stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יצחק שוורץ (שן-צור)
קורותיו

נולד לסימה ליבה ומיכל יחיאל ירמיהו בעיירה טרנופול במזרח גליציה (כיום באוקראינה). הוריו היו בעלי אטליז.
למד הנדסה בצ'רנוביץ ובתום לימודיו זכה בתואר אדריכל וקבלן בניין (באומייסטר).
שירת בצבא האוסטרו-הונגרי במלחמת העולם הראשונה באלבניה ובהרי הקרפטים. בזכות היותו בעל תואר אקדמי הוא קודם לתפקיד קצין בכיר בצבא וזכה במשרת אישי.
עם סיום המלחמה התמקם שוורץ בווינה, ממנה עלה בגפו ב־1919 לארץ ישראל והתיישב בירושלים.
פתח עסק לטיפול בהעברת חפצי עולים לארץ, אולם לאחר שנה החליט לשוב ולעסוק במקצועו ולכן עבר לתל אביב, שבה נבנו באותה עת מרבית המבנים בארץ ישראל. הוא פתח משרד אדריכלות בשדרות רוטשילד 8 והתמנה כמהנדס עיריית תל אביב. שימש בתפקיד בשנים 1923–1926. ובמקביל תכנן מבנים באופן פרטי. בשנת 1924 הגיע שוורץ לטקס חנוכת מגדל המים ברחוב מזא"ה רכוב על החמור של העירייה.
במחצית הראשונה של שנות ה־20 בנה עבור היזם שלמה פיינגולד שלושה מבנים מפוארים בהשפעה רוסית עמוסת בצלים וצריחים. בפינת הרחוב ליליינבלום ונחלת בנימין:
בניין הדואר והטלגרף
טירת פיינגולד
בית אליס פלמר
שלושתם נהרסו בשנות ה־30 עקב פשיטת הרגל של פיינגולד ומכירתם.
באותה עת תכנן בית־קשתות בסגנון האקלקטי ברחוב טרומפלדור 6.
נישא בשנת 1926, לאמה נובליק, ילידת 1897, עולה מגרמניה. לאחר נישואיו עבר עם משרדו ומגוריו לבית שתכנן בשכונת תל נורדאו ברחוב בן יהודה 34. שוורץ העסיק במשרדו צוות של שלושה מהנדסים.
באמצע שנות ה־20 הוקם בסמיכות לדירתו בית העם, שהפך פופולרי תוך זמן קצר והיווה מטרד רעש לתושבי הבתים הסמוכים. שוורץ תכנן ובנה בית חדש למשפחתו ברחוב שיינקין 70 ועבר אליו בשנות ה־30. בבתים שתכנן בשנות ה־30 עבר מן הסגנון האקלקטי לסגנון הבינלאומי. במקביל לעבודותיו האדריכליות הוא רכש פרדס בן 30 דונם במושבה הרצליה ועסק ביצוא תפוזים ואשכוליות לאנגליה.
בנו הבכור נולד בשנת 1942.
בשנת 1943 חלה ועבר ניתוח. לאחר מכן סבל מבריאות רופפת, מכר את הפרדס בהרצליה ורכש בית קטן ברחוב מלצ"ט, אליו עבר.
שוורץ היה חבר לשכת ברקאי בבונים החופשיים.
היה בקשרי ידידות עם המהנדס יוסף טישלר, אותו נהגו לבקר בשבתות וכן עם פנחס היט איתו ישב לעיתים קרובות בבתי הקפה כסית ודיצה. בנוסף, היה מיודד עם הצלם החובב שמעון קורבמן, שאף צילם חלק מן המבנים שתכנן.
יצחק שוורץ נפטר בשנת 1958 ונטמן בבית העלמין קריית שאול. הותיר אחריו את רעייתו (נפטרה ב־1979) ושני בנים: מיכאל שן-צור, הנדסאי בנין, ויעקב, אלוף-משנה בצה"ל ומנכ"ל רכבת ישראל בין 1993 ל־1994.
מבחר מעבודותיו

