stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בני בתירה
תולדותיהם

בני בתירא מוזכרים לראשונה בהתייחס לתקופה לאחר פטירתם של שמעיה ואבטליון, שהיו הזוג הרביעי מבין חכמי הזוגות. שורשי המשפחה אינם ידועים. לדעתו של ההיסטוריון צבי גרץ, משפחת בני בתירא נקראה על שם העיר בטירא שלמרגלות הר החרמון, עיר שנוסדה על ידי קבוצת אנשי חיל שנשלחה לשם על ידי הורדוס. המשפחה, לפי השערה זו, יצאה מהעיר בטירא. יש מי ששלל טענה זו, מפני שאינה מסתדרת עם סדר הזמנים. לפי המקורות, בני בתירא, מסרו את ההנהגה להלל הזקן, והדבר היה כמאה שנים לפני חורבן בית שני. מקורות אלו סותרים, לשיטת השוללים, את השערתו של גרץ.
על מינויים של בני בתירא כותב אייזיק הירש וייס:
כנגדו עונה יצחק אייזיק הלוי:
לשיטתו של הלוי, בני בתירא התמנו לפני תקופתו של הורדוס, בתקופה שבה בוטל הסנהדרין על ידי אולוס גביניוס בסביבות שנת 57 לפנה"ס. מינוי בני בתירא ניתן להם, לפי דבריו, כפקדון זמני מתוך ידיעה שכשיגיע האדם המתאים לשאת בתפקיד הנשיאות הם ירדו מהתפקיד ויתנו את התפקיד לאותו מועמד. בכך הוא מסביר את העובדה שבני בתירא אינם נמנים ברשימת הנשיאים שהופיעו בזוגות במסכת חגיגה. לטענת הלוי, בני בתירא החזיקו את הנשיאות כפקדון משפחתי ואין אזכור של שמות האנשים עצמם שמלאו את התפקיד.
על פי תיארוכו של הלוי, שלטענתו עולה גם מדבריו של נחמן קרוכמל, תקופת נשיאות בני בתירא הייתה יותר מ-20 שנה.
תולדותיהם > העברת הנשיאות להלל הזקן

מן המקורות עולה שעם פטירתם של שמעיה ואבטליון מילאו חכמי המשפחה את החלל שנוצר בהנהגה הרוחנית של העם.
בברייתא מפורסמת, שמובאת הן בתלמוד הבבלי, הן בתלמוד הירושלמי והן בתוספתא, מסופר על שאלה שהובאה לפני חכמי המשפחה. באותה שנה חל ערב פסח בשבת, ונדרשה הכרעה בשאלה האם יש להקריב את קרבן פסח בשבת. בני בתירה לא ידעו את התשובה. היחיד שידע לענות היה הלל הזקן, ובעקבות זאת מינו אותו בני בתירה לנשיא במקומם.
תולדותיהם > אחרי חורבן בית המקדש

לאחר חורבן בית המקדש שבו חכמי בני בתירה ותפסו עמדה משמעותית בין חכמי יבנה.
כך מסופר בברייתא בגמרא, על רצונו של רבן יוחנן בן זכאי לקבוע תקיעת שופר בבית דין בראש השנה שחל בשבת:
פנייתו של ריב"ז לבני בתירה מלמדת על חשיבותם הרבה של בני בתירה בתקופה שאחר חורבן בית המקדש. יצחק אייזיק הלוי טוען שלאחר החורבן, ומותו של רבן שמעון בן גמליאל הזקן, הופקדה הנשיאות שוב בידי בני בתירא עד שרבן גמליאל דיבנה יגדל ויהיה ראוי לתפקיד הנשיא. לפי דעות אחרות, רבן יוחנן בן זכאי היה נשיא הסנהדרין, אך עדיין נדרש לאישורם של בני בתירא.
הערכה > יחסם של חז"ל לוויתור בני בתירה על ההנהגה

חז"ל שיבחו את בני בתירה על מעשה זה של מסירת ההנהגה לידיו של הלל, מעשה שביטא ענווה נדירה.
רבי יהודה הנשיא ("רבי"), שהיה נשיא הסנהדרין מצאצאיו של הלל (דור שביעי לו), אמר:
התייחסות דומה מצויה בתלמוד הירושלמי, שם נאמר:
מקור אחר בתלמוד הירושלמי, המספר על ענוותנותו הרבה של רבי (רבי יהודה הנשיא), מצטט בשמו התייחסות נוספת לבני בתירה:
האמורא רבין, הקרוי בתלמוד הירושלמי רבי אבון, הביא נקודת מבט מעט שונה ביחס למעשה זה של בני בתירה ואמר:
שמות חכמי המשפחה המוזכרים במקורות

