stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ה'תש"ה
אירועים

ג' בתשרי – הוקמה הבריגדה היהודית במסגרת הצבא הבריטי, לשם לחימה בנאצים
י"ב בתשרי – מלחמת העולם השנייה: כוחות סובייטיים פולשים ליוגוסלביה
ט"ו בתשרי – מרד ורשה מסתיים בכניעת הכוחות הפולניים
כ' בתשרי – השואה: הזונדרקומנדו היהודים מארגנים ניסיון-מרד במחנה ההשמדה אושוויץ-בירקנאו. הניסיון נכשל, וכל אלה שלקחו בו חלק נרצחו
ב' בחשוון – גירוש גולי אצ"ל ולח"י לאפריקה
כ' בחשוון – הלורד מוין, שר המושבות הבריטי, נרצח על ידי שני לוחמי לח"י
י"ג בכסלו – מלחמת העולם השנייה: אלבניה משוחררת מן הכיבוש הגרמני
כ"א בכסלו – רבי יואל טייטלבוים האדמו"ר מסאטמר ניצל מהנאצים ברכבת קסטנר
כ' בטבת – נלי טיילו רוס היא האישה הראשונה שמתמנית לתפקיד מושלת בארצות הברית
ד' בשבט – תחילת פינוי מחנה ריכוז אושוויץ – 58,000 אסירים נשלחים לצעדת מוות
י"א בשבט – השואה: מתחילה צעדת המוות ממחנה הריכוז שטוטהוף
י"ג בשבט – השואה: הצבא האדום משחרר את מחנות ההשמדה אושוויץ ובירקנאו שבפולין מידי הנאצים (במחנות אלה נרצחו בין 1.1 ל-1.5 מיליון איש, רובם יהודים)
כ"ז באדר – היינריך הימלר מורה, שלא על דעתו של היטלר, להפסיק את השמדת היהודים
ח' בניסן – נתלו לוחמי לח"י אליהו בית צורי ואליהו חכים בקהיר, על רצח הלורד מוין
כ"ח בניסן – צבא ארצות הברית משחרר את מחנה הריכוז בוכנוואלד
ל' בניסן – מלחמת העולם השנייה – הצבא האדום משחרר את וינה
ב' באייר – מלחמת העולם השנייה: מחנה ברגן-בלזן משוחרר על ידי בעלות הברית
ט' באייר – השואה: כוחות הצבא האדום משחררים את מחנה הריכוז זקסנהאוזן
ט"ז באייר – מלחמת העולם השנייה: האוגדה ה-45 של הגייס השביעי של צבא ארצות הברית משחררת את מחנה הריכוז דכאו
י"ז באייר – אדולף היטלר ואשתו אווה בראון מתאבדים בבונקר בברלין
י"ט באייר – כוחות הצבא האדום כובשים את ברלין
כ' באייר – השואה – גרמניה הנאצית מעבירה את השליטה על גטו טרזיינשטט לידי הצלב האדום
כ"ב באייר – מלחמת העולם השנייה: כוחות גרמניה בהולנד ובדנמרק נכנעים
כ"ד באייר – מלחמת העולם השנייה: הצבא הגרמני נכנע ללא תנאי לצבאות בעלות הברית
כ"ה באייר – מלחמת העולם השנייה: יום הניצחון באירופה – גרמניה הנאצית נכנעת ללא תנאי לבעלות הברית
כ"ז באב – מלחמת העולם השנייה:בשעה 8:15 בבוקר ארצות הברית מטילה את פצצת האטום הראשונה "ילד קטן" על הירושימה שביפן
ה' באב – ניצולי שואה מבוכנוואלד מגיעים לארץ ישראל
כ"ד באלול – תום מלחמת העולם השנייה באופן רשמי: הגנרל דאגלס מקארתור והאדמירל צ'סטר נימיץ מקבלים את כניעתה הרשמית של האימפריה היפנית מידי מאמורו שיגמיצו על סיפון אניית המלחמה "מיזורי", במפרץ טוקיו
נולדו