בית הקשתות של משפחת רוז – טרומפלדור 6 פינת הירקון 59, כיום מלון "רנומה". נבנה בסגנון האקלקטי בשנות ה-20 עבור משפחת עולים מארצות הברית.
"בית זלצר" – ברחוב אלנבי 19. תוכנן ונבנה בשנת 1926 כבית מגורים עבור הסוחר יצחק זלצר בסגנון האקלקטי.
הבית הירוק – ברחוב שיינקין 70. שוורץ בנה בשנות השלושים עבור משפחתו.
בית וולף יובילר – ברחוב ביל"ו 7
בית פלמן והנדל – ברחוב אנגל 8
בית חבויניק – בית לשכת רואי החשבון, ברחוב מונטיפיורי 1 בכרם ישראל, בסגנון הבינלאומי. תוכנן בתחילת שנות ה-30 כבית מגורים תלת-קומתי.
בית רוזנברג - ברחוב רוטשילד 86, תוכנן בשנת 1932 בסגנון הבינלאומי
בית יעקב שלוסברג – ברחוב אלנבי, פינת נג'ארה. נהרס לאחר שמונה שנים. קולנוע רימון (אלנבי) נבנה על שטחו
בניין הדואר והטלגרף ברחוב נחלת בנימין (נהרס)
טירת פיינגולד (נהרס)
בית אליס פלמר (נהרס)
הבית ברחוב מלצ'ט 27
בית מרגלית – בשדרות רוטשילד 69
בית זאב קובנסקי – בשכונת נווה שאנן
בית חרושת ליבר בדרך יפו פינת רחוב פינס (נהרס)
מלון סן רמו (נהרס). ישראל זלטופולסקי יזם בתחילת שנות השלושים בניית מלון מפואר על חוף הים מול המרחצאות הקרים והחמים ובקרבת קזינו גלי אביב בקצה רחוב אלנבי. הוקם בשנת 1931. בבניין התלת-קומתי היו 45 חדרים. בחזית המערבית לכיוון הטיילת היו בית קפה וגינת ריקודים. היילה סלאסי, קיסר חבש הגולה, הפך בשנות גלותו (1936–1941) את המלון למעונו בתל אביב. המלון נהרס בשנת 1972. בשטח קולנוע קסם, מלון סן-רמו והבתים האחרים בבלוק נבנה בשנת 1993 מגדל האופרה.
הערות שוליים

↑  מודעות אבל/אדריכל יצחק שן-צור שורץ, הארץ, 15 בינואר 1958
↑  ראו פרטים על יצחק שוורץ בשלט המופיע בבית רוזנברג, רוטשילד 86 אותו תכנן האדריכל - אתר שלטי רחובות, אתרים ומספרי בתים האולטימטיבי - בית רוזנברג, רוטשילד 86
יחסי טורקיה–ניגריה

| יחסי טורקיה–ניגריה |
| --- | --- |
טורקיה: ניגריה


טורקיה: ניגריה
שטח (בקילומטר רבוע)
783,562: 923,768
אוכלוסייה
87,527,097: 233,892,108
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,108,022: 362,815
תמ"ג לנפש (בדולרים)
12,659: 1,551
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה פדרלית

יחסי טורקיה–ניגריה הם יחסי החוץ בין טורקיה וניגריה.
סקירה כללית

יחסים דיפלומטיים ברמת הנציגות כוננו ב-1958 ולאחר מכן שודרגו לדרגת שגרירות במהלך שנות ה-60. טורקיה פתחה שגרירות בלאגוס, בירת ניגריה דאז, ב-1962. שגרירות טורקיה עברה לאבוג'ה ב-2001 לאחר הכרזת ניגריה על אבוג'ה כבירה החדשה.
ניגריה וטורקיה משתפות פעולה באמצעות חברותן ב-OIC וב-D-8‏.
יחסים דיפלומטיים

טורקיה וניגריה היו פרו-מערביות ברוב הנושאים אך ניגריה בעיקר צידדה בעולם הערבי נגד ישראל, שהייתה בעלת בריתה הקרובה ביותר של טורקיה במזרח התיכון באותה תקופה.
עד מלחמת ביאפרה, ניגריה וטורקיה קיימו יחסים חזקים מאוד. מערכת יחסים חזקה זו הלכה ונחלשה בהרבה לאחר ההפיכה ומלחמת ביאפרה כאשר טורקיה נקטה בעמדה של נייטרליות וסירבה למכור נשק לשלטון המרכזי בניגריה. היחסים השתפרו בתחילת שנות ה-90 באמצעות שיתוף פעולה הדוק במדיניות החוץ.
שתי המדינות שיתפו פעולה במהלך משבר המפרץ שהחל עם פלישת עיראק לכווית בקיץ 1990 והתפתח לכדי מלחמת המפרץ. שתי המדינות שמרו על פרופיל נמוך בכך שהן תמכו אקטיבית במדיניות האו"ם וסירבו לשלוח חיילים לעסוק במפרץ הפרסי.
יחסים כלכליים

נפח הסחר בין שתי המדינות היה 726 מיליון דולר בשנת 2019.
קיימות טיסות ישירות מאיסטנבול לאבוג'ה, קנו, לאגוס ופורט הרקורט.
כוכב הבוקר (מסדר)

מסדר "כוכב הבוקר" (בלטינית: Stella Matutina; באנגלית: Morning Star), היה מסדר כשפים שהתפצל מהשחר המוזהב. החברים בו עברו טקסי חניכה, בכל פעם שעלו בדרגה והקדישו את עצמם להפצתו של חומר העיון המסורתי הקודם שנלמד בשחר המוזהב. במקור, חברי האגודה נודעו בשם המקוצר "הוורד המסתורי" או בשמו המלא "המסדר החיצוני של הוורד המסתורי". עובדה ראויה לציון היא, כשחוקר המיסטיקה ישראל רגארדי, פרסם לראשונה בציבור הרחב את מסמכי השחר המוזהב, אלה היו למעשה מסמכי הלימוד של מסדר "כוכב הבוקר". מסדר זה היה רק אחד מכמה מסדרי בת אשר אליהם מסדר השחר המוזהב התפרק, ביניהם ניתן למנות את מסדר "אלפא אי אומגה", בראשו עמדו ג'ון ויליאם ברודי-אינס וסמואל לידל מקגרגור מת'רס ו"מקדש איזיס-אורניה" בראשו עמד ארתור אדוארד ווייט, כולל ארגונים אחרים.
מקור התנועה

