stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יעקב כהנוב
לימודים ושירות ציבורי

בספטמבר שנת 1970 השתחרר כהנוב מהשירות בצה"ל ונרשם ללימודי מתמטיקה, סטטיסטיקה ותעודת הוראה, באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1974, לאחר סיום לימודיו, נקרא על ידי אפרים שריר, ראש עיריית נהריה, לשמש בתפקיד מזכיר העירייה. כהנוב שינה את התפקיד ל'מנכ"ל' העירייה. לאחר פרישתו של שריר בשנת 1983, המשיך עם מחליפו חיים לבב, ושימש בתפקיד זה במשך 15 שנה.
בבחירות לרשויות המקומיות שנערכו בשנת 1989 התמודד כהנוב על תפקיד ראש עיריית נהריה, מטעם מפלגת העבודה. ראש העיר המסיים חיים לבב כעס על התנהלות המפלגה מאחורי גבו ובמקום לתמוך בו כמחליפו העמיד את עצמו לקדנציה נוספת כמועמד עצמאי. כתוצאה מכך פוצלו הקולות של מפלגת העבודה בין כהנוב ללבב ומועמד הליכוד יעקב סבג זכה. תפקיד מזכיר העירייה דורש אמון עם ראש העיר. לפי סיכום בין השניים ולטובת העיר נהריה פרש כהנוב מתפקידו בעירייה.
באקדמיה

שנת 1989 הייתה שנת מפנה בחייו של כהנוב. ארבע שנים קודם לכן, בשנת 1985, התגלו שרידיה של ספינה עתיקה מול חוף קיבוץ מעגן מיכאל. הספינה נחפרה במשך שלוש עונות בשנים 1988 ו-1989. כהנוב, שהיה עתה גמלאי של עיריית נהריה, הצטרף לפרויקט כמתנדב ונעשה עוזרו העיקרי של ד"ר אלישע לינדר, אשר עמד בראש פרויקט הספינה העתיקה ממעגן מיכאל. אהבתו לים ולספינות הביאה אותו לכתיבת עבודת תזה לתואר שני, ובהמשך ללימודי דוקטורט, כאשר הספינה העתיקה עמדה במרכז המחקר. על עבודת התזה שלו קיבל כהנוב את הציון 'מצטיין' ואת הדוקטורט סיים בהצטיינות יתרה.
בשנת 1995, במהלך לימודיו לדוקטורט, החל ללמד בחוג לציוויליזציות ימיות באוניברסיטת חיפה. חמש שנים מאוחר יותר הוא קיבל תקן של מרצה בחוג. בשנת 2004 הועלה לדרגת מרצה בכיר עם קביעות.

בשנת 2014 הוענקה לו דרגת פרופסור מלא. תחומי ההוראה שלו היו חדשניים וברוח החוג: 'בניית כלי שיט עתיקים' ו'ניתוח הפלגות עתיקות'; במהלך הלימודים הרבה להוציא את הסטודנטים להתנסות מעשית בחוף ובים במסגרת הקורס 'שיטות סקר ומחקר בחוף ובים', והביא את הסטודנטים ליישם את שלמדו בכיתה במסגרת 'סדנה לבניית דגמי כלי שיט עתיקים ומתקנים ימיים'. כהנוב נחשב למרצה מעולה ויעידו על כך ציוני ההוראה הגבוהים ועשרות הסטודנטים, שהמשיכו לשמור איתו על קשר.
באקדמיה > כלי שיט עתיקים

כחוקר התמקד יק כהנוב בתחום של כלי שיט עתיקים. היה חלוץ מחקר כלי שיט עתיקים בישראל, ובשנות פעילותו באקדמיה ניהל עשרות עונות של חפירות תת-ימיות, חפר וחקר ארבעה עשר כלי שיט בחופי ישראל, בעיקר בדור ובעכו.

מחקר כלי השיט העתיקים בדור סיפק נתונים חדשים ומעניינים לגבי תהליך השינוי בשיטת בניית כלי שיט, במחצית השנייה של האלף הראשון לספירה, ושם את ישראל על המפה העולמית של תחום מחקר זה.
כלי השיט העתיקים אשר נמצאו בלגונה של דור (טנטורה) ונחפרו כוללים את טנטורה A, דור 2001/1, טנטורה F, טנטורה E וטנטורה B המתוארכות לתקופה הביזנטית (324–638) והתקופה הערבית הקדומה (638–1099). 

כלי שיט אלה תורמים מידע ייחודי ורב ערך להבנת התפתחות הבנייה של כלי שיט בימי קדם בים התיכון ומעידים על קיומם של נתיבי שיט ומסחר ימי אל דור וממנה ועל קיומו של יישוב באזור דור בתקופה הערבית הקדומה.
מחקר הספינות הטבועות בעכו – עכו 1, עכו 2 והספינה ממגדל הזבובים, שפך אור חדש על ההיסטוריה הימית של העיר, על קרבות ימיים שהתרחשו באזור ועל קשרי מסחר, בעיקר בשלהי התקופה העות'מאנית. ד"ר דבורה צויקל, תלמידתו לשעבר וממשיכת דרכו של כהנוב ממשיכה את מחקריו בכלי שיט עתיקים בעכו ובמעגן מיכאל, ומכשירה דור חדש של סטודנטים במחקר הארכאולוגי התת-ימי.
בשנת 2013 אובחן כהנוב כחולה במחלה קשה. למרות מאבקו במחלה קשה והיותו בגמלאות המשיך כהנוב להכשיר ולהדריך מספר רב של סטודנטים תוך הקפדה על מקצועיות ורמה מחקרית גבוהה, כל זאת בצניעות ותוך נתינת דוגמה אישית. 

