stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מתקפת ברוסילוב
המשך ההתקפה > המתקפה באוגוסט 1916

הצאר ניקולאי השני דחק בגנרלים שלו לחדש את המתקפה כדי לתמוך בברוסילוב. ב-4 באוגוסט תקפה שוב הארמייה ה-11 הרוסית בפיקודו של גנרל סחרוב בין ברודי לטרנופול; המטרה שלהם נותרה כיבוש מחדש של למברג. התברר שמאזן הכוחות השתנה בינתיים לרעת הצבא הרוסי. התערבות עתודות גרמניות בפיקודו של גנרל-לויטננט תאודור מליאור מנעה מהקורפוס ה-7 הרוסי לנסות לפרוץ את החזית בגזרת הדיוויזיה ה-14 האוסטרית ליד זלוצ'ה ורטישצה ב-6 באוגוסט. דיוויזיות הרגלים הגרמניות ה-195 וה-197 שהוקמו לאחרונה נלחמו בסרת העליון ולאחר מכן הועברו לאזור מצפון לזבורו. התקפת הנגד של חיילי הקורפוס ה-1 בפיקודו של גנרל יוהנס פון אבן מקו זלוצ'וב - זבורוב, שהיו חלק מקבוצת הארמיות אייכהורן, שחררה את הארמייה האוסטרית השנייה הנצורה עד 8 באוגוסט. במהלך הקרבות הללו, הועבר גם הקורפוס ה-15 העות'מאני בפיקודו של יאקופ פאשה למזרח גליציה עם שתי דיוויזיות באמצע אוגוסט ותגבר את כוחותיו של אדוארד פון בהם-ארמולי על ה-Zlota Lipa.
ב-8 באוגוסט, הארמייה המיוחדת של הגנרל בזוברשוב והארמייה השמינית הרוסית תקפו שוב בצפון מעבר לסטוקהוד בין סטארני לקובל, והקורפוס הסיבירי ה-1 שנפרס לאחרונה פרץ לעמדות אויב לזמן קצר. קורפוס המשמר ה-1 דרס את גדודי דיוויזיית האנדורף הגרמנית ואת האגף המקשר של דיוויזיית הונווד ה-41. האגף השמאלי של דיוויזיית הרגלים ה-107 נהדף לאחור, אולם החלק הקדמי הימני הצליח לבסס את עצמו. ברודקה מירינסקה, צבאו של בזוברזוב עם הקורפוס הטורקסטאני ה-1 חדר לעמדות של קורפוס פאת. בליל 11 באוגוסט הוחלפו יחידות לינסינגן משני הצדדים על ידי זארצה. הגנרל ברנהרדי איפשר לדיוויזיית המילואים ה-75 להתקדם למיילניקה ולקריווין כדי לתגבר את קורפוס קייזר האוסטרי. קורפוס המשמר הרוסי השני ניסה לפרוץ מראש הגשר המערבי של סטכוד בוויטוניז, אך נהדף על ידי קבוצת ליטוויץ. ממש באותו זמן ההתקפה של הקורפוס הרוסי ה-23 מיצתה את עצמה בקיסילין. ההתקפות הנוספות לא צלחו; שני הצדדים חזרו למלחמת חפירות.
דיוויזיית הרגלים הגרמנית הראשונה, שנפרקה ב-Maramaros-Sziget מאז 5 באוגוסט, הופנתה לדרום בוקובינה ב-8 באוגוסט ונפרסה בקירליבאבה. חזית דיוויזיית הרגלים ה-105 נפרצה על ידי כוחות רוסים ליד ווסולה, ודיוויזיית הרגלים ה-119, שהותקפה במקביל ממזרח לטלומטש, לא הצליחה יותר להחזיק מעמד. גנרל קראוול נאלץ להסיג את דיוויזיית הרגלים ה-119 לרמה מצפון לטישמיניצה. הארמייה האוסטרית השלישית שהוקמה לאחרונה ספגה אבדות ניכרות ב-7 באוגוסט, כוחותיו של לטשיצקי הצליחו לפרוץ דרך לניזניוב. ב-9 באוגוסט, הקורפוס ה-11 הרוסי תקף על פרוט העליון את הדיוויזיה האוסטרית ה-59 וכבש את העמדה הדומיננטית של פירס דורה. הקורפוס הרוסי ה-12 חדר כמעט באין מפריע לאזור שממזרח לנאדוורנה, בין מרג'מפול לדוביאנקו הקורפוס האוסטרי ה-13 הצליח לחזור לעמדותיו. מדרום לזה, הארמייה האוסטרית השביעית, שנחשפה על האגף, נאלצה לסגת לקו Ottynia-Tysmjenica ומאחורי Bistritza. לאחר הקרבות הבאים אבדה גם סטניסלאו ב-10 באוגוסט, והקו החדש בסרת העליון נמתח בין מריאמפול - נדבורנה. כתוצאה מהאגף הדרומי הפתוחה נאלצה גם ארמיית הדרום הגרמנית להסיג את חזיתה בין ירוסלביץ לבטקוב בין 14 ל-18 באוגוסט מאחורי הזלוטה ליפא, והארמייה האוסטרית השנייה שנלחמה צפונה משם.
המשך ההתקפה > סוף המתקפה