ב' בתשרי – אפרים סנה, חבר הכנסת
י"ד בתשרי – דרור קשטן, מאמן נבחרת ישראל בכדורגל
כ"ח בתשרי – חיים סבן, איש עסקים ומפיק טלוויזיה ישראלי
ט"ז בשבט – יורם לס, פרופסור לרפואה וחבר הכנסת מטעם העבודה
ז' באדר – עמרם מצנע, איש צבא, ראש עיריית חיפה ויו"ר מפלגת העבודה
א' בניסן – דני יתום, אלוף בצה"ל, ראש המוסד ופוליטיקאי ישראלי
ח' בניסן – הלל ויס, פרופסור באוניברסיטת בר-אילן, חבר הסנאט בה וכן ראש המסלול לספרות עברית במכללת אורות ישראל
ט"ו בניסן – יהודה בארקן, שחקן קולנוע מפיק במאי תסריטאי ישראלי
כ"א בניסן – דניאל כהן-בנדיט ("דני האדום"), מנהיג מרד הסטודנטים ב-1968, וחבר בפרלמנט האירופי
כ"ו בניסן – אדם ברוך, עיתונאי וסופר ישראלי
ו' באייר – הרב ישראל הגר האדמו"ר מויזניץ.
ב' בסיוון – יוחנן וולך, כדורגלן ישראלי, יו"ר אגודת מכבי חיפה, פרשן ואיש עסקים
י' בסיוון – עובדיה עלי, ראש עיריית עפולה, חבר הכנסת וסגן שר מטעם הליכוד
ט"ז בסיוון – ענת מאור, חברת הכנסת מטעם מרצ
כ"ב בתמוז – שהרן שלח, מתמטיקאי
נפטרו

ט"ז בחשוון – חביבה רייק פרטיזנית יהודייה, מצנחני היישוב – הוצאה להורג על ידי הגרמנים (נולדה ב-ה'תרע"ד)
כ"א בחשוון – חנה סנש, צנחנית בזמן מלחמת העולם השנייה ומשוררת (נולדה ב-ה'תרפ"א), הוצאה להורג בהונגריה, לאחר שנתפסה על ידי הנאצים בשליחותה כצנחנית מטעם המוסדות הארץ-ישראלים
ב' בכסלו – אנצו סרני, מצנחני היישוב
ח' בשבט – אלזה לסקר-שילר, משוררת יהודייה גרמנייה (נולדה ב-ה'תרכ"ט)
י' או י"ג בשבט – הרב ישכר שלמה טייכטל, מחבר הספר אם הבנים שמחה
י"ב בשבט – אבא ברדיצ'ב, מצנחני היישוב (נולד ה'תר"ף)
א' באדר – המחנכת הנרייטה סאלד, מייסדת ארגון הנשים האמריקאי "הדסה"
י' באדר – הרב אברהם אביטבול – ראש ישיבה וממנהיגי הקהילה היהודית במרקש.
ח' בניסן – אליהו בית צורי – לוחם לח"י, מעולי הגרדום
ח' בניסן – אליהו חכים – לוחם לח"י, מעולי הגרדום
ה' בסיוון – הרב ישעיהו שפירא (ה"אדמו"ר החלוץ")
ל' בסיוון – אליהו גולומב, ה"המפקד הבלתי מוכתר" של ההגנה (נולד בה'תרנ"ג)
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
מצבת קברה של חביבה רייק בהר הרצל
היסטוריה של עם ישראל
היינריך אלפרין

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  16 באוקטובר 1877 קראיובה, ממלכת רומניה 
 פטירה:  3 במרץ 1958 (בגיל 80) בוקרשט, הרפובליקה העממית הרומנית 
 שם מלא:  Heinrich Abraham Haim Alperin
 מדינה:  רומניה 
 תקופת הפעילות:  1907 – 3 במרץ 1958 (כ־51 שנים) 
 
הרב אברהם חיים היינריך אלפרין (באנגלית: Heinrich Abraham Haim Alperin‏;16 באוקטובר 1877 קראיובה - 3 במרץ 1958 בוקרשט), מראשי הרבנות של יהדות בוקרשט
ביוגרפיה

היינריך אלפרין נולד  ב-1877 בקראיובה בנם של זלמן אלפרין ואשתו, חווה (אווה) לבית הרשקוביץ'. למד בבית הספר התיכון "קרול הראשון" בעיר הולדתו. הוא נסע אחר כך לווינה, שם סיים בהצטיינות יתרה את לימודיו בבית-המדרש לרבנים בעיר, ובמקביל למד ספרות ופילוסופיה באוניברסיטת וינה עד לקבלת תואר דוקטור. כותרת עבודת הדוקטורט הייתה "Das Willensprimat bei Malebranche und Spinoza in ihrer Psychologie des Willens" - ('עליונות הרצון בפסיכולוגיית הרצון של מלבראנש ושפינוזה'). מ-1907 לימד ספרות בסמינר האוניברסיטאי בבוקרשט ובבית ספר תיכון. לתקופת מה היה מנהל בית הספר היהודי היסודי "רונטי רומן" ומורה לרומנית ולספרות רומנית בגימנסיה היהודית "קולטורה".
משנת 1908 כיהן שנים רבות כרב וכדרשן של בית הכנסת הגדול של בוקרשט עד שעזב, לאחר סכסוך עם הוועד המנהל ועבר לבית הכנסת אחדות הקודש. בבית הכנסת הגדול החליף את הרב אלפרין הרב ד"ר אברהם מאיר הלוי וכשהאחרון עבר לבית הכנסת כורל של בוקרשט, חזר הרב אלפרין וכיהן בבית הכנסת הגדול עד מותו.
בימי המשטר הצבאי-פשיסטי של אנטונסקו ברומניה, ב-1 באפריל 1943 הרב ד"ר אלפרין (שהתגורר אז ברחוב ספטארולוי 3 בבוקרשט) נבחר להיות בין בני הערובה מקרב האישים היהודים שאוימו להיות מוצאים להורג במקרה שבני עמם "יגרמו נזק למדינה".
ביום 29 במרץ 1947 הוקמה בבוקרשט "הסתדרות הרבנים ומחזקי התורה" והרב אלפרין היה בין המייסדיה ונבחר להיות סגן הנשיא שלה. הארגון לא ארך ימים עקב השכנת המשטר הקומוניסטי.
חיים אישיים

