stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Surface Pressure
ביקורות

קריסטי פוצ'קו מ-Mashable כתבה כי לואיסה היא "מחווה", ותיארה אותה כ"נועזת, חסונה, יפה, עם סוואגר תעתעני". פוצ'קו ציינה כי היא רואה בה "מראה מסנוור של כוח נשי" בשל יכולותיה הפיזיות, המנוגדות לכך שהשיר "הופך אותה למבולגנת יותר, מסובכת יותר, אמיתית יותר, ובכך לייצוג נהדר של מה זה אומר להיות אחות גדולה. משום שכפי שלואיסה מבטאת — הכישרונות שמגדירים אותנו יכולים להתחיל לתת תחושה של מלכודת. כלומר אם אנחנו לא תמיד חזקים, נכשלנו בכול". פוצ'קו כינתה את "Surface Pressure" "שיר שהוא מכה בבטן הרכה בצורה נעלה", וכתבה: "יש המון שירים מקסימים ב'אנקאנטו', אבל אין אף אחד שפוגעים חזק יותר ממנו". ב-The Indian Telegraph נכתב כי השיר נועד "עבור כל האחיות הגדולות שם בחוץ".
ג'קסון מקהנרי מ-Vulture כתב על האופן שבו לין-מנואל מירנדה ליטש את כישרונו לכתיבה על הדחק שחשים אנשים הישגיים, וציין בהקשר זה את השירים "Non-Stop" מהמחזמר "המילטון" ו-"Breathe" מהמחזמר "שכונה על הגובה". מקהנרי סבר כי ההשראה ל-"Surface Pressure" נמצאת ככל הנראה במילים שכתב מירנדה לשירי המחזמר "Bring It On: The Musical", דוגמת "What I Was Born to Do" ובפרט "One Perfect Moment", שמקהנרי רואה בו גרסה ארוכה של חלק הגשר שב-"Surface Pressure".
השיר היווה השראה לנשים שונות ברשת החברתית טיקטוק, ובסרטונים רבים שהעלו משתמשות הן מראות על הזדהותן עם ההתמודדות של לואיסה. משתמשות מסוימות הציגו בהקשר לשיר אנקדוטות שונות על נטילת המשקל הרגשי במסגרת תפקיד האחות הגדולה, ואחרות תיארו כיצד השיר 'זומן' אליהן בשל החוויה השוחקת שלהן כאחיות גדולות.
סבסטיאן סטודארד מ-Collider כתב כי השיר "מסביר את ההתמודדות [של להיות אח/ות גדול/ה] בצורה מושלמת. בפעם הראשונה שמקשיבים לו, כל כך הרבה מילים מתבלטות". מייקל אורדונה מלוס אנג'לס טיימס כינה את השיר "תיאור ססגוני של מאבקיה הסודיים של דמותה בעלת הכוחות העל-טבעיים". אחרי שהשיר הגיע לעשרת המקומות הראשונים במצעד המוזיקה בילבורד הוט 100, ג'קסון מקהנרי מ-Vulture כתב: "[...] הריגוש העיקרי כאן הוא ש-'Surface Pressure', השיר הטוב ביותר באמת ב'אנקאנטו', מקבל את תשומת הלב שמגיעה לו. סוף סוף יש לנו תירוץ לדבר על בת המשפחה הטובה ביותר במשפחת מדריגל". כמו כן, מקהנרי ציין כי יש להכיר בכך "שדיסני פישלו בגדול והחליטו לשלוח רק את שיר האהבה מהמערכה השנייה 'Dos Oruguitas' למועמדות לפרס, והתעלמו הן מ-'Bruno' והן מ-'Surface Pressure'". קווינצ'י לגרדייה מ-Marie Claire כינה את "'Surface Pressure" "שיר בולט", ואמר עליו כי הוא "המנון לפרפקציוניסטים באשר הם".
ביקורות > דירוגים ברשימות

| כתב עת / ארגון | רשימה | דירוג | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| בילבורד | 100 שירי דיסניוורס הגדולים בכל הזמנים | 82 |  |
הצלחה מסחרית