במקורות קיימים אזכורים למספר חכמים שהשתייכו למשפחת בני בתירה. הראשון שבהם היה רבי יהודה בן בתירה הראשון, בן ירושלים שירד לנציבין שבבבל בדור שלפני החורבן. בין חכמי הדור השלישי של התנאים, שחלקו השתייך לדור יבנה, מוזכרים רבי יהודה בן בתירא השני, רבי יהושע בן בתירה ורבי שמעון בן בתירה.
במספר מקורות מוזכר חכם בשם הסתמי בן בתירה. הרמב"ם, בהקדמתו לסדר זרעים, הסיק שהחכם הנזכר לעיתים בשם הסתמי "בן בתירה" הוא רבי יהושע בן בתירה. מסקנה זו של הרמב"ם נשענת על דברי התלמוד הבבלי במסכת תענית:
הדיון שם הוא בנושא תחילת "הזכרת גשמים", דהיינו אמירת "משיב הרוח ומוריד הגשם" בברכת גבורות שבתפילת שמונה עשרה, שמתחילה בסתיו. התנא רבי יהודה מסר בשם בן בתירה שבתפילת מוסף של שמיני עצרת חדל החזן לומר "מוריד הטל" ואומר "משיב הרוח ומוריד הגשם". התלמוד מעמיד מול הברייתא הזו של רבי יהודה ברייתא אחרת, שבה אומר רבי יהודה דברים דומים בשם "רבי יהושע". רבי יהודה בן בתירה סובר אחרת, ולדעתו תחילת הזכרת גשמים היא כבר ביום השני של חג הסוכות. מסקנתו של האמורא רב נחמן בר יצחק מכך היא שהכינוי הסתמי "בן בתירה" מכוון לרבי יהושע בן בתירה, והתנא קרא לו בשם זה כשציטט דברים שאמר לפני שנסמך. התנא האחר שציטט דברים אלו של רבי יהושע בן בתירה בחר בשמו המלא עם התואר "רבי", כיוון שרבי יהושע נסמך להוראה.
לקריאה נוספת

טל אילן, "נספח: בני בתירא", בתוך: טל אילן וורד נעם, בין יוספוס לחז"ל, יד בן צבי, תשע"ז; כרך א: האגדות האבודות של ימי הבית שני, עמ' 451–452.
הערות שוליים

↑  כגון ספרא (נדבה, פרשה א, פרק ב, כתב יד ותיקן) ותלמוד ירושלמי (כלאיים פרק ט, משנה ד, וכתובות פרק יב, משנה ג, על פי כתב יד ליידן)
↑  בבלי, פסחים ג ע"ב. שני חכמים היו בשם זה, ייתכן סב ונכדו, האחד בדור הראשון לתנאים (לפני החורבן) והשני בדור השלישי.
↑  ראו "תולדות תנאים ואמוראים", ר' אהרן היימאן, ערך הלל הזקן.
↑  יצחק אייזיק הלוי, דורות ראשונים, חלק ראשון, פרק ח', עמודים 38-40
↑  דור דור ודורשיו, חלק א', עמוד 145
↑  דורות ראשונים, חלק א', פרק י"ט, עמוד 84
↑  יצחק אייזיק הלוי, דורות ראשונים, חלק ראשון, פרק ט"ז, עמודים 72-73
↑  יצחק אייזיק הלוי, דורות ראשונים, חלק ראשון, פרק ז', עמוד 167
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ס"ו, עמוד א'
 ירושלמי פסחים פרק ו הלכה א; תוספתא פסחים ד, יא
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף כ"ט, עמוד ב'
↑  יצחק אייזיק הלוי, דורות ראשונים, חלק ראשון, פרק י"ט, עמודים 88-89
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף פ"ד, עמוד ב'
↑  ירושלמי פסחים פרק ו הלכה א.
↑  ירושלמי כלאים פרק ט הלכה ג וכתובות פרק יב הלכה ג, בתרגום ועל פי "קרבן העדה".
↑  ירושלמי פסחים פרק ו הלכה א.
↑  כגון במסכת שבת קכ ע"א במשנה, בנושא דליקה בשבת; וכן במסכת עבודה זרה יד ע"ב, שם מתיר בן בתירה למכור סוס לגוי ואין חשש למראית עין כשיעבוד בו הגוי בשבת.
↑  דף ג עמוד א, בתרגום מארמית.
ביאורים