הוא שיתף פעולה עם חוקרים ברחבי העולם, לקח חלק בתחרויות מדעיות ואף זכה מספר פעמים במענקי מחקר יוקרתיים כדוגמת הקרן הלאומית למדע (ישראל).
באקדמיה > הספינה העתיקה ממעגן מיכאל

.
הספינה וחלקיה נמצאו במצב שימור טוב. הממצאים תוארכו לשלהי המאה החמישית לפנה"ס (שנת 400 לפנה"ס). בזכות איכות השימור, כמות העץ ששרדה, והיותה הספינה העתיקה ביותר שהתגלתה בחופי ישראל, זהו ממצא ייחודי מסוגו בעולם. חשיבות הממצא הובילה להוצאת הספינה מהים והעברתה לשימור ולהמשך מחקר באוניברסיטת חיפה. חלקי הספינה שומרו, היא הורכבה מחדש, ומוצגת כיום במוזיאון הכט באוניברסיטה.
המחקר היסודי, הפרסומים הרבים, השימור והתצוגה של הספינה העתיקה ממעגן מיכאל מהווים כיום דוגמה ומופת למחקר כלי שיט עתיקים בעולם כולו. כהנוב היה החוקר הראשי, המשמר והמשחזר של הספינה העתיקה ממעגן מיכאל.
החל משנת 2014 עמד כהנוב בראש פרויקט מחקר שמטרתו בניית רפליקה בגודל מלא של הספינה העתיקה, תוך נאמנות לממצא המקורי ולשיטות הבנייה שהיו נהוגות בשלהי המאה החמישית לפנה"ס. זהו למעשה השלב האחרון במחקר, על מנת שניתן יהיה ללמוד וללמד על שיטת בנייתה, הפעלתה ותכונות ההפלגה של הספינה המקורית. עלות הפרויקט היא כשני מיליון ש"ח, אותם גייס בעצמו מתורמים פרטיים ומקרנות מחקר תחרותיות בהן זכה. בניית הרפליקה נעשתה בבית הספר לקציני ים עכו שהקצה לכך את סככת הסירות וחלק מבית המלאכה. בפרויקט השתתפו סטודנטים מאוניברסיטת חיפה, מתנדבים וקדטים מבית הספר.
למרות מחלתו הוא המשיך בפעילות ככל שיכול. הוא זכה לראות את השלב הראשון של הפרויקט – בניית הספינה, מסתיים.
ב-12 בדצמבר 2016 נפטר ממחלתו והובא למנוחות בבית העלמין של קיבוץ כברי. הוא הוכר כחלל מערכות ישראל. השקתה של הרפליקה למים והפלגה ראשונה נעשו בסוף דצמבר 2016, כשבועיים לאחר פטירתו.
באקדמיה > ספרים ומאמרים

בתקופת עבודתו כתב יעקב כהנוב כ-150 מאמרים ומחקרים שפורסמו בספרים ובעיתונות המדעית.
מאמרי פרופסור כהנוב באתר researchgate
מספר מאמרים לדוגמה:
Linder, E., and Kahanov, Y., 2003. The Ma‘agan Mikhael ship. The Recovery of a 2400-year-old Merchantman, Final Report Volume 1. 256 pp. Israel Exploration Society and University of Haifa, Jerusalem.
Kahanov, Y., and Linder, E., 2004. The Ma‘agan Mikhael ship. the Recovery of a 2400-year-old Merchantman, Final Report Volume 2. 302 pp. Israel Exploration Society and University of Haifa, Jerusalem.
Ben Zeev, A., Kahanov, Y., Tresman, J. and Artzy, M., 2009. The Ma‘agan Mikhael Ship Volume 3, A Reconstruction of the Hull, 80 pp. Israel Exploration Society, Leon Recanati Institute for Maritime Studies, University of Haifa.
Kahanov, Y., 2006. The voyage of Synesius. Cambridge Journal of Navigation, 59: 435–444.
Kahanov, Y., 2009. Ancient shipwrecks in Dor/Tantura lagoon and their significance. Cathedra, 134: 5–24 (Hebrew with an English abstract).
Pomey, P., Kahanov, Y. and Rieth, E., 2012. Transition from Shell to Skeleton in Ancient Mediterranean Ship-Construction: analysis, problems, and future research, International Journal of Nautical Archaeology: 41.2: 235–314.
Kahanov, Y., Cvikel, D., Rozenberg, S., Kalman, Y., Chachy, R. and Porat, R., 2015. The ships from Herodium. Mariner’s Mirror 101.3: 262–271.
תחביבים

השייט במפרשים היה התחביב העיקרי של כהנוב. הוא עסק בשייט כל השנים מהילדות בנהריה וממש עד שבועות לפני פטירתו, כשהצטרף לחברים בהשטת סירת מפרש מספרד לאיים הקנאריים במזג אוויר קשה.