לאחר מרידתם בתחילת 1900, של "אשפי לונדון" כנגד סמואל לידל מקרגור מת'רס, מי שעמד באותה שנה בראש השחר המוזהב, התחלק המסדר לשתי קבוצות. אלה שנשארו נאמנים למת'רס אימצו לעצמם את השם "אלפא אי אומגה", בעוד שהחבורה שפעלה בלונדון, אימצה לעצמה את השם "האגודה ההרמטית של הבוקר האדום" (Hermetic Society of the Morgenroth). בקבוצה זו נשארו חברים כגון רוברט פלקין (רופא בריטי), ג'ון ויליאם ברודי-אינס, ארתור אדוארד ווייט, הכומר אייטון, ויליאם בטלר ייטס ואחרים.
ל"בוקר האדום" היה זמן קיום מאוד קצר, לא לפני שגם הוא התפלג לשני מסדרים חדשים. אלה שהתעניינו בעיקר במיסטיקה נוצרית (בראשם עמד ארתור אדוארד ווייט) השתלטו על שרידי "איזיס-אורניה" וייסדו את "המסדר הפולחני העצמאי והמתוקן של השחר המוזהב" (Independent and Rectified Rite of the Golden Dawn), שיותר מאוחר נקרא בשם "אחוות צלב הוורד" (Fellowship of the Rosy Cross). אלה שהתעניינו במיסטיקה בצורה כללית יותר (בהנהגת דוקטור פלקין) ייסדו את מסדר "כוכב הבוקר" - תוך שהם קוראים למקדש האם שלהם "אמון" (Amoun).
מעגל החברים במסדר הצדדי הזה שונה קמעה על ידי דוקטור פלקין וחברי שחר מוזהב אחרים שמושבם היה בלונדון. בין האישים הנוספים שניתן למנות, אשר תרמו להקמת "כוכב הבוקר", הוא ג'ון ויליאם ברודי-אינס, אולם עד מהרה הוא התפייס עם מת'רס ועזב לטובת מסדר "אלפא אי אומגה".
הסימן הראשון שהעיד על פעילותם העצמאית של חברי המסדר התבטא במינוי ועדה של 12 איש אשר תנהל לשנה תמימה אחת את ענייני המסדר. אולם התפתחויות שליליות נוספות, אילצו אותם להבין שפעילות הוועדה הייתה רחוקה מלהיות מספקת ומעשית. כשהם מגלים זה כלפי זה יחס קטנוני ונכנסים לוויכוחים מיותרים נוספים, הם זנחו כל רפורמה במבנה המסדר אותה הם התכוונו ליישם. כיוון שכך, הם חזרו למתכונת המקורית של מינוי ועדה בת שלושה איש בלבד אשר תנהל את ענייניהם.
במהלך ביקורו בניו זילנד, בשנת 1912, פרסם דוקטור פלקין צו הקמה המורה על ייסודו של מקדש "סמאראגדום ת'אלאסס"  מס' 49 (אשר היה ידוע בשמו הנוסף "ווארה רא", Whare Ra, "בית השמש" ב-מאורית). פעילות זו התקיימה בקומת המרתף של ביתו, שיועדה לשמש באופן ספציפי למטרה זו ואשר שכן בהאבלוק נורת' (Havelock North), אזור הוקס ביי (Hawke's Bay). ביקורו של פלקין היה קשור בקשר הדוק לפעילות הארגון "סניף המחוז הניו זילנדי של אגודת צלב הוורד" (New Zealand Province of the Societas Rosicruciana). הביקור היה אמור להיות שהיה באורח קבע, אולם האדון מיקין (Mr Meakin), אשר היה אמור לעמוד בראשו של מקדש "אמון" (Amoun), נפטר בסתיו 
1912. פלקין שב לאנגליה, אולם השתקע לבסוף בניו זילנד ב-1916 והפעם לצמיתות.
במהלך השנים הבאות, לאחר פרק זמן קצר יחסית, פלקין גם ייסד את מקדש הרמס, בריסטול ואת הקולג' הסודי וסניף מרלין, כאשר מקום מושבם של שני האחרונים היה בלונדון.[דרוש מקור]
ב-1919, מקדש "אמון" (Amoun Temple), סניף "כוכב הבוקר" שבלונדון, סגר את שעריו עקב העובדה ששניים מפעיליו חלו בסכיזופרניה, כאשר אחד מן השניים הללו, שהיה איש כמורה, נפטר מאוחר יותר בבית חולים לנפגעי נפש.
הערות שוליים