↑  או "בתירא"
↑  או "פתירא"
↑  או "בתירא", "פתירה", "פתירא"
| תנאים |
| --- | --- | --- |
| תקופת הזוגות | שמעון הצדיק • אנטיגנוס איש סוכו • יוחנן כהן גדול • יוסי בן יועזר ויוסי בן יוחנן • יהושע בן פרחיה ונתאי הארבלי • יהודה בן טבאי ושמעון בן שטח • חוני המעגל • שמעיה ואבטליון • אבא • רבי מיאשא • בני בתירה • הלל הזקן ושמאי הזקן • מנחם |  |
| דור ראשון | אדמון • רבי אליעזר בן יעקב • אבא שאול בן בטנית • אבא חלקיה  • רבי אלעזר בן פרטא • רבי אלעזר בן חנניה • בבא בן בוטא •  רבן גמליאל הזקן • רבי דוסא בן הרכינס • רבי זכריה בן הקצב • רבי חנינא בן דוסא • רבי חנינא סגן הכהנים • חנן בן אבישלום • חנניה בן חזקיה • רבי יוחנן בן החורני • רבי ישמעאל בן אלישע כהן גדול • רבן יוחנן בן זכאי • יונתן בן עוזיאל • רבי יונתן בן הרכינס • יועזר איש הבירה • רבי יהודה בן בתירא • נחום הלבלר • רבי פפייס • עקביא בן מהללאל • רבן שמעון בן גמליאל הזקן • שמעון בן הלל |  |
| דור שני | רבי אליעזר בן הורקנוס • אבא יוסי חליקופרי איש טבעון • רבי אלעזר בן ערך • רבן גמליאל דיבנה • רבי זכריה בן אבקולס •  רבי יהושע בן חנניה • רבי יוחנן בן גודגדא • רבי יוסי הכהן • רבי יקים איש חדיד • רבי נחוניה בן הקנה • נחום המדי •  נחמיה העמסוני • נחום איש גמזו • רבי צדוק • רבי שמעון בן נתנאל • רבי שמעון בן הסגן • שמעון הפקולי |  |
| דור שלישי | אבטולמוס • רבי אלעזר חסמא • אלישע בן אבויה • רבי אלעזר ברבי צדוק •  רבי אלעאי • רבי אלעזר המודעי • אונקלוס • רבי אלעזר בן עזריה • רבי אלעזר בן יהודה איש ברתותא • בן זומא • בן עזאי • בן פטורי • רבי חנינא בן תרדיון • רבי חנינא בן אנטיגנוס • רבי חנינא בן חכינאי • רבי חוצפית המתורגמן • רבי חנינא בן גמליאל • חנן המצרי • רבי חלפתא • רבי חנינא איש אונו •  חנניה בן אחי רבי יהושע • רבי טרפון • רבי יוחנן בן ברוקה • רבי יהודה בן בתירא השני •  רבי יהודה בן בבא •  רבי יהודה הנחתום • רבי יוסי בן דורמסקית • רבי ישמעאל • רבי יוחנן בן תורתא • רבי יוסי הגלילי • רבי יוחנן בן נורי •  רבי יוסי בן קיסמא • רבי ישבב הסופר • רבי לויטס איש יבנה • רבי מתיא בן חרש • נחמיה איש שיחין •  רבי עקיבא • עקילס הגר •  שמעון בן ננס • שמעון התימני |  |
| דור רביעי | רבי אחא • רבי אליעזר בן יעקב (השני) • אבא גוריון איש צידן • אבא שאול • רבי אליעזר בן רבי יוסי הגלילי • רבי אלעזר בן שמוע • רבי חנינא בן רבי יוסי הגלילי • רבי חנניא בן עקביא • רבי חנניה בן עקשיא • רבי שמעון בן עקשיא • רבי יהודה • רבי יוסי בן החוטף אפרתי • רבי יהושע הגרסי • רבי יוסי • רבי יהושע בן קרחה • רבי יוחנן הסנדלר • רבי יונתן • רבי יאשיה • רבי יצחק • רבי ינאי • רבי מאיר (ואשתו ברוריה) • רבי נהוראי • רבי נחמיה • רבי נתן • רבי פינחס בן יאיר • רבן שמעון בן גמליאל • רבי שמעון בר יוחאי • רבי שמעון שזורי |  |
| דור חמישי | רבי אלעזר ברבי שמעון • רבי אלעזר הקפר • אבא כהן ברדלא • אבא יוסי בן חנן • איסי בן יהודה • רבי אחי ברבי יאשיה • בר קפרא • רבי בנאה • רבי דוסתאי ברבי ינאי  • רב הונא קמא בבבל • רבי זוטרא • רבי חייא • רבי יהודה הנשיא • רבי ירמיה • יהודה בן גרים • רבי יוסי ברבי יהודה • רבי ישמעאל ברבי יוסי • רבי ישמעאל בנו של רבי יוחנן בן ברוקה • רבי יוסי בן זמרה • רבי יוסי בן כיפר • ידוע הבבלי • לוי בר סיסי • רבי מנחם ברבי יוסי • סומכוס •  רבי שמעון בן מנסיא • רבי שמעון בן אלעזר • רבי שמעון בן יהודה •  רבי שמעון בן חלפתא • רבי שמעון בן יהוצדק • רבי שמעון בן יוסי בן לקוניא |  |
| זמנם לא ידוע | שמואל הקטן • יהודה בן תימא |  |
מרגלית בנאי

| --- | --- |

מרגלית בנאי, 1966
 לידה:  27 ביולי 1927 
 פטירה:  11 ביוני 1976 (בגיל 48) 
 מדינה:  ישראל 
 
עם בעלה, הרברט רסקול, שנות ה-50
מרגלית בנאי (27 ביולי 1927 – 11 ביוני 1976) הייתה סופרת, כתבת ושחקנית ישראלית.
מרגלית בנאי ראשונה משמאל עם בנות הצ'יזבטרון (רבקל'ה מדניק לימינה ונעמי פולני מימין) באולפן צליל
ביוגרפיה

