stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרקו ג'וריץ'
הערות שוליים

↑  Marko Đurić ambasador i u Kolumbiji, Dnevni list Danas, ‏3 ביולי 2021
↑  Marko Djuricev tečni hebrejski, NOVOSTI, ‏9 במאי 2015
↑  Andrew MacDowall, Kosovo detains Serbian politician after 'illegal entry' into region, The Guardian, ‏26 במרץ 2018
↑  איתמר אייכנר, לראשונה ב"כנף ציון": הרצוג יקדם עסקאות ביטחוניות בסרביה ואלבניה, באתר ynet, 10 בספטמבר 2024
טקס חתימת הסכם סרביה–קוסובו בחדר הסגלגל בבית הלבן. ג'וריץ' עומד שלישי משמאל
נותן טעם

| --- | --- |
 מקרא:  ספר במדבר, פרק ו', פסוק ג'
 משנה:  מסכת חולין, פרק ז', משנה ג'
 תלמוד בבלי:  מסכת חולין, דף צ"ו, עמוד ב' - צ"ז ע"ב
 משנה תורה:  ספר קדושה, הלכות מאכלות אסורות, פרק ט"ו-יז
 שולחן ערוך:  יורה דעה, סימן צ"ח, סעיפים א'-ב', סימן ק"ג
 
נותן טעם הוא מושג בהלכות איסור והיתר. נותן טעם הוא: מאכל אחד ש"נתן טעם" (כלומר שטעמו מורגש) במאכל אחר בעל דין הלכתי שונה (בדרך כלל איסור התערב בהיתר).
נתינת טעם מתבצעת בדרך כלל על ידי עירוב שני המאכלים, אך תיתכן אף באופנים אחרים כפי שיבואר להלן.
דרך מצויה של העברת טעמים היא בישול
עניינו בדרך כלל הוא בדין ביטול ברוב: כשמורגש הטעם של המאכל האסור באכילה על פי ההלכה, שהתערב במאכל כשר, משתנים דיני כלל "ביטול ברוב", מאחר שהטעם נשאר. כך למשל, אם התערב חלב בתבשיל בשר, וטעמו של החלב מורגש, אף על פי שהוא מהווה אחוז קטן מהתבשיל, בכל זאת הוא אסור מדין בשר בחלב.
מקור הדין

לגבי מקור הדין נחלקו תנאים, מהם למדו אותו מן הפסוק ”וְכָל מִשְׁרַת עֲנָבִים לֹא יִשְׁתֶּה”, שענינו הוא שאסור לנזיר לאכול אפילו מאכל שרק נישרו בו הענבים ונתנו בו טעם. אך לדעת רבי עקיבא הפסוק עוסק בדין אחר, לפיו באיסורי נזיר היתר מצטרף לאיסור. אך לדעתו הדין נלמד ממצות התורה להגעיל את כלי המדיינים.
במשנה נקבע שאם טיפת חלב נתנה טעם בחתיכת בשר, החתיכה אסורה. בתלמוד אביי למד מכך כלל שגם בשאר איסורים נתינת טעם אוסרת מהתורה. רבא חלק מכיוון שבבשר בחלב אסורה מהתורה התערבות טעמים דווקא בדרך בישול.
בתלמוד למדו מהפסוק לגבי איל נזיר ”וְלָקַח הַכֹּהֵן אֶת הַזְּרֹעַ בְּשֵׁלָה מִן הָאַיִל” (ספר במדבר, פרק ו', פסוק י"ט) שהזרוע (שהיא קודש ולכן אסורה) התבשלה יחד עם שאר האיל, ולמרות זאת שאר האיל נאכל. 
בברייתא המובאת בתלמוד נאמר כי זהו היתר מיוחד באיל נזיר, את הברייתא פירש רבא שבשאר קדשים טעם כעיקר מדאורייתא, ולכן נצרך היתר מיוחד לאיל נזיר, מכך שרבא נקט בדבריו קדשים, ומכך שהוא נחלק על אביי לגבי לימוד איסור נותן טעם מבשר בחלב, כמו גם מדברי רבי יוחנן מהם נראה כי אין לוקים על נותן טעם, הסיק רש"י כי לדעתם איסור נותן טעם באיסורי חולין הוא מדרבנן ואילו הדרשות שהובאו בתלמוד לאיסור זה אינם אלא אסמכתא, מאידך רבנו תם סבור כי אף לדעתם איסור נותן טעם הוא מדאורייתא, ולדעתו אף לוקים על נותן טעם (באיסורי לא תעשה שיש בהם מלקות), אך לדעת רבנו יוסף בכל מקרה אין בנותן טעם אלא איסור עשה.
הסבר ההלכה

בכל תערובת איסור והיתר, קיים חילוק ראשוני האם מדובר במאכל שהתערב במאכל בטעם שונה (מין בשאינו מינו), או במאכל שהתערב במאכל בטעם זהה (מין במינו):
הסבר ההלכה > מין במינו