בשבוע שהסתיים ב-8 בינואר 2022, "Surface Pressure" נכנס למצעד בילבורד הוט 100, במקום ה-54; הוא היה השיר השני הגבוה ביותר במצעד מתוך הסרט, מקום אחד בלבד מתחת השיר האחר "We Don't Talk About Bruno". במצעד מיום 29 בינואר, השיר טיפס למקום העשירי, בעוד ש-"We Don't Talk About Bruno" הגיע למקום השני, ובכך "אנקאנטו" היה לסרט הראשון של דיסני שהוציא מתוכו שני שירים שהגיעו לעשרת המקומות הראשונים במצעד זה. בשבוע שלאחר מכן השיר עלה למקום התשיעי, ובהמשך הגיע לשיאו במקום השמיני.
במצעד הסינגלים הבריטי, "Surface Pressure" הגיע בשיאו למקום החמישי, ב-21 בינואר 2022, והיה לשיר השני מהסרט שהגיע לחמשת המקומות הראשונים במצעד זה, כשלפניו "We Don't Talk About Bruno" שהיה במקום הראשון באותו שבוע.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 9 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 18 |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 9 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 7 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 8 |  |
|  דרום אפריקה | אנטרטיינמנט מוניטורינג אפריקה | 84 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 3 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 26 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 12 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 125 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 53 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 39 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 62 |  |
נתוני מכירות

| מדינה | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה | 70,000 |
| בריטניה (BPI) | פלטינה | 600,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה 3× | 3,000,000 |
| קנדה (Music Canada) | פלטינה 2× | 160,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
עוצמה (מתמטיקה)

המונח המתמטי עוצמה, מספר קרדינלי או מספר מונה מתאר גודל של קבוצה שאינו תלוי בתכונות האיברים בקבוצה או בקשרים ביניהם. עוצמה של קבוצה סופית מוגדרת כמספר האיברים בקבוצה.(למשל העוצמה של קבוצת המספרים {8-,2,3,7} היא 4, והעוצמה של קבוצת חודשי השנה היא 12).
במילים אחרות, עוצמה היא הכללה של גודל (מספר האיברים) של קבוצה סופית לגודל של קבוצה אינסופית (למשל קבוצת כל המספרים הטבעיים). תוצאה בסיסית בתורת הקבוצות מראה כי קיימות קבוצות אינסופיות ה"גדולות" יותר מקבוצות אינסופיות אחרות.
מכאן שיש עוצמות סופיות ויש עוצמות אינסופיות. העוצמות הסופיות הן המספרים הטבעיים (כולל אפס), וכאמור הן מתאימות למונח האינטואיטיבי של מספר האיברים בקבוצה. לדוגמה:
העוצמה של הקבוצה הריקה היא אפס.
העוצמה של קבוצת ימי השבוע היא שבע.
העוצמה של קבוצת חברי הכנסת המכהנים היא 120.
דוגמאות לקבוצות עם עוצמה אינסופית:
כל המספרים השלמים המתחלקים בשלוש.
כל המספרים (הלא שלמים) בין אפס לאחת.
כל המספרים הממשיים.
את העוצמה של קבוצה  A מסמנים  |A| ולעיתים גם ב- \operatorname {card} (A). לעיתים, מסמנים קבוצה בתור אות ישרה  \mathrm {A} , ואת העוצמה שלה בתור אות נטויה  {\mathcal {A}}.
שקילות בין קבוצות

רבים מהדברים שאפשר להגיד על קבוצות נשמעים מובנים מאליהם בקבוצות סופיות, ומקבלים משמעות עמוקה, ולעיתים מפתיעה, בקבוצות אינסופיות.
דוגמה לכך היא התשובה לשאלה "מתי שתי קבוצות הן באותו גודל". עבור שתי קבוצות סופיות זו שאלה פשוטה - סופרים את איבריהן, ואם מגיעים לאותו המספר, אז יש אותה עוצמה.
הקושי עם הגדרה זו הוא שאין אפשרות להכליל אותה לקבוצות אינסופיות, לכן יש צורך להגדיר מושג שונה מעט. ההגדרה של עוצמה מורכבת יותר, אך גם כללית יותר ולכן חלה הן על קבוצות סופיות והן על קבוצות אינסופיות.
באופן אינטואיטיבי, שתי קבוצות נקראות שקולות, אם אפשר לסדר את אבריהן בזוגות, בכל זוג יש אבר אחד מכל קבוצה, כך שכל אבר משתתף רק בזוג אחד, וכל האיברים משתי הקבוצות משתתפים בסידור. ובאופן פורמלי, שתי קבוצות שקולות עוצמה אם ורק אם קיימת פונקציה חד-חד-ערכית ועל מקבוצה אחת לשנייה. כאשר מדובר בקבוצות סופיות, פעולת הספירה של איבריהן יוצרת התאמה חד-חד ערכית בין איבריהן.
אחת התוצאות המפתיעות הראשונות של ההגדרה הזו היא שקבוצה יכולה לחפוף לתת קבוצה שלה. לדוגמה, קבוצת כל המספרים הטבעיים  1,2,3,\dots  חופפת לקבוצת כל המספרים הזוגיים  2,4,6,\dots , כאשר ההתאמה או הזיווג הוא של כל מספר טבעי  n עם המספר הזוגי  2n. ברור שההתאמה הזו מסדרת את המספרים משתי הקבוצות בזוגות, ושהזוגות ממצים את כל המספרים משתי הקבוצות. כלומר, לקבוצת המספרים הטבעיים ולקבוצת המספרים הזוגיים יש אותה עוצמה.
במערכת המונחים המתמטיים לוקחים את התכונה המפתיעה הזו של קבוצות אינסופיות, שהן יכולות לחפוף לתת קבוצה ממש שלהן (כלומר, תת-קבוצה שאינה אותה קבוצה), והופכים אותה להגדרה של קבוצות אינסופיות: קבוצה אינסופית היא קבוצה החופפת לתת קבוצה ממש של עצמה.
תוצאה שאינה מובנת מאליה, היא הוכחתו של גאורג קנטור שהמספרים הרציונליים החיוביים הם קבוצה בת־מנייה. כלומר, קיימת התאמה חד-חד ערכית ועל בינם לבין המספרים הטבעיים. אכן, לכל מספר רציונלי r השונה מ 0 קיים זוג מספרים שלמים יחיד a, b כך ש- r={\frac {a}{b}} ו- {\frac {a}{b}} הוא שבר מצומצם (כלומר gcd(a,b)=1). נקרא ל- |a|+|b| הגובה של  r. לכל  n טבעי יש מספר סופי של שברים מגובה  n, ולכן אפשר למנות את הרציונליים על ידי מעבר על השברים מגובה 1, אחר-כך על השברים מגובה 2, וכן הלאה.
ריבוי עוצמות