הרב אלפרין היה נשוי לארנסטינה ונולדו לו שלושה ילדים - בת ושני בנים. אחד מהם, זיגפריד, היה כנר ראשי באופרה בתל אביב. נכדו, יורם אלפרין, הוא צ'לן בתזמורת הפילהרמונית הישראלית.
לקריאה נוספת

ברוך טרקטין, לוסיאן-זאב הרשקוביץ, אנציקלופדיה ליהדות רומניה במאות הט"ז-כ"א, מוסד הרב קוק, 2012.
הערות שוליים

↑  באתר הגנאלוגי geni 2014
↑  ברוך טרקטין, לוסיאן-זאב הרשקוביץ, אנציקלופדיה ליהדות רומניה במאות הט"ז-כ"א: חלק שני, מוסד הרב קוק, 2012. עמ' 418.
↑  רשימת בני הערובה בכוח ...באתר "בוקר טוב ישראל", 4.1.2006 ברומנית
↑  באתר הגנאלוגי geni 2014
היינריך איזאק

| --- | --- |

 לידה:  1450 פלנדריה, בלגיה 
 פטירה:  26 במרץ 1517 (בגיל 67 בערך) פירנצה, רפובליקת פירנצה 
 מוקד פעילות:  פלנדריה 
 תקופת הפעילות:  מ-1492 
 זרם:  רנסאנס גרמני 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית, מוזיקה ליטורגית 
 שפה מועדפת:  לטינית 
 כלי נגינה:  עוגב 
 
היינריך איזאק (באנגלית: Heinrich Isaac;‏ 1450 – 1517), מלחין מהאסכולה הפרנקו-פלמית (גם - הנדרלאנדית) בתקופת הרנסאנס. איזאק, בן זמנו של ז'וסקן דה פרה, נחשב לאחד המלחינים המשפיעים ביותר על התפתחות המוזיקה הפוליפונית בגרמניה.
ביוגרפיה > חייו האישיים

מעט מאוד ידוע על ראשית חייו, אולם אפשר שנולד בבראבנט.
ביוגרפיה > קריירה

מוזיקולוגים מעריכים, שהחל להלחין בשנות השבעים של המאה החמש עשרה. המסמך הדוקומנטארי הראשון אודותיו הוא משנת 1484, כשהיה איזאק מלחין חצר באינסברוק. לאחר מכן הועסק כנגן עוגב על ידי בית מדיצ'י בפירנצה, והיה למורה ילדיו של לורנצו דה מדיצ'י. אחד מתלמידיו היה לימים האפיפיור ליאו העשירי. באותה תקופה התחתן עם מקומית, אולם לאחר הדחת בית מדיצ'י בשנת 1494, עזב איזאק את איטליה על מנת למצוא תעסוקה במקום אחר, זאת עד להעסקתו על ידי מקסימיליאן הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, בשנת 1497.
במסעותיו ברחבי גרמניה השפיע רבות על מלחינים שונים עד אשר חזר בשנת 1502 לאיטליה- לפירנצה או לפרארה, שם התחרה עם ז'וסקן על העסקתו. 
מכתב מפורסם שנכתב על ידי נציג של בית אסטה (Este) השווה את שני המלחינים : " איזאק הוא בעל אופי טוב יותר, ולמרות שז'וסקן מלחין טוב יותר, הוא מלחין רק כשהוא חפץ בכך ולא כשהוא מתבקש לכך, איזאק ילחין כשתבקש ממנו ..." .
איזאק חזר לפירנצה בשנת 1514 ומת בשנת 1517.
יצירתו

