stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיפול ממוקד העברה
הערות שוליים

1 2 3  Clarkin, J. F., Yeomans, F., Kernberg, O. F. (2006). Psychotherapy for borderline personality: Focusing on object relations. New York: Wiley.
1 2  Clarkin, J. F., Levy, K. N., Lenzenweger, M. F., & Kernberg, O. F. (2007). A multiwave RCT evaluating three treatments for borderline personality disorder. American Journal of Psychiatry, 164, 922-928.
1 2  Doering, S., Hörz, S., Rentrop, M., Fischer-Kern, M., Schuster, P., Benecke, C., Buchheim, A., Martius, P., Buchheim, P. (2010). Transference-Focused Psychotherapy vs. treatment by community psychotherapists for borderline personality disorder: A randomised controlled trial. British Journal of Psychiatry, 196, 389-395.
↑  Stoffers, J.M., Vollm, B.A., Rucker, G., Timmer, A., Huband, N., & Lieb K. (2012). Psychological therapies for people with borderline personality disorder. The Cochrane Collaboration. Published online: 15 Aug 2012
↑  Levy, K.N., Meehan, K.B., Kelly, K.M., Reynoso, J.S., Weber, M., Clarkin, J.F., & Kernberg, O.F. (2006). Change in attachment patterns and reflective function in a randomized control trial of Transference Focused Psychotherapy for borderline personality disorder. Journal of Consulting and Clinical Psychology, 74, 1027-1040.
↑  American Psychiatric Association (2000). Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders, Fourth Edition-Text Revision. Washington DC: Author.
↑  Kernberg, O.F. (1975). Borderline conditions and pathological narcissism. New Haven, CT: Yale University Press.
↑  Kernberg, O. F. (1984). Severe personality disorders. New Haven, CT: Yale University Press.
↑  Foelsch, P.A.,& Kernberg, O.F. (1998). Transference-Focused Psychotherapy for Borderline Personality Disorders. Psychotherapy in Practice, 4(2), 67-90.
1 2 3  Kernberg, O.F., & Caligor, E. (2005). A psychoanalytic theory of personality disorders. In Major Theories of Personality Disorder, ed. M.F. Lenzenweger & J.F. Clarkin. 2nd ed. New York : Guilford Press, pp. 114-156.
↑  Clarkin, J.F. & Levy, L.N. (2006). Psychotherapy for patients with borderline personality disorder: Focusing on the mechanisms of change. Journal of Clinical Psychology, 62(4), 405-410.
↑  Clarkin, J. F., Foelsch, P. A., Levy, K. N., Hull, J. W., Delany, J. C., Kernbery, O. F. (2001). The development of a psychodynamic treatment for patients with borderline personality disorder: A preliminary study of behavioral change. Journal of Personality Disorders, 15, 487-495.
1 2  Spinhoven, P., Giesen-Bloo, J., van Dyck, R., Kooirnan, K., & Arntz, A. (2007). The therapeutic alliance in schema-focused therapy and transference-focused psychotherapy for borderline personality disorder. Journal of Consulting and Clinical Psychology, 75, 104-115.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
כס הטווס (נאדרי)