אם מדובר במין שהתערב באותו מין, כך שלא ניתן לחוש את הטעם, נחלקו חכמים ורבי יהודה, לפי רבי יהודה, על מין במינו לא חל הכלל של ביטול ברוב, שכן הרוב יכול לבטל את המיעוט דווקא כאשר המיעוט ממין שונה וממילא הרוב ממעיט ומבטל את שמו וטעמו של האיסור. אך כאשר הוא מאותו מין אדרבה האיסור מחזקו, אך חכמים סבורים כי מן התורה בתערובת מין במינו בטל המיעוט ברוב אף אם הרוב מרובה מהמיעוט רק בשיעור נמוך (ונחלקו הראשונים בכמה), שכן אין לחוש את טעמו הספיציפי של המיעוט האסור, אלא שחכמים תיקנו שיהיה בטל רק בשישים, שכן שיעור כזה במקרה שנתבטל באינו מינו מבטל את טעם האיסור כדלהלן, וממילא קבעו שיעור זה בתור כלל שבכל מקרה שלא ניתן לעמוד על הטעם ולבדוק אם טעמו נרגש בתערובת או לא יהא בטל בשישים. אם לא ניתן לדעת מה היא הכמות שנשפכה, ולא ידוע אם יש בה שישים, התערובת מותרת (במקרים מסוימים), מכיוון שספקא דרבנן לקולא.
הסבר ההלכה > מין בשאינו מינו

לכן, בדיקת ה"נותן טעם" משמשת בעיקר במין שהתערב באינו מינו. במקרה כזה, אם יש גוי, (שמותר לו לאכול מאכלי איסור מכל סוג שהוא וממילא ניתן לבצע על ידו את הבדיקה), ניתן לבחון את טעם התערובת על ידי טעימת הגוי, שיטעם את התערובת ויאמר האם נרגש בתערובת טעם החתיכה שהתערבה, אבל אסור שידע ששואלים אותו זאת כדי לסמוך עליו הלכתית. גוי זה מוגדר בספרות ההלכתית קפילא. במקרה שאין גוי שניתן לבצע על ידו בדיקה זו, אם יש בסיר שישים כנגד האיסור, התערובת מותרת, שכן שיערו חז"ל שבכך בטל טעם האיסור, ברוב מוחלט של המקרים.
כיום, לנוהגים על פי שיטת הרמ"א, אין סומכים כלל על טעימת גוי ודנים רק האם יש פי שישים או לא.
דין התערובת

בתערובת איסור בהיתר ישנם כמה חילוקים לעניין דין התערובת לאחר העירוב.
דין התערובת > ביטול בשישים

אם נתבטל האיסור בשישים כפי המבואר למעלה, התערובת היא היתר גמור. נחלקו הפוסקים, אם מותר להחמיר ולא לאכלה אף על פי שנתבטל האיסור בשישים, או שהמחמיר כך נקרא אפיקורוס המזלזל בדברי חכמים.
דין התערובת > ביטול בפחות משישים

אם נתערב האיסור בהיתר בשיעור של פחות משישים, אך לא בצורה כזו, שריכוז האיסור בתערובת אינו גבוה, וגם אם אדם יאכל אותה, הוא בוודאי לא יאכל כזית שלם בזמן ששיעורו כזית בכדי אכילת פרס כדלהלן, האוכל מן התערובת עובר באיסור דאורייתא של חצי שיעור ואינו לוקה, מכיוון שאיסורי תורה נאמרו דווקא באכילת כזית בתוך כדי שיעור זמן של אכילת פרס.
דין זה נוהג דווקא במקרה של תערובת שאר איסורים, אך בתערובת של בשר בחלב כל כזית מן התערובת הוא איסור מלא והאוכל ממנו כזית לוקה ארבעים. (להסבר מורחב של העניין עיינו חתיכה נעשית נבילה).
דין התערובת > שיעורים נוספים

ישנן שיעורים נוספים שנתנו חכמים באיסורים יותר חמורים שביטולם הוא במאה או במאתיים, כאשר כולם מתקיימים רק כאשר הם מאותו סוג.
ביטול במאה - קיים בתרומה וצריך להוציא את השיעור שהתערב מכיוון שהוא ממון כוהנים. סיבת האיסור נלמדת מתרומת מעשר שגם שהיא רק אחד ממאה והיא אוסרת את כל התבואה עד שמפרישים אותה, כך בכל התרומות ישמר אותו היחס.
ביטול במאתיים - קיים בערלה וכלאי הכרם, סיבת הכפלת האיסור מתרומה היא מכיוון שאיסורים אלו הם איסורי הנאה
דין התערובת > תבלינים

כאשר מדובר על דברים שהם מתבלים את המאכל או משנים אותו בצורה ניכרת כדוגמת שמרים, הם לא בטלים גם אם יש שישים כנגדן כיוון שטעמם או פעולתם ניכרת אף על פי כמותם הקטנה.
דין התערובת > טעם כעיקר

אם נתערב האיסור בריכוז של אחד לשש או אחד לשמונה (שזהו שיעור כזית כדי אכילת פרס) הוא מוגדר עירוב חמור ולחלק מן הפוסקים אף אם יאכל רק כזית מן התערובת ילקה כאילו אכל כזית מן האיסור הנקי.
נותן טעם בכלים