עוצמת כל הקבוצות האינסופיות בדוגמאות לעיל שווה לעוצמת המספרים הטבעיים. אך אין זה נכון שלכל הקבוצות האינסופיות יש אותה עוצמה: משפט קנטור קובע שעוצמתה של קבוצת החזקה של  A גדולה מעוצמתה של  A, ובפרט, לכל קבוצה קיימת קבוצה בעלת עוצמה גדולה יותר. אוסף כל העוצמות הוא כה גדול עד שבתורת הקבוצות האקסיומטית הוא אינו נחשב לקבוצה אלא למחלקה (ולכן אין לו עוצמה).
נימוק האלכסון של קנטור מראה כי המספרים הממשיים אינם בני מנייה. יתר על כן, כל קטע (פתוח או סגור) של מספרים ממשיים אינו בן מנייה. בנוסף, עוצמת כל קטע שווה לעוצמת הרצף, מאחר שניתן להגדיר פונקציה הפיכה מהקטע לקבוצת הממשיים.
את העוצמה של המספרים הטבעיים סימן קנטור באות העברית  \aleph _{0} (קרי: אָלֶף אֶפֶס), ואת עוצמת הממשיים (עוצמת הרצף) סימן באות  \aleph  (כיום משתמשים גם בסימון  c לעוצמה זו). למעשה עוצמת המספרים הממשיים שווה לעוצמת קבוצת החזקה של המספרים הטבעיים, כלומר  \aleph =2^{\aleph _{0}}.
אריתמטיקה של עוצמות