1 2 3  "Golden Dawn Time Line" Llewellyn Encyclopedia.
כוח קנייה

כוח קנייה הוא כמות הטובין והשירותים שניתן לקנות ביחידה אחת של מטבע נקוב.
למשל, בשקל אחד ב-1990 היה אפשר לקנות יותר מוצרים מאשר בשנת 2010. ומכאן שלשקל היה כוח קנייה גדול יותר ב-1990.
המטבע הנקוב יכול להיות מטבע המבוסס על סחורה, כמו למשל זהב, ויכול להיות מטבע "על פי צו" (FIAT) כמו השקל הישראלי או הדולר האמריקאי המודרני.
אדם סמית' תיאר זאת כך: בעלות על כסף מאפשרת לאדם "לצוות" על אחרים לבצע עבודה בכמות שהם יהיו מוכנים לבצע בתמורה לכסף, ומכאן המונח "כוח קנייה".
אם הכנסתו הנומינלית (כלומר סכום קבוע במונחים של המטבע הנקוב) של פלוני נשארת זהה, אבל רמת המחירים עולה, כוח הקנייה לאותה רמת הכנסה יורד.
קיומה של אינפלציה אינו מחייב ירידה בכוח הקנייה, מכיוון שההכנסה עשויה לעלות מהר יותר מרמת המחירים. 
הכנסה ריאלית גבוהה יותר פירושה כוח קנייה גבוה יותר משום שההכנסה הריאלית מתייחסת להכנסה המותאמת לאינפלציה.
כדי לחשב את מדד המחירים קובעים באופן שרירותי שנת בסיס שבה המדד הוא 100.
כוח הקנייה בשנה זו ליחידת מטבע, למשל שקל, הוא  100/P כאשר P הוא רמת המחירים באותה שנה.
כך, על פי הגדרה, כוח הקנייה של השקל יורד ככל שרמת המחירים עולה.
את כוח הקנייה ב C שקלים של היום בעוד t שנים ניתן לחשב על פי הנוסחה הבאה:
Ct=C(1+i)^{-t}={C \over {(1+i)^{t}}}
כאשר במקרה זה i הוא שיעור האינפלציה השנתי הצפוי.
ראו גם

שווי כוח הקנייה
מדד המחירים לצרכן
סחר הוגן
סחר חופשי
קנייה חברתית
כוח מיקוח
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NARA: 10642533  NKC: ph136567
ישראל באירוויזיון הילדים 2016

| --- | --- |

 שיר אירוויזיון בביצוע Shir & Tim
 מתוך  אירוויזיון הילדים 2016
 מדינה:  ישראל ישראל
 שפה:  עברית, אנגלית
 אורך:  03:00
 שיר באירוויזיון
 מקום בגמר:  15
 ניקוד בגמר:  27
ישראל באירוויזיון הילדים 2016 השתתפה עם השיר "Follow My Heart" שבוצע על ידי שירה פריימן וטימוטי סניקוב. זאת הייתה השתתפותה השנייה של ישראל בתחרות. השיר הגיע למקום ה-15 עם 27 נקודות.
לפני אירוויזיון הילדים > רקע

לאחר שישראל נעדרה מהתחרות בשנים 2013, 2014 ו-2015, הביעה רשות השידור את התעניינותה לחזור לתחרות וזאת בעקבות הצלחתה של ישראל בתחרות האירוויזיון בשנים 2015 ו-2016.
ב-28 בספטמבר 2016 אושרה באופן רשמי השתתפותה של ישראל בתחרות על ידי רשות השידור.
לפני אירוויזיון הילדים > בחירה פנימית

באוקטובר 2016 פורסם שרשות השידור בחרה בשירה פריימן וטימוטי סניקוב לייצג את ישראל באירוויזיון הילדים 2016.
בנובמבר 2016 פורסם השיר לאירוויזיון הילדים "Follow My Heart".
באירוויזיון הילדים > מיקום השיר

ישראל הופיעה במקום ה-10 על הבמה, אחרי סרביה ולפני אוסטרליה. ישראל קיבלה 27 נקודות והגיעה למקום ה-15.
באירוויזיון הילדים > נקודות שהוענקו לישראל

| חבר השופטים המבוגר> 12 נקודות | חבר השופטים המבוגר> 10 נקודות | חבר השופטים המבוגר> 8 נקודות | חבר השופטים המבוגר> 7 נקודות | חבר השופטים המבוגר> 6 נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| 5 נקודות | 4 נקודות | 3 נקודות | 2 נקודות | 1 נקודות |
|  |  |  אלבניה אלבניה |  פולין פולין |  אוקראינה אוקראינה |
חבר השופטים הצעיר
| 12 נקודות | 10 נקודות | 8 נקודות | 7 נקודות | 6 נקודות |