ב־1992 התארגנה הפלגה של סירת מפרש ישראלית (הסירה אף נבנתה בארץ) בשם 'כרמלית 2' לחציית האוקיינוס האטלנטי בין השאר היה זה לציון 500 שנה לחצייה של כריסטופר קולומבוס.

פרופ' כהנוב היה אחראי על הארגון וההכנה של הסירה למסע ואף חצה אתה את האוקיינוס הלוך וגם חזור כשנתיים מאוחר יותר.
בתקופה בין 2007 ל-2012 כשהסירה 'שפירית' בפיקודו של חברו רענן שפירא ערכה הקפה של העולם הצטרף כהנוב לשני קטעים: באוקיינוס ההודי ממאוריציוס למדגסקר, בשנת 2009. ובאוקיינוס השקט, מפיג'י לניו זילנד, בשנת 2011. במהלך ההפלגות והסיורים בחופים הקדיש כהנוב תמיד זמן לחקור את תנאי השייט באזור ומבנה כלי השייט המקומיים. ובכל הזדמנות דאג להתנסויות בכלים מקומיים.
כדורגל - לאחר האסון האווירי במינכן בו נספו 11 חברי קבוצת מנצ'סטר יונייטד, החל לאהוד את הקבוצה. במשך השנים היה לאוהד של הקבוצה ועקב, ככל שאיפשרו השידורים בישראל, אחרי משחקי הקבוצה. עם כניסת השידורים הישירים לערוצי הכבלים החל לצפות במשחקי הקבוצה באופן קבוע. בשמונה השנים האחרונות נסע בהרכב קבוע עם בנו, חברו יורי, ונכדו לצפייה במשחקי הקבוצה.
הערות שוליים

↑  התמונה נמסרה למשפחת כהנוב על ידי מפקד שייטת 13 אל"ם דב שפיר, בהקדשה ”ושתזכו לראות בנכם בקרבכם במהרה, 20.10.67”.
↑  סג"ם יעקב כהנוב – בין מלחמת ששת הימים למלחמת יום הכיפורים, 'עמותת ערים בלילה'.
↑  יעקב כהנוב, אברהם יסעור, עוזי אמבר, דיווח משיטי סירות הדגל באתר משמר המורשת הימית.
↑  מייק אלדר, שייטת 11
ע' 50-46.
↑  סג"מ יעקב כהנוב, באתר הגבורה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263448205171  LCCN: no2004017433  VIAF: 19383648   WorldCat (עם VIAF): 19383648 
מסלול הפגנת השיט שערכו כהנוב וצוותו מול העיר סואץ. המקום בו נשבו מסומן באדום.
סירת הגומי עם כהנוב וצוותו נושאת הדגל בתעלה לפני שנפתחה עליה אש, 14 ביולי 1967.
הספינה העתיקה ממעגן מיכאל בתצוגה במוזיאון הכט חיפה
ספינת הרפליקה של הספינה העתיקה ממעגן מיכאל בהפלגה ראשונה במפרץ חיפה, 28 בדצמבר 2016.
חיים גוגנהיימר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 ביולי 1924 נירנברג, רפובליקת ויימאר 
 פטירה:  4 במרץ 2021 (בגיל 96)
 ענף מדעי:  גאומטריה דיפרנציאלית 
 מקום לימודים:  המכון הטכנולוגי של ציריך 
 מנחה לדוקטורט:  בנו אקמן, היינץ הופף 
 מוסדות:  בית ספר טנדון להנדסה באוניברסיטת ניו יורק 
 תלמידי דוקטורט:  ארווין לוטבק, מחמוד סאייז'פייזאדה, רוי סטוארט פרידמן, ג'ון טיילור דה ולקורט, אבלין ברידג'ט טרופר, קרל טרופר 
 
חיים (היינריך) וולטר גוגנהיימר (באנגלית: Heinrich Walter Guggenheimer; ‏21 ביולי 1924 – 4 במרץ 2021) היה פרופסור למתמטיקה יהודי-אמריקאי יליד גרמניה שעסק בגאומטריה, טופולוגיה, גאומטריה אלגברית וקמירות. הוא פרסם גם כמה ספרים בתחום חקר היהדות, ביניהם תרגום ופירוש של כל התלמוד הירושלמי לאנגלית.
ביוגרפיה