כניסתה של רומניה למלחמה בצד בעלות הברית, שהתרחשה ב-27 באוגוסט, הביאה רק הקלה לזמן קצר מאוד. להפך, הרוסים נאלצו להעניק לבת בריתם החדשה הרבה תמיכה לאחר ההצלחות הראשוניות הדלות והתבוסות הרות האסון שלאחר מכן. מעצמות המרכז ניצחו בזירת המלחמה הרומנית עד תחילת דצמבר 1916. הצבא הרוסי נאלץ כעת לעבור מאות קילומטרים בנוסף, מה ששלל ממנו כוחות למתקפה. ב-29 באוגוסט, פילדמרשל פון הינדנבורג מונה לרמטכ"ל, ולאופולד, נסיך בוואריה תפס את מקומו כמפקד העליון במזרח.
בתחילת ספטמבר פתחה הארמייה הרוסית התשיעית, במקביל להתקפות הרומניות בטרנסילבניה, במתקפה חדשה במערב בוקובינה. ההתקפות בבז'זאני - זלוטה ליפא - נאראיובקה נהדפו לחלוטין על ידי הארמייה האוסטרית השביעית. הגנרל לטשיצקי היה על שפת הרי הקרפטים, אבל ההרים הללו היו - כמו בחורף המלחמה של 1914/15 - מכשול בלתי עביר עבור הכוחות הרוסיים. ב-17 בספטמבר תקף נגד קורפוס המילואים ה-24 הגרמני בפיקודו של פרידריך פון גרוק בהצלחה באזור נהר הנארייבקה. ב-20 בספטמבר הפסיק ברוסילוב את ההתקפה בגלל הגידול העצום באבדות.
אבדות

על פי המידע שבידנו מקובל כי עד מיליון חיילים רוסים נהרגו, נפצעו או נשבו במהלך מתקפת ברוסילוב. לעומת זאת, אבדותיהן של מעצמות המרכז היו גבוהות יותר, אם כי יש לציין שחיילים רבים מאוסטריה-הונגריה נלקחו בשבי על ידי הרוסים. בספרות, לעומת זאת, אין הסכמה על פירוט חללי מעצמות המרכז, מחד כי המידע על מספר השבויים באוסטריה-הונגריה שונה מאוד בהתאם לתאריך, ומאידך כי גם קורבנות הלחימה בחזית מצפון לביצות פריפיאט מתווספים לקורבנות מתקפת ברוסילוב. לפי קיגן, סך האבדות של מעצמות המרכז במהלך מתקפת ברוסילוב היו 600,000 איש, כולל 400,000 שבויים, בצד אוסטריה-הונגריה ו-350,000 איש בצד האימפריה הגרמנית. עדיין לא ברור אם נתונים אלה משקפים רק את ההפסדים מהמתקפה בחזית הדרום-מערבית הרוסית בפיקודו של ברוסילוב, או שהם כוללים גם את האבדות מההתקפות על החזית המערבית הרוסית שהחלו זמן קצר לאחר מכן.
לפי סטיבנסון, אבדותיה של אוסטריה-הונגריה הסתכמו ב-600,000 הרוגים ופצועים וב-400,000 שבויים, נתונים המתאימים לכמחצית מכלל חיילי הצבא האוסטרו-הונגרי הפרוסים בחזית המזרחית. סטיבנסון אינו נותן מידע על האבדות הגרמניות. מספרים שונים ניתן למצוא אצל Bihl. הוא מעריך את ההפסדים הכוללים של הצבא האוסטרו-הונגרי מהמתקפה בחזית הדרום-מערבית הרוסית לבדה ב-475,000 איש, כולל 226,000 שבויים. לא ניתן למצוא מידע על סך האבדות של מעצמות המרכז במאמר המקביל באנציקלופדיה מלחמת העולם הראשונה, אלא רק מידע על מספר השבויים בשלב הראשון של מתקפת ברוסילוב. לפי זה, הכוחות המזוינים הרוסים כבר לקחו 200,000 שבויים עד 12 ביוני. יחד עם ההפסדים האחרים, כוחם של הכוחות האוסטרו-הונגרים באזור זה צומצם "כמעט בחצי".
תוצאות המתקפה