מרגלית בנאי נולדה בכ"ז בתמוז תרפ"ז. לאחר שסיימה את לימודיה התיכוניים התנדבה ב-1945 לפלמ"ח ושמשה כקשרית. נעצרה בידי הבריטים וישבה במחנה המעצר בלטרון, שם ארגנה את פעולות התרבות של העצירים. במלחמת העצמאות הייתה חברה בלהקת הצ'יזבטרון ולאחר שחרורה הופיעה זמן-מה בתיאטרון מקצועי, בין השאר, בהצגה "הוא הלך בשדות" בתיאטרון הקאמרי.
אחר-כך התמסרה בעיקר לכתיבה לילדים. השתתפה בשבועוני נוער, חיברה תסכיתים לרדיו והפיקה בתחילת שנות ה-60 את סדרת תקליטי "לילה טוב" שכללו סיפורים לילדים. חיברה, יחד עם בעלה, הרברט רוסקול (1921–1985), איש מח"ל, ספרים באנגלית. לבני הזוג נולד הבן מיכה. השניים פתחו חנות תקליטים "סטודיו 1" ברחוב אלנבי בתל אביב.
התגוררה זמן מה בארצות הברית ושימשה בסוף שנות ה-60 ככתבת "למרחב" שם.
הייתה זמן מה חברת קיבוץ דפנה. בתחילת שנות ה-70 ביימה הצגות במסגרת בימת הקיבוץ.
בשנותיה האחרונות התגוררה בערד וארגנה את תערוכת "אמנויות המדבר", אותה התכוונה להפוך לתערוכת קבע לאמני הנגב.
מרגלית בנאי מתה ב-1976 ממחלת הסרטן, בגיל 48. נטמנה בבית העלמין הדרום.
ספריה

Russcol, Herbert and Margalit Banai, Kilometer 95, Published by Houghton and Mifflin, Boston, 1958
Villa Vardi: a novel, 1961
"בעקבות האוצר". ציירה: רינה דניאל. הוצאת צ'צ'יק, 1958.
"בן השייך". צילם: שלמה סוריאנו. הוצאת קרני, 1958.
"פיצפונת". ציירה: פרידל שטרן. הוצאת "מסדה", 1965.
"פצפונת והג'ינג'ים". ציירה: פרידל שטרן. הוצאת קרני, 1968.
הערות שוליים

↑  '. ה. ברג, הוא הלך בשדות / בתיאטרון הקאמרי, קול העם, 6 ביוני 1948
↑  לאה פורת, סיפורים מוקלטים לילדים, דבר, 20 בנובמבר 1962
אפרת ארד, "פטיפון, ספר לי סיפור ..., מעריב, 6 בינואר 1964
↑  יהודית ליבנה, אמני הנגב מציגים בערד, דבר, 9 במאי 1974
↑  מתה הסופרת מרגלית בנאי, מעריב, 13 ביוני 1976
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304590405171  BnF: cb16604224j (data)  GND: 1146199619  ISNI: 0000 0000 6697 7894  LCCN: n50036517  LNB: 000137115  MusicBrainz: 01c90860-c875-451e-9e09-2d88bd9f563e  NTA: 07314052X  RERO: 02-A011243469  SUDOC: 071534792  VIAF: 60324704   WorldCat (עם VIAF): 60324704
רות במברגר

רות במברגר, שנות ה-20, מתוך אוסף האלבום המשפחתי
נוף מושלג ציור שמן 1976 רות במברגר
רות במברגר, ציור נוף עם יורם רוזוב, מתוך אוסף האלבום המשפחתי
נוף עירוני ציור שמן רות במברגר
רחל רות במברגר (Ruth Rachel Bamberger) (ה' באב תר"ע, אוגוסט 1910 – י"ז בחשון תשל"ז, נובמבר 1976) הייתה ציירת ישראלית.
טריפטיך ציור שמן רות במברגר 1976
פורטרט של פ.ט. - ציור שמן של רות במברגר
במברגר נולדה בשווייץ. היא למדה באקדמיה לאמנות בציריך, ובאקדמיה לאמנות במינכן (1926–1930).
היא עלתה לישראל בשנת 1934 והתגוררה ברחוב החבשים בירושלים. בארץ ישראל היא למדה אצל הציירים יעקב שטיינהרדט, איזידור אשהיים ומרדכי ארדון (1934). במברגר עבדה עם הציירת מרילין דינטנפס בירושלים בשנת 1966‏
בשנים 1966–1967 לימדה בבצלאל ציור ובטיק. עבודותיה מוצגות באוסף של קתרין יוכלסון במרכז להיסטוריה יהודית שבניו יורק, כמו גם במוזיאון ישראל.
במברגר נפטרה ב-1976 בירושלים, הותירה אחריה את בן זוגה אורי במברגר, ובתה היחידה, תמר כרמי, אדריכלית.
תערוכות > תערוכות יחיד

1946 - גלריה יונס, ירושלים
1951 - תערוכת ציורי ילדים
1953 - בית האמנים, ירושלים
1954 - גלריה נורה, ירושלים
1957 - בית האמנים, ירושלים
1959 - מוזיאון דיזנגוף,  תל אביב
1959 - גלריה לובל, ציריך, שווייץ
1961 - בית צבי, רמת גן
1961 - גלריה שוויג, סטלואי,  ארצות הברית
1961 - בית האמנים, ירושלים
1962 - גלריה נורה, ירושלים
1962/3 - בית הנכאת  "בצלאל", ירושלים
1963 - גלריה רוס, קונטיקט,  ארצות הברית
1966 - גלריה ספראי, ירושלים
1967 - בית האמנים, ירושלים
1968 - שגרירות שווייץ, תל אביב
1972 - בית האמנים, ירושלים
1987 - תערוכת זיכרון, גלריה  נורה, ירושלים
תערוכות > תערוכות קבוצתיות