חיים (היינריך) גוגנהיימר נולד ב-21 ביולי 1924 בנירנברג, גרמניה למרגריט בלוך וזיגפריד גוגנהיימר. הוא למד במכון הטכנולוגי של ציריך, וקיבל את תעודתו ב-1947 ואת הסמכתו כד"ר למדעים בשנת 1951. הדוקטורט שלו היה תחת הכותרת "על יריעות אנליטיות מורכבות עם מדד קלר". ופורסם בגרמנית בכתב העט המתמטי החשוב Commentarii Mathematici Helvetici.
גוגנהיימר החל את הקריירה שלו באוניברסיטה העברית כמרצה בשנים 1954–1956 ולאחר מכן היה פרופסור באוניברסיטת בר-אילן בשנים 1956–1959. ב-1959 היגר לארצות הברית שם הפך לאזרח ב-1965. משרתו הראשונה הייתה באוניברסיטת וושינגטון סטייט, שם הוא היה פרופסור חבר. לאחר כשנה הוא עבר לאוניברסיטת מינסוטה, שם הפך לפרופסור מן המניין ב־1962. בעודו במינסוטה כתב את ספרו "גאומטריה דיפרנציאלית" (1963), ספר לימוד המטפל ב"בעיות קלאסיות בשיטות מודרניות". לדברי רוברט הרמן בשנת 1977 "מבין המחקרים של היום, הטוב ביותר מנקודת המבט של תוכנית ארלנגן הוא "גאומטריה דיפרנציאלית" של היינריך גוגנהיימר".
בשנת 1967 פרסם גוגנהיימר את ספרו "גאומטריה מישורית וקבוצותיה" (בהוצאת הולדן דיי), ועבר לניו יורק כדי ללמד באוניברסיטה הפוליטכנית, כיום "בית ספר טנדון להנדסה שבאוניברסיטת ניו יורק". בשנת 1977 פרסם את ספרו "גאומטריה יישומית: קימור גלובלי ומקומי".
עד 1995 גוגנהיימר פרסם באופן קבוע מאמרים בכתבי עת מתמטיים שונים. כמפקח על לימודים לתואר שני במינסוטה ובניו יורק, היו לו שישה סטודנטים שעברו לדוקטורט עם תזות בפיקוחו, שניים במינסוטה וארבעה בניו יורק.
גוגנהיימר תרם רבות גם בתחום מחקר מדעי היהדות. ב-1966 כתב את המאמר "בעיות לוגיות במסורת היהודית". בשנת 1992 כתב גוגנהיימר ביחד עם אשתו חוה את "שמות משפחה יהודיים ומוצאם" וב-1995 כתב גוגנהיימר הגדה לפסח, העושה השוואות בין נוסחי ההגדה השונים וכן נושאת פירוש נרחב על סדר ההגדה. אחת התרומות המשמעותיות ביותר שלה ללימודי ההגדה הייתה זיהוי התייחסויות לטקסט של ההגדה בפסוקים מתרגום שבעים, התרגום היווני המוקדם לחומש.בשנת 2005 פרסם גוגנהיימר תרגום ופירוש למדרש סדר עולם. בין השנים 2000 ל-2015 גוגנהיימר פרסם 17 כרכים של תרגום ופירוש מחקריים על כל התלמוד ירושלמי באנגלית בהוצאת דה גרויטר. בשנת 2018 הוציא פירוש קצר על התורה באנגלית בהוצאת כתב האמריקאית.
נפטר ב-4 במרץ 2021.
הערות שוליים

↑  John McCleary, Geometry from a Differentiable Viewpoint, Cambridge: Cambridge University Press, עמ' 34–44
↑  Guggenheimer, Heinrich W., 1924-, Plane geometry and its groups, Holden-Day, 1967
↑  Heinrich Guggenheimer - The Mathematics Genealogy Project
↑  H. Guggenheimer, Logical problems in Jewish tradition, Ph. Longworth ed. (1966) Confrontations with Judaism
↑  Guggenheimer, Eva and Heinrich author, Jewish family names & their origins : an etymological dictionary
↑  Guggenheimer, Heinrich., The Scholar's Haggadah : Ashkenazic, Sephardic, and Oriental Versions., Jason Aronson, Inc, 1998
↑  The scholar's Haggadah: Ashkenazic, Sephardic, and Oriental versions, Northvale, N.J: Jason Aronson, 1995, ISBN 978-1-4617-1012-7. (בengheb)
↑  Heinrich Guggenheimer, Seder Olam - The Rabbinic View of Biblical Chronology, Lanham MD: Rowman & Littlefield, 2005
↑  קישור לאתר הוצאת דה גרויטר
↑  Reading the Torah, Ktav Publishing House
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262012905171  PLWABN: 9810552099505606  BnF: cb123646762 (data)  GND: 114374066  ISNI: 0000 0001 0930 8907  LCCN: n83828137  LNB: 000010078  MGP: 18356  NTA: 069308691  SUDOC: 111545595  VIAF: 108201794   WorldCat (עם VIAF): 108201794
ערן חרמוני

| --- | --- |

חרמוני ב-2021
 לידה:  18 באפריל 1980 (בן 44) גבעת שמואל, ישראל ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  מודיעין‏־מכבים־רעות 
 תפקיד:  מזכיר כללי (29 בינואר 2017) 
 מפלגה:  העבודה
 
ערן חרמוני (נולד ב-18 באפריל 1980) הוא עורך דין, יזם חברתי ופוליטיקאי ישראלי. כיהן כמזכ"ל מפלגת העבודה משנת 2017 עד 2024.
חיים אישיים