מתקפת ברוסילוב הייתה בתחילה מוצלחת ביותר עבור רוסיה, אך גרמה לטינה בתוך הצבא הרוסי עקב האבדות העצומות. הדמורליזציה התחזקה בתקופה שלאחר מכן ותרמה באופן משמעותי להתמוטטות האימפריה הרוסית באמצעות מהפכת פברואר.
המתקפה גם הביאה לרוסים ניצחון פירוס פוליטי. פוליטיקאים רבים קיוו שכניסתה של רומניה למלחמה תפיג את הלחץ על הצבא הרוסי. הצלחתו של ברוסילוב הייתה הגורם המכריע לכניסה של ממשלת רומניה למלחמה. פקידי צבא בכירים, כולל הרמטכ"ל הרוסי אלכסייב, חסמו אפשרות זו. בזירת המלחמה הרומנית ספגו חיילי הצאר תבוסה קשה ונחלשו לצמיתות.
מבחינה טקטית, השלב הראשוני במתקפת ברוסילוב היה משמעותי. בעוד שהיתרונות הצבאיים של חידושיו של ברוסילוב לא הוכרו בסופו של דבר ברוסיה, הצבא הגרמני השיג הצלחה גדולה יותר מסוף 1917 עם טקטיקת "חיילת דריסה" הדומה. מתנגדיו של ברוסילוב התלוננו שהמתקפה שלו הצליחה רק בגלל חולשתם של האוסטרים ושדרך ניהול המלחמה שלו חסרת תועלת נגד החיילים הגרמנים. לא ברור מדוע ברוסילוב עצמו התרחק מהתוכניות שלו לקראת סוף ההתקפה.
יוזף פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה, מפקד הארמייה הרביעית האוסטרו-הונגרית
הגנרל אלכסנדר פון לינסינגן
הגנרל ולדימיר סחרוב
הגנרל פלטון לטצ'יז'קי
גנרל-אוברסט קרל פון פפלנצר-באלטין
גנרל גאורג פון דר מרוויץ
החזית המזרחית בקיץ 1916
גנרל ולטר פון ליטוויץ, מנהיג מתקפת הנגד הגרמנית בווהלין
גנרל הפרשים אלכסיי קאלדין
גנרל ולדימיר מיכאילוביץ' בזוברזוב
הצלחת המתקפה הרוסית
לאופולד מבוואריה, המפקד העליון החדש במזרח
מקג'וב

מקג'וב (באנגלית: McJob) הוא מושג בכלכלה שפירושו עבודה בשכר נמוך ונעדרת מוניטין הדורשת מיומנות נמוכה והיא בעלת סיכוי נמוך לקידום מקצועי, ללא צורך בהכשרה קודמת, תחלופת עובדים מרובה ופעילותם של המועסקים מוגדרת בקפדנות על ידי מנהלים.
המושג מקג'וב שאול מרשת המזון המהיר מקדונלד'ס, אך משמש להגדרת עבודות ברמת התמקצעות נמוכה, מבלי קשר לשיוך המעסיק. רוב עבודות אלו הם בתעשיות ספקי השירותים, מזון מהיר, בתי קפה וקמעונאות.
היסטוריה

המונח מקג'וב נוצר על ידי מקדונלד'ס עצמה בשנת 1985 כשם לתוכנית הכשרה לבעלי מוגבלויות בעמק סן פרננדו. המושג נרשם כסימן סחר רשום על ידי מקדונלד'ס בשנת 1985 וחודש בשנת 2011.
המושג הוטבע בשנת 1986 על ידי אמיתי עציוני, פרופ' באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון בארצות הברית במאמר "מפעלי המזון המהיר- מקג'ובים הם רעים לילדים" שפורסם בוושינגטון פוסט ב-24 באוגוסט 1986. טענתו העיקרית הייתה כי עבודות אלו, המופנות בעיקר לבני עשרה וצעירים, הן מובנות מאוד ולא מאפשרות פיתוח יזמות, משמעת עצמית וניהול עצמי. הצעירים מקבלים הוראות מדויקות מה עליהם לעשות ומתי. לטענת עציוני חוסר המקום ליוזמה ושינויים הם מקור לעבודה רובוטית המתאימה לזמני העבר ולא למשרות ההיי-טק של המחר.
טענה נוספת של עציוני היא על כך שבשל רצונן לחסוך רשתות המציעות עבודות מסוג זה לרוב ממנות צעירים לתפקידי פיקוח על צעירים אחרים ללא דמות מבוגר אחראי איתו יכול העובד הצעיר להזדהות והיכול לשמש כמודל לחיקוי.
בשנת 1991 יצא לאור ספרו של דאגלס קופלנד "דור ה-X" אשר חיזק את השימוש במונח "מקג'וב".
בשנת 2001 המונח נכנס למילון אוקספורד אונליין תחת ההגדרה "עבודה שאינה מתגמלת, בשכר נמוך עם אפשרויות קידום מועטות, במיוחד עבודות שנוצרו מהתרחבות מגזר השירותים". נכון להיום ההגדרה המעודכנת היא "עבודה בשכר נמוך עם אפשרויות קידום מועטות".
בשנת 2003 הכניסו מריאם-וובסטר למילון את המונח תחת ההגדרה "עבודה בשכר נמוך אשר דורשת מעט יכולות ונותנת הזדמנויות מועטות להתפתחות".
מקדונלד'ס יצאה כנגד השימוש במושג בטענה כי יש לה נתונים מצוינים בכל הקשור לקידום נשים ועובדים זוטרים למשרות הנהלה בכירות, בשנת 2007 80% מהמנהלים בזרוע הבריטית של מקדונלד'ס ו-50% מעובדי ההנהלה העולמית הצטרפו לחברה כעובדי שעה.
ב-24 במאי 2007 השיקה מקדונלד'ס עצומה במסעדות בבריטניה ובאינטרנט הקוראת לשינוי ההגדרה המילונית "מקג'וב". הקמפיין זכה לתמיכתם של אנשי עסקים מובילים בבריטניה. בקמפיין טענה מקדונלד'ס כי סקר מצא ש-69% מהציבור בבריטניה הסכים שיש לשנות את ההגדרה. כמו כן סקרי עובדים הראו כי 90% מהעובדים הסכימו כי הם מקבלים הכשרה רבת ערך לחיי העבודה וכי 82% ימליצו לחבריהם לעבוד בחברה.
בשנת 2011 יצאה מקדונלד'ס בקמפיין גיוס עובדים בפרינט ובמדיה החברתית אשר קידם את המושג מקג'וב כחיובי. מנהל המדיה החברתית של מקדונלד'ס דאז, ריק ויון, אמר כי "מקג'וב עומד להפוך לחלק מהשיחה. אנחנו לא נתחמק מהמושג הזה אלא נטמיע אותו".
מקג'ובים בישראל