על פי ההלכה, בזמנים עברו היו הכלים בולעים מעט מן המאכל המתבשל בהם, ולאחר מכן מפליטים את טעם המאכל הבלוע במאכל אחר שנתבשל בהם. בהתאם לכך, אם נתבשל איסור בכלי, אסור לבשל אחר כך דבר היתר בכלי זה עד שיגעילוהו, ואם כן בושל בו דבר היתר, הוא נאסר משום שבלע טעם דרך הכלי מדבר האסור.
גם כלים בזמנינו, שאינם בולעים מאומה או בליעתם אפסית, נשאר איסורם בהלכה כאילו בולעים הרבה כדי שלא לחלק בין כלי לכלי.
נותן טעם בכלים > הכמות לחישוב

אם האיסור שהתבשל בכלי היה בנפח פחות מן גוף הכלי עצמו כשהוא ריקן, (אין זה קשור לכמות הקיבולת של הכלי. לדוגמה: אם הכלי נמדד על ידי כך ששיקעוהו בכלי גדול עם שנתות מדידה, והתברר שנפחו חצי ליטר, אף שהקיבולת היא 10 ליטר, הכלי מחושב כבעל נפח עצמי של חצי ליטר. ואם בישלו בו איסור בפחות מחצי ליטר, אז - ) ההיתר המתבשל לאחר מכן יהא מותר בדיעבד רק אם הוא פי שישים מכל האיסור שהתבשל קודם. הסיבה לכך היא, שאין אנו יודעים כמה מן האיסור נבלע בכלי, ולכן אנו מתייחסים אליו כאילו כולו נבלע שם. לעומת זאת, אם האיסור הקודם היה בכמותו יותר מנפחו העצמי של הכלי, צריך ההיתר הבא לאחריו להיות פי שישים מכל כמות הכלי בלבד ולא כנגד כל האיסור. שהרי, וודאי שאין הכלי יכול לבלוע יותר מכמות נפחו.
לאחר פרק זמן שיבואר בהמשך הופכת הבליעה להיות נותן טעם לפגם כדלהלן.
נותן טעם לפגם

אף אם האיסור אכן נתן טעם בהיתר על פי הכללים שנתבארו למעלה, התערובת אסורה רק אם נתינת הטעם היא משביחה את טעם התערובת (נותן טעם לשבח – נטל"ש). ואילו במקרה שהיא פוגמתו (נותן טעם לפגם – נטל"פ), כלומר הטעם שהתווסף לא שיפר את טעמה של התערובת, התערובת מותרת באכילה.
נותן טעם לפגם > נותן טעם לפגם בכלים

כלי שבלע טעם של איסור כפי הנכתב לעיל, ושהה כך עם בליעתו פרק זמן (כדלהלן), האיסור הבלוע נחשב נטל"פ ואם כי הכלי עדיין זקוק שיגעילוהו מדרבנן, אינו אוסר את המאכל שבושל בו.
נחלקו הראשונים מהי כמות הזמן בה הופך האיסור הבלוע לנטל"פ. לדעת רש"י מספיק שישהה לילה כדי שיחשב לפגום, ולדעת שאר ראשונים וכן פסק בשולחן ערוך רק אם שהה 24 שעות (בשיח ההלכתי – "מעת לעת") מאז הבישול האחרון בטמפרטורה שמתחת ליד סולדת נחשב הבלוע נטל"פ.
אם בושל בכלי דבר חריף אף לאחר "מעת לעת", יש מי שאומר שהחריפות הופכת את הבליעה הפגומה לטעם לשבח והמאכל החריף ייאסר.
כיצד נותנים טעם

מצינו בהלכה כמה אופנים בהם מאכל אסור נותן טעם בדבר היתר.
כיצד נותנים טעם > עירוב

האופן הפשוט ביותר הוא על ידי עירוב. כלומר אם היה מאכל של היתר נוזלי ונשפך לתוכו מאכל של איסור נוזלי, הרי אם זה בכמות שנתבארה לעיל, נתן בו את טעמו ואסרו.
כיצד נותנים טעם > חום

האופן השני הוא על ידי חום. כלומר, אם נפלה חתיכה אסורה לתוך מאכל היתר נוזלי (תבשיל עם רוטב), ומאכל ההיתר היה חם בשיעור שהיד סולדת בו ובכלי ראשון, הרי נתן מאכל האיסור טעם בהיתר ואסרו אם הוא במדה האמורה.
כיצד נותנים טעם > כבוש

אופן שלישי הוא הנקרא כבישה. כלומר, אם חתיכת איסור שהתה בתוך מאכל היתר נוזלי משך זמן של 24 שעות, זה נקרא שהאיסור נכבש בהיתר, וישנו כלל הלכתי האומר "כבוש כמבושל", שאף אם הכל היה צונן, בכל אופן הכבישה מפליטה טעם מן האיסור להיתר ואוסרתו.
נותן טעם בר נותן טעם (נ"ט בר נ"ט)

מאכל שנתן טעם במאכל אחר, אין בכח הטעם הבלוע להעביר שוב את הטעם למאכל שלישי. מקור לדין זה הוא דברי התלמוד בדבר דגים שנבלע בתוכם טעם בשר, לדעת שמואל אפשר לאכול את הדגים ביחד עם חלב, דברי שמואל נאמרו רק על טעם שאין בו איסור עצמי כמו בשר או חלב שכל אחד מהם הוא היתר, אבל אם נבלע במאכל טעם אסור לכל הדעות בכוח הטעם הבלוע לאסור מאכלים אחרים (עד שיתבטל בשישים). ישנם הבנות שונות בדברי הראשונים בהבנת דברי שמואל. כמו כן ישנה מחלוקת מעשית אם היתרו נאמר אף לכתחילה או רק בדיעבד.
לקריאה נוספת