כס הטווס (בפרסית: تخت طاووس) הוא שמו של כס המלוכה המוגולי שנאדיר שאה הביא לאיראן מהודו כשלל מלחמה. הכס נבנה עבור שאה ג'האן, השליט המוגולי של הודו במאה ה-17 והוצב בדיוואן הפנימי במצודה האדומה בדלהי. האומן האחראי על עיטורי הזהב והכתב היה מוחמד סעיד לאהיג'י (מוכר גם כסעיד גילאני וכ"בי-בדל ח'אן"), קליגרף ואמן איראני.
הכס כונה כך בשל שני טווסים המוצגים עליו, נוצותיהם מעוטרות באבני חן שונות, למשל אבני אודם, אמרלד, פנינים, ספיר. גודל הכס היה כ-2.5 מ' והוא התמשא לגובה של ארבעה מטרים. דפנותיו היו מקושטים ומשובצים גם הם באבני חן יקרות, ואל המושב המוגבה הובילו שלוש מדרגות. בניית הכס ארכה כשבע שנים, מתחילת שלטונו של ג'האן. בין אבני החן שעיטרו את כס הטווס מונים את הקוהינור, יהלום אכבר שאה(אנ'), יהלום השאה(אנ'), ספינל סאמרי(אנ') ואחרים, שנכללו מאוחר יותר בתכשיטי הכתר האיראניים(אנ').
הכס נחנך ברוב פאר ב-22 במרץ 1635 לציון שבע שנות מלוכה של שאה ג'האן. במועד זה נחוגו וצוינו גם עיד אל-פיטר וגם הנורוז, ראש השנה האיראני.
המלך האחרון של האימפריה המוגולית הגדולה היה מוחמד שאה, שהובס על ידי נאדיר שאה אפשאר. נאדר שאה כבש את האימפריה המוגולית ב-1738 וחזר לאיראן ב-1739 עם שלל רב, בכללו כס הטווס.
במהלך המהומות שבאו בעקבות ההתנקשות בנאדר שאה אפשאר ב-1747, כס הטווס נעלם, וכנראה שפורק לרכיביו.
מאוחר יותר, בתקופת שלטונו של פתח עלי שאה קג'אר, נבנה כס מלכות חדש בשם כס הטווס, אך אין קשר מבני או צורני בין השניים.
שאה ג'האן על כס הטווס, 1635 לערך
שאה עלאם השני יושב על כס הטווס. ציור משנת 1800 לערך, אז כבר היה הכס אבוד
ציור הודי המדמה את החלק הפנימי בארמון בו ניצב כס הטווס בדלהי, 1850
נאדר שאה יושב על כס הטווס
הערות שוליים

↑  Nicoll, Fergus (2009). Shah Jahan, London: Penguin Books, p. 207.
↑  Abraham Eraly, Emperors of the Peacock Throne: The Saga of the Great Mughals, p. 311.
↑  Streeter, Edwin W., The Great Diamonds of the World: Their History and Romance, London: George Bell & Sons, 1882 pp. 113, 200
↑  Nicoll, Fergus (2009). Shah Jahan, pp. 205-206.
↑  James Fraser, Narrative of a Journey into Khorasan in the years 1821 and 1822 (n.p., 1825), p. 43.
ירבוען

| ירבוען |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: דמויי בונה
משפחה:: ירבועניים
סוג:: ירבוען
מינים
 #מינים
שם מדעי
 Dipodomys ‏גריי, 1841

Dipodomys merriami
Dipodomys ingens
יַרְבּוֹעָן (שם מדעי Dipodomys) הוא סוג של מכרסם ממשפחת הירבועניים. ירבוענים הם מכרסמים קטנים הנמצאים במערב אמריקה. כינוים הנפוץ, עכברוש קנגורו (Kangaroo rat), נובע מכך שהם קופצים באופן דומה לקנגורו. ואולם ירבוענים ומכרסמים אחרים פיתחו את אופן התנועה הקופצנית באופן עצמאי.
תיאור

לירבוען שתי רגליים קדמיות קצרות ושתי רגליים אחוריות ארוכות וראש גדול יחסית. ירבוען בוגר שוקל בין 70 ל-170 גרם. הזנבות של חולדות הקנגורו ארוכים יותר מגופן ומראשיהן גם יחד. מאפיין בולט נוסף שלהן הוא שקיות הלחיים הפרוותיות, המשמשות לאחסון מזון.
תיאור > בית גידול

ירבוענים חיים באזורים צחיחים וצחיחים למחצה, בעיקר בקרקע חולית או רכה, המתאימות לנחיתה. הם חיים באזורים של קרקעות מאובנות, כולל חרסית, חצץ וסלעים, אשר קשות יותר להישרדות. הם עושים זאת בין השאר על ידי הפחתת קצב חילוף החומרים שלהם, אשר מפחית אובדן מים דרך העור שלהם במערכת הנשימה. הם מקבלים מספיק מים מהחמצון המטבולי של הזרעים שהם אוכלים כדי לשרוד ולא צריכים לשתות מים בכלל. כל מיני הירבוענים רגישים לטמפרטורות קיצוניות ולכן הם נשארים במאורות שלהם בזמן מזג אוויר קיצוני. ירבוענים נטרפים על ידי זאבים, שועלים, סמורים, ינשופים ונחשים.
תיאור > תזונה

ירבוענים אוכלים בעיקר זרעים ולעיתים גם צמחים. הם חייבים ללעוס את הזרעים במהירות כדי לחסוך באנרגיה ובמים ואז מאחסנים אותם בלחיים שלהם. כמו כן הם אוגרים מזון במאורותיהם.
מינים