| 5 נקודות | 4 נקודות | 3 נקודות | 2 נקודות | 1 נקודות |
|  פולין פולין |  איטליה איטליה  אוסטרליה אוסטרליה |  אלבניה אלבניה |  קפריסין קפריסין |  אירלנד אירלנד  סרביה סרביה |
חבר השופטים המומחים
| 12 נקודות | 10 נקודות | 8 נקודות | 7 נקודות | 6 נקודות |

| 5 נקודות | 4 נקודות | 3 נקודות | 2 נקודות | 1 נקודות |
|  |  |  |  |  כריסטר ביורקמן |
באירוויזיון הילדים > נקודות שהוענקו על ידי ישראל

| ציון | חבר השופטים המבוגר | חבר השופטים הצעיר |
| --- | --- | --- |
| 12 נקודות | בלארוס בלארוס | הולנד הולנד |
| 10 נקודות | ארמניה ארמניה | פולין פולין |
| 8 נקודות | גאורגיה גאורגיה | בולגריה בולגריה |
7 נקודות: איטליה איטליה
| 6 נקודות | הולנד הולנד | רוסיה רוסיה |
| 5 נקודות | רוסיה רוסיה | בלארוס בלארוס |
| 4 נקודות | פולין פולין | אוסטרליה אוסטרליה |
| 3 נקודות | אוקראינה אוקראינה | מקדוניה מקדוניה |
| 2 נקודות | מקדוניה מקדוניה | גאורגיה גאורגיה |
| 1 נקודות | מלטה מלטה | אירלנד אירלנד |
ראו גם

אירוויזיון הילדים 2016
ישראל באירוויזיון הילדים
הערות שוליים

↑  יש נציגים: ישראל תשלח לאירוויזיון הילדים את שירה פריימן וטימוטי סניקוב, באתר וואלה, 26 באוקטובר 2016
↑  ליאון קיכלר, ‏"Follow my Heart": השיר שלנו באירוויזיון הילדים, באתר ‏מאקו‏, 8 בנובמבר 2016
שירה פריימן וטימוטי סניקוב בולטה (2016)
כוכב הדינוזאורים (סרט, 1977)

| --- | --- |

כרזת הסרט באנגלית
 בימוי:  ג'יימס שיי
 הופק בידי:  ג'יימס שיי
 תסריט:  Ralph Lucas 
 שחקנים ראשיים:  לואי לאולס מקס ת'אייר
 צילום:  Henning Schellerup 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 18 בנובמבר 1977
 משך הקרנה:  84 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  מדע בדיוני
 דף הסרט ב־IMDb
 
כוכב הדינוזאורים (באנגלית: Planet of Dinosaurs) הוא סרט מדע בדיוני אמריקאי אשר יצא ב-18 בנובמבר 1977 ובוים בידי ג'יימס שיי. הסרט עוסק בחבורת מגלים בפיקוד קפטן לי אשר נעו בחללית בחיפוש חיים מחוץ לכדור הארץ והם מוצאים כוכב רחוק שנות אור מכדור הארץ, אך בדרכם הם נוחתים נחיתת אונס והחללית שלהם מתרסקת לתוך עולם שומם, בו חיים יצורים פרהיסטוריים נכחדים ודינוזאורים טורפים והם נאלצים לשרוד לצידם.
סרט זה צולם בחלקת מדבר סלעית במחוז לוס אנג'לס, קליפורניה והשתמשו בו באפקטי הנפשה מיוחדים ויקרים. הוא זכה בביקורות מאוד שליליות למרות הפיתוח של הדינוזאורים שנראו. למרות זאת הוא זכה בפרס סאטורן לשנת 1980 על "הסרט הטוב ביותר שהופק בפחות ממיליון דולר".
עלילה