נותן טעם בר נותן טעם; בתוך: אוצר עיונים, ש"ס מתיבתא, חולין, כרך ו, מערכה סד, עמ' קנה-קעו.
נותן טעם לפגם; בתוך: אוצר עיונים, ש"ס מתיבתא, חולין, כרך ו, מערכה סד, עמ' קעו-קפו.
הערות שוליים

↑  ספר במדבר, פרק ו', פסוק ג'
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף מ"ד
↑  משנה, מסכת חולין, פרק ח', משנה ג'
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ק"ח, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף צ"ח
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ס"ז
↑  רש"י, מסכת חולין, דף צ"ח, עמוד ב', ד"ה לטעם
↑  תוספות, מסכת חולין, דף צ"ח, עמוד ב', ד"ה רבא, תוספות, מסכת עבודה זרה, דף ס"ז, עמוד א', ד"ה א"ר יוחנן
↑  הר"ן במסכת נדרים נב א
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף צ"ז, עמוד א'
↑  שפתי כהן סימן צ"ח ס"ק ו'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף צ"ז, עמוד ב', ונפסק להלכה בשולחן ערוך, יורה דעה, סימן צ"ח, סעיף א'
↑  נחלקו הראשונים האם "קפילא" זה שצריך אותו בנוסף ל"שישים" אך פחות משישים אינו נאמן, או כפי שכתוב למעלה, וזו השיטה המרכזית, שאם יש קפילא אין צורך בשישים.
↑  בספר "פתחי תשובה" על שולחן ערוך יורה דעה הביא בזה מחלוקת בין ה"איסור והיתר" סוף כלל נז' שכתב שמותר לבין ספר "סולת למנחה" כלל עו' דין ח' שכתב בשם "תורת האשם" שאסור להחמיר.
↑  ספר קדושה, הלכות מאכלות אסורות, פרק ט"ו, הלכות י"ג–ט"ז
↑  ספר קדושה, הלכות מאכלות אסורות, פרק ט"ז, הלכה א'
↑  שדי חמד מערכת הה"א הלכות הכשר כלים אות כא'
↑  כפי שהסבירו תוספות מסכת עבודה זרה דף עו' עמוד א'.
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן ק"ג, סעיף ה'
↑  בשימוש מטבע הלשון "יש מי שאומר" נחלקו המפרשים דלדעת כף החיים השו"ע מסתייג מדעה זו. אולם לדעת יביע אומר [ח"ח סימן מ"ג אות ה] השו"ע פוסק דין זה לגבי שאר הדברים אבל לא לגבי בשר בחלב
↑  שם סעיף ו'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קי"א, עמוד ב'
↑  ראו בהרחבה בספר בית יוסף סימן צה
↑  כך דעת הרב יוסף קארו, בהגהותיו בדק הבית על ספרו בית יוסף, וכדבריו פסק הרב עובדיה יוסף, ראו בספר ילקוט יוסף סימן צב סעיף ו'
↑  ספר שפתי כהן ועוד
| כשרות |
| --- | --- | --- |
| כשרות הבשר | אבר מן החי • טרפה • סירכא • גיד הנשה • צומת הגידים • סימני הכשרות • עופות טמאים • זרוע, לחיים וקיבה • איסור אכילת חֵלֶב • שחיטה • הכשרת בשר • איסור אכילת דם • בשר שנתעלם מן העין • כחל (כשרות) |  |
| מצוות התלויות בארץ | שמיטה • יובל • טבל • תרומות ומעשרות • חלה • איסור חדש • איסור ערלה • נטע רבעי • כלאי הכרם • פאה •מתנות עניים • ביכורים |  |
| הלכות הרחקה מגויים | חלב נוכרי, גבינת נוכרי וחמאת נוכרי • יין נסך • פת עכו"ם • בישולי גויים |  |
| הכשרת כלים | טבילת כלים • הכשרת כלים • ליבון • נעיצה |  |
| איסורי תורה | בשר בחלב • חמץ בפסח • איסור אכילת שרצים |  |
| איסורי דרבנן ומנהגים | איסור לינת לילה • משקים שנתגלו • איסור אכילת קטניות בפסח • איסור שתיית מים בחילופי תקופות • אכילת דג עם בשר • אכילת דג עם חלב • אוכלים ומשקים שתחת המיטה |  |
| דינים כלליים | איסור והיתר • תערובת • מיעוט המצוי • טעם כעיקר • נותן טעם • נותן טעם לפגם • נ"ט בר נ"ט • דבר דעביד לטעמא • מעמיד • ביטול איסור לכתחילה • איסורים מבטלים זה את זה • כבוש כמבושל • תתאה גבר • מליח כרותח • עבירה מטמטמת |  |
| כשרות בעת החדשה | ירקות ללא חרקים • ג'לטין • משגיח כשרות • שטירל • בראקל |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
פיגוע הירי בבריסל (2023)

| חלק מטרור אסלאמי באירופה |
| --- | --- |

 תאריך:  16 באוקטובר 2023 
 מקום:  Quays Quarter 
 מטרה:  שוודים 
 קואורדינטות:  50°51′29″N 4°20′47″E﻿ / ﻿50.858055555556°N 4.3463888888889°E﻿ / 50.858055555556; 4.3463888888889
 סוג:  פיגוע ירי 
 נשק:  AR-15 style rifle 
 הרוגים:  2 
 פצועים:  1 
 מבצע:  Abdesalem Lassoued 
 מספר מפגעים:  1 
  (למפת בריסל מוגדלת) פיגוע הירי בבריסל(למפת בריסל רגילה) פיגוע הירי בבריסל
 