Dipodomys agilis
Dipodomys californicus
Dipodomys compactus
ירבוען מדברי (Dipodomys deserti)
Dipodomys elator
Dipodomys elephantinus
Dipodomys gravipes
Dipodomys heermanni
Dipodomys ingens
Dipodomys merriami
Dipodomys microps
Dipodomys nelsoni
Dipodomys nitratoides
Dipodomys ordii
Dipodomys panamintinus
Dipodomys phillipsii
Dipodomys simulans
ירבוען זנב-דגל (Dipodomys spectabilis)
Dipodomys stephensi
Dipodomys venustus
הערות שוליים

↑  מילון בעלי חיים: נכר (תשל"ב), 1972, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  DesertUSA.com, Kangaroo Rats - DesertUSA, www.desertusa.com
↑  Kangaroo Rat Fact Sheet, www.desertmuseum.org (באנגלית)
חשיבה עיצובית

חשיבה עיצובית היא מתודולוגיה המתארת מכלול פעולות קוגניטיביות וביצועיות המיושמות במהלך תהליך עיצוב ומיושמת בפיתוח פתרונות חדשניים.
מבוא

חשיבה עיצובית התפתחה להגדרה של שילוב אמפתיה להקשר של בעיה, יצירתיות בהפקת תובנות ופתרונות, ורציונליות בניתוח והתאמה של מגוון פתרונות אל ההקשר של הבעיה. על פי טים בראון, מנכ"ל ונשיא IDEO, המטרה של חשיבה עיצובית היא "אסטרטגיה עסקית של התאמת פתרונות טכנולוגיים אפשריים לצרכיהם של אנשים". הוראת חשיבה עיצובית מבוססת על הוראת הדרך לגשת אל פתרון מוצלח לבעיות מורכבות ורב-ממדיות, על לימוד מתודות אפקטיביות של רעיונאות, בחירה וביצוע של פתרונות, באמצעותם אנשים בודדים, ארגונים ועסקים יוכלו לשפר את תהליכיהם ומיומנויותיהם בפתרון בעיות. בנוסף, ישנו עניין אקדמי רב בהבנה כיצד מעצבים חושבים ומהי קוגניציה עיצובית. כנס המחקר האקדמי הרשמי הראשון בחשיבה עיצובית התקיים בשנת 1991 באוניברסיטת דלפט לטכנולוגיה, הולנד, ומאז התפתח לכנס שנתי קבוע.
מקורות המונח

הרעיון של עיצוב בתור "דרך החשיבה" במדעים ניתן לייחוס לספרו של הרברט א. סימון משנת 1969 The Sciences of the Artificial (המדעים של המלאכותי), ובספר "Experiences in Visual Thinking" (חוויות בחשיבה חזותית) של רוברט מק'קים משנת 1973. רולף פייסט (Rolf Faste) הרחיב על עבודתו של מק'קים בסטנפורד בשנות ה-80' וה-90', בהוראת "חשיבה עיצובית" כשיטת פעולה יצירתית. ספרו של פיטר רואו (Peter Rowe) משנת 1987 "חשיבה עיצובית" תיאר שיטות וגישות בהן נעשה שימוש על ידי אדריכלים ומתכנני ערים, היה שימוש מוקדם משמעותי של המונח בספרות המחקר בעיצוב. "חשיבה עיצובית" הותאמה למטרות עסקיות על ידי עמיתו של פייסט באוניברסיטת סטנפורד דייוויד מ. קלי (David M. Kelley), שייסד את חברת IDEO (אנ') בשנת 1991. מאמרו של ריצ'רד ביוקנן משנת 1992, שכותרתו "בעיות קשות בחשיבה עיצובית", הביע מבט רחב יותר של "חשיבה עיצובית" כמענה לבעיות אנושיות בלתי פתירות באמצעות עיצוב.
חשיבה מבוססת פתרון

חשיבה עיצובית היא שיטה מעשית ויצירתית לפתרון בעיות, מתוך כוונה לתוצאה עתידית עדיפה. בהקשר זה, זוהי צורת חשיבה מוכוונת פתרון. תהליך חשיבה המתחיל ביעד (מצב עתידי משופר) במקום בפתרון בעיה ספציפית. באמצעות התחשבות בנתונים של המצב הקיים ושל המצב העתידי, פתרונות אפשריים עשויים להתגלות סימולטנית. נייג'ל קרוס טען שצורת חשיבה זו מתרחשת בהקשר של סביבה מעשה ידי אדם (או חפצים).
גישה זו שונה מהשיטה המדעית האנליטית, שמתחילה בהגדרה מקיפה של כל הפרמטרים בבעיה על מנת ליצור פתרון. חשיבה עיצובית מזהה וחוקרת את ההיבטים הידועים והמעורפלים של המצב הנוכחי, כדי לגלות פרמטרים נסתרים ונתיבים חלופיים שעשויים להוביל אל היעד. מכיוון שחשיבה עיצובית היא אופן חשיבה חזרתי (איטרטיבי), "פתרונות" ביניים הופכים להיות נקודות התחלה אפשריות של נתיבים חלופיים, כולל הגדרה מחדש של הבעיה הראשונית.
חשיבה עיצובית כתהליך לפתרון בעיות

