נטע ברק-קורן
מחקריה

ברק-קורן כתבה את הדוקטורט שלה בניתוח התנהגותי של המשפט החוקתי בסוגיות דת ומדינה. היא מתמחה במחקר אמפירי ואקספרימנטלי של קבלת החלטות משפטיות ומוסריות בכלים השאובים מהפסיכולוגיה החברתית. היא חוקרת את המשפט החוקתי מנקודת מבט אמפירית ובאמצעות שיטות מחקר מגוונות מתחומי מדעי הקוגניציה, הפסיכולוגיה החברתית, הכלכלה ההתנהגותית והסוציולוגיה. מחקריה עוסקים בשאלה כיצד המשפט החוקתי מעצב התנהגות אנושית ויחסים בין קבוצות וכיצד הוא מעוצב על ידי תפיסות ותובנות, לאו דווקא מדויקות, של התנהגות אנושית ויחסים בין קבוצות. מחקריה, לרבות עצם נושא המחקר האמפירי בסוגיות חוקתיות, נידונו בפסיקת בית המשפט העליון בעניין ההפרדה המגדרית בלימודים אקדמיים. תחום המחקר שלה הוא הטמעת חשיבה מבוססת עובדות במשפט החוקתי, ובפרט בתהליכי קבלת החלטות בסוגיות של מגוון ורב־תרבותיות.
ב-2018 פרסמה מחקר לגבי פסק הדין בפרשת מאסטרפיס קייקשופ, שבה אופה סירב לאפות עוגה לחתונה של זוג הומואים. בית המשפט אומנם לא קבע כי האופה יכול לסרב לאפות עוגה, אבל כן נקבע שההליך שמדינת קולורדו ניהלה נגדו בגין הפרת דיני איסור האפליה פגע בחופש הדת שלו. פסק הדין נתפס כניצחון עבור האופה שההליך נגדו בוטל. במחקר פנתה ברק-קורן ל־1,155 עסקים בארצות הברית שמספקים שירותי חתונות לפני ואחרי פרסום ההחלטה, פעם בשם זוג חד־מיני ופעם בשם זוג שלא מאותו מין. היא בדקה אם הנכונות של עסקים לתת שירות השתנתה לאחר ההחלטה. והתשובה הייתה חיובית, גישת העסקים השתנה בעקבות פסיקת בית המשפט. מאוחר יותר ערכה מחקר על פסק דין מ־2021, שעסק בזכותה של עמותה דתית לסרב לתת שירות לזוגות חד־מיניים. היא ועמיתיה מצאו שעצם פרסום פסק הדין שינה את העמדות של חלקים מהציבור ביחס לעד כמה הם תומכים בזכותן של עמותות כאלה לתת שירותים לזוגות חד־מיניים, והמסגור של פסק הדין בתקשורת השפיע על מידת השינוי.
ב-2019 פרסמה מחקר שעסק בטענת המדינה שחרדים לא יבואו לאקדמיה ללא הפרדה מגדרית מוחלטת והרמטית בשלושה רבדים: השטחים בקמפוס, המרצים והכיתות. במחקרה היא בדקה אם חרדים שמתעניינים בלימודים אקדמיים רואים את שלושת הממדים של ההפרדה המגדרית באותו אור. התוצאה הראתה שלא. ההפרדה בקמפוס פחות חשובה לחרדים וגם פחות חשוב להם המגדר של המרצה. ההפרדה של הסטודנטים בכיתות הלימוד חשובה יותר מהשתיים האחרות, אבל גם היא לא חשובה כמו שחשובים להם המשאבים הכלכליים והזמן שעומדים לרשותם.
ב-2020, בתקופת מגפת הקורונה, ערכה ברק-קורן מחקר שבדק עד כמה בחרו מוסדות חינוך חרדיים לציית להוראות הממשלה לסגור את המוסדות, וכמה צייתו להוראות הרבנים להשאיר את המוסדות פתוחים. במחקר נמצא כי מחצית מהמוסדות בחרו לסגור את שעריהם, אך המדינה לא עודדה אותם לעשות כן, ובמקביל התעלמה ממוסדות שבחרו כן לפתוח את שעריהם בניגוד להוראות. הטענה היא כי המדינה הגבירה את התבדלות החרדים בכך שהתייחסה לכל המוסדות החרדיים כמקשה אחת.
עוד ב-2020 הוציאה דו"ח מחקר, יחד עם פרופסור יובל פלדמן וד"ר נעם גדרון, בשם: "כאשר חוק מעורר תגובה נגדית: על חוק־יסוד הלאום ועל היחס למיעוטים בישראל" הדו"ח פורסם באתר של המכון הישראלי לדמוקרטיה. המחקר בחן את חוק־יסוד: ישראל מדינת הלאום של העם היהודי ("חוק־יסוד הלאום"), שחוקקה הכנסת ה־19, המהווה דוגמה לחוקים שמבקשים לעגן את תרבות הרוב ולהגן עליה מפני שחיקה בשל התגברות ההגירה או התחזקות המיעוטים. המחקר בדק את הטענות באשר להשפעתו של החוק על עמדות הרוב היהודי כלפי המיעוט הערבי, באמצעות מחקר אמפירי. במסקנות המחקר נמצא כי "השפעת חוק־יסוד הלאום אינה אחידה אלא משתנה באופן עקבי ומובהק לפי עמדות אידאולוגיות ובין קבוצות מיעוט שונות ומרחבים — הפרטי לעומת הציבורי. תוצאות המחקר הניסויי תומכות באופן מובהק בהשערה שהחוק מעורר תגובת נגד, ואינן תומכות בהשערה שחוק־יסוד הלאום מעודד אפליה מוגברת כלפי המיעוט הערבי בקרב הציבור כולו או רק בקרב תומכיו. מצאנו גם תמיכה מסוימת לכך שהשפעת החוק עשויה לזלוג מהמיעוט הערבי למיעוטים אחרים ומהמרחב הציבורי לפרטי. לבסוף, הממצאים שלנו מראים שחוקים שונים יכולים לנטרל זה את השפעותיו של זה."
בפברואר 2024 הייתה שותפה לכתיבת מסמך שעוסק בשאלה כיצד החברה העזתית יכולה להפוך לשכנה שפירה למדינת ישראל. המסמך מניח שמניעת תקומתו המחודשת של חמאס מחייבת "לשקם ולהתמיר אומה שהונהגה על ידי אידאולוגיה רצחנית, ולהצמיח בה מוסדות יציבים ותרבות ערבית שאינה מחנכת לג׳יהאד ומשלימה עם קיומה של מדינת ישראל כמדינת הלאום של העם היהודי". לצורך כך נדרשת "תבוסה מוחלטת" - אובדן שטח (לטווח בלתי מוגבל של זמן), ו"משפטים פומביים לבכירי חמאס" כדברי ברק-קורן. החוקרים מסכימים כי "שיקום תחת אש נועד לכישלון", וכי כדי שהשיקום יצליח, יש צורך בהצבת "אופק חיובי לאומה המובסת, המותנה בהשגת יעדים קונקרטיים ומדידים", והם מציעים את ההקמה של "ישות פלסטינית אוטונומית".