פיגוע הירי בבריסל היה מתקפת טרור אסלאמית שבוצעה על ידי חבר כביכול במדינה האסלאמית ב-16 באוקטובר 2023 בבריסל, בירת בלגיה. בסביבות השעה 19:15 באותו יום נורו למוות שני אזרחים שוודים, שצפו במשחק כדורגל, בכיכר סאינקטלט ברובע מולנבק, ולפחות אחד נוסף נפצע. המחבל, תוניסאי שהזדהה בשם עבד אל-סלאם אל-גווילאני, נמלט מהמקום, וחוסל למחרת. משטרת בלגיה חוקרת את הפיגוע כפעולת טרור אסלאמי.
בעקבות התקיפה פרסם אדם פוסט ברשתות החברתיות וטען כי הוא התוקף וחבר בארגון המדינה האסלאמית, אך אמיתות טענה זו לא אושרה על ידי גורמים בלגים רשמיים. בעקבות הפיגוע הועלתה רמת איום הטרור בבריסל ל-4, הגבוהה ביותר, ובשאר המדינה לרמה 2. לאחר מכן הועלתה רמת הכוננות במדינה והורדה בבריסל ל-3.
לאחר הפיגוע

משחק מוקדמות יורו 2024 בין נבחרות בלגיה ושוודיה באצטדיון המלך בודואן, כ-5 קילומטרים ממקום ההתקפה, הופסק במחצית מסיבות ביטחוניות. אוהדים בלגים פונו, בעוד שאוהדים שוודים הועברו לאזור בטוח, מכיוון שנחשבו תחת איום מיוחד. העיתונאי אוסקר אהלקוויסט מהעיתון השוודי Sydsvenskan דיווח מהאצטדיון שהאוהדים השוודיים מורידים את בגדי האוהדים השוודיים שלהם כדי לא להיות מזוהים בקלות. משרד החוץ השוודי המליץ לשוודים בבריסל להיות ערניים.
סרטון של האירוע הופץ במדיה החברתית. בסרטון נשמע אדם צועק "אללה אכבר" ויורה בנשק אוטומטי.
אזור מרכזי במולנבק, בריסל, בו התרחש הפיגוע, נסגר על ידי המשטרה. הולנד הגבירה את ביקורת הגבולות שלה עקב הירי.
חקירה > מניע

הרשויות בבלגיה אמרו שהמניע מאחורי הפיגוע היה שהקורבנות היו שוודים, ועלול להיות נקמה על שרפת הקוראן בשוודיה ב-2023. הקורבנות לבשו חולצות של נבחרת שוודיה בכדורגל כאשר נורו. בסרטון שפורסם לאחר התקיפה טען המחבל כי הוא מכוון ישירות לשוודים.
כמו כן, נבדק האם המניע לפיגוע היה תאוריית קשר שהופצה בטיקטוק לפיה ילדים מוסלמים נחטפו על ידי רשויות הרווחה השוודיות, רצח הילד הפלסטיני-אמריקאי בן ה-6 ודיע אל-פיום בארצות הברית או מלחמת חרבות ברזל בין ישראל לחמאס.
תגובות

שוודיה שוודיה – ראש ממשלת שוודיה אולף קריסטרסון הביע את תנחומיו לנפגעים. שר המשפטים השוודי גונאר סטרמר כינה את המתקפה "חדשות נוראות". קרל השישה עשר גוסטב, מלך שוודיה, אמר כי מחשבותיו ומחשבות משפחתו עם הקורבנות.
בלגיה בלגיה – ראש ממשלת בלגיה אלכסנדר דה-קרו הביע גם הוא את תנחומיו, ואמר "כשותפים קרובים, נילחם בטרור במשותף".
דנמרק דנמרק – ראש ממשלת דנמרק מדה פרדריקסן הביעה את תנחומיה בערב הפיגוע. שר החוץ לארס לקה ראסמוסן שלח את תנחומיו גם הוא, הביע סולידריות עם שוודיה ובלגיה והצהיר "בפני הטרור והאלימות, נעמוד מאוחדים".
צרפת צרפת – במהלך ביקור באלבניה אמר נשיא צרפת עמנואל מקרון כי "אירופה עוברת טלטלה".
אופ"א – התאחדות הכדורגל האירופית הודיעה שתקיים דקת דומייה לזכר הנרצחים בכל משחקי מוקדמות יורו 2024 למחרת, ובעקבות מחאה והתערבות של ההתאחדות לכדורגל בישראל הורחבה דקת הדומייה גם לנרצחים בישראל במתקפת הפתע עליה 10 ימים לפני כן.
האיחוד האירופי האיחוד האירופי – נשיאת הנציבות האירופית אורסולה פון דר ליין הביעה את תנחומיה והבטיחה לפעול נגד דברי שטנה ברשת ולחזק את כוחן של המדינות החברות באיחוד האירופי לגרש אנשים שנחשבים לאיום על הביטחון הלאומי.
סואלה ברוורמן