איזאק הלחין מגוון נרחב של מוזיקה, לרבות מיסות, מוטטים, לידר ומוזיקה אינסטרומנטלית והיה לאחד מהמלחינים הפוריים ביותר בזמנו.
יצירתו המוכרת ביותר היא הליד הגרמני 'Innsbruck, ich muss dich lassen' 'אינסברוק, חייב אני לעזבך', לו עיבד מספר גרסאות. אולם ייתכן שהמלודיה עממית ואיזאק רק ביצע את מלאכת העיבוד. זוהי אותה מלודיה ששימשה לימים כנושא לכוראל הלותראני O Welt, ich muss dich lassen, שהיה לבסיס יצירות רבות של יוהאן סבסטיאן באך ויוהנס ברהמס.
איזאק זוכה כיום להערכה רבה בעיקר בזכות ה-Choralis Constantinus שלו. זהו קובץ עצום של מעל ל-450 מוטטים פוליפוניים, מבוססים על מזמורים עבור הפרופר (Proper) של המיסה, אשר הולחנו לפי הזמנה מהקתדרלה בקונסטנץ באפריל 1508, לכתוב מוזיקה לסדרי התפילה הייחודיים לפולחנים המקומיים. חלק מספר זה נערך בידי אנטון וברן אשר חקר את יצירות איזאק וכתב אודותיו עבודת דוקטורט. איזאק שהה בקונסטנץ עקב כינוס הרייכסטאג על ידי מקסימיליאן, שביקשו לספק מוזיקה למקהלה של הקפלה המלכותית. אחרי מותם של מקסימילאן ואיזאק, לודוויג זנפל, תלמידו של איזאק וחבר במקהלת הקפלה המלכותית, ערך את כל הפרופרים וסדרם בהתאם לשנת הכנסייה. המוטטים הללו מהווים דוגמאות מופת לפוליפוניות הרנסאנס, המבוססת על נושאי מזמורים נושנים.
השפעתו

השפעתו העמוקה ביותר הייתה בגרמניה, שם חי ושם הופצה המוזיקה שלו. תרומתו למוזיקה האירופאית היא בהפיכת הסגנון הפוליפוני הנדרלאנדי למקובל בגרמניה, וכן הווה איזאק אבן דרך בהתפתחות המוזיקה הקונטרפונקטית שם.
החוג לתקשורת, אוניברסיטת תל אביב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 קתדרה (אקדמיה)
 תקופת הפעילות:  1995–הווה (כ־29 שנים) 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°06′40″N 34°48′09″E﻿ / ﻿32.111228924974°N 34.802554613181°E﻿ / 32.111228924974; 34.802554613181
 אתר רשמי
  (למפת גוש דן מוגדלת) החוג לתקשורת, אוניברסיטת תל אביב(למפת גוש דן רגילה) החוג לתקשורת, אוניברסיטת תל אביב(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום החוג לתקשורת, אוניברסיטת תל אביב(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום החוג לתקשורת, אוניברסיטת תל אביב
 
החוג לתקשורת נוסד בשנת 1995 באוניברסיטת תל אביב ופועל במסגרת הפקולטה למדעי החברה. בחוג מתקיימות תוכניות לימודים לתואר ראשון (בוגר) לתואר שני (מוסמך) ולתואר שלישי (דוקטור).
לימודי תואר ראשון בחוג לתקשורת

הלימודים בחוג לתקשורת הם בעיקר במסגרת דו-חוגית. ניתן לשלב את לימודי התקשורת עם כל אחד מהחוגים הנלמדים באוניברסיטה. ניתן גם ללמוד תקשורת במסגרת חטיבה מורחבת בשילוב עם לימודים בחוגים סוציולוגיה ואנתרופולוגיה או מדע המדינה.
לימודים עיוניים בחוג לתקשורת: תוכנית הלימודים של התואר הראשון רחבה וכוללת לימודי תשתית, לימודי העשרה, קורסי בחירה וסמינרים במסגרתם הסטודנטים עורכים מחקר עצמאי. הנושאים הנלמדים כוללים תקשורת חזותית, טכנולוגיות מידע, היסטוריה של לימודי התקשורת, מדיניות תקשורת, אמצעי מדיה דיגיטליים, תקשורת בריאות, תקשורת במגזר החרדי, יחסי ציבור, תקשורת בין-תרבותית, תקשורת ומגדר ומוזיקה פופולרית.
החוג לתקשורת שם כמטרה עריכת מחקרים חדשניים בשדה התקשורת, בדיקת השינויים המתחוללים בו ומתן השכלה מחקרית בתחומים אלו.
לימודים יישומיים בחוג לתקשורת: תוכנית הלימודים כוללת סדנאות יישומיות המאפשרות התנסות בהיבטים המעשיים של תחומי תקשורת, כגון עיתונות, פרסום, מיתוג סביבתי, צילום,  ועוד.
פרקטיקום בחוג לתקשורת: תוכנית הלימודים בחוג, הממוקם בתל אביב - מרכז המדיה הארצי -  כוללת פרקטיקום בו ניתן להתמחות בארגון העוסק בתקשורת. הארגונים כוללים רשתות טלוויזיה, רדיו, משרדי פרסום ויחסי ציבור, ארגונים ציבוריים, ועוד.
לימודי תואר שני בחוג לתקשורת