1960 - פריז
1973 - נחמני גלריה לאמנות, חיפה
1975 - גלריית ערמון, ירושלים
1955-75 - כל התערוכות הקבוצתיות,  בית האמנים, ירושלים
הערות שוליים

↑  Marylyn Dintenfass: paintings, (Marylyn Dintenfass,Lilly Wei,John Paul Driscoll, eds.) Hudson Hills
↑  רות במברגר בקטלוג האמנים של מוזיאון ישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 271575  NLI: 987007517111105171  RKD: 314081  ULAN: 500483190  VIAF: 308267675   WorldCat (עם VIAF): 308267675
אלונה טוראל

| --- | --- |
אלונה טוראל בהופעה האחרונה של להקת "הפלטינה", נובמבר 2018
אלונה טוראל בהופעה האחרונה של להקת "הפלטינה", נובמבר 2018
 לידה:  17 במרץ 1944 כ"ב באדר ה'תש"ד המנדט הבריטי רמת גן, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  8 במאי 2019 (בגיל 75) ד' באייר ה'תשע"ט ישראל נתניה, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  1961–2019 (כ־58 שנים)
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 alonaturel.com
 פרופיל ב-IMDb
 
אלונה טוראל על שער שבועון קול ישראל, 1961
שלט הנצחה לאלונה טוראל ב"גינת אלונה טוראל" בגבעתיים
אלונה טוּראֵל (17 במרץ 1944 – 8 במאי 2019) הייתה מלחינה, מעבדת מוזיקלית ומוזיקאית ישראלית.
ביוגרפיה

אלונה טוראל נולדה בשנת 1944 ברמת גן בשם אלונה טורקניץ' למשפחה בת שתי בנות. אביה, אבשלום, היה פקיד ואמה, שולמית, מורה בבית הספר היסודי יהל"ם ברמת גן. טוראל גדלה בשכונת בורוכוב בגבעתיים, ובילדותה למדה נגינה בפסנתר.
טוראל התפרסמה לראשונה בשנת 1961, בגיל 17, כשהייתה עדיין תלמידת תיכון, כאשר השיר "כאשר אני ואת", שכתבה והלחינה, בביצועם של נחמה הנדל ושל שמעון בר (בביצועים נפרדים) זכה במקום השלישי בפסטיבל הזמר והפזמון השני. שיר נוסף שהלחינה לאותו פסטיבל היה "טובים דודיך" (מילים מתוך שיר השירים) בביצועם של נחמה הנדל ושל גדעון זינגר (בביצועים נפרדים), הגיע לבין עשרת המקומות הראשונים. טוראל הלחינה למבצעים שונים, ובראשם חוה אלברשטיין.
את שירותה הצבאי עשתה טוראל כמדריכה מוזיקלית בלהקת פיקוד המרכז, להקת הנח"ל ולהקות נוספות. שמשה כמדריכה המוזיקלית של להקת הנח"ל בתוכניתה "שמש במדבר" (תוכנית מס' 17).
לאחר שחרורה מצה"ל ב-1964 נסעה טוראל לניו יורק שם שהתה חמש שנים, במהלכן למדה מוזיקה בבית ספר מאנס למוזיקה ועבדה בין היתר עם שמוליק קראוס. באותה תקופה התוודעה למוזיקת הג'אז (אותה שמעה לראשונה במועדון לילה ביפו שבה ניגן הפסנתרן זיגי סקרבניק) והופיעה עם זמרת הנשמה השחורה נובלה נלסון (אנ').
במשך תקופה זו ולאחריה המשיכה לתרום משיריה ללהקות הצבאיות. בין השירים שהלחינה ללהקות הצבאיות: "גשם בוא" (מילים: תרצה אתר) ו"אחד חולמני" (מילים: תרצה אתר) ללהקת הנח"ל, "קום לך אל נינווה" (מילים: יורם טהרלב), שהושפע ממוזיקת הגוספל והג'אז שנחשפה אליהם ו"הנהג שלנו חברה'מן" (מילים: יורם טהרלב) ללהקת פיקוד המרכז, ו"שלושה חיילים" (מילים: חיים חפר) ללהקת פיקוד הצפון. שירים נוספים שהלחינה: "שיר שלכת אדומה", "שבוע האחווה" ו"מכתבי אהבה".
ב־1969 שבה טוראל לישראל והשתלבה כנגנית ומעבדת בהרכבים שונים של ג'אז ורוקנרול. בתקופה זו הלחינה טוראל את השיר "מכתבי אהבה" למילים של תרצה אתר לפסטיבל הזמר והפזמון של שכת 1969 בביצועם של עדנה גורן וקובי רכט (בדואט).
טוראל הייתה חברה בההרכב "זיעה קרה" יחד עם אהרלה קמינסקי ושמוליק ארוך אשר ליוה את אושיק לוי בחציו השני של תקליט הסולו הראשון שלו, "קצת שקט", שיצא ב-1971.
ב־1974 הצטרפה ל"הפלטינה", אחד מהרכבי הג'אז הראשונים בישראל. ב-1976 הפכה הלהקה ללהקת "שמיים", בה נגנו חברי הפלטינה יחד עם הזמר דני ליטני.
במקביל, במהלך שנות השבעים הייתה טוראל חלק מצוות הנגנים אשר ליווה את השירים בתוכנית הטלוויזיה לילדים "ראש כרוב".
טוראל הלחינה רבות עבור חוה אלברשטיין, המוכרים בשיריה הם "בשביל אל הבריכות" (מילים: יורם טהרלב), "אדבר איתך״ (מילים: רחל שפירא)" ו-״מה נותר״, השיר הראשון שאלברשטיין כתבה שהולחן.
ביוגרפיה > שנות השמונים והתשעים