בעוד החללית של קפטן לי וצוותו, בה 9 אנשים: הקפטן לי נורסווית', מייק, ג'ים, נילה, הארווי ביילור, שארלוט, צ'אק, דרנה לי וסינדי, מוצאת כוכב חדש רחוק שנות אור מכדור הארץ היא מתנגשת בקרקע במהירות וקורסת וצוותו של קפטן לי נאלץ לחיות בכדור החדש ללא יכולת לחזור. בעוד הרדיו שלהם תקוע בחללית שטבעה באגם מקומי 2 מבני הצוות שוחים אליה אך אחת הבחורות בספינה, סינדי, נטרפת בידי טורף מיימי גדול והחבר הנותר שוחה ליבשה ללא הרדיו.
החבורה מתיישבת בקרבת כמה עצים ומגלה שכוכב זה הוא צעיר יותר מכדור הארץ ובעל מיני יצורים נכחדים כמו דינוזאורים. הם נתקלים בבוקר בברונטוזאורוס עצום המלחך צמחייה והם מגלים שהצומח רעיל ומיני דינוזאורים טורפים משוטטים באזור והדרך היחידה לברוח מהם הוא לעלות לרמה גבוהה. בעודם מטפסים, דרנה לי מחליקה כמעט ושומטת את המזון הארוז של בני החבורה ולמורת רוחם הקפטן מסרב לרדת כדי להחזיר אותו, אך קובע מחנה לא רחוק משם. באזור זה ישנם עכבישי ענק וגם כמה דינוזאורים מיוחדים כמו סטגוזאורוס, אורניתומימוסים זריזים וגם נקבת מקננת על ביצים של נקבת צנטרוזאורוס אשר הארווי גונב ממנה ביצים אך נתפס ונהרג בידיה.
בעוד קפטן לי חושב להתנחל באזור הרמה עד שיגיעו להציל אותם, ג'ים לא מאמי שיגיעו אליהם ובמקום זה רוצה להקים ציוויליזציה מחדש בכוכב לצד הדינוזאורים. הם בונים חומה כדי להתגונן מהיצור המסוכן ביותר באזור - הטירנוזאורוס הקטלני אשר חי במאורה על הרמה וניזון מדינוזאורים תושבי המקום. כשהטירנוזאורוס מוצא את החבורה הוא תוקף אותם וטורף את דרנה, כמו גם הורס את החומות שבנו.
הגברים הכעוסים על מותה של דרנה חושבים איך להרוג את הטירנוזאורוס ומתכננים להרעיל אותו בפירות רעילים. הם הורגים סטגוזאורוס איטי, מורחים על הפגר מיצי פירות רעילים, קושרים אותו בחבלים ובולי עץ ומביאים אותם למערה של הטורף. עם זאת מייק לא מצליח לברוח בעוד שאר החבורה מסתתרת והטירנוזאורוס לוכד אותו בקלות, הורג אותו ומשאיר את הפגר נקי.
כתוכנית ב' הם מקימים בסיס של חניתות עץ מופנות קדימה שלתוכם הם מנסים לפתות את הטירנוזאורוס להגיע והם אכן מצליחים לפתות אותו לרדוף אחריהם ובלי לשים לב להיתקע בחניתות הגדולות ולהיפגע למוות. במותו הוא כמעט מוחץ את ג'ים אך הוא מצליח להשתחרר. כשהטירנוזאורוס מת החבורה מחליטה להישאר על הרמה המבודדת מטורפים נוספים.
לאחר שנים באי הם פיתחי יישוב עם חקלאות מקומית ולצ'אק ושרלוט נולד ילד. בעוד שרלוט עוד מקווה שיום אחד יצילו אותם לנילה זה כבר לא משנה.
שחקנים

לואי לאולס - קפטן לי נורסווית'
מקס ת'אייר - מייק
ג'יימס וויטוורת' - ג'ים
פמלה בוטטארו - נילה
הארווי שיין - הארווי ביילור
שארלוט ספיר - שארלוט
צ'אק פנינגטון - צ'אק
דרנה ווילד - דרנה לי
מרי אפפלסת' - סינדי
לואיס סאקר

| --- | --- |

לואיס סאקר, 2006
 לידה:  20 במרץ 1954 (בן 70) איסט מדאו, לונג איילנד, ניו יורק, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 עיסוק:  סופר
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, אוניברסיטת אנטיוק, מכללת הייסטינגס למשפטים של אוניברסיטת קליפורניה, מכללת אנטיוק 
 שפות היצירה:  אנגלית
 תחום כתיבה:  ספרות ילדים
 יצירות בולטות:  בורות, Sideway Stories from Wayside School, Wayside School is Falling Down 
 תקופת הפעילות:  מ-1978
 פרסים והוקרה:  נשיקת הכסף (2000)  פרס הספר הלאומי (1998)  מדליית ניוברי (1999)  Schneider Family Book Award (2007)  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 
לואיס סאקֶר (באנגלית: Louis Sachar; בעברית נקרא גם לואיס סצ'ר; ‏נולד ב-20 במרץ 1954, איסט מדאו, לונג איילנד, ניו יורק, ארצות הברית) הוא סופר ילדים אמריקאי, זוכה מדליית ניוברי לשנת 1999 על ספרו "בּוֹרוֹת".
סאקר רכש השכלה אקדמית בכלכלה ובמשפטים במכללת הייסטינגס של אוניברסיטת קליפורניה ובהמשך באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. במהלך לימודיו החל בכתיבת ספרו הראשון Sideways Stories From Wayside School, ובמקביל עבד כמורה בבית ספר יסודי. ב-1999 זכה במדליית ניוברי על ספרו "בּוֹרוֹת". סאקר נשוי ואב לבת.
כוכב הבזק