שלא כמו חשיבה אנליטית, חשיבה עיצובית היא תהליך שכולל צבירה ובניה של רעיונות, ללא הצבת גבולות במהלך שלב סיעור מוחות (brainstorming). כאשר אין גבולות מוגדרים, המשתתפים חוששים פחות מכישלון וביקורת מעמיתיהם, ומעודדים השתתפות רב-תחומית ושימוש במקורות מידע מגוונים ככל שמתאפשר. הביטוי "לחשוב מחוץ לקופסה" מתאים לתיאור שלב סיעור המוחות, שייעודו לגלות אלמנטים נסתרים ולא ברורים במצב הקיים, ולגלות את הנחות היסוד המוטעות.
אחת הגרסאות של חשיבה עיצובית כוללת שבעה שלבים: הגדרה, מחקר, הגייה, אב טיפוס, בחירה, יישום, ולמידה. במסגרת שבעת השלבים הללו, ניתן לנסח בעיות, לשאול שאלות נכונות, ליצור יותר רעיונות, ולבחור את הטובות שבתשובות. השלבים אינם תהליך ליניארי, ויכולים להתרחש בו-זמנית ואף בחזרה עליהם.
חשיבה עיצובית כתהליך לפתרון בעיות > הגדרה

החלט מה הסוגיה שברצונך לפתור.
הסכם מיהו קהל היעד.
קבע סדרי עדיפות לפי דחיפות.
החלט מה יגרום לפרויקט להצליח. צור מילון מונחים.
חשיבה עיצובית כתהליך לפתרון בעיות > מחקר

סקור את ההיסטוריה של הנושא. זכור את כל המכשולים הקיימים.
אסוף דוגמאות של ניסיונות אחרים לפתרון אותה סוגיה.
הבחן בתומכים, במשקיעים ובמבקרים של הפרויקט.
דבר עם משתמש הקצה שלך, שמעלה את הרעיונות הפוריים ביותר לעיצוב בשלב מאוחר יותר.
חשיבה עיצובית כתהליך לפתרון בעיות > הגייה

זהה את הצרכים וגורמי המוטיבציה של משתמש הקצה.
צור רעיונות רבים ככל האפשר, המשרתים את הצרכים שזיהית.
בצע ותיעד סיעור מוחות, ללא שיפוט וביקורת של רעיונות.
חשיבה עיצובית כתהליך לפתרון בעיות > אב טיפוס

חבר, הרחב ולטש את רעיונותיך.
צור תרשימים מרובים.
קבל משוב מקבוצות אנשים שונות, כולל משתמשי הקצה שלך.
הצג רעיונות נבחרים ללקוח.
הישאר אובייקטיבי ונייטרלי כלפי הרעיונות שתציג.
צור והצג אבות טיפוס עובדים.
חשיבה עיצובית כתהליך לפתרון בעיות > בחירה

סקור ובקר את היעד מחדש.
השאר את הרגשות ותחושת הבעלות על רעיונות בצד.
המנע מהלך חשיבה המוסכם על כל המשתתפים.
זכור שהפתרון הפרקטי ביותר אינו תמיד הטוב ביותר.
בחר ברעיונות החזקים ביותר.
חשיבה עיצובית כתהליך לפתרון בעיות > יישום

רשום תיאורי משימות.
תכנן משימות.
קבע את המשאבים העומדים לרשותך.
הקצה משימות.
בצע.
העבר את התוצר ללקוח.
חשיבה עיצובית כתהליך לפתרון בעיות > למידה