אפשר להגדיר פעולות חיבור, כפל וחזקה בין עוצמות, באופן המכליל את פעולות אלה בין מספרים טבעיים. כדי לעשות פעולות אלה בין עוצמות יש לבחור קבוצות שעוצמתן שווה לעוצמות הנתונות. ניתן להוכיח שהפעולות אינן תלויות בבחירת הקבוצות, לכן הפעולות מוגדרות היטב.
חיבור: הסכום  |A|+|B| מוגדר כעוצמת האיחוד  A\cup B, בתנאי שהקבוצות  A ו- B זרות. זוהי פעולה קומוטטיבית ואסוציאטיבית, אך קיומן של עוצמות אינסופיות אינו מאפשר להגדיר את פעולת החיסור:  \aleph _{0}+n=\aleph _{0} לכל  n טבעי, ואפילו  \aleph _{0}+\aleph _{0}=\aleph _{0}. הסכום של קבוצה כלשהי של עוצמות מוגדרת באותה צורה כעוצמה של האיחוד של קבוצות מעוצמות מתאימות, שזרות זו לזו בזוגות. ראו עקרון החיבור.
כפל: המכפלה  |A|\cdot |B| מוגדרת כעוצמתה של המכפלה הקרטזית  A\times B. גם פעולה זו היא קומוטטיבית ואסוציאטיבית, ואף דיסטריבוטיבית ביחס לחיבור. המכפלה של קבוצה כלשהי של עוצמות מוגדרת באותה צורה כעוצמת המכפלה הקרטזית של קבוצות מעוצמות מתאימות. ראו עקרון הכפל.
חזקה: החזקה  |A|^{|B|} מוגדרת כעוצמתה של קבוצת הפונקציות  B\rightarrow A. הפעולה מקיימת את האקסיומות הרגילות של החזקה, כדוגמת  |A|^{|B|+|C|}=|A|^{|B|}\cdot |A|^{|C|} ו- |A|^{|B|\cdot |C|}=(|A|^{|B|})^{|C|}. מכיוון שיש בדיוק פונקציה אחת מן הקבוצה הריקה לכל קבוצה (הלא היא הפונקציה הריקה), מתקיים  |A|^{0}=1 לכל עוצמה; בפרט  0^{0}=1. ממשפט קנטור ומההתאמה בין קבוצת החזקה לקבוצת הפונקציות מקבוצה  A לקבוצה  \{0,1\} מקבלים  |A|<|P(A)|=2^{|A|}. בהשוואה לזה, עקבי להניח את השערת הרצף  2^{\aleph _{0}}=\aleph _{1}, את שלילתה  2^{\aleph _{0}}>\aleph _{1}, ואפילו את הגרסה החזקה יותר של השלילה,  2^{\aleph _{1}}=2^{\aleph _{0}} (ראו משפט איסטון (אנ')).
אם מניחים את אקסיומת הבחירה, ולפחות אחת מהעוצמות  \kappa ,\mu  היא אינסופית והשנייה שונה מ-0, אז מתקיים  \kappa +\mu =\kappa \cdot \mu =\max\{\kappa ,\mu \}. לכן עיקר העניין הוא במכפלות ובסכומים אינסופיים של עוצמות.
מספרים מונים

הגדרת העוצמה כמחלקת שקילות של קבוצות בעלות אותו מספר איברים (כפי שהוגדרה להלן), היא בעייתית במסגרת תורת הקבוצות האקסיומטית, משום שבהגדרה הזו כל עוצמה היא מחלקה ולא קבוצה. לכן, תחת ההגדרה הנאיבית, לא ניתן לדבר על קבוצות של עוצמות ומושגים דומים במסגרת השפה מסדר ראשון של ZFC. ניתן להתגבר על הבעיה הזו באופן כללי על ידי שימוש ב"טריק" של דנה סקוט, באמצעות שימוש באקסיומת היסוד - נגדיר את העוצמה של הקבוצה X להיות אוסף כל הקבוצות בעלות דרגה מינימלית שיש פונקציה חח"ע ועל ביניהן לבין  X. ניתן להראות כי אוסף זה הוא אכן קבוצה.
בהנחת אקסיומת הבחירה ניתן לפתור את הבעיה באופן פשוט יותר, באמצעות הגדרת המונה של פון-נוימן: מונה הוא סודר  \mu  כך שלכל סודר  \alpha <\mu  אין העתקה חח"ע מ- \mu  ל- \alpha . אקסיומת הבחירה שקולה לכך שכל עוצמה מיוצגת על ידי מספר מונה - כלומר שלכל קבוצה  X יש מונה שעוצמתו היא  |X|.
כיוון שהמונים הם סודרים - הם סדורים היטב, ולכל מונה יש מונה מינימלי שגדול ממנו שנקרא המונה העוקב. למשל המונה הראשון שגדול מ- \aleph _{0} מסומן ב- \aleph _{1}. ניתן להמשיך ולהגדיר באינדוקציה טרנספיניטית את סדרת ה"אלף" - סדרת העוצמות של המונים האינסופיים:
מקובל לסמן ב- \omega _{\alpha } את המספר המונה שמתאים לעוצמה  \aleph _{\alpha }. אם אקסיומת הבחירה לא מתקיימת, הסדרה הזו לא ממצה את כל העוצמות ויש עוצמות שלא שוות לאף  \aleph _{\alpha } - אלו העוצמות של הקבוצות אותן לא ניתן לסדר היטב. למרות זאת, אין אף עוצמה שגדולה מכל סדרת האלף, כלומר לכל קבוצה  X אפשר למצוא מספר אלף  \mu =\aleph _{\beta } כך שאין פונקציה חד חד ערכית  f:\mu \rightarrow X (זהו מספר הרטוגס של  X).
סדרת האלף היא סדרה נורמלית (כלומר היא עולה ממש ולכל סודר גבולי  \alpha  מתקיים  \textstyle \aleph _{\alpha }=\sup _{\beta <\alpha }\aleph _{\beta }) ולכן יש לה נקודות שבת, כלומר יש מונים שמקיימים  \mu =\aleph _{\mu }. למשל, הגבול של הסדרה  \omega ,\omega _{\omega },\omega _{\omega _{\omega }}\dots  הוא נקודת שבת של סדרת האלף.
ראו גם