עיבוד אמנותי של התפרצות הכוכב DG בכלבי ציד על פי תצפיות של טלסקופ החלל סוויפט
כוכב הבזק (באנגלית: Flare star, נקרא גם משתנה מסוג UV בלווייתן ולפעמים גם כוכב מתפרץ) הוא כוכב משתנה שבהירות נראיתו עולה בפתאומיות לפרק זמן קצר של מספר דקות ואז חוזרת לקדמותה. כוכבים מסוג זה הם כמעט תמיד ננסים אדומים וההשערה המקובלת היא שהסיבה לשינוי החד בבהירות היא התפרצות סולרית שנוצרת כתוצאה מפעילות מגנטית חזקה, שמאיצה את החומר המיונן בשכבות החיצוניות של הכוכב, וגורמת להעפת חומר חם מפני הכוכב ולקרינת בלימה. השינוי בעוצמת ההארה של הכוכב הוא בדרך כלל של דרגת בהירות או שתיים השקולות לעליה של פי 2.5 עד פי 6 בעוצמת ההארה של הכוכב, אך נצפו גם התפרצויות שהעלו את הבהירות ב-5 דרגות. השינוי בבהירות מתרחש בכל הספקטרום מגלי רדיו ועד לקרינת X ומכיוון שרוב הכוכבים מסוג זה הם ננסים אדומים שרוב קרינתם היא בתחום התת-אדום, השינוי באור נראה ובאורכי גל קצרים יותר הוא דרמטי במיוחד.
מנגנון

תנועת הפלזמה בכוכבים יוצרת על פי תאוריית הדינמו שדות מגנטיים חזקים. חוזק השדות תלוי במהירות הסיבוב של הכוכב על צירו ועם הזדקנות הכוכב מהירות הסיבוב יורדת והפעילות המגנטית שלו נחלשת. בכוכבים בעלי פעילות מגנטית חזקה, השדות המגנטיים משתנים במהירות ושינויים אלו יוצרים, כפי שקובע חוק פאראדיי, שדות חשמליים חזקים שמאיצים את האלקטרונים והיונים של הפלזמה למהירויות גבוהות ויוצרים התפרצויות סולריות. בכוכבים קטנים עם מסה נמוכה ומהירות סיבוב גבוהה נוצרות התפרצויות סולריות חזקות במיוחד שעשויות להתפרש על אחוזים גדולים משטח פניו של הכוכב. ההאצה החזקה של החומר הטעון יוצרת קרינת בלימה ומחממת את החומר לטמפרטורות גבוהות שגורמות לפליטת קרינה בטווח רחב מאוד של אורכי גל. בעוד שבכוכבים דמויי שמש ההתפרצויות קטנות ביחס לגודל הכוכב והעלייה בקרינה היא קטנה ביחס לעוצמת ההארה של הכוכב, בכוכבים קטנים וקרים ההתפרצויות גדולות ביחס לגודל הכוכב והשינוי בקרינה ובעוצמת ההארה משמעותי הרבה יותר.
בכוכבים זוגיים שהמרחק בין בני הזוג קטן והשדות המגנטיים של בני הזוג משפיעים זה על זה, נוצרת תופעה דומה של התפרצויות סולריות בכוכבים גדולים יותר ומסיביים יותר. כוכבים משתנים אלה מסווגים כמשתני RS בכלבי ציד, אך בשל גודלם ועוצמת הארתם השינוי הוא קטן בהרבה. ישנם גם כוכבים דמויי שמש שנצפו בהם התפרצויות שמש חזקות פי 1,000 מאשר ההתפרצויות שעל פני השמש. המנגנון שיוצר התפרצויות מסוג זה אינו ידוע והועלתה השערה שבמקום בן זוג יש לכוכבים אלה כוכב לכת דמוי צדק שמקיף אותם במרחק קטן והמגנטוספירה שלו משפיעה על השדות המגנטיים של הכוכב. תצפיות של טלסקופ החלל קפלר בכוכבים אלה לא מצאו ראיות לקיומו של כוכב לכת כזה.
כוכבי הבזק קרובים

חלק מהננסים האדומים הקרובים למערכת השמש הם כוכבי הבזק. ביניהם:
פרוקסימה קנטאורי
כוכב ברנרד
וולף 359
UV בלווייתן
רוס 248
הערות שוליים

↑  NASA's Goddard Space Flight Center: NASA's Swift Mission Observes Mega Flares from a Mini Star
↑  E. P. Rubenstein & B. E. Schaefer: Are Superflares on Solar Analogues Caused by Extrasolar Planets?, The Astrophysical Journal, Vol. 529, Issue 2, p. 1031 (2000)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4255748-3  NDL: 00563757
כביש אגרה

