מנחם אלון
הערות שוליים

↑  משה קרונה, מגיד שיחות: אישים וניחוחים, מורשת, 1990. עמ' 89.
↑  אל תל אביב היגר קודם לכן דודו של אלון, ר' יוסף פטר, איש עסקים אמיד ששימש כנציג החרדים במועצת העיר תל אביב ופרס על אלון הצעיר את חסותו.
↑  יאיר שלג, ריאיון עם פרופ' מנחם אלון, גיליון נאמני תורה ועבודה 4, כסלו, ה'תשנ"ה
↑  אלון תיאר תקופה זו בחייו בטקס הפרידה מבית המשפט העליון: "השנים היפות בחיי, לא היו שנותיי באוניברסיטה, וגם לא אלו שעשיתי בבית המשפט העליון. השנים היפות ביותר היו שמונה השנים שעשיתי בישיבת חברון, בלימוד של שש עשרה שעות ביממה, עם אוכל ותנאים שלא היו מן המשובחים ביותר. זהו מקום שאתה נכנס אליו בלי תעודות, ויוצא בלי תעודות, ממש תורה לשמה, לימוד שאין לו אח ורע באף מקום אחר בעולם". אלון היה מקורב לראש הישיבה הרב יחזקאל סרנא, ובין החברים והחברותות שלו לספסל הלימודים היו חיים הרצוג, והרבנים לעתיד שלמה גורן, חיים סרנא, שלמה קוק, דב שוורצמן, דב יפה ויצחק קוליץ. אלון היה שותף לקבוצה שנודעה בשם "עבריתניקים" שדרשה שיעורים בעברית, ולא ביידיש כמו שהיה מקובל עד אז בישיבה
↑  על פי עדותו אמר לו הרב ברויאר: "שמעני ר' מנחם, הרי בסופו של דבר תהא לנו מדינה - ומה יהיה בכל הנוגע למשפט?" (משה קרונה, אישים וניחוחים: מגיד שיחות, עמ' 95, הוצאת מורשת, 1991.). בנוסף, בעידודו של ברויאר הצטרף אלון לתנועת הנוער החרדית לאומית "עזרא", ושם גם פגש את מי שתהיה אשתו, רות בוקסבוים
↑  יפה גולדשטיין, ריאיון עם השופט מנחם אלון, הצופה, מוסף לשבת, 3 בדצמבר 1993
↑  אמנון מסקין בישיבה, מעריב, 27 במרץ 1970
↑  אזרחות כבוד של העיר צפת לשופט בדימוס מנחם אלון, הצופה, 25 באפריל 2004
↑  ביוזמתו של יו"ר ועדת הכספים, דוד צבי פנקס
↑  מסיימי האוניברסיטה קיבלו תוארים, הצופה, 27 באפריל 1954
↑  מונה יועץ מיוחד למשפט עברי, מעריב, 10 במרץ 1959
↑  הועדה הציבורית לענייני דמי מפתח תחל בדיוניה, חרות, 11 באוקטובר 1956
עוד מהמאה ה-10, מעריב, 30 באוגוסט 1960
↑  הצוות היחיד שלא הגיע לקונצנזוס, דבר, 23 בפברואר 1978
↑  911 תארים אקדמיים הוענקו באוניברסיטה, דבר, 29 ביוני 1962
↑  לא די, מעריב, 25 ביולי 1961
↑  העלאות ומינויים באוניברסיטה, מעריב, 5 במאי 1966
↑  מכון לחקר המשפט העברי יוקם באוניברסיטה העברית, דבר, 5 במרץ 1962
↑  כרמי גילון, שב"כ בין הקרעים, עמ' 42, ידיעות אחרונות וספרי חמד, 2005
↑  מלבד פעילותו האקדמית בנושא הרבה אלון להרצות במסגרות ציבוריות ופרטיות; טרם בחירתו לשופט בבית המשפט העליון העביר חוג תלמוד קבוע לשופטים ומשפטנים, תחילה בביתו של פרקליט המדינה, קולין גילון ובהמשך בביתו הפרטי. כמו כן עמד בראש החוג לתנ"ך בבית נשיא המדינה שחידש את פעילותו בתקופת הנשיא עזר ויצמן (משתתפים קבועים נוספים היו פרופ' יאיר זקוביץ, פרופ' אבי רביצקי ואחרים) ושידור סדרת הרצאות ברדיו אודות המשפט העברי וספר שולחן ערוך של ר' יוסף קארו במסגרת "אוניברסיטה עממית משודרת"
1 2  יאיר שלג, מר משפט עברי, באתר News1 מחלקה ראשונה, 15 בפברואר 2013