חרמוני חי במודיעין-מכבים-רעות. הוא נשוי ואב לבת.
הערות שוליים

1 2  ערן חרמוני נבחר לתפקיד מזכ"ל מפלגת העבודה, בעמוד הפייסבוק של מפלגת העבודה, 29 בינואר 2017
↑   עפרה אידלמן, נוער הנרות מפיק לקחים ומנסה להבין מה השתבש, באתר הארץ, 23 באוקטובר 2015
↑  ערן חרמוני, באתר מפלגת העבודה
↑  המשמרת הצעירה של מפלגת העבודה: לא להצביע בעד התקציב בשל ייקור הלחם, באתר ynet, 9 במאי 2006
↑  ב"ש: המשמרת הצעירה של "העבודה" הפגינה עם נהגי "מטרודן", באתר ynet, 23 בינואר 2005
↑  אטילה שומפלבי, צעירי העבודה פוקדים את ... מרכז הליכוד, באתר ynet, 14 בפברואר 2005
↑  גם סרבני חברון יקבלו "צל"שים" ביום ראשון, באתר ynet, 29 באוגוסט 2007
↑  צעירי "העבודה" נפגשו עם שר מחמאס, באתר ynet, 14 באפריל 2007
↑  יאיר אטינגר, גם במודיעין, בירת המעמד הבינוני נופצו האשליות, באתר הארץ, 5 באוגוסט 2011
↑   ערן חרמוני בהפגנה הגדולה בתולדות העיר מודיעין 3.9.2011, סרטון בערוץ "Ohelmodiin", באתר יוטיוב (אורך: 02:14)
↑  נציגי יוצאי אתיופיה עותרים לבג"צ נגד הממשלה, באתר ynet, 9 בספטמבר 2008
↑  דיון מיוחד של ועדת הכלכלה של הכנסת בנושא המחסור של קייסים מהעדה האתיופית למתן הכשר באירועים של יוצאי העדה., באתר main.knesset.gov.il, ‏20.12.2016
↑  צבי זרחיה, מפלגת העבודה ופעילים חברתיים הקימו מטה לביטול חוק ההסדרים, באתר TheMarker‏, 28 באוגוסט 2012
↑  טוביה חוסיד, יוזמת חרמוני לביטול חוק ההסדרים, באתר הבלוג האישי של טוביה חוסיד, ‏2010-02-16
↑  ערן חרמוני‏, שלום. מישהו שומע?, באתר וואלה, 3 ביוני 2012
↑   חיים לוינסון, הריצה של גבאי: "מי שיפריע לי להשיג 30 מנדטים, אני אזיז אותו", באתר הארץ, 25 באוגוסט 2017
↑  אור רביד‏, "ניצח במבחן הכוח הראשון: ועידת העבודה אישרה את השינויים של גבאי", באתר וואלה, 15 בספטמבר 2017
↑  מפלגת העבודה בראשות מרב מיכאלי, רשימת המפלגה לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע, באתר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת
הפיגוע בשדי תרומות

| חלק מהאינתיפאדה השנייה |
| --- | --- |

 תאריך:  19 ביוני 2003
 תאריך עברי:  י"ט בסיוון ה'תשס"ג
 מקום:  שדי תרומות, עמק בית שאן, ישראל
 סוג:  פיגוע התאבדות
 נשק:  מטען חבלה
 הרוגים:  1
 פצועים:  0
 מבצע:  אחמד עבאהרה, הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני 
 מניע:  טרור אסלאמי לאומני
הפיגוע בשדי תרומות הוא פיגוע התאבדות שבוצע ב-19 ביוני 2003 במושב שדי תרומות שבביכורה שבדרום עמק המעיינות כ-4 קילומטרים צפונית למחסום הבקעה, בפיגוע נרצח אבנר מרדכי, בן 63 תושב המושב.
הפיגוע התרחש כ-7 חודשים לאחר הפיגוע בסניף הליכוד בבית שאן, אבנר היה יו"ר הסניף ופעיל ותיק של המפלגה. הפיגוע היה הראשון באזור עמק בית שאן מאז הסכם השלום עם ירדן.
הפיגוע

הפיגוע התרחש בשעה 6 בבוקר ביום חמישי 19 ביוני 2003, המחבל אחמד עבאהרה, בן 20, תושב הכפר יאנון צעד מהכניסה הדרומית של המושב שדי תרומות לכיוון צפון, המחבל התכוון לבצע את הפיגוע בתחנה ביישוב או להמשיך לבית שאן, אך מאחר שצעד במשך כמה שעות, נכנס לצרכניית היישוב, שם בעל הצרכנייה הביא לו מים, והמחבל פוצץ עצמו.
עדי ראייה סיפרו כי זיהו את המחבל מגיע למקום, הולך באזור התחנה ומתקדם לכיוון המכולת, שם זוהה על-ידי המצלמות במעגל סגור, בנוסף גם מסרו שהמחבל נראה עצבני ומאוד חשוד לפני ביצוע הפיגוע.
עד ראייה נוסף סיפר כי "אין ספק שהמחבל המתאבד התכוון בסופו של דבר לעלות לאוטובוס מהתחנה שנמצאת מול חנות המכולת", אותו עד ראייה סיפר בנוסף גם "הסתכלתי לו בעיניים, נתתי לו מבט מאיים הוא ממש התקרב אלי. היה לו תיק צד כחול גדול ומלא. בשלב מסוים הוא היה ממש מולי, אבל נתתי בו כזה מבט שהוא מייד חתך לכיוון המכולת. בפתח המכולת יש בקבוקי שתייה. הוא נגע ביין, הסתובב והסתכל לעברי. ראיתי אותו נכנס למכולת, ואז היה פיצוץ גדול ובלאגן. הכל בער. אני בטוח שהוא רצה לעלות לאוטובוס. ראו עליו שהוא לחוץ ועצבני".
לאחר הפיגוע