מונחים בתורת הקבוצות
השערת הרצף
מונה גדול
פונקציית הזיווג של קנטור
הערות שוליים

↑  אם הן לא, ניתן להסתכל על הקבוצות  A'=A\times \{0\} ו- B'=B\times \{1\}. קבוצות אלה שוות עוצמה לקבוצות המקוריות וזרות זו לזו.
↑  זוהי ההגדרה שאימצו ראסל ווייטהד בפרינקיפיה מתמטיקה, ובגללה נדחקה ההוכחה המפורסמת שלהם לטענה 1+1=2 עד למשפט 54.43*. הם מראים שאם a,b "שייכות ל-1", כלומר הן קבוצות בנות אבר יחיד, והן זרות, אז האיחוד שלהן
"שייך ל-2".
| נושאים בתורת הקבוצות |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | תורת הקבוצות הנאיבית • תורת הקבוצות האקסיומטית • קבוצה • יחידון • הקבוצה הריקה • קבוצת החזקה |  |
| פעולות | איחוד • חיתוך • משלים • הפרש סימטרי • מכפלה קרטזית |  |
| יחסים | יחס • יחס רפלקסיבי • יחס סימטרי • יחס אנטי-סימטרי • יחס טרנזיטיבי • יחס שקילות • יחס הופכי |  |
| פונקציות | פונקציה • פונקציה חד-חד-ערכית • פונקציה על • פונקציה חד-חד-ערכית ועל • פונקציית הזיווג של קנטור |  |
| משפטים | האלכסון של קנטור • משפט קנטור-שרדר-ברנשטיין • הלמה של צורן • משפט הסדר הטוב |  |
| סדר | סדר חלקי • סדר מלא • סדר טוב • טיפוס סדר • מספר סודר |  |
| עוצמות | עוצמה • קבוצה בת מנייה • קבוצה שאינה בת מנייה • עוצמת הרצף |  |
| אקסיומות | אקסיומת ההיקפיות • אקסיומת האיחוד • אקסיומת הקבוצה האינסופית • אקסיומת ההחלפה • אקסיומת קבוצת החזקה • אקסיומת היסוד • אקסיומת הבחירה |  |
| שונות | הפרדוקס של ראסל • השערת הרצף |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810676884905606
אגמון חולה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אגם 
 מידות
 שטח:  1 קמ"ר
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  33°06′21″N 35°36′13″E﻿ / ﻿33.105833333333°N 35.603611111111°E﻿ / 33.105833333333; 35.603611111111
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) אגמון חולה(למפת אצבע הגליל רגילה) אגמון חולה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אגמון חולה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אגמון חולה
 
אגמון החולה
מפת אגמון חולה ושמורת חולה
אגמון חולה
אֲגַמּוֹן חוּלָה הוא אגם מלאכותי במרכז עמק החולה, וסביבו אתר תיירות המהווה מוקד צפרות בשל העופות הרבים הנקבצים בו, בעיקר עופות מים. המקום משמש תחנה עצירה במסעות של העופות הנודדים מאירופה לאפריקה ובחזרה ומדי חורף מתמקמים באגמון אלפי עגורים. באתר ניתן לסייר באמצעות אופניים, רכב חשמלי, או עגלת מסתור.
היסטוריה

ארבעה עשורים לאחר ייבוש החולה, החליטה קק"ל להציף באופן מבוקר קרקעות שנחשפו בעת ייבוש החולה, לאחר שהסתבר שאינן טובות לעיבוד חקלאי, וכי התועלת לסביבה משטח מוצף רבה מתועלתו כשטח מעובד במטרה למנוע זיהום של ימת הכנרת. בפרויקט הושקעו 80 מיליון שקל, והוא הושלם לאחר שנתיים של הצפות מבוקרות.
בפברואר 2009 נבחר האגם על ידי כתב העת הבריטי "BBC Wildlife" כאחת מעשר תצפיות בעלי החיים החשובות בעולם.
בשנת 2020 נפתחו בשטח האגמון מרפאה קדמית ומרכז אקלום לחיות בר פצועות מאזור הגליל והגולן, כולל בעלי כנף, ביוזמת קק"ל והמכללה האקדמית תל חי. תכלית המרפאה לתת מענה ראשוני לפני ההעברה לבית החולים לחיות בר, או לאפשר אקלום והשבה לטבע. מתקני אקלום דומים פועלים בישראל בספארי ברמת גן, בחי-ברים של רשות הטבע והגנים וברמת הנדיב.
עשרות אלפי עגורים השוהים בחורף באגמון החולה, מואכלים במאורגן על ידי בני אדם. בסוף שנת 2021 התפרצה שם שפעת העופות, שהתפשטה ללולים ברחבי צפון ישראל. לטענת זואולוגים, צפיפות העגורים האיצה מאוד את ההדבקה. בעקבות כך, נשמעה קריאה לבחון את המשך האכלת העגורים.
ב-2023 נסגר האתר עקב אירועי מלחמת חרבות ברזל ונפתח בשנית בדצמבר 2024.
מרכז הצפרות החולה