↑  הלך לעולמו פרופ' מנחם אלון ז"ל, המשנה לנשיא ביהמ"ש העליון לשעבר והמנהל המייסד של המכון לחקר המשפטי העברי, אתר הפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, 6 בפברואר 2013
↑  פרופ' ט.אקאי ירצה ביפן על המשפט העברי, חרות (עיתון), 24 נובמבר 1960
↑  הדו"ח השנתי (2006) של המכון לתכנון מדיניות העם היהודי. בעיקר בצפון אמריקה, לא מעט בזכות פעילותם של המשפטנים היהודים פרופ' אלן דרשוביץ (ארצות הברית) וארוין קוטלר (קנדה), אך גם באירופה ואף ביפן
↑  צבי לביא, מחשב אלקטרוני יכין מפתח תשובות בהלכה היהודית, מעריב, 28 באוגוסט 1967
↑  אנציקלופדיה יודאיקה באנגלית תצא לאור בירושלים ב-1970, דבר, 25 בינואר 1968
↑  בצעד תקדימי אושר לאלון לצאת לשנת שבתון באוניברסיטת ניו-יורק, בשל חשיבות הקמת הקתדרה על ידו. מהכס קתדרה, מעריב, 31 באוגוסט 1984
↑  בפרט לאחר פרישתו של השופט יצחק קיסטר. אליקים רובינשטיין, שופטי־ארץ: לראשיתו ולדמותו של בית־המשפט העליון בישראל, עמ' 157, הוצאת שוקן, 1980
↑  חוק יסודות המשפט, ה'תש"ם-1980, סעיף 1
1 2  משה גורלי, ‏אלון נגד ברק: הוויכוח האמיתי, באתר גלובס, 13 במאי 2001
↑  יובל יועז, ‏נפטר מנחם אלון, לשעבר המשנה לנשיא ביהמ"ש העליון, באתר גלובס, 6 בפברואר 2013
↑  שולמית אלוני - מבחר ציטוטים בבגצ 433/87
↑  גדעון ספיר, "שני תלמידי חכמים שהיו בעירנו", עיוני משפט כ"ה, 2001
↑  מיכל שקד, משה לנדוי - שופט, עמ' 464, הוצאת ידיעות ספרים, 2012
↑  ע"ב 2/84 משה ניימן נ' יו"ר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת האחת-עשרה פ"ד לט (2) 225, ניתן ב-15.5.85
↑  נעמי לויצקי, כבודו - אהרן ברק, ביוגרפיה, עמ' 232–237, הוצאת כתר, 2001
↑  אביאל מגנזי, אהרן ברק על מנחם אלון: "אבידה ללא תחליף", באתר ynet, 6 בפברואר 2013
↑  ברק: "היחסים בין אדם לחברו בתחום המוסר או החברה אינם נופלים בגדר 'חלל משפטי'. המשפט הוא בכול. אין 'חלל משפטי'. אני רשאי לחשוב ולנוע כרצוני משום שהמשפט מכיר בחירותי זו". אלון משיב לטענה זו: "הרי אין אתה אומר שהמשפט 'מתיר' לאכול, לשוחח בטלפון, לטייל, לרוץ ולרקוד רק משום שאין הוא 'אוסר' פעולות אלה". ציטוטים מתוך מאמרו של משה גורלי, ‏מלוא כל הארץ בג"ץ, באתר גלובס, 17 בינואר 2000
↑  מקור הביטוי שבתפילה הוא בספר ישעיהו, פרק ג', פסוק ו'
↑  נילי כהן, שפיטות ותום לב באור של צדק ומתינות - הוויכוח בין השופטים אלון וברק, עורך הדין, אפריל 2013
↑  פרופ' דניאל פרידמן, הארנק והחרב: המהפכה המשפטית ושִברה, עמ' 97–99, הוצאת ידיעות ספרים, 2013
↑  יואב ספיר, כבוד האדם תחילה, באתר הארץ, 10 בפברואר 2013
↑  אביעד הכהן‏, איך לשמור על הביטחון ועל חירות האדם, באתר וואלה, 10 באפריל 2012
↑  משה נגבי, "הצד היפה של הכיפה", מעריב, 26 בנובמבר 1993
↑  בג"ץ 670/84, פ"ד מ"ג (4) 515. לעיון נוסף: אורית קמיר, שאלה של כבוד: ישראליות וכבוד האדם, עמ' 124, הוצאת כרמל, 2004
↑  Memorial Foundation For Jewish Culture.
↑  קרן ההנצחה ע"ש יוסף וקרולין גרוס לקידום חיילים משוחררים.
↑  אגודת נוער שוחר משפט עברי.