תוכנית הלימודים לתואר השני המגוונת נועדה להרחיב ולהעמיק את הידע של הסטודנטים בתחום התקשורת המשתנה ומתפתח, להקנות להם כלים להבנה ולניתוח ביקורתי של תופעות ותהליכים בתקשורת, זאת לצד התנסות בסדנאות מקצועיות שפותחות פתח אל עולם העשייה התקשורתית. ניתן לבנות תוכנית לימודים אשר יש בה התמקדות בתחומים כגון תקשורת ואינטרנט, עיתונות, תקשורת תרבות ושפה, תקשורת לשינוי חברתי ועוד. הלימודים כוללים גם סדרת מפגשים שנתית בה מציגים חוקרים בכירים מהארץ ומהעולם מחקרים חדשים, ומפגשים במסגרתם מעלים אנשי תקשורת מרכזיים סוגיות הקשורות לעולמם המקצועי.
הפרקטיקום בתקשורת ואחריות חברתית: תוכנית התואר השני הוקמה בדגש על תקשורת ואחריות חברתית. תוכנית הלימודים מאפשרת לימודים יישומיים באמצעות פרקטיקום ייחודי, בו הסטודנטים שותפים לפעילות תקשורתית המתבצעת בארגונים חברתיים.
שילוב לימודים מקצועיים בתוכנית "כותרת" - בית הספר לעיתונאות: ניתן לשלב את הלימודים העיוניים בתקשורת בתואר הראשון ובתואר השני בלימודים מקצועיים במסגרת "כותרת"–בית הספר לעיתונאות בפקולטה למדעי החברה באוניברסיטת תל אביב.
לימודי תואר שלישי בחוג לתקשורת

לחוג לתקשורת תוכנית ללימודי תואר שלישי המיועדת לתלמידים מצטיינים. תחומי החקר עשירים ומגוונים. ניתן לשקול רישום ללימודים לתואר שלישי כבר במסגרת הלימודים לתואר שני. סטודנט שיבחר במסלול זה יוכל לפתח את עבודת התזה לעבודת דוקטורט.
"בין השורות"

"בין השורות" הוא עיתון סטודנטים אינטרנטי בנושאי אקטואליה. סטודנטים מוזמנים להצטרף למערכת העיתון ולהתמחות בכתיבה, בעריכה, בביצוע תחקירים ועוד. ניתן ללמוד ולהתמחות גם במסגרת סדנה שנתית, וזאת כחלק מתוכנית הלימודים.
האגן איש טרונג

הַאגֶן איש טְרוֹנֶג (בגרמנית: Hagen von Tronje) הוא דמות המופיעה בשירת הניבלונגים, בה הוא מתואר כווסל של המלך גונתר משושלת בורגונד. האגן מייצג את דמותו של הווסל הנאמן נאמנות מוחלטת לאדונו, ואשר לא נוטש את אדונו גם במחיר מותו הוודאי (של הווסל). נאמנות זו, כפי שמתבטאת בהתנהגותו של האגן בשירת הניבלונגים, מכונה בשפה הגרמנית Nibelungentreue.
דמותו של האגן בשירת הניבלונגים

באפוס הגרמני "שירת הניבלונגים" מצווה המלכה ברונהילדה (אשתו של גונטר) את האגן להרוג את הגיבור המיתולוגי זיגפריד, אשר חילל את כבודה. האגן, רוכש את אמונה של קרימהילדה (אשת זיגפריד ואחות המלך), וטרם יציאה למסע ציד, נודע לו ממנה על נקודת התורפה של זיגפריד - חלק אחד בגבו של הגיבור כוסה על ידי עלה תאנה, בעת שהלה רחץ בדמו של הדרקון פפניר, אותו הרג. בחלק זה של גופו, זיגפריד הגיבור אינו מוגן מפני התקפה.
בעת מסע הציד, זיגפריד נהייה צמא, ורואה מעיין סמוך למקום המצאם. האגן מציע לו לשתות ממימי המעיין, ובעת שזיגפריד כורע לשתות, האגן נועץ סכין בגבו, והורגו. לאחר הרצח, דורשת קרימהילדה לנקום ברוצח בעלה, אך גונתר מסרב לבקשת אחותו ולא מוכן לבגוד במשרתו.
לאחר זמן, קרימהילדה נישאת לאצטל, ומתכננת את הנקמה בהאגן ובבני משפחתה. היא מזמינה אותם לארצו של בעלה, כביכול על מנת ליישר את ההדורים ביניהם, והם נענים בחיוב להזמנתה. בדרכם אל ממלכתו של אצטל, מתגלה להאגן כי אם ימשיכו במסע, יבוא הקץ על כל חברי המשלחת. על אף הידיעה, הם ממשיכים בדרכם לעבר מוות ודאי, תוך קיום מצוות הנאמנות לה הם מחויבים מתוקף שבועתם הפיאודלית.
השפעות תרבותיות