קבל משוב מהלקוח.
החלט אם הפתרון התאים ליעדיו.
ערוך דיון לגבי שיפור אפשרי.
מדוד הצלחה: אסוף נתונים.
ערוך תיעוד.
אף על פי שעיצוב מושפע תמיד מהעדפות אישיות, השיטה של חשיבה עיצובית חולקת מאפיינים מוסכמים, בעיקר: יצירתיות, חשיבה מרובת מיומנויות, עבודת צוות, תפיסת המשתמש במרכז, סקרנות ואופטימיות.
חשיבה עיצובית והוראה

חשיבה עיצובית הוצעה לשימוש במערכות חינוך במגוון דרכים הקשורות לתוכניות לימודים, כמו גם בעיצוב של מרחבי למידה ומערכות הוראה בבתי-ספר. חשיבה עיצובית בהוראה נראית לרוב בשלוש צורות: עזרה לגופים מנהלתיים בפתרון בעיות מנהלתיות, עזרה למורים בפיתוח מערכי שיעור יצירתיים, ויצירת מיומנויות של חשיבה עיצובית אצל תלמידים. מחקרים רבים מבוצעים בשנים האחרונות לבדיקת המפגש בין חשיבה עיצובית והוראה.
בנוסף להעשרת תוכניות לימוד והרחבת נקודות המבט של תלמידים, חשיבה עיצובית יכולה לתרום למורים. חוקרים הציעו ששימוש בחשיבה עיצובית יכול לאפשר למורים לשלב טכנולוגיה בכיתה. חשיבה עיצובית כשיטה יישומית קוריקולרית וכשיטה לרפורמה בתוכניות, הולכת ומקבלת הכרה מצד אנשי חינוך.
התוצר העיצובי כאובייקט תיווך בין דיסציפלינות

האובייקט העיצובי משמש כאמצעי תיווך בין דיסציפלינות שונות, ובפרט בין עיצוב והנדסה, שלכל אחת מהן שפה ושיטות עבודה שונות. המושג אובייקט תיווך לקוח מעולם מערכות המידע בו מקובל לדבר על Boundary Object שזוהי גישה קוגניטיבית לניתוח אינטראקציות בין בעלי עניין על ידי שימוש באלמנטי מידע המשותפים ומוסכמים על ידי המשתתפים, כך שכל אחד מהם היה יכול לפרש את המידע בהתאם להבנתו ותפיסת עולמו. גישה זו מקובלת כאשר יש צורך בשיתוף פעולה להשגת מטרה משותפת או יצירת ידע חדש, ונקודות מבט שונות עלולות להתנגש. השימוש באובייקט תיווך מיושם בתחום המחקר בטכנולוגית תקשורת המידע (ICT-Information Communication technology). המוצר העיצובי הפיזי שנוצר בתהליך היצירה אמור לשמש אובייקט תיווך ותקשורת ולהקל על הגעה להסכמות בכך שתכונות התוצר מקובלות על כל חברי הקבוצה, ובהמשך כל דיסציפלינה יכולה להמשיך בעבודה מקצועית במקביל.
אובייקט התיווך מתאפיין בתכונות הבאות:
מטרה עיצובית – המטרה האולטימטיבית של האובייקט העיצובי
תכונות עיצוביות – מכלול המאפיינים הרלוונטיים לאובייקט המעוצב, בין אם פיזיות, רגשיות, דיגיטליות או שימושיות / תפקודיות
תרחישי שימוש – המשתמשים ותהליכי השימוש של האובייקט המעוצב
מאפיינים הממשק – כל המערכות אליהן האובייקט מתממשק
החלטות ניהוליות – כל השיקולים והאחריות הכרוכים בתהליכי הפיתוח על מנת ליצור בפועל את האובייקט המעוצב
הגישה של אובייקט תיווך משהה תחילה את הדיון המקצועי והשימוש בשיטות עבודה של כל דיסציפלינה, מה שמאפשר לחברי צוות לשנות נקודת מבט ביחס לשיטות העבודה להן הם מורגלים, ויצירת בסיס משותף לצוות כולו. הצוות הרב-תחומי חושב ומציע יחד את התכונות של אובייקט התיווך, ואף מעבר לתכונות הראשוניות מה שיביא למעורבות ואחריות גדולה יותר של כל חברי הקבוצה. בהמשך כל תחום יישם את כל המוסכם בהתאם לשיטות העבודה המקובלות בתחומו. הבסיס המשותף, מאפשר את המשך הדיון, כאשר כל תחום מביא את התובנות שנרכשו מהמשך הפיתוח בכלים המקצועיים השונים, למשל מודלים לפיתוח תוכנה או תסריט מאויר בעיצוב. הגישה ישימה בכל תהליך לימודי בו מעורבות מספר דיסציפלינות שונות ונדרשת אינטגרציה של ידע ותהליכי עבודה, הרלוונטיים לתכונות של האובייקט העיצובי. הגישה נוסתה במסגרת שיתוף פעולה בינתחומי בשנקר בין הפקולטה לעיצוב והנדסה ובמסגרת שבוע מרקחה.
ראו גם