כמחצית מאוכלוסיית הצעירים בישראל הנמצאת בראשית דרכה בשוק העבודה חסרים בהשכלה על תיכונית ולרבים אין כל הכשרה ההולמת את צורכי שוק העבודה.
בסקירת תעסוקה שפרסם בנק ישראל על תעסוקת צעירים בישראל נכתב: "לרבים אין הכשרה מתאימה לצורכי שוק העבודה".
88% מבני קבוצת הגיל 18–22 בישראל מועסקים במשרות המאופיינות במיומנות נמוכה. כ־49% מהצעירים העובדים בגילאים 18–24 בישראל עובדים במקצועות פקידות, מכירות ושירותים. אחוז גבוה יותר מן הצעירים הערביים בקבוצה זו עובדים כפועלים מקצועיים (33% לעומת 8% מהצעירים היהודים) נשים עובדות בעיקר במקצועות פקידות, מכירות ושירותים - 63%.
שיעור המועסקים במשרה חלקית באותה קבוצת גיל עלה בין השנים 1995-2011- עלייה זו ייחודית לצעירים חסרי השכלה אקדמית שאינם סטודנטים.
מקג'ובים בישראל > ההקשר הכלכלי

בקרב עובדים חסרי השכלה אקדמית חלה ירידה בשכר משנת 2002 עבור כל קבוצות הגיל. חלק מהירידה בשכר התרחשה בגלל כניסת שכבות חלשות לשוק העבודה שכבות אלו שברובן אינן בעלות השכלה מותאמת למקצועות יוקרתיים יותר השתלבו במקצועות בשכר נמוך. כמו כן חלה ירידה בשיעור המועסקים כעובדים מקצועיים ועלייה בשיעור המועסקים במשרות שירות, שהשכר הממוצע בהן נמוך יותר.
לקריאה נוספת

The fast-food factories: McJobs are bad for kids – Amitai Etzioni, The Washington Post (August 24, 1986)
"דור ה-X – מעשיות לתרבות מואצת", דאגלס קופלנד, 1991 - יצא בעברית בשנת 1995 בהוצאת בבל
הערות שוליים

↑  McJobs, inside America's largest youth training program - Ben Wildavsky, Policy review. No. 49 (summer 1989)
↑
↑
↑  The fast-food factories: McJobs are bad for kids – Amitai Etzioni, The Washington Post (August 24, 1986)
↑  "דור ה-X – מעשיות לתרבות מואצת", דאגלס קופלנד, 1991 - יצא בעברית בשנת 1995 בהוצאת בבל
↑
↑  Definition of McJob, Merriam-Webster.com
↑  סטפן סטרן וג'ני וויגינס, ‏מקדונלדס בקמפיין חדש: "מקג'וב" זה דווקא דבר טוב, באתר גלובס, 20 במרץ 2007
↑  נמרוד הלפרן, של מי השפה הזו לעזאזל?, באתר TheMarker‏, 24 במאי 2007
↑  מקדונלד'ס נגד ההגדרה "McJob" במילון אוקספורד, באתר ynet, 24 במאי 2007
↑  בואו לטגן צ'יפס: מקדונלד'ס מקדמת את המושג "מק ג'וב", באתר גלובס, 11 באפריל 2011
↑  גיא קצוביץ', ‏"מחצית מהשכירים הצעירים חסרי השכלה על-תיכונית", באתר גלובס, 9 ביוני 2011
1 2  תעסוקת צעירים בישראל, בנק ישראל, מרץ 2011
↑  פאולה כאהן-סטרבצ'ינסקי, ד"ר וצ'סלב קונסטנטינוב, שרון עמיאל, מצבם של צעירים בישראל בתחומי חיים מרכזיים, באתר מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל, ‏2016
↑  דוח מצב המדינה – חברה, כלכלה ומדיניות 2015
מים עמוקים (שיר של רביב כנר)

"מים עמוקים" הוא הסינגל הרביעי של הזמר הישראלי רביב כנר. את השיר הוציאה לאור חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק, ב-18 בינואר 2022, כסינגל הרביעי של אלבום הבכורה שלו "רסיסים".
רקע