מרכז צפרות החולה הוא מרכז צפרות שהוקם בשנת 2001 על ידי החברה להגנת הטבע, על מנת לקדם פעילות צפרות ושמירת טבע באזור. במסגרת המרכז, פועלת תחנת טיבוע עופות בשיתוף קק"ל, נערכים סקרי עופות וכן מתקיימים סיורים לקהל הרחב.
בשנת 2019 הוקם מרכז המבקרים החולה, המציע פעילויות שונות הסוקרות את חיי העופות, נדידת ציפורים ועוד.
גלריה

אגמון חולה על רקע הרי נפתלי
להקת עגורים אפורים באגמון חולה
אגמון חולה בחורף 2004
עגורים באגמון
מראה באתר
נוטרייה באגמון חולה
שלכת באגמון חולה
זריחה באגמון חולה בזמן נדידת העגורים
ראו גם

שמורת החולה
לקריאה נוספת

נסים משעל, 70 לישראל (עמוד 10), ידיעות ספרים
הערות שוליים

↑  רשימת שמות מאת ועדת השמות הממשלתית, ילקוט הפרסומים 5488, 2 בפברואר 2006, עמ' 1500
↑  עדי חשמונאי, ציפורי בוקר, באתר ישראל היום, 30 בנובמבר 2017
↑  ארז ארליכמן, תצפית בינלאומית: הכרה עולמית לאגמון חולה, באתר ynet, 25 בפברואר 2009
↑  דן לביא, לא רק במרכז: מרפאה חדשה לחיות בר בצפון, באתר ישראל היום, 11 בפברואר 2021
↑   משה גלעד, זה לא אסון טבע — זה אסון אנושי לחלוטין, באתר הארץ, 28 בדצמבר 2021
↑    ליאור בן עמי, אגם החולות, באתר "ידיעות אחרונות", 30 בדצמבר 2021
↑  יאיר קראוס, "התרגשות גדולה": חזרנו לאגמון החולה שנפתח מחדש, באתר ynet, 22 בדצמבר 2024
↑  ציפורים, פורטל צפרות - אתר הצפרות הישראלי, באתר www.birds.org.il (באנגלית)
↑  גלעד כרמלי, הצצה למקום שיהפוך את ישראל למעצמת צפרות עולמית, באתר ynet, 6 בנובמבר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007462672105171
קורנית (כלי נגינה)

ערך זה עוסק בכלי הנגינה המודרני. אם התכוונתם לכלי הנגינה העתיק המכונה לעיתים באותו שם, ראו .
| --- | --- |

 
 סיווג:  אירופוניים
 קבוצה:  כלי נשיפה
 מנעד
  
 
קורנית (לעיתים קורנט, באנגלית: Cornet) היא כלי נשיפה ממתכת.
הקורנית דומה מאוד לחצוצרה, אך קצרה ממנה במקצת ושונה ממנה בקידוח החרוטי שלה. בנוסף, החצוצרה מורכבת מצינור שקוטרו שווה לכל אורכו (דמוי גליל), ואילו קוטרו של צינור הקורנית גדל בהדרגה (דמוי חרוט). מנעד הצלילים המופק בשני הכלים דומה, אך הטון של הקורנית עמוק ועמום יותר מזה של החצוצרה.
הקורנית מועדפת על נגנים מתחילים, שכן בשל עיצובה קל יותר להחזיקה מאשר את החצוצרה. בדומה לחצוצרה, גם לקורנית יש שלושה שסתומים להפקת הצלילים השונים, ולעיתים רחוקות ארבעה.
גם לקורנית, בדומה לחצוצרה, ניתן להרכיב עמעם.
משמה של הקורנית נגזר שמו של טיל הקורנט.
ולדיקווקז