עיצוב תעשייתי
חוויית משתמש
שמישות
ארגונומיה
פתרון בעיות
חשיבה מסתעפת
אבטיפוס
הערות שוליים

↑  Simon, H. A. (1996). The sciences of the artificial (Vol. 136). MIT press
↑  McKim, R. H. (1972). Experiences in visual thinking
↑  Faste, R. A., Roth, B., & Wilde, D. J. (1993). Integrating creativity into the mechanical engineering curriculum. ASME Resource Guide to Innovation in Eng. Design
↑  Rowe, P. G. (1991). Design thinking. MIT press
↑  Buchanan, R. (1992). Wicked problems in design thinking. Design issues, 5-21
↑  Cross, N. (2006). Designerly ways of knowing (pp. 1-13). Springer London
↑  M. S. Ackerman and C. Halverson, Organizational memory: processes, boundary objects, and trajectories, System Sciences, HICSS-32. Proceedings of the 32nd Annual Hawaii International Conference on Systems Sciences, 1999
↑  M. Levy, Promoting the Elicitation of Usability and Accessibility Requirements in Design Thinking: Using a Designed Object as a Boundary Object, ‏19.7.18
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000355164 
מודל להנעת חשיבה עיצובית
תומר חמד

תומר חמד (נולד ב-2 במאי 1987) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ. כיום חמד הוא מנהל האקדמיה של ברייטון מהפרמייר ליג.
קריירת מועדונים > מכבי חיפה

חמד החל לשחק כדורגל בקבוצת הפועל קריית טבעון, אך תוך זמן קצר עבר למחלקת הנוער של הפועל חיפה. בגיל 13 עבר לשחק במחלקת הנוער של מכבי חיפה. בשנת 2004 הוביל את קבוצת "אורט גרינברג קריית טבעון" לזכייה באליפות המדינה לבתי ספר, ובשנת 2005 צורף לשורותיה של קבוצת הבוגרים של מכבי חיפה מליגת העל.
כבר בעונתו הראשונה חמד כבש שער במדי מכבי חיפה. בעונה שלאחר מכן הוא מיעט לשחק, אך בכל זאת החליט להישאר בקבוצה. ביולי 2007 הוא הוזמן להיבחן במדי שטוטגרט מהבונדסליגה, אך לבסוף לא הוחתם. בעונת 2007/2008 קיבל הזדמנויות מועטות בהרכב של מכבי חיפה, ובינואר 2008 הוא הושאל למכבי הרצליה עד תום העונה. לקראת עונת 2008/2009 הושאל לבני יהודה תל אביב לשנה אחת. לקראת עונת 2009/2010 הושאל למכבי אחי נצרת לשנה אחת. בסיום העונה ירד ליגה עם אחי נצרת וחזר אוטומטית למכבי חיפה.
את עונת 2010/2011 פתח בסגל מכבי חיפה, ולאחר 14 מחזורים הפך לשחקן הרכב קבוע. הוא סיים את העונה עם 13 שערים וחמישה בישולים, והיה אחד השחקנים שהובילו לזכיית חיפה באליפות. חמד נכלל בנבחרת העונה של "מעריב".
קריירת מועדונים > ספרד