את מילות השיר חיברה צליל קליפי. "מים עמוקים" הוא שיר שמדבר על השקיעה במחשבות, על ההתעסקות במה קורה איתנו, ועל היכולת לעצור בזמן לפני שמגיעים עמוק מדי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 5 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 4 |  |
|  ישראל | כאן גימל | 4 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברות תקליטים |
| --- | --- | --- | --- |
| עולם | 18 בינואר 2022 | הורדה דיגיטלית • סטרימינג | הליקון |
הערות שוליים

↑  מכונת להיטים: רביב כנר בסינגל חדש, פרוגי
| רביב כנר |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | "רסיסים" |  |
| סינגלים | "רסיסים" • "רוצה שלום" • "נשלים את הכל" • "לחזור" • "מים עמוקים" • "הסיפור הזה" • "בנקודה שבא נגמר האור" • "גולני שלי" • "דומה לך" • "נשרף העולם" • "כל גיבור נשבר" • "אצלי הכל בסדר" |  |
| השתתפות בסינגלים | "שמור עליי" • "צעירים לנצח" |  |
| ערכים קשורים | הכוכב הבא לאירוויזיון 2020 |  |
ג'מאל זחאלקה

ג'מאל זחאלקה (בערבית: جمال زحالقة; נולד ב-11 בינואר 1955) הוא פוליטיקאי ערבי-ישראלי, לשעבר חבר הכנסת מטעם הרשימה המשותפת ויושב ראש מפלגת בל"ד מ-2007 עד 2019. בעל תואר דוקטור ברוקחות.
ביוגרפיה

זחאלקה נולד בכפר קרע שבוואדי עארה. בהיותו תלמיד כיתה י"ב נעצר ובהמשך הורשע ונשלח לשנתיים מאסר בשל מעורבותו בהתארגנות של אש"ף בכפר קרע. במהלך מאסרו בכלא דמון השלים את תעודת הבגרות שלו.
כששוחרר כעבור שנתיים החל ללמוד רוקחות באוניברסיטה העברית בירושלים. במהלך לימודיו בירושלים, הכיר בשנת 1977 את עזמי בשארה והפך פעיל קומוניסטי במפלגת רק"ח ובתא הסטודנטים הערבי-יהודי "קמפוס". לאחר שהשלים את התואר הראשון, החליט להמשיך בלימודי הרוקחות כדי להמשיך בפעילות הפוליטית בקמפוס, אשר קסמה לו. לאחר מכן, החליט להמשיך ללימודי דוקטורט. עבודת הדוקטורט שלו עסקה בהשפעת החומר הפעיל בחשיש על גוף האדם ובפרט בשוני בתגובה הפיזיולוגית שבין אננטיומרים שונים של קנבינואידים (אנ').
ב-1989 הקים יחד עם עזמי בשארה את "ברית השוויון", תנועה יהודית-ערבית שדגלה ברעיון המדינה הדו-לאומית. זחאלקה היה גם שותף בהקמתה של סיעת בל"ד ב-1995. במשך שלוש השנים אשר קדמו לקריירה הפרלמנטרית שלו, שימש זחאלקה כמנכ"ל עמותת "אל-אהאלי" (ארגון החקלאים הערבים).
בשנת 2003 נבחר לראשונה לכנסת, כמספר שתיים בסיעת בל"ד, וב-2007, עם עזיבתו של יו"ר המפלגה עזמי בשארה את ישראל, מילא את מקומו בתפקיד זה. בכנסות השש עשרה עד התשע עשרה היה יושב-ראש סיעת בל”ד.
במהלך כהונתו בכנסת יזם זחאלקה תיקון לפקודת העיריות הקובע כי חברי מועצה החייבים בתשלום ארנונה או מים במשך למעלה משנה עבור תקופה של שישה חודשים או יותר, יודחו מתפקידם.[דרוש מקור]
בכנסת השש עשרה היה חבר בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, בוועדת המדע והטכנולוגיה ובוועדה המיוחדת לפניות הציבור. בספטמבר 2006 הטילה ועדת האתיקה של הכנסת על זחאלקה עונש של הרחקה במשך שלושה ימים מישיבות המליאה, לאחר שהתפרץ והפריע בשני מקרים בצעקות בוטות לנאומי השרים שמעון פרס ועמיר פרץ עד שהוצא מן המליאה.
בכנסת השבע עשרה היה חבר בוועדת הכספים, בוועדת החינוך, התרבות והספורט, בוועדת המדע והטכנולוגיה, בוועדה המיוחדת לקידום מעמד האישה ועוד.
לקראת בחירות לכנסת השמונה עשרה הוצב זחאלקה במקום הראשון ברשימת מפלגת בל"ד, ונבחר לכנסת. בכנסת השמונה-עשרה היה חבר בוועדת החינוך, התרבות והספורט, בוועדת הכלכלה ובוועדה המיוחדת למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול.
בכנסת התשע עשרה היה חבר בוועדת החוקה, חוק ומשפט. בפברואר 2014 רשמה ועדת האתיקה הערה לחבר הכנסת זחאלקה על "פגיעה בכבוד הכנסת ובכבוד חבריה", לאחר שהטיח מילים חריפות בחה"כ זבולון כלפה בדיון של ועדת הפנים.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים הוצב במקום השלישי של הרשימה המשותפת, ונבחר לכנסת. חבר בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, בוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, בוועדת הכלכלה ועוד.
בפברואר 2016 נפגש, ביחד עם חברי הכנסת מבל"ד חנין זועבי ובאסל גטאס, עם משפחות מחבלים ממזרח ירושלים שנהרגו תוך כדי ביצוע פיגוע טרור, על מנת לקדם את שחרור גופות המחבלים המוחזקות בידי ישראל, ובמהלך המפגש עמדו דקת דומייה לזכר המחבלים. כתוצאה מכך השעתה אותו ועדת האתיקה של הכנסת לחודשיים מישיבות הכנסת וועדותיה (אך לא מהצבעות). בעקבות המפגש אסר נשיא המדינה ראובן ריבלין על כניסתו לבית הנשיא.
לקראת הבחירות לכנסת ה-21 הודיע זחאלקה כי לא יתמודד לכנסת. למרות זאת הוא נשאר עד היום בא כוחה של מפלגת בל"ד.
בבחירות לכנסת העשרים ושלוש הוצב זחאלקה במקום ה-118 של הרשימה המשותפת. בבחירות לכנסת העשרים וחמש הוצב כמועמד אחרון במקום העשרים ברשימת בל"ד לכנסת.
עמדותיו > הסכסוך הערבי-ישראלי