| --- | --- |
סמל ולדיקווקזסמל ולדיקווקז
נוף ולדיקווקז
נוף ולדיקווקז
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 רפובליקה:  צפון אוסטיה - אלניה צפון אוסטיה - אלניה
 ראש העיר:  Boris Albegov
 שפה רשמית:  אוסטית, רוסית 
 תאריך ייסוד:  6 במאי 1784
 שטח:  220 קמ"ר
 גובה:  700 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  303,597 (2020)
  ‑ צפיפות:  1563 נפש לקמ"ר (2016)
 קואורדינטות:  43°05′00″N 44°39′00″E﻿ / ﻿43.0833333333333°N 44.65°E﻿ / 43.0833333333333; 44.65
 אזור זמן:  UTC +3
 http://www.vladikavkaz-osetia.ru/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת רוסיה מוגדלת) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפוניולדיקווקז(למפת רוסיה רגילה) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפוניולדיקווקז(למפת צפון אוסטיה - אלניה רגילה) מוזדוק בסלאן אלאגיר ארדון זאבודסקוי אלחוטובו אינגושטיה צ'צ'ניה סטברופול קברדינו-בלקריה דרום אוסטיה גאורגיה גאורגיהולדיקווקז(למפת צפון אוסטיה - אלניה מוגדלת) מוזדוק בסלאן אלאגיר ארדון זאבודסקוי אלחוטובו אינגושטיה צ'צ'ניה סטברופול קברדינו-בלקריה דרום אוסטיה גאורגיה גאורגיהולדיקווקז  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מסגד מוחטרוב בולדיקווקז
ולדיקווקז (ברוסית: Владикавка́з, באוסטית: Дзæуджыхъæу; בין השנים 1931–1944 ו-1954–1990 נקראה אורדז'וניקידזה) היא עיר ברוסיה בצפון הרי קווקז, בירתה של רפובליקת צפון אוסטיה. העיר שוכנת על שתי גדותיו של הנהר טרק במישור האוסטי, 30 ק"מ מרכס דרייל בהרי הקווקז, ממנו פורץ נהר הטרק בזרימה עזה. אוכלוסיית העיר מונה כ-300,000 תושבים (2024) ובהם אוסטים, רוסים, ארמנים וגאורגים. העיר משמשת כמרכז התעשייה והחינוך של האזור.
היסטוריה

לפני הקמת העיר שכן במקום הכפר האינגושי זאור (מערבית זוהור: ניצחון) העיר נוסדה בשנת 1784 על ידי הרוסים לאחר חתימה על הסכם גאורגייבסק בדבר צירוף גאורגיה המזרחית לרוסיה, במטרה לחזק את שליטתם באזור. שמה האוסטי של העיר הוא ככל הנראה שיבוש שמו הקדום של הכפר זאור. ב-1799 נבנה הכביש הראשי היוצא מהעיר ומוליך מרוסיה לגאורגיה, וב-1875 נבנתה מסילת הברזל מרוסטוב על הדון לבאקו החולפת דרך העיר. ב-1860 קיבלה ולדיקווקז מעמד של עיר וב-1863 הוכרזה כבירת חייל טרק של הקוזקים. בפברואר 1919 נכבשה העיר על ידי צבא המתנדבים של הגנרל אנטון דניקין, אך במרץ 1920 חזרה לשלטון הקומוניסטי. בין השנים 1921–1924 שימשה כבירת הרפובליקה האוטונומית ההררית. בין 1924 ל-1936 הייתה העיר לבירת החבל האוטונומי של צפון אוסטיה, ומ-1936 בירת הרפובליקה האוטונומית של צפון אוסטיה. בנובמבר 1942 ניסו הכוחות הגרמניים לכבוש את העיר, אך מתקפתם נהדפה וולדיקווקז סימנה את הנקודה הדרום-מזרחית ביותר אליה הגיעו. בין 1931 ל-1944 ובין 1954 ל-1990 נקראה העיר אורג'וניקידזה על שם המהפכן הקומוניסטי סרגו אורג'וניקידזה. בין 1944 ל-1954 נקראה בשמה האוסטי ג'אוג'יקאו.
תרבות

התיאטרון בעיר הוקם בשנת 1869 וזה היה התיאטרון הראשון באזור צפון הקווקז. בתיאטרון זה עבדו מיכאיל בולגקוב ויבגני וכטנגוב. בתקופת ברית המועצות בעיר הוקמו תיאטראות נוספים הפועלים גם כיום.
בעיר אין אולפן קולנוע, אך בשנת 1991 שחקני תיאטראות מקומיים השתתפו בסרט אדם בקימונו ירוק, שעלילתו מתרחשת בעיר.
האוניברסיטה העירונית פעילה למן שנת 1920.
ערים תאומות

ארצות הברית אשוויל, ארצות הברית
רוסיה מחצ'קלה, רוסיה
רוסיה נלצ'יק, רוסיה
בולגריה קרדזחלי, בולגריה
ראו גם