הסמל לכביש אגרה בשילוט דרכים בישראל
שלט המציג את האגרה הצפויה ללא עומס תנועה בנתיב המהיר בכביש 1
שער לגביית אגרה באופן אלקטרוני בכביש 6
תחנה לגביית אגרה בספרד
כניסה לכביש אגרה בסין
כביש אגרה הוא כביש שהשימוש בו כרוך בתשלום. האגרה הנגבית מכלי הרכב העושים שימוש בכביש, משמשת, לבדה או ביחד עם אמצעי מימון אחרים, לתחזוקתו של הכביש ולפיתוחו, או לשם השבת ההשקעה שהשקיע מפעיל הכביש בהקמתו, במסגרת שיטת בנה-הפעל-העבר. בדומה לכבישי אגרה קיימים גם גשרים ומנהרות שהשימוש בהם כרוך באגרה, וכן אזורים, כמו מרכזי ערים, שהכניסה אליהם בכלי רכב מחייבת תשלום אגרה (לדוגמה בלונדון, סטוקהולם, בולוניה ובברגן). כביש אגרה הוא אחת השיטות למימון הקמתו ו/או הפעלתו של קטע כביש, בדרך כלל בעל איכויות של כביש מהיר, והרעיון העומד בבסיסה, הוא שנטל מימונו של הכביש מוטל באופן ישיר על אלה שעושים בו שימוש בפועל. שיטה אחרת למימון הקמתם ותחזוקתם של כבישים היא האגרה התקופתית הנוהגת במדינות מסוימות באירופה, לדוגמה באוסטריה, שווייץ ובצ'כיה, והמכונה וינייט (מצרפתית Vignette). אגרה זו נגבית מכל כלי הרכב הרשומים במדינה, או מחלקם, בין כחלק מאגרת הרישוי ובין כאגרה נפרדת, וכן מכלי רכב זרים הנכנסים אליה לראשונה דרך כביש מהיר או עושים בו שימוש. במדינות אחרות ממומנת הקמת כבישים מהירים ותחזוקם מהתקציב הכללי, בדומה לכל פעולה ממשלתית אחרת.
בישראל מופעלים מספר כבישי אגרה: כביש 6, מנהרות הכרמל והנתיב המהיר בכביש 1.
גביית האגרה

גביית האגרה נעשית באופן אלקטרוני או ידני בנקודות הכניסה והיציאה אל הכביש המהיר ("השיטה הסגורה"), או במחסומים ו/או על ידי חיישנים אלקטרוניים המוקמים לשם כך לרוחבו של הכביש ("השיטה הפתוחה"). האגרה עשויה להיות מחושבת בהתאם למרחק הנסיעה ולסוג הרכב, או להיות מורכבת מתשלום קבוע שאינו מושפע מאחד משני נתונים אלה או משניהם, או מורכבת מסכום משתנה בהתאם לנתונים קבועים שונים - למשל שעות היום, או דינמית בהתאם לעומס בכביש. בכבישי אגרה מסוימים קיימים מסלולי תשלום שונים התלויים ברישום מוקדם, ולעיתים גם בהתחייבות כלשהי של בעל הרכב, כמו הנכונות להתקין ברכבו מכשיר משדר/מקלט אלקטרוני, רכישת כרטיס תשלום מיוחד הפועל ככרטיס אשראי, הסכמה מראש לחיובו באמצעות כרטיס אשראי רגיל או תשלום סכום מסוים מראש ("pre-paid"). בשיטת החיוב האלקטרוני הפועלת בכביש 6 ובמספר כבישים מהירים נוספים בעולם, נשלחת דרישת התשלום עבור השימוש בכביש, או אישור התשלום, אם ניתן מראש, לכתובתו הרשומה של בעל הרכב בשלב מאוחר יותר, דבר החוסך עיכובים בתנועה בכביש.
ביקורת

כבישי אגרה זכו גם לביקורת. בין היתר נטען[דרוש מקור], בעיקר כנגד גביית האגרה הידנית המסורתית, כי היא גורמת לבזבוז זמן ולהעלאת הוצאות תפעול כלי הרכב, וכן כי מנגנון הגבייה עצמו יקר ועשוי לכלות עד שליש משיעור האגרה. עוד נטען כי מנגנוני האכיפה אינם יעילים וכי ההשתמטות מתשלום האגרה קלה יחסית. בנוסף נטען כי כבישי אגרה מעודדים את השימוש בכלי רכב פרטיים, וכי הם גורמים לפערים חברתיים בגלל שהאגרה איננה פרוגרסיבית. עם זאת, בישראל קיימת מגמה של עידוד תחבורה ציבורית ולכן בכבישי אגרה חדשים, דוגמת הנתיב המהיר בכביש 1, תחבורה ציבורית פטורה מתשלום אגרה.
הערות שוליים

↑  מופעל על ידי שני זכיינים נפרדים: "דרך ארץ" בקטע המרכזי (שורק-יקנעם) ו"כביש 6 חוצה צפון" בקטע הצפוני (מיקנעם צפונה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538920105171  BNE: XX553748  BnF: cb12048389m (data)  LCCN: sh85135888  LNB: 000340236  NARA: 10643597 
התמרור המודיע על תחנה לגביית אגרה באיטליה
ישראל יצחק גרינץ

במרכז הנואם ישראל יצחק גרינץ בחנוכת בית כנסת בכפר סיטרין. באמצע סגן שר הפנים ישראל שלמה בן-מאיר משמאל הרב מרדכי פוגלמן רבה של קריית מוצקין
ישראל יצחק גרינץ (1907 – 25 בדצמבר 1982) היה איש ציבור, בנקאי ומחבר ספרים בתחום הבנקאות.