן לראייה רק על ידי אדם המשתמש באמצעי לראיית לילה). הלייזר הסמוי מכונה בצה"ל א"א (אינפרא אדום).
על אף חסרונותיהן, כוונות הברזל נחשבות לאמינות ביותר, שכן הן עמידות ואינן דורשות טעינה לשימוש, בשונה מאמצעים אופטיים רבים אחרים. שימוש באמצעי אופטי ללא כוונות ברזל לגיבוי, עלול להביא למצב שבו לא יהיה אמצעי אופטי תקין על הנשק, לדוגמה בעת מצב של גמר סוללה בכוונת השלכה.
לרוב, הרכבת האמצעים על הנשק מתבצעת באמצעות מסילת פיקטיני.
מכפל, כוונת השלכה וסמן לייזר מורכבים על נשק באמצעות מסילת פיקטיני
כוונות ברזל

מקרא:      בשימוש      יצא משימוש
| --- | --- |
: דגם
 : כל נשקי צה"ל עד כניסת נשקי ה־M4 פלאט-טופ ומיקרו תבור כללו כוונות ברזל מובנות
 : כוונת ברזל M16/CAR-15
 : כוונת ברזל לגיבוי בהרכבה על מסילת פיקטני, M4 פלאט-טופ, תבור X-95 פלאט-טופ
כוונות השלכה

שימוש בכוונת ברזל לגיבוי בשילוב כוונת השלכה: בתמונה הימנית, החייל הימני משתמש בכוונת ההשלכה בלבד, בעוד שכוונת הברזל לגיבוי סגורה. בתמונה השמאלית, כוונת הברזל לגיבוי פתוחה. בנשק ספציפי זה, כוונת הברזל הקדמית קבועה.
מקרא:      בשימוש      יצא משימוש
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | דגם | סמן לייזר מובנה | יצרן | ארץ יצור |
|    | MEPRO M21 | לא | מפרולייט | ישראל ישראל |
|   | MEPRO MOR PRO | כן | מפרולייט | ישראל ישראל |
|   | MEPRO M5 | לא | מפרולייט | ישראל ישראל |
|  | EOTECH XPS3 | לא | EOTECH (אנ') | ארצות הברית ארצות הברית |
|  | EOTECH EXPS3 | לא | EOTECH (אנ') | ארצות הברית ארצות הברית |
|   | EOTECH 552 | לא | EOTECH (אנ') | ארצות הברית ארצות הברית |
|   | Aimpoint CompM5 | לא | Aimpoint (אנ') | שוודיה שוודיה |
|  | ROMEO8T 1x38 mm | לא | SIG Sauer | ארצות הברית ארצות הברית |
|  | Vortex UH-1 (Huey) | לא | Vortex Optics (אנ') | ארצות הברית ארצות הברית |
|   | MARS | כן | ITL Optronics | ישראל ישראל |
|   | Elbit Falcon | לא | אלביט מערכות | ישראל ישראל |
|  | Trijicon Reflex (כונתה בצה"ל "אלביטון" בשל דמיון לElbit Falcon אך קומפקטית יותר) | לא | Trijicon | ארצות הברית ארצות הברית |
כוונות טלסקופיות

מקרא:      בשימוש      יצא משימוש
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | דגם | הגדלה | יצרן | ארץ יצור |
|   | ACOG (מכונה בצה"ל "טריג' " על שם היצרן) | X4 | Trijicon | ארצות הברית ארצות הברית |
|   | ACOG (מכונה בצה"ל "טריג' " על שם היצרן) | X4 | Trijicon | ארצות הברית ארצות הברית |
|   | ליאופולד סימן 4 | X10 | Leupold | ארצות הברית ארצות הברית |
|   | ליאופולד סימן 6 | X3-X18 (אדפטיבי) | Leupold | ארצות הברית ארצות הברית |
כוונות ואמצעים לראיית לילה

מקרא:      בשימוש      יצא משימוש
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | דגם | הגדלה | יצרן | ארץ יצור |
|   | LI-OR 4X "ליאור" | X4 | New Noga Light | ישראל ישראל |
|   | AN/PVS-12 Aquila "אקילה" | X4 | Litton Industries (אנ') | ארצות הברית ארצות הברית |
|   | FLIR AN/PVS-27 (Milsight S135) Magnum Universal Night Sight (MUNS) מגבר אור כוכבים (מא"כ) שמורכב בנוסף לכוונת הרגילה, בתצורת Clip-On | ללא | Teledyne FLIR (אנ') | ארצות הברית ארצות הברית |
כוונות ואמצעים תרמיים

מקרא:      בשימוש      יצא משימוש
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | דגם | הגדלה | יצרן | ארץ יצור |
|   | XACT th65 "מכבית" אינה כוונת אלא אמצעי תרמי שמורכב בנוסף לכוונת הקיימת בתצורת Clip-On, ניתנת להסטה הצידה במידת הצורך | ללא (ההגדלה מתבצעת באמצעות הכוונת הרגילה שמורכבת על הנשק) | אלביט מערכות | ישראל ישראל |
|  | XACT th64 "מכבים" | זום אופטי קבוע של-2.7=X1,זום דיגיטלי–X1\X2\X3\X4 | אלביט מערכות | ישראל ישראל |
|  | FLIR T75תצורת Clip-On | 1X, 2X, 4X | Teledyne FLIR (אנ') | ארצות הברית ארצות הברית |
כוונות חכמות

מקרא:      בשימוש      יצא משימוש
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | דגם | יצרן | ארץ יצור |
|   | SMARTSHOOTER SMASH "פגיון" | SMARTSHOOTER | ישראל ישראל |
כוונות למטול רימונים

מקרא:      בשימוש      יצא משימוש
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | דגם | יצרן | ארץ יצור |
|   | כוונת ברזל "עלה" למטול רימונים M203 | Lewis Machine & Tool Company (LMT) (אנ') | ארצות הברית ארצות הברית |
|   | MEPRO GLS "זאבון" | מפרולייט | ישראל ישראל |
מכפלים

מקרא:      בשימוש      יצא משימוש
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | דגם | ניתן להסטה (ניתן להסיט את המכפל ללא צורך בפירוקו מהנשק)/ סטטי (במידת הצורך יש לפרק את המכפל במלואו מהנשק) | יצרן | ארץ יצור |
|   | EOTECH MAGNIFIER G43 | ניתן להסטה | EOTECH (אנ') | ארצות הברית ארצות הברית |
|  | EOTECH MAGNIFIER G33 | ניתן להסטה | EOTECH (אנ') | ארצות הברית ארצות הברית |
|   | MEPROLIGHT MX3 | סטטי | מפרולייט | ישראל ישראל |
|  | MEPROLIGHT MMX3/4 | ניתן להסטה | מפרולייט | ישראל ישראל |
|  | MEPROLIGHT MX3T | ניתן להסטה | מפרולייט | ישראל ישראל |
|  | TA-33 3×30 ACOG בהסבה לתצורת מכפל | סטטי | Trijicon | ארצות הברית ארצות הברית |