↑  השופט (בדימ.) מנחם אלון יעמוד בראש ועדה לחלוקת ספרי הקודש מליטא, באתר News1 מחלקה ראשונה, 11 בספטמבר 2002
↑  דין וחשבון ועדת אלון לבדיקת נושא הרפואה המשלימה בישראל
↑  סיון רהב-מאיר, כולם מדברים על כבוד (4), ידיעות אחרונות, 8 בפברואר 2013
↑  ראש הממשלה נתניהו שלח הערב מכתב תנחומים למשפחתו של פרופ' מנחם אלון ז"ל, באתר משרד ראש הממשלה
↑  חזקי עזרא, הרב חיים דרוקמן: השופט אלון - תלמיד חכם אמיתי, אתר ערוץ 7, 6 בפברואר 2013
↑  שר המשפטים ספד לשופט בדימוס אלון: "להמשיך בדרכו", יאיר אלטמן, אתר וואלה!, 6 בפברואר 2013
↑  פרס קרן כץ ניתן לשופט מנחם אלון, מעריב, 28 בדצמבר 1978
↑  חתני פרס ישראל - פרופ' מנחם אלון ופרופ' ישעיהו תשבי, מעריב, 4 בפברואר 1979
↑  National Jewish Book Award - זכה על התרגום האנגלי של ספרו 'המשפט העברי - תולדותיו, מקורותיו, עקרונותיו'
↑  אלון מתייחס בהרחבה לפסק הדין בספרו מעמד האישה - משפט ושיפוט, מסורת ותמורה
↑  ארנון סגל, מה הוא היה אומר היום? – שלושים לשופט מנחם אלון ז"ל, מקור ראשון, 12 במרץ 2013
↑  נדב שרגאי, הר המריבה, הוצאת כתר, 1995, עמ' 305
↑  אריה יואלי, ‏אחרי שנה: חילופים בהנהלת בני עקיבא העולמית, באתר "סרוגים", 1 בינואר 2025
↑  אריה יואלי, ‏אחרי שנה: חילופים בהנהלת בני עקיבא העולמית, באתר "סרוגים", 1 בינואר 2025
↑  שכנים נוספים היו פרופ' גרשם שלום (ראו גם: בית גרשם שלום), פרופ' ישראל אלדד, סופרת הילדים מרים ילן-שטקליס והמשוררת זלדה שהתגוררה בבניין הצמוד ברחוב הקליר 11, גם הוא בבעלותו של בוקסבוים
↑  חיים לוינסון, 4 בנים מוצלחים למשפחת אלון, אך בפופולריות האפיל הרב מרדכי על כולם - שושלת האצולה של הציונות הדתית, באתר הארץ, 17 בפברואר 2010
↑  התרגום האנגלי בהוצאת  Jewish Publication Society, מתרגמים: הרב פרופ' ברנרד אורבך ומלווין סייקס. בשנת 1989 פורסם הספר בתרגום לרוסית מתרגם: אברהם יהושע אלינסון
↑  מבוסס ברובו על הערכים בנושא המשפט העברי שכתב אלון לאנציקלופדיה יודאיקה, המהדורה האנגלית, 1972
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| שופטים לשעבר בבית המשפט העליון |
| --- | --- | --- |
| נשיאים | זמורה • אולשן • אגרנט • זוסמן • לנדוי • כַהן • שמגר • ברק • ביניש • גרוניס • נאור • חיות |  |
| שופטים | דונקלבלום • חשין • אסף • זילברג • ברנזון • גויטיין • ויתקון • כהן • מני • הלוי • קיסטר • עציוני • שרשבסקי • בן-פורת • אשר • אלון • בכור • בייסקי • לוין • כהן • כהן • לוין • בך • נתניהו • חלימה • גולדברג • מלץ • אור • מצא • חשין • זמיר • דורנר • טל • שטרסברג-כהן • קדמי • טירקל • אנגלרד • ריבלין • פרוקצ'יה • לוי • ארבל • זילברטל • רובינשטיין • ג'ובראן • דנציגר • שהם • מלצר • מזוז • הנדל • קרא • ברון • פוגלמן |  |
| שופטים במינוי זמני | בקר • זהר • לוין • צלטנר • כהן • בן-עתו • שילה • שינבוים • אבנור • וייס • בן דרור • וינוגרד • ולנשטיין • אריאל • אלוני • בן יאיר • גולדברג • אלון • אילן • זועבי • ברלינר • עדיאל • חשין • שוחט |  |
ראו גם: שופטים מכהנים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260702105171  BnF: cb122996443 (data)  CANTIC: a19641539  CiNii: DA09149229  GND: 1055783466  ISNI: 0000 0000 7141 5853  LCCN: n84160691  LNB: 000038649  NKC: zmp2016918705  NTA: 07132142X  RERO: 02-A003215248  SNAC: w6qk6940  SUDOC: 031860362  VIAF: 100286138   WorldCat (עם VIAF): 100286138 
המועמדים לתפקיד נשיא מדינת ישראל בשנת 1983: פרופ' מנחם אלון (קואליציה) וח"כ חיים הרצוג (אופוזיציה) במשכן הנשיא בירושלים
פרט מתוך אמנת ירושלים אותה ניסח אלון
קברו של אלון בהר המנוחות בירושלים
השופט פרופ' מנחם אלון (ראשון משמאל) בטקס הענקת פרסי ישראל לשנת ה'תשל"ט
שופטי בית המשפט העליון בפגישה (ירושלים, 1992), השופט אלון יושב שלישי מימין
בית בוקסבוים בגבול שכונת רחביה ושערי חסד בירושלים, בו התגורר אלון מיום חתונתו עד יום פטירתו
שלושת כרכי המהדורה השלישית של "המשפט העברי - תולדותיו, מקורותיו, עקרונותיו"