כמה דקות לאחר הפיגוע הגיעו למקום צוותי מד"א והמשטרה, ניצב יעקב בורובסקי שהיה במקום אמר כי האירוע יכול היה להסתיים בצורה קשה הרבה יותר. לדבריו, "המתאבד הגיע לסביבת חנות המכולת כדי לארוב לאוטובוס או לקהל גדול יותר. הוא הופרע על-ידי בעל המכולת, וכתוצאה מההפרעה הזו הוא התפוצץ בחנות ולא בתחנה המחבל לא התכוון כלל להיכנס למכולת, כשעה לאחר הפיגוע כביש הבקעה נחסם לשני הכיוונים בין המושב לבין מחסום הבקעה.
הזרוע הצבאית של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני לקחה אחריות על הפיגוע.
כמה חודשים לאחר הפיגוע, נקראה הצרכנייה ביישוב על שמו של אבנר מרדכי שנרצח בפיגוע.
הערות שוליים

↑  אורי אס, הרוג בפיגוע התאבדות בשדי תרומות, באתר הארץ, 20 ביוני 2003
↑  הרוג בפיגוע התאבדות במושב שדי תרומות, באתר ynet, 19 ביוני 2003
היזק ראייה

בדיני המשפט העברי, היזק ראייה הוא פגיעה בפרטיות הזולת באמצעות הצצה לתוך רשותו.
בתלמוד ייחדו עבור דינים אלו סוגיות אחדות במסכת בבא בתרא. בסוגיות אלו התבאר היכן מעשה מסוים נחשב כהיזק ראיה, ובאלו מקרים אין המעשה נחשב להזק ראייה.
מקור הדין

המשנה קובעת את חובת בניית מחיצה בין שותפים: ”השותפין שרצו לעשות מחיצה בחצר - בונין את הכותל באמצע”.
בתלמוד בבלי הסתפקו האם כוונת המשנה לחייב לבנות מחיצה מאחר שהיזק ראיה נחשב היזק, או שהמשנה מדברת רק במקרה ש'רצו' לבנות.
להלכה השולחן ערוך סבור שהיזק ראיה נחשב היזק, ולכן יכולים לחייב אחד את השני לבנות מחיצה על מנת למנוע את היזק הראייה: "חצר השותפין... יש לכל אחד מהם לכוף את חבירו לבנות הכותל באמצע, כדי שלא יראהו חבירו בשעה שמשתמש בחלקו...".
גדר הנזק

הראשונים דנו במהותו של היזק הראייה, מדוע הוא נחשב כנזק על אף שאינו ממשי (היזק שאינו ניכר).
גדר הנזק > שיטת הרמב"ן

הרמב"ן כותב שהצצה של אדם לרשות הזולת פוגעת באחר וברכושו באופן ישיר. את דברי הרמב"ן ניתן לבאר בכמה דרכים שנזכרו בראשונים:
עין הרע – אדם שמתבונן בחבירו או ברכוש חבירו בצורה חודרת וממוקדת, מתוך צרות עין, מביא עליהם רעה וגורם להם נזק ממוני.
פגיעה בפרטיות ובצניעות חבירו. פגיעה כזו אסורה הן מן ההיבט הנזיקי והן מן ההיבט האיסורי.
לכל אחת מהפגיעות הללו יש השלכות הלכתיות אחרות (אם בדרישה לבנות כותל הפרדה או בחיוב צו מניעה האוסר לבנות דבר המזיק, כפי שיבואר בהמשך).
הרמב"ם קובע שהיזק ראייה פוגע בפרטיות ובצניעות, ולכן יש חובה להימנע מהם. לעומת זאת, בהימנעות מעין הרע הוא רואה רק מידת חסידות ללא נפקות הלכתית מחייבת, ולכן לא נוכל לחייב לגדור בגינה. יש החולקים על הרמב"ם ויש שפסקו כמוהו.
גדר הנזק > שיטת רש"י

שיטת רש"י שהיזק הראייה גורם רק נזק עקיף (גרמא). השכן ימנע משימוש בחצרו מחשש שחבירו יסתכל עליו. בנזק מסוג זה (גרמא) אין מחייבים תשלום על הנזק, אבל יש איסור לבצעו.
גדר הנזק > הנפקא מינה בין השיטות