בקיץ 2011 חתם חמד בקבוצת מיורקה הספרדית. ב-28 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה כאשר עלה בהרכב הפותח בניצחון הביתי 1–0 נגד אספניול. ב-1 באוקטובר כבש חמד את שערי הבכורה שלו בליגה הספרדית בתיקו 2–2 נגד אוססונה. ב-10 בינואר 2012 כבש צמד במשחק הבכורה שלו בגביע המלך הספרדי, בניצחון 1–6 על ריאל סוסיאדד, ואת עונת 2011/2012 סיים עם שמונה שערי ליגה ב-28 הופעות. במחזור הראשון של עונת 2012/2013 כבש צמד בניצחון 1–2 על אספניול. חמד סיים את העונה עם 11 שערי ליגה, אך בתום העונה נשרה מיורקה לליגה השנייה. ב-26 במאי 2013, במחזור הלפני אחרון של העונה נפצע ואובחן כסובל מקרע בגיד האכילס, הוא נותח והושבת למשך שבעה חודשים. ב-15 בדצמבר 2013 שב לשחק כשעלה מהספסל בדקה ה-77. עד תום עונת 2013/2014 כבש שני שערים בליגה הספרדית השנייה.
ב-2 ביולי 2014 חתם על חוזה לשנתיים באלמריה מהליגה הבכירה בספרד. ב-23 באוגוסט 2014 ערך חמד את הופעת הבכורה שלו במדי אלמריה, במשחק נגד אספניול שהסתיים בתיקו 1–1. ב-5 באוקטובר 2014 כבש את שער הבכורה שלו במועדון, כשעלה מהספסל בתיקו 2–2 מול אלצ'ה. ב-4 בינואר 2015 כבש חמד צמד שערים בניצחון 2–1 על מאלגה. בעקבות צמד זה השתווה חמד לחיים רביבו, שיאן השערים הישראלי בליגה הספרדית, ונבחר למצטיין המחזור בליגה הספרדית. ב-17 בינואר כבש צמד נוסף בהפסד 2–3 לוולנסיה ושבר את שיאו של רביבו. סיים את עונת 2014/2015 סיים חמד כמלך השערים של אלמריה עם שמונה שערי ליגה ב-35 הופעות, אך בתום העונה נשרה הקבוצה לליגת המשנה.
קריירת מועדונים > אנגליה

ב-24 ביוני 2015 חתם חמד על חוזה לשלוש שנים בברייטון אנד הוב אלביון מליגת המשנה באנגליה. ב-7 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי ברייטון בניצחון 0–1 על נוטינגהאם פורסט. ב-15 באוגוסט כבש חמד את שער הבכורה שלו בברייטון, בניצחון החוץ 1–2 על פולהאם. ב-29 באוגוסט כבש חמד צמד שערים בניצחון 2–3 על איפסוויץ' טאון. לאחר מכן הוסיף גם צמדים נגד לידס יונייטד ונגד מילטון קייס דונס. ב-15 באפריל כבש שלושער בניצחון ברייטון 0–5 על פולהאם. את עונת 2015/2016 סיים עם 17 שערי ליגה, אך ברייטון סיימה את העונה במקום השלישי ולא הצליחה להעפיל חזרה לפרמייר ליג. בעונה הבאה כבש מספר שערים חשובים, בתיקו 3–3 בחוץ מול ברנטפורד, בניצחון 0–1 על קארדיף סיטי, ובפנדל בניצחון החוץ 0–1 על בורטון אלביניון. את עונת 2016/2017 סיים חמד עם 13 שערים בכל המפעלים ועזר לקבוצתו להעפיל בסוף העונה לליגה האנגלית הבכירה.
ב-12 באוגוסט 2017 ערך חמד את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג ועלה בהרכב הפותח במשחק מחזור הפתיחה נגד מנצ'סטר סיטי אשר הסתיים בהפסד ביתי בתוצאה 0–2. ב-9 בספטמבר 2017 כבש את שער הבכורה שלו בפרמייר ליג, בניצחון הביתי 1–3 נגד וסט ברומיץ' אלביון. ב-24 בספטמבר כבש שוב בניצחון 0–1 נגד ניוקאסל יונייטד. שלושה ימים לאחר מכן הודיעה התאחדות הכדורגל האנגלית שחמד נענש בהשעיה משלושה משחקים, לאחר שדרך במכוון על רגלו של מגן ניוקאסל דיאנדרה ידלין, תקרית שבה השופט לא הבחין. חמד הגיב לתקרית ופרסם הודעה בחשבון הטוויטר שלו וכתב כי הפעולה לא הייתה מכוונת. ב-16 בנובמבר 2017 חתם על הארכת חוזה בברייטון עד יוני 2019. בסך הכול ערך בעונת 2017/2018 18 הופעות בפרמייר ליג, בהן כבש שני שערים.
ב-23 במאי 2018 הושאל לעונה אחת לקווינס פארק ריינג'רס מליגת המשנה, עם אופציה לרכישה. כעבור יומיים ערך את הופעת הבכורה שלו וכבש את שערו הראשון במועדון, בניצחון 0–1 על ויגאן את'לטיק. בסך הכול ערך 27 הופעות בעונה זו, בהן כבש שבעה שערים.
ב-8 באוגוסט 2019 הושאל לעונה אחת לצ'רלטון את'לטיק מליגת המשנה. ב-24 באוגוסט 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה, בניצחון 0–1 על ברנטפורד.
קריירת מועדונים > ניו זילנד ואוסטרליה > ולינגטון פיניקס