בהמשך, במהלך שנות ה-80 וה-90, היה עיקר פעילותה המוזיקלית כפסנתרנית, והיא שיתפה פעולה, בין השאר, עם אריק איינשטיין, שלום חנוך, נורית גלרון וחוה אלברשטיין. בנוסף, הפיקה מוזיקלית מופעים ואלבומים רבים.
ב-1980 הלחינה את הפסקול לסרט "המשחק האמיתי".
ב-1984 עיבדה יחד עם יצחק קלפטר את אלבומו השני "לבד", וכן ניגנה בהקלטות בקלידים, פסנתר וסינטיסייזר.
ב-1986 שימשה כיועצת מוזיקלית ועיבדה ארבעה שירים באלבומה של נורית גלרון "משהו בלבבה". כמו כן השתתפה בהקלטות בנגינת סינטיסייזרים ופסנתר אקוסטי ופנדר רודס.
ב-1987 עיבדה והפיקה מוזיקלית את אלבומו של מאיר אריאל "ירוקות".
עוד ב-1987 עיבדה גרסה מחודשת ל"העץ הוא גבוה" שביצעו אלי מגן (המבצע המקורי של השיר) ונורית גלרון.
בסוף שנות ה–90 עבדה טוראל עם יובל בנאי על אלבום הסולו הראשון שלו.
ביוגרפיה > שנות האלפיים

ב־2005 הלחינה טוראל משירי המשוררת אגי משעול והשתיים העלו את המופע המשותף "כשאלונה פגשה את אגי".
בשנים האחרונות לפעילותה הופיעה טוראל יחד עם הזמרת רונית אופיר במופע משותף בשם "אדבר איתך".
טוראל נפטרה מדום לב ב-8 במאי 2019, ערב יום העצמאות ה-71 למדינת ישראל, בדרכה להופעה משותפת עם רונית אופיר ברמת פולג.
היא נטמנה בבית העלמין "בשביל מנוחה נכונה" בראשון לציון, ב-13 במאי 2019.
פרסים והוקרה

בשנת 2009, התקיים במרכז ענב בתל אביב, ערב מחווה למוזיקה ולשירים בהם הייתה מעורבת. בערב בו הוענק לה אות הוקרה מטעם אקו"ם על תרומתה לקידום המוזיקה הישראלית.
בשנת 2018, זכתה טוראל בפרס לאמנים ותיקים על שם אריק איינשטיין, בתחום המוזיקה האמנותית.
ב־2024, שנת השמונים להולדתה, יצא אלבום מחווה משיריה בהשתתפות יהורם גאון, יהודית רביץ ואחרים.
חיים אישיים

תושבת גבעתיים. הותירה אחריה את אחותה חוה ממן-טוראל, גיסה נסים ממן וארבעה אחיינים.
הנצחה

ב-6 במרץ 2021 הוסר הלוט מעל שלט הנצחה לאלונה טוראל בגינה קטנה "גינת אלונה טוראל" ליד ביתה ברחוב הצנחנים 33 בגבעתיים.
דיסקוגרפיה

שלמה ארצי - על אנשים (1971)
אושיק לוי - קצת שקט (1971)
אחרית הימים - אחרית הימים (1972)
להקת הפלטינה - הקלטה חיה ב"ברברים" (1973)
להקת הפלטינה - Freedom - חירות (1973)
גבי שושן - נער שחור עיניים (1973)
גבי שושן - שירים שאהבנו (1974)
ג'וזי כץ ושמוליק קראוס – לבד ביחד ולבד לבד (1975)
דורי בן זאב - הכיוון מערב (1976)
יגאל בשן - צבעים (1976)
להקת שמיים - שמיים עם דני ליטני (הוקלט במקור ב-1976, אך יצא רק ב-1980)
שלום חנוך - אדם בתוך עצמו (1977)
צביקה פיק - קליידוסקופ (1977)
אריק איינשטיין ושלום חנוך בהופעה משותפת (1979)
שלמה ארצי - דרכים (1979)
דורי בן זאב - אפרוחים (1979)
שרי - (I'm Free - (1979
אריק איינשטיין - ארץ ישראל הישנה והטובה חלק ד': משירי סשה ארגוב (1980)
מיסטר הרי - אל תשכחי אותנו (1980)
יצחק קלפטר - יצחק (הקלטות 27.2.81-1) (1981)
שלום חנוך - חתונה לבנה (1981)
גלי עטרי - קח אותי הביתה (1981)
מני בגר - רוק תל אביב (1981)
שם טוב לוי - התעוררות (1981)
עפרה חזה - פיתויים (1982)
אריק לביא - קרוב לפנות בוקר (1982)
הכל עובר חביבי - לעבור את הגבול (1983)
יצחק קלפטר - לבד (1984)
ירדנה ארזי - מה נשמע + אתה לי ארץ (1984)
נורית גלרון - משהו בלבבה (1986)
מאיר אריאל - ירוקות (1987)
נורית גלרון - אחרינו המבול (1989)
קורין אלאל - אנטארקטיקה (1989)
מרגלית צנעני - מנטה (1989)
רוני ידידיה - למה לנו כל העניין הזה (1989)
יובל בנאי - יובל בנאי (1997)
הערות שוליים