זחאלקה תומך באופן עקרוני בכינון מדינה אחת דו-לאומית בין הירדן לים, אך מכיר בכך שעמדת הפלסטינים והקהילה הבינלאומית היא בעד פתרון של שתי מדינות. הוא תומך בזכות השיבה גם לתוך תחומי הקו הירוק.
זחאלקה נמנה עם המבקרים החריפים של המדיניות הביטחונית של ישראל ביחס לסכסוך הערבי-ישראלי. באפריל 2006 נפגש עם בכירי החמאס במחאה על כוונת ישראל לשלול מהם מעמד תושב הקבע. הוא התנגד בחריפות למלחמת לבנון השנייה. במהלך דיון בכנסת כינה את חבר הכנסת בנימין נתניהו "מלאך המוות" בשל תמיכתו במלחמה. בספטמבר 2006 ביקר בסוריה ובלבנון ביחד עם חברי כנסת נוספים. בעקבות הביקור שעורר סערה ציבורית נחקר זחאלקה במשטרה בחשד להפרת החוק האוסר על ביקור במדינות אויב. זחאלקה טען להגנתו כי מדובר בחקירה לא ראויה ובהתערבות של משטרת ישראל בפעילות הפוליטית של חברי הכנסת. לדבריו, "הזכות לפעילות פוליטית, במיוחד במסגרת החסינות המהותית, גוברת על איסור הנסיעה לסוריה וללבנון".
בהתייחסו לכנס בינלאומי נגד טרור שנערך בישראל בספטמבר 2007, טען זחאלקה כי פעולות ישראל כנגד הפלסטינים והעם הלבנוני הם "הטרור האמיתי" ובו צריך להיאבק, שכן ישראל פוגעת באזרחים חפים מפשע כדי להשיג מטרות פוליטיות. הוא גינה את צביעותה של הקהילה הבינלאומית: "הם מעמידים למשפט את קורבנות הטרור, ומזכים את הטרוריסטים האמיתיים, את המנהיגים שאחראים על מה שקרה בלבנון ועל מה שקורה כעת ברצועת עזה, שמן הראוי לתבוע אותם בבתי דין בינלאומיים, על מעשי הטרור שהם מבצעים נגד העמים הפלסטיני והלבנוני ונגד העמים הערביים כולם". זחאלקה התנגד ליציאה למבצע עופרת יצוקה. הוא טען כי שר הביטחון אהוד ברק ושרי ממשלת ישראל הם פושעי מלחמה. בעצרת הזדהות עם תושבי רצועת עזה שנערכה בסמוך למחסום ארז במלאת שנה למבצע, האשים זחאלקה את ישראל בהרעבת הפלסטינים ברצועה, וטען כי התנהלותה של ישראל ביחס לפלסטינים היא הגורם לטרור היוצא מרצועת עזה.
ביחס לאהוד ברק אמר כי הוא "אוהב מוזיקה קלאסית והריגת ילדים בעזה". לאחר העצרת התראיין זחאלקה באולפן "ערב חדש" בערוץ הראשון. במהלך הראיון פרץ עימות בינו לבין דן מרגלית שגרר אחריו סערה ציבורית.
עמדותיו > ערביי ישראל