אלניה ולדיקווקז
ספרטק-ולדיקווקז
קרל בארי שארפלס

| --- | --- |

שארפלס, 2018
 לידה:  28 באפריל 1941 (בן 83) פילדלפיה, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  כימיה
 מקום מגורים:  ארצות הברית ארצות הברית
 עיסוק:  כימיה של קליקים
 מקום לימודים:  Friends' Central School (1959)  דארטמות' קולג' (1963)  דארטמות' קולג' (1963)  אוניברסיטת סטנפורד (1968)  אוניברסיטת הרווארד 
 מנחה לדוקטורט:  Eugene van Tamelen 
 מוסדות:  מכון סקריפס למחקר; אוניברסיטת סטנפורד; המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לכימיה × 2 פרס וולף לרפואה (2001)
 בת זוג:  יאן דוזר
 צאצאים:  האנה שארפלס, איזק שארפלס, ויליאם שארפלס
 מספר צאצאים:  3
 אתר רשמי
 
קרל בארי שארפלס  (באנגלית: Karl Barry Sharpless; נולד ב-28 באפריל 1941) הוא כימאי אמריקאי וזוכה פרס נובל לכימיה (פעמיים) 2001 ו- 2022, הידוע בעבודתו בנושא תגובות סטריאו-סלקטיביות וכימיה של קליקים.
ראשית חייו

שארפלס נולד ב-28 באפריל 1941 בפילדלפיה, פנסילבניה. הוא סיים את לימודיו לתואר הראשון בשנת 1959, והמשיך את לימודיו בקולג' דרטמות', וסיים בתואר שני בשנת 1963. ותואר דוקטור בכימיה מאוניברסיטת סטנפורד בשנת 1968. הוא המשיך בעבודות פוסט-דוקטורט באוניברסיטת סטנפורד (1968–1969) ובאוניברסיטת הרווארד (1969–1970).
קריירה אקדמית

שארפלס הוא פרופסור במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (1970–1977, 1980–1990) ובאוניברסיטת סטנפורד (1977–1980). הוא מחזיק בתפקיד הפרופסור בכימיה של W. M. Keck מאז שנת 1990.
מחקר

שארפלס פיתח תגובות חמצון סטריאו-סלקטיביות, והראה כי ניתן לזרז את היווצרות מעכב בעל עוצמה פמטומולרית על ידי האנזים אצטילכולין אסטראז, החל באזיד ואלקין. הוא גילה כמה תגובות כימיות שהפכו את הסינתזה הא-סימטרית ממדע בדיוני לשגרה יחסית, כולל אמינוהידרוקסילציה, דיהידרוקסילציה ואפוקסידציה א-סימטרית חדה.
בשנת 2001 הוא זכה בחצי מפרס נובל לכימיה על עבודתו בתגובות חמצון מזרזות כיראליות. המחצית השנייה של פרס השנה חולקה בין ויליאם ס. נואלס וריוג'י נויורי (על עבודתם בנושא הידרוגנציה סטריאו-סלקטיבית).
את המונח "כימיה של קליקים" טבע שארפלס בשנת 1998, ותואר לראשונה על ידי שארפלס, הרטמות קולב ומ.ג. פין במכון המחקר Scripps בשנת 2001. זה כולל קבוצה של תגובות סלקטיביות מאוד, אקסותרמיות המתרחשות בתנאים קלים; הדוגמה המוצלחת ביותר היא אלקין האוזין האוסגן המחזור ליצירת 1,2,3-טריאזולים.
פרסים והוקרה

שארפלס הוא חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2001 ולשנת 2022.
הוא זכה בפרס וולף לרפואה לשנת 2001 יחד עם הנרי ב. קגן וריוז'י נויורי "על עבודתם החלוצית, היצירתית והחשובה ביותר בפיתוח קטליזה אסימטרית להכנת מולקולות כירליות, המגביר באופן משמעותי מאוד את היכולת האנושית ליצור תרכובות חדשות בעלות חשיבות עקרונית ומעשית".
בשנת 2019 הוענקה לשארפלס מדליית פריסטלי, הכבוד הגבוה ביותר של האגודה האמריקנית לכימיה, על "המצאת שיטות חמצון קטליטיות, אסימטריות, הרעיון של כימיה של קליקים ופיתוח הגרסה המזרזת נחושת של תגובת מחזור האזיד-אצטילן."
הוא בעל תוארי כבוד מהמכון המלכותי לטכנולוגיה (1995), האוניברסיטה הטכנית במינכן (1995), האוניברסיטה הקתולית בלוביין (1996) ואוניברסיטת ווסליאן (1999).
חיים אישיים

שארפלס התחתן עם יאן דוזר בשנת 1965 ולהם שלושה ילדים. הוא התעוור בעין אחת במהלך תאונת מעבדה בשנת 1970, זמן קצר לאחר שהגיע ל-MIT כעוזר פרופסור.