↑  על פי הראיון תיעוד יוצרים של מפעל הפיס עם יואב קוטנר – אלונה טוראל, סרטון  באתר יוטיוב
↑  מילות השיר "כאשר אני ואת", באתר שירונט
↑  "שאני עימך" - ראשון ב"פסטיבל הזמר", על המשמר, 5 במאי 1961
↑  נבחרו שלושה שירים ב"פסטיבאל הזמר", דבר, 7 במאי 1961
↑  יוסף לפיד, מדברים עליהם השבוע, מעריב, 5 במאי 1961
↑  תוכנית 17 - שמש במדבר, באתר שרים במדים
↑  זיעה קרה, באתר qube
↑  אהרון מורג, קצת שקט, בבקשה, באתר להיטון.קום, 10 באפריל 2019
↑  יוסי חרסונסקי, אושיק לוי מבקש קצת שקט, מעריב, 9 ביוני 1971
↑  "הפלטינה" - לפסטיבל ניו-פורט, דבר, 28 במאי 1974
↑  "שמים" ־ להקה ישראלית חדשה, דבר, 25 באוגוסט 1976
↑  על פי, דף הפייסבוק ראש כרוב
↑  סיפורו של להיט: הגלגול הראשון של "אדבר איתך", באתר ynet, 29 באפריל 2020
↑  חוה אלברשטיין בריאיון לליאת רגב מתוך "בחצי היום השישי" (כאן רשת ב'), באתר soundcloud
↑  איתמר זהר, מה קרה לגרסה המקורית של השיר "אדבר איתך", באתר הארץ, 11 במאי 2019
↑  אדבר איתך – מופע משיריה של אלונה טוראל, באתר בית היוצר
↑  יעקב בר-און, ‏אלונה טוראל: "הולכים ודוחקים הצידה את הדור שלי", באתר מעריב אונליין, 24 באוגוסט 2016
↑  איה חיות, המלחינה והמעבדת אלונה טוראל מתה בגיל 75, באתר הארץ, 9 במאי 2019
↑  וואלה! תרבות‏, המוזיקאית אלונה טוראל הלכה לעולמה בדרכה להופעה, באתר וואלה, 9 במאי 2019
↑  מודעת אבל, באתר אבלים
↑  ידיעה: מחווה לאלונה טוראל, באתר הבמה
↑  אור ברנע, זהו אלון, זאת אלונה, באתר ynet, 24 בפברואר 2009
↑  יוסי חרסונסקי, אלונה טוראל, לרגל ערב המחווה, באתר יוסמיוסיק
↑   נירית אנדרמן, הוכרזו שמות הזוכים בפרס לאמנים ותיקים ע"ש אריק איינשטיין, באתר הארץ, 27 בנובמבר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312777205171  ISNI: 0000 0003 7020 639X  MusicBrainz: 9f2f2fe1-e862-402c-b940-86174c819d6d  VIAF: 235732715   WorldCat (עם VIAF): 235732715
אברהם אוחיון

| --- | --- |

 לידה:  17 בנובמבר 1976 (בן 48) כ"ד בחשון תשל"ז ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית
 יצירות בולטות:  המאור הגדול
 תקופת הפעילות:  מ-2006
 
אברהם אוחיון (נולד בכ"ד בחשון תשל"ז, 17 בנובמבר 1976) הוא סופר, מחבר ספרי ילדים, ומחבר ספרי קודש, ומו"ל ספרים רבים.
ביוגרפיה

אוחיון נולד בישראל לדוד ומלכה אוחיון, לאחר נישואיו היה אברך בכולל אברכים, לאחר מכן שימש כמשגיח ומנהל בישיבה שפתח "אוהלי אברהם" לבעלי תשובה בירושלים [דרוש מקור].
אוחיון הוציא לאור קרוב ל-600 ספרים בעברית בעיקר לציבור החרדי. חלק מספריו תורגמו לאנגלית וליידיש. הוא כתב ספרים בנושאי המועדים ושבתות, ספרי מוסר ואגדות, וספרים העוסקים בחינוך.
הוא מתמקד בספרות ילדים, והתפרסם בעיקר בשל ספריו שהוציא על רבנים גדולי ישראל, כרבי מנחם מנדל שניאורסון – הרבי מליובאוויטש, רבי ישראל אבוחצירא – באבא סאלי, הרב מרדכי אליהו, הרב עובדיה יוסף, הרב שלמה זלמן אוירבך והרב בן ציון אבא שאול. את סדרת המאור הגדול איירו אבישי חן, תמר צייטלין ודן בר לב.
על ספריו נכתבה ביקורת על דמיון יתר.
ספריו