זחלאקה תומך בהעמקת זהותם הלאומית של ערביי ישראל ורואה בכך תנאי למאבקם לשוויון ולהכרה בזכויותיהם הקולקטיביות והלאומיות כמיעוט לאומי. הוא תומך בהפיכת מדינת ישראל למדינת כל אזרחיה. בריאיון לעיתון "הארץ" בשנת 2002 אמר כי מדינת ישראל צריכה לתת לערביי ישראל אוטונומיה תרבותית לניהול חיי התרבות שלהם באופן עצמאי ללא התערבות שלטונית. הוא התנגד להחרמת הבחירות לכנסת על ידי הציבור הערבי והסתייג ממעורבות של ערבים ישראלים במעשי טרור כנגד אזרחי ישראל. ב-2007 קרא זחלאקה לפירוק קרן קיימת לישראל שאותה כינה "ארגון קולוניאליסטי וגזעני". זחאלקה מתנגד ליוזמות של שירות לאומי של בני נוער מהמגזר הערבי. לדבריו, "מי שיבחר להתנדב לשירות הלאומי יחשב בעינינו כמצורע, והחברה הערבית תקיא אותו מתוכה".
בספטמבר 2015 תקף זחאלקה בנאום בכנסת את מפלגת העבודה והשמאל הישראלי. בין היתר אמר שמפלגת העבודה רצחה עשרות אלפי פלסטינים. "מפלגת העבודה הם האבא והאמא של הגזענות, אתם המצאתם את הגזענות. מי שלקח לנו את הארץ, מי שגירש אותנו – זה לא מי שאומר 'מוות לערבים', אלא אלה שאמרו 'שלום עליכם'"... "הליכוד בונה התנחלויות ליד היישובים הערביים, אתם בניתם את הקיבוצים שלכם, את הסוציאליזם שלכם, על האדמות של החורבות שלנו. ואתם באים ומדברים בשם הצדק החברתי, בשם השמאל. מגלגלים עיניים למעלה. אתם לאומנים".
חיים אישיים

זחאלקה נשוי ואב לחמש בנות. מגדיר עצמו כאתאיסט. הוא מתגורר בכפר קרע, בבית בלתי חוקי.
הערות שוליים

1 2 3  יאיר אטינגר, "אני מוכן להתייחס ליהודים בשוויון מלא", באתר הארץ, 21 בנובמבר 2002
1 2  על-פי דבריו של זחאלקה בתוכנית "חידק פוליטי" עם נחמה דואק, ערוץ הכנסת, 1 בפברואר 2012.
↑  Mechoulam, Raphael, Naftali Lander, and Jamal Zahalka. "Synthesis of the individual, pharmacologically distinct, enantiomers of a tetrahydrocannabinol derivative." Tetrahedron: Asymmetry 1.5 (1990): 315-318.
↑  החלטת הוועדה
↑  אריק בנדר, ועדת האתיקה: "אחמד טיבי פגע בכבוד הכנסת", באתר nrg‏, 5 בפברואר 2014
↑  מורן אזולאי, שחר חי, תלם יהב ואיתמר אייכנר, ח"כים נועדו עם קרובי המחבלים: "הם הקשיבו לכאבנו", באתר ynet, 4 בפברואר 2016.
↑  מורן אזולאי, העונש על הפגישה עם משפחות המחבלים: זועבי, גטאס וזחאלקה מושעים מהכנסת, באתר ynet, 8 בפברואר 2016.
↑  איתמר אייכנר, נשאר בחוץ: ח"כ זחאלקה לא הוכנס לבית הנשיא, באתר ynet, 24 בפברואר 2016.
↑  זחאלקה פורש מהמערכת הפוליטית, אתר ערוץ 20, 26 בדצמבר 2018
1 2  ג'מאל זחאלקה, "בל"ד... החזון", באתר בל"ד.
↑  אש"ף מציגה חבר כנסת ישראלי בתור "הנציג שלנו בתחומי 48", באתר מבט לתקשורת פלסטינית.
↑  עלי ואקד ואטילה שומפלבי, פגישת בל"ד ובכירי החמאס: "ישראל עוברת על החוק", באתר ynet, 20 באפריל 2006
↑  יואב שטרן, ח"כ זחאלקה הורחק משלוש ישיבות מליאה בשל קריאות ביניים, באתר הארץ, 4 באוגוסט 2006
↑  איתמר ענברי, 'במקום לרה"מ – נלקחנו לחקירה', באתר nrg‏, 20 בספטמבר 2006
↑  איתמר ענברי, ח"כ זחאלקה: כנס טרור בישראל? זו צביעות, באתר nrg‏, 10 בספטמבר 2007
↑  זחאלקה: כל שרי ממשלת ישראל הם פושעי מלחמה, באתר nana10‏, 27 בדצמבר 2008
↑  רונן ליבוביץ', ח"כ זחאלקה: ברק אוהב מוזיקה קלאסית ולהרוג ילדים בעזה, באתר nana10‏, 31 בדצמבר 2009
↑  גלעד גרוסמן, ניר יהב ומערכת וואלה! חדשות‏, מזוז: זחאלקה לא ייחקר על דבריו נגד ברק, באתר וואלה, 7 בינואר 2010
↑   העימות בשידור חי בין ח"כ ג'מאל זחאלקה לדן מרגלית, סרטון  באתר יוטיוב 
 סיון רהב-מאיר, ‏מרגלית נגד זחאלקה - סיבוב שני, באתר ‏מאקו‏, 5 בינואר 2010.
↑  יובל יועז, אנשיל פפר ויואב שטרן, בג"ץ דחה את הדיון בעתירות נגד קק"ל לאור הסכמתה לשווק קרקעות ללא-יהודים, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2007
↑  שרון רופא-אופיר, זחאלקה: ערבי שיעשה שירות לאומי יהיה מצורע, באתר ynet, 27 באוקטובר 2007
↑  עמרי נחמיאס‏, זחאלקה תקף את שפיר ומפלגת העבודה: אשכנזים עשירים ומתנשאים, באתר וואלה, 7 בספטמבר 2015
↑  כתבי ynet, ג'מאל זחאלקה, באתר ynet, 31 בינואר 2003
↑  שלומית צור, ‏"מי שחושב שעבירות הבנייה יפחתו רק באכיפה - טועה", באתר גלובס, 20 בספטמבר 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270254605171  GND: 1180348796  ISNI: 0000 0004 0241 2519  VIAF: 297900851   WorldCat (עם VIAF): 297900851
קמי (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |
 סוגה:  ילדים
 מדבבים בעברית:  ספיר דרמון, שקד פרסי, לירון לב, שיר פרג, טליה ברקאי, יהוכין פרידלנדר, גלעד קלטר, צביקה פורמן, ומיכאל עינב
 ארץ מקור:  דרום קוריאה דרום קוריאה
 שפות:  קוריאנית
 הפקה
 חברת הפקה:  G&G Entertainment
 אורך פרק:  12 דקות
 שידור
 רשת שידור:  EBS
 רשת שידור בישראל:  ערוץ לולי ניק ג'וניור
 תקופת שידור בישראל:  2012
 