היחס אל האגן השתנה עם הזמן, ובעוד בתחילה הוא נחשב לנבל שפל התוקע סכין בגב, בתקופה מאוחרת יותר, הוא נתפש דווקא כדוגמה למופת של הווסל הצייתן, שממלא את הוראות אדוניו ללא שאלות.
השפעות תרבותיות > במאה ה-19 וראשית המאה ה-20

לאחר גילויים מחדש של כתבי "שירת הניבלונגים", בשלהי המאה ה-18 היצירה זכתה לעדנה מחודשת, אך האגן נחשב לאדם מנוול, אשר לא מהסס לנקוט באמצעים בלתי מקובלים על מנת לחסל את יריביו. לאחר מלחמת העולם הראשונה, הואשמו היהודים בכך ש"תקעו סכין בגב האומה הגרמנית", בפרפרזה על מעשהו של האגן לזיגפריד.
השפעות תרבותיות > בגרמניה הנאצית

עם זאת, בעקבות סרטו של פריץ לאנג, הניבלונגים (1924) בו הוצג האגן לא כנבל, כי אם המודל לחיקוי של הגרמני הצייתן, השתנה היחס אליו לטובה. הנאצים אימצו סרט זה לחיקם, והוא שימש להם לתעמולה בעד הצייתנות של העם למנהיג העליון של העם.
ביבליוגרפיה

שירת הניבלונגים, תרגום: אריה סתיו, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 2006.
ראו גם

שירת הניבלונגים
ניבלונגנטרויה
הערות שוליים

↑  כך מופיע שמו בתרגום של אריה סתיו לשירת הניבלונגים.
↑  סוזן בראטון, "יחסי אדם-טבע וגזענות אקולוגית בניבלונגים לפריץ לאנג," בתוך: שירת הניבלונגים, עמ' 496.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 118719866  VIAF: 30331751   WorldCat (עם VIAF): 30331751
ה'קמ"ד

ה'קמ"ד (5144)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 1383 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 16 בספטמבר 1384. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שישית לשמיטה.
נולדו

נולד שלמה אביגדור - מתרגם עברי בן יהדות פרובאנס בסוף המאה ה-14
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
היסטוריה של עם ישראל
האיגוד ההומניסטי והאתי הבין-לאומי

| --- | --- |

 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מטה הארגון:  לונדון, ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1952–הווה (כ־72 שנים) 
 humanists.international
 
האיגוד ההומניסטי והאתי הבין-לאומי (International Humanist and Ethical Union) הוא ארגון-גג בין-לאומי של יותר ממאה ארגונים הומניסטיים, רציונליסטיים, חילוניים, ספקניים, תומכים במחשבה חופשית ובעלי אופי דומה. האיגוד הוקם בשנת 1952, וכיום חברים בו יותר ממאה ארגוני הומניזם חילוני ביותר מארבעים מדינות, בהם גם האגודה ההומניסטית הבריטית.
אודות

הארגון הוקם באמסטרדם בשנת 1952 ונרשם בניו יורק. נשיאו הראשון של הארגון היה היהודי-הולנדי יאפ ואן פראך, אשר שימש בתפקיד משנת 1952 ל-1975. בשנת 2002, לרגל חמישים שנה לארגון, העצרת הכללית של הארגון אישרה את "הצהרת אמסטרדם", אשר אמורה להיות ההצהרה הרשמית של ההומניזם. מדי כמה שנים מעניק הארגון את פרס האיגוד, "International Humanist Award". האיגוד מוציא לאור מגזין בשם "International Humanist News".
מדי שלוש שנים האיגוד עורך את "הקונגרס ההומניסטי הבין-לאומי", בכל פעם במדינה אחרת, בניהולו של ארגון הומניסטי מקומי במדינה המארחת. עד כה נערכו כ-20 קונגרסים. בשנת 2014 נערך הקונגרס באוקספורד, קונגרס 2017 היה אמור להתכנס בסאו פאולו, באירוחה של "הליגה החילונית-הומניסטית של ברזיל" אך שינויים במצב הכלכלי בברזיל והטלת חרם נסיעה לארצות הברית גרמו לביטולו של הקונגרס. הקונגרס הבא בא אמור להתכנס בשנת 2020 במיאמי בארצות הברית.
מטרות האיגוד