הרב אוחיון כתב גם בערך 140 ספרי לימוד תורנים כדוגמת נקודה אל אמת על הש"ס ועל התורה ועוד
הרב אוחיון כתב למעלה מ-530 ספרים להלן רשימה חלקית מספריו.
ספריו > קומיקס

ניצחתי אותך אייכמן – 30 כרכים
הבריחה מאיראן – 4 כרכים
הצגה מסוכנת באוגנדה (מבצע יונתן)
טיטניק – 14 כרכים
הצריף הסודי – חלק אחד
סוביבור – 5 כרכים
הסוכן – 4 כרכים
הנמלט – 4 כרכים
חטיפה בשחקים – 4 כרכים
זהות כפולה – 5 כרכים
אלקטרז – 6 כרכים
כבוד הנשיא – 5 כרכים
האמזונאס – 5 כרכים
המרוץ – 4 כרכים
במלחמת העולם השנייה – 6 כרכים
24 שעות – 6 כרכים
אחרי המלחמה
בין קורי העכביש – 3 כרכים
חכמצחיקותא – 2 כרכים
סדאם המשחק נגמר – 7 כרכים
העוקץ - 4 כרכים
ישיבשער בעזה (ציור: רחל שדמי) – כרך ראשון יצא ב-2022.
אוחיון פתח סדרת 'מיני קומיקס'. היא סדרה שבועית שניתן לקנות בכל חנויות הספרים המובחרות. בסדרה יש את סיפוריו דוד החקיין בקומיקס. עד עכשיו: 2 סיפורים במיני קומיקס.
ספריו > תנ"ך

וזאת התורה – פרשת השבוע לילדים (7 כרכים)
אגדתא קומיקס – מעשיות הגמרא (11 כרכים)
בנתיבות התנאים – מעשיות הזוהר (3 כרכים)
מסכת אבות עם גדולי הדורות (2 כרכים)
ספריו > המאורות הגדולים

חכמי ספרד
חכמי אשכנז
ראש כל בני הגולה – הבן איש חי
מרן החפץ חיים – החפץ חיים
סידנא בבא סאלי – הבבא סאלי (2 כרכים)
מרן ראש הישיבה – הרב אהרן יהודה לייב שטיינמן
גדול הדור – הרב יוסף שלום אלישיב
הרבי מלובביץ – הרב מנחם מנדל שניאורסון
מרן החזון אי"ש – החזון אי"ש
המאור הגדול – הרב עובדיה יוסף (5 כרכים)
פאר הדור – הרב מרדכי אליהו (2 כרכים)
רבנו האור לציון – הרב בן ציון אבא שאול
פוסק הדור – הרב שמואל הלוי ואזנר
אורו של עולם – הרב שלמה זלמן אוירבך (2 כרכים)
זקן המקובלים – הרב יצחק כדורי
הבבא אלעזר – הרב אלעזר אבוחצירא
מרן שר התורה – הרב חיים קניבסקי
חכם שלום הכהן – הרב שלום כהן
הראשון לציון – הרב יצחק יוסף
הצדיק מיבנאל – הצדיק מיבנאל (3 כרכים)
הרב פעלים – הרב יורם אברג'יל (2 כרכים)
הרב זמיר כהן – 2 כרכים
אשת המאור הגדול – על הרבנית מרגלית יוסף
סיפורים על גדולי ישראל, על סדר פרקי אבות  (2 כרכים)
ספריו > מוסר

מסילת ישרים
חובת הלבבות
ליקוטי מוהר"ן – 10 כרכים
עולם נקי – 3 כרכים
אורחות צדיקים – 8 כרכים
אגדתא – 2 כרכים
חיים אישיים

אוחיון נשוי ואב ל-11 ילדים. מתגורר בשכונת פסגת זאב בירושלים.
הערות שוליים

↑  יצחק טסלר, פרשת חיים ולדר: למרות העדויות על ההטרדות המיניות, אלפים ממשיכים להשאיל את ספריו, באתר mynet‏ ירושלים, 23 ביוני 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007514951105171  PLWABN: 9810547947605606  GND: 1168653096  ISNI: 0000 0000 4757 4854  LCCN: no2007088163  VIAF: 76099387   WorldCat (עם VIAF): 76099387
אל מסתתר

אֵל מִסְתַּתֵּר הוא פיוט קבלי ידוע. הדעה הרווחת היא שהוא חובר על ידי הרב אברהם מֵימִין (תלמידו של רבי משה קורדובירו, הרמ"ק) אשר השתייך לחוג מקובלי צפת במאה ה-16.
פיוט אל מסתתר, הנאמר בקרב יהודי איזמיר, טורקיה, ביום השנה לנפטר
הפיוט פותח את קובץ שירת הבקשות החלבי-ירושלמי וכן מופיע בחלק מספרי הזמירות של תנועת החסידות, בקרב יהדות טורקיה הפיוט נכלל בסדר התפילות הנאמרות ביום השנה לזכר הנפטר.
שם המחבר נרמז באקרוסטיכון של הפיוט "אברהם מימון חזק".