קמי (בקוריאנית: 깨미) היא סדרת טלוויזיה דרום קוריאנית לילדים בהנפשה ממוחשבת שנוצרה בידי חברת ההפקה G&G Entertainment עבור ערוץ EBS אותו הערוץ בו היא משודרת בדרום קוריאה. בישראל שודרה בערוץ לולי ובניק ג'וניור בשנת 2012. פרקיה של הסדרה באורך 12 דקות.
שיר הפתיחה והסיום של התוכנית בעברית בוצע על ידי שחר קדוש, בר סביר, מאיה לבני, לירון לב וגילן שחף.
עלילה

קמי היא דינוזאורית ירוקה שבכל פרק היא וחבריה טוגי, קוקו וטרה הולכים לסופרמרקט של סבא משקפון שאין לו בכל פרק מוצר, היא וחבריה ילכו למקום כלשהו כדי למצוא את המוצר דבר במלי המעלית. בסוף כל פרק ישנו שיר העוסק באותו מוצר.
דמויות

קמי: דינוזאורית ירוקה מסוג טריצרטופס, הדמות המרכזית בתוכנית.
טוגי: דוב כחול ושמן, חבר של קמי.
קוקו: שועל כתום בעל אף שחור, חבר של קמי.
טרה: נמלה סגולה, חברה של קמי רוכבת על עגלת קניות שקוראים לה ''סלסל''.
סלסל: עגלת קניות צהוב כתום עליו רוכבת טרה.
סבא משקפון: בעל הסופרמרקט בו מבקרים קמי, טוגי, קוקו וטרה. זנו לא ידוע אולי קרנף סגול.
מלי המעלית: מעלית ורודה, לוקחת את קמי וחבריה ליעד שהם צריכים.
מדבבים

הדיבוב העברי הופק על ידי אסנת סדן ובוים על ידי אפרת קרצמן.
| שם הדמות | מדבב\ת בעברית |
| --- | --- |
קמי: ספיר דרמון
קוקו: שקד פרסי
טוגי: לירון לב
טרה: שיר פרג
סלסל: טליה ברקאי
סבא משקפון: יהוכין פרידלנדר
מלי המעלית: טליה ברקאי
דמויות נוספות: גלעד קלטר צביקה פורמן מיכאל עינב
סדרות ספין אוף

לסדרה יצאו שני סדרות ספין אוף:
מסעות קמי: בסדרה הזו קמי וחבריה כשהם לבושים במדי ספארי יכנסו למעבורת קסמים כדי ושם הם ימצאו את כל התשובות לשאלותיהם על החי. בישראל שודרה הסדרה בערוץ הופ! בשנת 2017. פרקי הסדרה באורך 13 דקות.
קמי בעולם האמיתי: בסדרה הזו קמי, טרה והברווזים ''בוקה וצ'וקה'' יעזרו בספרים ובאינטרנט מתחת לעץ קסום, כדי למצוא תושבות לשאלותיהם. בישראל שודרה הסדרה בספארי KIDS בשנת 2012, פרקי הסדרה באורך 9 דקות.
בולוניה

ערך זה עוסק בעיר באיטליה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
בולוניה (באיטלקית רשמית: Bologna; בלטינית: Bononia; בניב המקומי: Bologna) היא עיר הנמצאת בצפון איטליה, ובירת המחוז אמיליה-רומאניה. העיר שוכנת בעמק הפו, בין נהר הפו, ונהר סאבנה (Savena) למרגלותיהם של הרי האפנינים, המצויים מצפון לה. העיר ידועה כביתה של האוניברסיטה העתיקה בעולם המערבי, שהוקמה ב-1088, אוניברסיטת בולוניה.
היא העיר השביעית בגודלה באיטליה מבחינת אוכלוסין (עם כ-391,984 תושבים, נכון ל-30 בדצמבר 2019) ומהווה לבה של מטרופולין בת כמיליון תושבים.