המטרות האסטרטגיות של האיגוד הן:
לקדם את עמדת החיים ההומניסטית והלא-תאיסטית ברחבי העולם
לייצג את ההומניזם בארגונים ובקהילה הבין-לאומית
להגן על הזכויות וזכויות האדם של הומניסטים
לפתח את ההומניזם המאורגן ברחבי העולם
לבנות ארגון בין-לאומי חזק ואפקטיבי
ההצהרה המינימלית

כל ארגון המעוניין להיות חבר בתנועה צריך קבל עליו את ההצהרה המינימלית של התנועה:
הומינזם היא עמדת חיים דמוקרטית ואתית, אשר מאשרת שבני אדם הם בעלי זכות וחובה לעצב את חייהם ולתת להם משמעות. היא תומכת בבניית חברה יותר הומנית בעזרת אתיקה שמבוססת על ערכים אנושיים וטבעיים ברוח של תבונה וחקירה חופשית של בני האדם. זוהי אינה דעה תאיסטית ואינה מקבלת רעיונות על-טבעיים אודות המציאות.
ראו גם

ברית האתאיסטים הבין-לאומית
האיגוד הישראלי לאיכות

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  רחובות 
 תקופת הפעילות:  1973–הווה (כ־51 שנים) 
 www.isq.org.il
 
האיגוד הישראלי לאיכות (אי"א) נוסד בשנת 1973 לשם קידום האיכות בישראל ונמנה עם איגודי האיכות המובילים בעולם. האיגוד הוא עמותה אשר מונה כאלף מומחי איכות - מהנדסים, הנדסאים, טכנאים, רופאים, מחנכים, מנהלים בכירים בתעשייה, בשירותים העסקיים והציבוריים וכן כמאה ארגונים מוסדיים: מוסדות, מפעלים, חברות וארגונים מהמובילים בתחומם בישראל. מדי שנה מארגן האיגוד כנס לאומי או לסירוגין בינלאומי בנושאי איכות ומצוינות בו משתתפים כאלפיים מומחי איכות מישראל ומהעולם.
היסטוריה

בשנת 1973 חברו יחדיו 25 עובדים, העוסקים בניהול והבטחת איכות במפעלים הביטחוניים המובילים בישראל להקמת האיגוד הישראלי לאיכות. ייעודו של הארגון - קידום המומחיות המקצועית של העוסקים בתחום ניהול האיכות והמצוינות תוך יצירת ערך לארגונים והחברות במשק הישראלי. כיושבת ראש הראשונה של האיגוד, נבחרה מרים מילר.
.
פעילותו

במהלך השנה מקיים האיגוד מגוון פעילויות המכוונות לחבריו כמו גם לציבור הרחב של העוסקים בפעילויות ניהול והבטחת האיכות, החדשנות והמצוינות וארגונים שונים.
הפעילות המקצועית השוטפת של האיגוד מתקיימת במסגרת ועדות ומגזרים:
תכנון אסטרטגי
הדרכה והסמכה
אתיקה
מינויים והערכה
קשרים בינלאומיים
קשר עם האקדמיה
הסמכה

האיגוד הישראלי לאיכות מבוסס על העקרונות של האיגוד האמריקאי לאיכות.
האיגוד מקיים בחינות הסמכה במגוון מקצועות האיכות:
הסמכה בהנדסת איכות (ICQE)
הסמכה למנהלי/מנהלות איכות (ICQM)
הסמכה בהנדסת אמינות ((ICRE)
הסמכה לבעלי/בעלות תואר שני באיכות (AC-ICQE/M)
קשרים בינלאומיים

נציגי האיגוד נוטלים חלק פעיל בוועדות תקינה הלאומיות והבינלאומיות
האיגוד נמנה עם יוזמי איגוד האיכות הבינלאומי ועם יוזמי ארגן האיכות של המזרח התיכון וצפון אפריקה.
ה'קמ"ט

ה'קמ"ט (5149)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 בספטמבר 1388 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 1389. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה.
אירועים

כ"ב בניסן–כ"ג בניסן – פרעות קשות ביהודי פראג
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג החא, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
היסטוריה של עם ישראל
היטל גל-פטרס