לדעות שהראייה גורמת לפגיעה ישירה בזולת, די בכך שאחד השכנים בונה מחיצה דקה שדרכה אי אפשר לראות ובכך יצא ידי החובה להימנע מהיזק הראייה, שכן גם אם תיפול המחיצה, מיד יוכל לבנותה שוב ולמנוע את ההיזק.
מנגד, אם נאמר שהפגיעה היא באפשרות השימוש בחצרו של הזולת (גרמא), אז אין די בבניית מחיצה דקה וחלשה (במפיפס בעלמא) . מחיצה כזו עלולה ליפול בקלות, ומתוך חשש לכך, השכן יימנע מעשיית דברים שבצנעה בחצירו, וכך תימשך הפגיעה בו. לכן, לצורך מניעת היזק הראייה בדרך גרמא, נוכל לחייב בנייה של מחיצה עבה וחזקה (גוויל או גזית או ולבנים) .
דיני היזק ראייה

יש כמה דרכים שעל ידם ניתן למנוע אדם מלהזיק בראייה:
דיני היזק ראייה > בניית כותל

על מנת למנוע נזקי ראייה, יש לבנות קיר שיפריד בין הנכסים כדי לעצור את השכן מלהסתכל. כל השכנים חייבים באופן שווה בבניית הקיר, וכל אחד מהשכנים יכול לחייב את השני לשלם על זה. דרכי מניעת ההיזק משתנים בהתאם לסוג הנכס:
חצר - בחצר שמשותפת לכמה בתים, שמשתמשים בה לצורך חיי היומיום ולענייני הבית השונים, ונחשבת לחלק מהבית. אפשר לחייב את השכנים לבנות בה כותל בגובה 4 אמות, שהוא גבוה מגובה אדם ומונע מאנשים מלהסתכל לחצר גם אם יתאמצו. חומר הבניין של הכותל הוא לפי מנהג המדינה, וכן רוחב הכותל, ואפילו אם המנהג הוא לבנות מחיצה של קנים בלבד, כל עוד החומר מגן מפני ראייה זה מספיק, אבל אם המנהג לבנות מחומר חלש ובלתי עמיד, יש מחלוקת אם המנהג מחייב (מכל מקום, אם המנהג אינו מחייב אז יש לחייב את המינימום שימנע את ההיזק).
גינה – מקום בו זורעים ירקות או עצי פרי, או שיש שם עצים תמיד – אם אין מנהג אחיד לבניית כותל בגינה יש חובה לבנות כותל. ואפילו שאין אדם משתמש בגינתו לדברים צנועים, אבל הוא עלול להיפגע מעין הרע של חברו. ולכן חייבים לבנות קיר בגובה 4 אמות. אולם יש שאמרו שאין היזק ראייה בגינה, והחובה לגדור נועדה לשמור על הגינה מחשש לגנבה, ואפשר לחייב כותל רק גובה 10 טפחים, שזה מונע מלגנוב, כי מי שמכניס את ידו מעבר לגדר כזו נראה כגנב.
בקעה (שדות של תבואה) – החובה לבנות כותל בבקעה זה רק במקום שכך המנהג. יש אומרים שהחובה לבנות את הכותל זה משום היזק הראייה על ידי העין הרע, והנזק קיים רק חודש אחד בשנה – בזמן שהתבואה מוכנה לקראת קצירה. בתקופה זו אדם עלול להזיק לתבואת חבירו במבט. גובה הכותל בבקעה דומה לזה שבגינה.
גגות - גג שמשמשת כעין מרפסת משותפת ונעשים בו תשמישים כמו בבית, כגון: תליית כביסה, אכילה דינו כחצר. גגות נפרדים הסמוכים זה לזה, אף הם דינם כחצר. אם אין שימוש בגג, יש הסבורים שחוששים להיזק ראייה דווקא בין גגות שיש קשר עין ביניהם, ובלבד שאינם צמודים זה לזה. בנסיבות אלו בעלי הגגות עשויים לחשוב שהם נהנים מפרטיות, ולהשתמש לעיתים בגג כמו בבית. לכן, הם זכאים להגנה באמצעות הסדרי מניעה שבגין היזק ראייה.
דיני היזק ראייה > צו מניעה

יש מקרים בהם ניתן לתת צו מניעה כדי למנוע את הנזק. הצו יכול למנוע מהמזיק להמשיך את נזקו, באמצעות הרחקה של המזיק מהניזוק או בדרך של חלוקת זמני שימוש במקום המועד להיזק. לדוגמה:
חצר שותפים קטנה (פחות מ-8 אמות), שלא ניתן לחלקה – אם כל אחד מהשותפים רוצה להמשיך ולהיות הבעלים של החלק שלו ניתן, לחלק מהדעות, לחייב חלוקת זמני שימוש בחצר, כדי שלא יזיק לחבירו בהיזק ראייה.
חלון או מרפסת מול חצר משותפת – כל אחד מן השותפים בחצר יכול למנוע את פתיחת החלון, כדי שלא ייפגע בהיזק ראייה. • חלון מול חלון כאשר באמצע נמצאת חצר - הצד שכנגד יכול למנוע את פתיחת החלון משום היזק ראייה, מטעם פגיעה בצניעות ומשום חשש לצנעת הפרט. לחלופין, כ"א מהצדדים זכאי לדרוש את הרחקת החלון כך שלא ניתן יהיה לראות את הנעשה.
דיני היזק ראייה > החזרת המצב לקדמותו