סו-אלן קסיאנה "סואלה" ברוורמן (באנגלית: Sue-Ellen Cassiana "Suella" Braverman; נולדה ב-3 באפריל 1980) היא עורכת דין ופוליטיקאית בריטית ששימשה כמזכירת הפנים הבריטית עד נובמבר 2023[דרושה הבהרה]. חברת פרלמנט של פיירהאם במחוז המפשייר (מ-2024 פיירהאם ו-ווטרלוויל) מטעם המפלגה השמרנית מאז 2015.
ביוגרפיה

נולדה בשם סו-אלן קסיאנה פרננדס (Sue-Ellen Cassiana Fernandes) ברובע הארו שבלונדון רבתי, לכריסטי פרננדס ולאומה (לבית מוטיאן-פילאי), שניהם ממוצא הודי. הוריה היגרו לבריטניה בשנות ה-60 מקניה וממאוריציוס, בהתאמה.
ברוורמן גדלה בפרוורי ומבלי, אנגליה. היא למדה בבית ספר יסודי בברנט ובבית ספר תיכון פרטי בפינר, לאחר שזכתה במלגה חלקית. לאחר מכן למדה משפטים בקווינס קולג' באוניברסיטת קיימברידג', ובמהלך הלימודים כיהנה כנשיאת האגודה השמרנית של האוניברסיטה.
ברוורמן התגוררה שנתיים בצרפת כסטודנטית בתוכנית ארסמוס, ולאחר מכן כמלגאית של קרן "ההסכמה הלבבית"(אנ'), והשלימה תואר שני במשפט אירופאי וצרפתי באוניברסיטת פנתיאון-סורבון.
ברוורמן הוסמכה לעריכת דין בשנת 2005, לאחר התמחות בלונדון.
אמה נולדה למשפחה הינדית-טמילית, והייתה אחות. מוצאה של משפחתו של אביה, שעבד באגודת דיור, הוא מגואה. ברוורמן היא אחייניתו של מאהן קונדאסאמי, שהיה הנציב העליון של מאוריציוס. ברוורמן היא בודהיסטית ומשתתפת קבועה באירועים של המרכז הבודהיסטי של לונדון. כשנשבעה אמונים בפרלמנט בחרה להישבע על הדהמפדה, אחד הטקסטים הבודהיסטיים העתיקים והמרכזיים אשר נכתב במאה הראשונה לפנה"ס.
קריירה פוליטית