היטל גל-פטרס לכדור הארץ
היטל גל-פטרס   עם מָחְוָונֵי טיסוֹ
היטל גל-פטרס (Gall–Peters projection) על שם ג'יימס גל (James Gall 1808-1895) וארנו פטרס (Arno Peters 1916-2002) הוא היטל גלילי מסוג 'שטחים שווים' אשר בניגוד להיטל מרקטור מתחשב בגודלן האמיתי של היבשות. בגלל עיוות גרפי היטל מרקטור מגדיל את שטחן של הארצות והיבשות מהאזור הממוזג ועד לקטבים. כך למשל, שטחה של גרינלנד בהיטל הוא שליש עד מחצית משטחה של אפריקה למרות שלמעשה הוא איננו עולה על 7% מגודל יבשת זו.
ההיטל גל-פטרס הוא היטל שקול כלומר הוא שומר על יחס נכון בין שטחי אזורים שווים, וכך מדינות בעלות שטח זהה יופיעו בהיטל בגודל זהה. אך חסרונו בכך שהוא מעוות את צורתן (מצב הפוך קורה בהיטל הקרוי 'קונפורמי' כמו היטל מרקטור).
ההיטל תואר לראשונה ב-1855 על ידי הכומר הפרוטסטנטי ג'יימס גל שהגישו עם שני הטלים נוספים לכנס בגלאזגו של האגודה הבריטית למדעים ופרסם אותו במגזין הגאוגרפי הסקוטי באותה שנה.
עד 1973 השם הנפוץ היה "היטל אורתוגרפי של גל" כפי שקרא לו ממציאו, אם כי היטל זה איננו היטל אורתוגרפי.
המעגל הגדול של גריניץ' צבוע ירוק ואילו המעגל הגדול העובר דרך מצר ברינג ופירנצה,איטליה צבוע אדום. מעגל זה הוצע על ידי פטרס לשמש כמרידיאן 0 במקום גריניץ' כך שרוסיה כולה תימצא מצד ימין.
ב 1967 ארנו פטרס, קולנוען גרמני, הגה היטל גרפי זהה לזה של גל והגישו כהמצאה חדשה. הוא טען שלהמצאה  יש יתרון על היטל מרקטור בשל שמירת היחס בגודלן של המדינות. טיעון זה אומץ על ידי גופי חינוך ודת שפעלו נמרצות להפצתו ולזניחת היטל מרקטור, תוך יצירת סערה בעולם הקרטוגרפיה. עם זאת, בחירתו של פטרס בקו רוחב 45 כקו הייחוס, סיפק דיוק גדול יותר למדינות בקו רוחב זה ובפרט לארצות אירופה וארצות הברית. בהתרחקות מקו הייחוס אמנם נשמרו יחסי גודל המדינות אך צורתן והמרחקים בין עריהן עוותו. רבים מאוהדי פטרס משתמשים בכינוי "היטל פטרס" עד היום, אך בשנים האחרונות ניכרת הסכמה לקרוא להיטל על שם שניהם. מפות אלו הן בשימוש אונסק"ו.
נוסחה

ההיטל מוגדר באופן פורמלי כ :
כאשר λ היא קו האורך במעלות החל מהמרידיאן, φ היא קו הרוחב ו R הוא רדיוס הכדור שנלקח כדגם לכדור הארץ. כאשר קו האורך ניתן ברדיאנים משמיטים את הגורם  \pi /180°.
נוסחה > פישוט הנוסחה

אם אין צורך בהמרת היחידות וקנה המידה אחיד לכל הכיוונים (איזוטרופיות)  הנוסחאות הן: :
כלומר הספירה ממופית על גליל (גאומטריה) אנכי ומותחים אותו אחר-כך כפליים לאורכו. גורם המתיחה (במקרה זה 2) נבחר באופן שרירותי וקובע את השוני הקיים בין היטלים גליליים שקולים.
נוסחה > ניתוח

סוגים שונים של הטלים גליליים שקולים נבדלים זה מזה בקו הרוחב המשמש כנקודת הייחוס להיטל. בקו רוחב זה לא יהיה עיוות ולאורכו המרחקים יתאימו לקנה המידה שנבחר.  קיימים תמיד שני קווי רוחב לייחוס והם נמצאים באותו מרחק מקו המשווה. קווי הרוחב לייחוס בהיטל גל-פטרס הם קו רוחב 45 צפון ודרום אך נקודות ייחוס רבות אחרות הוצעו
. למשל היטל ברמן (Behrmann projection) בו הייחוס הוא מקו רוחב 30:
או היטל למברט (Lambert projection) בו קו הייחוס הוא קו המשווה:
במונחים גאומטריים, ההבדל בקוי הייחוס מבטא יחס שונה בין הציר האנכי לציר האופקי.
בתרבות

מונה חאטום משתמשת בהיטלים של גל-פטרס בגלל מאפיינם השוויוני שמחזיר לדבריה ל"ארצות הדרום את גדולתן".
ראו גם

מחוון טיסו
היטל פולר
היטל מרקטור