לפי דעה אחת, בכל המקרים בהם ניתן לדרוש צו מניעה, לאחר שנעשתה הפגיעה, ניתן לדרוש את החזרת המצב לקדמותו ולחייב את המזיק לפרק את מה שבנה. לפי דעה אחרת, הדרישה להחזרת המצב לקדמותו תלויה במנהג המדינה. כך, למשל, אם הנוהג הוא לשים וילונות בחלונות הבתים, לא יוכל לכפות את חבירו לפרק חלון שבנה, והדרישה תוגבל לוילונות בלבד.
דיני היזק ראייה > חיוב ממון על נזק גוף

כאמור, יש שהגדירו את ההיזק ראייה כנזק של 'עין הרע' שעושה ממש נזק ממוני, אף שאינו מזיק בידיו. לפי דעה זו ניתן להטיל חיוב כספי על המזיק בראייה. לפי דעה אחרת היזק ראייה הוא נזק שאינו ניכר, ולכן החיוב עליו הוא רק כלפי שמים. למרות זאת מצד מידת חסידות, כדי שלא ייענש בדיני שמים, ראוי שישלם על הנזק. תשלום זה אינו קצוב, ותלוי ברצונו הטוב של המזיק.
חזקת שימוש כנגד היזק ראייה

מי שהחזיק להשתמש בנכסיו באופן שיש בו משום היזק ראייה, ושכנו לא מחה כנגד שימוש זה, רואים את השכן כאילו מחל על הנזק, ועל כן תעמוד לחברו הזכות להמשיך להשתמש בנכס (חזקת שימוש), כנגד היזק הראייה.
החזקה הנזכרת עומדת כנגד נזקי ממון הכרוכים בהיזק הראייה. היא אינה חלה כאשר היזק הראייה גורם נזקי גוף, כמו פגיעה בפרטיות ובצניעות של חברו. כך קובע הרשב"א: "מכל מקום, אם נהגו שלא להקפיד כלל על היזק ראייה שעל הבתים וחצרות [הפוגע בפרטיות השכן], מנהג בטעות הוא, ואינו מנהג, שאין מחולה ההקפדה [כלומר, אין אדם יכול למחול ולוותר על זכויותיו], אלא בממונות, שאדם רשאי ליתן את שלו, או ליזוק בנכסיו. אבל אינו רשאי לפרוק גדרן של ישראל ושלא לנהוג בצניעות".
חזקת שימוש כנגד היזק ראייה > מועד תחולת החזקה

ישנן ארבע דעות בנוגע למועד תחולת החזקה:
א.מידית - כאשר נודע לצד השני שנבנה חלון, והוא לא ביקש מיד צו מניעה, יש בכך כדי לאשרר את חזקת השימוש, וכמוה כאישור לבניית החלון, שלאחריו לא ניתן לדרוש את סתימתו.
ב.לאחר שלושים יום – לפני חלוף זמן זה, יכול הצד הנפגע לחשוב שמדובר על מבנה ארעי. לאחר 30 יום היה עליו להבין שמדובר בשינוי קבוע, ולפיכך אם לא מחה, יש בכך אישור משתמע להמשך השימוש ולחזקה בו.. לדעה זו, אם ניתן להבין מידית שהשינוי קבוע, והנפגע לא מחה – החזקה תחול מיד.
ג.לאחר שלש שנים (עם טענת בעלות) – בדרך כלל במקרקעין תחולת חזקה היא לאחר שלש שנים של שימוש ובצירוף של טענת בעלות. דין זה חל אפוא גם ביחס לחזקת שימוש כנגד היזק ראייה.[דרושה הבהרה]
ד.לאחר 3 שנים (ללא טענת בעלות) – חזקת שימוש מאפשרת שימוש במקרקעין ואינה מאשרת בעלות. לכן, לא נדרשת לגביה טענת בעלות, כפי שהיא נדרשת, בדרך כלל, בחזקת מקרקעין.
It Would Be So Nice

"It Would Be So Nice" (בעברית: "זה יהיה כל כך נחמד") הוא שיר של להקת הרוק הבריטית פינק פלויד, שנכתב על ידי הקלידן ריצ'רד רייט. זה היה הסינגל הרביעי שהוציאה הלהקה והראשון שכלל את הגיטריסט החדש דייוויד גילמור, לאחר עזיבתו של המייסד סיד בארט.
השיר נותר מחוץ לאוסף Relics משנת 1971 שאסף שירים נדירים אחרים מסינגלים של פינק פלויד. הבי-סייד של הסינגל, "Julia Dream", נכתב על ידי הבסיסט רוג'ר ווטרס (שעבר בהדרגה לתפקידו הסופי ככותב השירים והסולן השולט) ושוחרר מחדש גם באלבום The Early Singles.