ברוורמן החלה את דרכה הפוליטית בקמפיין של אמה, אומה פרננדס, כמועמדת המפלגה השמרנית לבחירות הביניים במחוז ברנט מזרח ב-2003. כבר במהלך הקמפיין פרסם הגרדיאן סקירה עליה בכותרת "הדרך למספר 10".
בבחירות הכלליות של 2005 התמודדה ברוורמן במחוז הבחירה לסטר מזרח, אך סיימה שנייה אחרי מועמד הלייבור. בשנת 2012 ניסתה להיבחר לאספת לונדון, הוצבה במקום הרביעי ברשימת המפלגה השמרנית, אך המפלגה זכתה רק בשלושה מושבים.
ברוורמן נבחרה לבית הנבחרים כנציגת מחוז פארהאם ב-2015 עם 56.1% מהקולות, ונשאה את נאום הבכורה שלה ב-1 ביוני 2015.
בקדנציה הראשונה שלה הייתה ברוורמן חברה בוועדת החינוך, ובוועדה לניסוח חוק סמכויות החקירה. היא עמדה בראש קבוצה פרלמנטרית על-מפלגתית (APPG) בנושא חינוך פיננסי לצעירים, והובילה את העבודה על דו"ח שקרא לחינוך פיננסי טוב יותר בבתי הספר.
ב-2016 הצטרפה לתוכנית של הצבא הבריטי המאפשרת לחברי פרלמנט התנסות בשירות צבאי, וסיימה את התוכנית ב-2017.
כתומכת בברקסיט הייתה ברוורמן חברה בפאנל שנועד לבחון את האפשרויות העומדות בפני ממשלת בריטניה להגנה על זכויות אזרחי האיחוד האירופי בממלכה.
בקדנציה השנייה שלה, לאחר הבחירות הכלליות ב-2017, מונתה ברוורמן כעוזרת לשר האוצר.
במהלך סבב המינויים של ינואר 2018 עברה ברוורמן לתפקיד תת-שרה במשרד לענייני היציאה מהאיחוד האירופי. היא התפטרה מהתפקיד ב-15 בנובמבר 2018 יחד עם דומיניק ראב שתחתיו עבדה, במחאה על טיוטת עסקת הברקסיט של תרזה מיי שפורסמה יום קודם לכן.
בסבב המינויים של פברואר 2020, קיבלה ברוורמן את תפקידי התובעת הכללית של אנגליה ווילס והפרקליטה הכללית של צפון אירלנד, במקומו של ג'פרי קוקס שהודח מהממשלה.
במהלך הריונה ב-2021 הייתה ברוורמן הראשונה שנהנתה מחופשת לידה במסגרת "חוק קצבאות הלידה לשרות" שנחקק חודשים ספורים קודם לכן. מייקל אליס החליף אותה כתובע הכללי עד שחזרה לתפקידה ב-11 בספטמבר 2021.
בתחילת יולי 2022 התפטרו 62 מבין 179 בעלי התפקידים בממשלתו של בוריס ג'ונסון והובילו למשבר ממשלתי שבסופו נאלץ ג'ונסון להתפטר מראשות הממשלה. ברוורמן אומנם לא התפטרה מתפקידה, אך הצטרפה לקריאת חבריה למפלגה לבוריס ג'ונסון להתפטר. היא הציגה את עצמה כמועמדת לראשות המפלגה השמרנית, אך הודחה מהמירוץ בסיבוב השני של ההצבעות לאחר שזכתה רק בתמיכתם של 27 מבין חברי הפרלמנט השמרנים המכהנים. לאחר מכן העבירה את תמיכתה לליז טראס.
לאחר שטראס זכתה בראשות המפלגה ונכנסה לתפקיד ראש הממשלה, מונתה ברוורמן לשרת הפנים בממשלה החדשה.
היא התפטרה באוקטובר 2022, אך כמה ימים אחר כך, לאחר התפטרותה של טראס וכניסתו לתפקיד של ראש הממשלה רישי סונאק מונתה שוב לתפקיד. ב-13 בנובמבר 2023, פוטרה על ידי ראש הממשלה לאחר שהתבטאה כנגד המחאות הפרו-פלסטיניות על רקע מלחמת חרבות ברזל.
בציוץ שהעלתה לאחר פיטוריה, צירפה ברוורמן מכתב לראש הממשלה, רישי סונאק, שבו הביעה את אכזבתה מכישלונו להתמודד עם האנטישמיות הגואה ברחובות בריטניה, לאחר אירועי הטבח של ה 7 באוקטובר.
בבחירות 2024 שמרה על מקומה (במחוז הבחירה החדש פייראהם ו-ווטרלוויל), בניגוד לצירים טורים רבים אחרים שהודחו.
עמדותיה הפוליטיות

עמדותיה של ברוורמן נחשבות לניציות והיא תומכת בברקזיט, בפרישה של בריטניה מהאמנה האירופית לזכויות אדם ובגירוש מהגרים לא חוקיים לרואנדה. היא אמרה בראיון כי "אם מטרילים אותי ואני מעוררת תגובות שליליות בטוויטר, אני יודעת שאני עושה את הדבר הנכון". בראיון לטיימס יצאה ברוורמן נגד המאבק לזכויות טרנסג'נדרים ואמרה כי בתי ספר אינם חייבים להיענות לבקשות של תלמידים המעוניינים לשנות את המגדר שבו הם מזדהים, לרבות שימוש בכינויי גוף, תלבושת אחידה ושימוש בשירותים ובמלתחות שאינם תואמים את המין הביולוגי. לטענתה, מבחינה חוקית יש להתייחס לילדים מתחת לגיל 18 רק על פי מינם הביולוגי. עוד ציינה כי היא רואה בסופרת ג'יי קיי רולינג (שכתבה את ספרי "הארי פוטר") כ"גיבורה".
חיים אישיים

היא נישאה לראל ברוורמן, מנכ"ל בריטי-יהודי בתאגיד מרצדס-בנץ AG, בפברואר 2018 בבית הנבחרים הבריטי. ב-2019 נולד בנם הבכור, וב-2021 נולדה להם גם בת, והם מתגוררים בפרוור לוקס הית' שבחוצות מחוז המפשייר. היא סיפרה בראיון במרץ 2023 על אודות בעלה, ישראלי לשעבר, יהודי ציוני גאה, שדרכו יש להם גם קרובי משפחה ששירתו בצה"ל.
ברוורמן היא חברה במועצה המלכותית הבריטית מאז 2020, ולכן זכאית לתואר הכבוד "The Right Honourable" למשך כל חייה.
לנצ'סטר (תת מקלע)