ב-30 בנובמבר 2020 חתם לעונה אחת בוולינגטון פיניקס הניו זילנדית, שמשחקת בליגה הבכירה האוסטרלית. את הופעת הבכורה ערך ב-2 בינואר 2021 בהפסד קבוצתו 1–2 לסידני. ב-15 במרץ כבש שער בכורה בהפסד קבוצתו 3–4 לווסטרן סידני.
במאי 2021, בזמן המהומות בישראל, חמד חגג צמד שכבש מול מלבורן סיטי בכך שהתעטף בדגל ישראל אחרי השער הראשון ובכך שהוציא כיפה ואמר "שמע ישראל" אחרי השער השני. בתגובה לחגיגה זו ולרעש התקשורתי בעקבותיו, קבוצתו אסרו על הכנסת דגלים זרים ליציע עד סוף העונה.
בסוף העונה הקבוצה לא האריכה את חוזהו וב-10 ביולי הוא שוחרר מהקבוצה. בסך הכול כבש 11 שערים ושלושה בישולים ב-21 משחקים.
קריירת מועדונים > ניו זילנד ואוסטרליה > וסטרן סידני וונדרס

ב-11 ביולי 2021 חתם במועדון האוסטרלי, וסטרן סידני וונדרס, לעונה אחת.
ב-28 בנובמבר 2021 כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 2-2 מול ניוקאסל ג'טס. בסך הכול כבש שישה שערים ב-20 משחקים. ב-26 ביוני 2022 עזב את המועדון.
קריירת מועדונים > הפועל באר שבע

ב-3 ביולי 2022 חתם לשנתיים בהפועל באר שבע.
ב-16 ביולי 2022 ערך את הופעת הבכורה במסגרת גמר אלוף האלופים. חמד בישל את שער השוויון וכבש את הפנדל המכריע וזכה בתואר ראשון עם קבוצתו.
ב-17 לינואר 2024 שוחרר מהקבוצה.
קריירת מועדונים > מכבי חיפה

ב-18 בינואר 2024 חתם במכבי חיפה עד סיום עונת 2023/2024. הוא שותף בעשרה משחקי ליגה והבקיע שער אחד. ביוני 2024 הודיע על עזיבת המועדון וב-30 ביולי 2024 הודיע על פרישה ממשחק פעיל לטובת תפקיד מקצועי בקבוצת ברייטון. ומונה למנהל האקדמיה של המועדון ברייטון.
נבחרות ישראל

לזכותו של חמד 22 הופעות במדי נבחרת הנוער של ישראל, בהן כבש שער אחד, וכן שלוש הופעות במדי הנבחרת הצעירה עד גיל 21.
הצלחתו במכבי חיפה הביאה להכללתו בנבחרת ישראל, ואת הופעת הבכורה בנבחרת ערך ב-4 ביוני 2011, בניצחון החוץ 1–2 על לטביה במסגרת מוקדמות יורו 2012, כאשר חמד בישל את השער הראשון של ישראל. במשחקו השלישי בנבחרת, נגד קרואטיה, הבקיע את שער הבכורה שלו. בטורניר מוקדמות מונדיאל 2014 כבש שישה שערים, כולל שלושער מול לוקסמבורג ב-12 באוקטובר 2012, וסיים כמלך השערים של הנבחרת בצוותא עם עדן בן בסט.
בטורניר מוקדמות יורו 2016 כבש שלושה שערים, וגם בטורניר מוקדמות מונדיאל 2018 כבש שלושה שערים. ב-27 במרץ 2017 הושעה מנבחרת ישראל ביחד עם אריאל הרוש, בשל ביקורת שהעבירו על הדרג המקצועי. בספטמבר 2017 הוחזר לסגל הנבחרת.
חיים אישיים

חמד נולד לאב צבר ממוצא חלבי, ולאם שעלתה מפולין. כתוצאה מכך, לחמד דרכון פולני, ועל כן אינו נחשב לשחקן זר בחלק מהליגות במדינות השייכות לאיחוד האירופי, ובכללן הליגה הספרדית בה שיחק.
ב-2013 נישא לשונית פרג'י, דוגמנית ונערת ישראל לשעבר. להם חמש בנות. הזוג מתגורר בעומר.