| --- | --- |
לנצ'סטר סימן 1
לנצ'סטר סימן 1
 מידע כללי
 סוג:  תת מקלע
 נגזרות:  סימן 1, סימן 1*
 תכנון:  ג'ורג' לנצ'סטר
 מדינה מייצרת:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 יצרן:  חברת הנשק סטרלינג (אנ')
 תקופת השימוש:  1941–1960 (כ־19 שנים) 
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה מלחמת העצמאות של אינדונזיה מצב החירום המלאי מרד המאו מאו מלחמת הסבך הרודזי מלחמת סיני מלחמת האזרחים הדומיניקנית מלחמת ביאפרה מלחמת חרבות ברזל
 מדינות המשתמשות:  ראו בערך
 מידע טכני
 קליבר:  9x19 מ"מ פרבלום
 פעולה:  גז, מכנס פתוח
 הזנה:  מחסנית בת 50 כדורים
 כוונות:  ברזל
 אורך כולל:  33.5 אינץ' (850.9 מ"מ)
 אורך קנה:  8 אינץ' (203.2 מ"מ)
 משקל ריק:  4.3 ק"ג
 קצב אש:  600 כדורים לדקה
 מהירות לוע:  379 מ'/שנייה
 טווח אפקטיבי:  150 מטר
תת מקלע לנצ'סטר (באנגלית: Lanchester submachine gun) הוא תת מקלע בריטי שיוצר על ידי חברת הנשק "סטרלינג" בין השנים 1941–1945. הנשק מבוסס על תת-המקלע MP28/II הגרמני, ויוצר בשתי גרסאות, סימן 1 וסימן 1*, כאשר הגרסה האחרונה נחשבת לגרסה "מפושטת" של סימן 1, עם נצרה וכוונות פשוטות יותר לשימוש.
הנשק היה בשימוש בעיקר בידי חיילי הצי המלכותי במהלך מלחמת העולם השנייה, ובמידה פחותה יותר גם על ידי רגימנט חיל האוויר המלכותי לצורך הגנה על שדות התעופה של החיל.
הנשק קרוי על שם המהנדס ג'ורג' לנצ'סטר, שהיה אמון על ייצורו במהלך עבודתו ב"סטרלינג".
היסטוריה

לאחר פינוי דנקרק ב-1940, הוחלט בחיל האוויר המלכותי על ציוד כוחות הקרקע שלהם בתת-מקלעים לצורך הגנה על שדות תעופה. בהיעדר זמן למחקר ופיתוח, הוחלט לפתח נשק המבוסס על תת-המקלע MP28/II הגרמני בהתבסס על דוגמאות מאתיופיה. עד כה, התייחסו הכוחות המזוינים הבריטיים בזלזול לתתי המקלע וכינו אותם "נשק של גנגסטרים". הצי המלכותי הביע אף הוא עניין בהצטיידות בנשק, ולקח חלק נכבד בעיצובו. בסופו של דבר, מרבית הלנצ'סטרים שנכנסו לשירות הגיעו לידי הצי.
השם "לנצ'סטר" נקבע על שם המהנדס ג'ורג' לנצ'סטר, שהיה אחראי על ייצורו במהלך עבודתו בחברת הנשק "סטרלינג", אותה חברה שפיתחה גם את ממשיך הדרך, תת-המקלע "סטרלינג". ההזמנה הראשונה של הנשק, ב-13 ביוני 1941, כללה כ-50 אלף תת-מקלעים שיועדו כולם לשימוש הצי. לצבא הבריטי הייתה באותו זמן אספקה של תת-המקלע M1 תומפסון האמריקני. לצורך ייצור הנשק פעלו ארבעה מפעלים מטעם החברה, בקצב ייצור ממוצע של 3,410 כלי נשק בחודש לאורך זמן של 28 חודשים, עד להזמנה האחרונה ב-9 באוקטובר 1943.
הנשק התקבל יפה בקרב כוחות הצבא שקיבלו אותו, היה בנוי היטב ועשוי מחומרים איכותיים, ובמובנים אלו היה ההפך המוחלט מתת המקלע "סטן" הנפוץ יותר. הקת הייתה עשויה עץ והתבססה בעיצוב שלה על רובה ה-SMLE Mk.I (רובה לי-אנפילד קצר מחסנית), מנגנון פעולה מתכתי וסדן, בית מחסנית עשוי פליז (ומאוחר יותר פלדה), ומקום להתקנת כידון רובה מדגם 1907 בקצה הקנה. כיוון שהנשק התבסס על עיצוב גרמני, המשתמש בקליברים שונים ממה שמשתמש בהם הצבא הבריטי, הותאמו חלקי הנשק כך שיוכלו לקבל מחסניות בנות 50 כדורי 9 מ"מ פרבלום.
הנשק יוצר בשתי גרסאות, סימן 1 וסימן 1* (Mk. I ו-Mk.I*), כאשר סימן 1* הייתה גרסה מפושטת יותר שנוצרה במהלך המלחמה וכללה נצרה במצב "נצור" ו"אוטומט" בלבד (ללא מצב "בודדת") וכוונת אחורית פשוטה יותר לשימוש.
שימוש

הנשק היה בשירות פעיל בצי המלכותי הבריטי, בצי המלכותי הקנדי ובכוחות ימיים של מדינות רבות החברות בקהילייה הבריטית, במהלך המלחמה עצמה וכן במשך מספר עשורים לאחר תום המלחמה. במהלך שנות ה-70 יצא הנשק משירות בצי הבריטי והוא משמש שם כפריט אספנות.
בנוסף לכך, מספר רב של תת-מקלעים נמכרו למדינות זרות. בנשקים אלו ניתן להבחין בשני סמלים דמויי ראש חץ שיוצרים צורה של כוכב משושה, שנחרתה לפני המספר הסידורי. הנשק היה בשימוש רב בצבא המצרי שהשתמש בו במהלך מלחמת סיני, ולאחר מכן עבר לידי כוחות המשטרה.
כמו כן הנשק הגיע לידי מחבלי חמאס שבין היתר ביצעו בו שימוש במהלך טבח שבעה באוקטובר שפתח את מלחמת חרבות ברזל.