stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עפרונן קצר-אצבעות
גלריה

מסתווה היטב עם סביבתו
לעיתים קרובות בעל כתמים כהים בצידי הצוואר
מבט מהגב
לעיתים ציצתו מזדקרת מעט ברוח. גילגיט-בלטיסטן, פקיסטן
עפרונן קצר-אצבעות שותה ליד עפרוני פסגות הגדול ממנו, הודו
פרחון, סלובקיה
פרט שחולץ משבי במלטה
ביצים, אוסף מוזיאון טולוז
הסינטייפים (הפרטים על פיהם תואר הטקסון) של C. b. hermonensis, מוזיאון העולם, ליברפול
שאלות ותשובות

ספרי שו"ת (בתמונה, מאת ר' עקיבא איגר) בספרייה תורנית
שאלות ותשובות (בראשי תיבות: שו"ת) היא אחת מהסוגות הענפות והפוריות בספרות התורנית, בעיקר בתחום ההלכה. השו"ת מכיל מאגר של שאלות ותשובות הלכתיות, אשר נשאלו על ידי הציבור הרחב, ונענו על ידי רב אחד או קבוצה של רבנים. נמצאות גם שו"ת בענייני קבלה, אגדה וכדומה (שאינם נוגעים להלכה).
בקרב פוסקי ההלכה לאורך הדורות היו גישות שונות לגבי זכויות היוצרים של כותבי התשובות, והאם מותר להדפיסם ללא הסכמת כותביהם.
היסטוריה

בהיות עם ישראל בארצו, כאשר התעוררה שאלה הלכתית כלשהי ולא נמצא לה מענה בקרב הדיינים המקומיים, היו מעלים את השאלה לפוסקי הדור, אשר ישבו בסנהדרין (בירושלים, לאחר החורבן ביבנה ולאחר מרד בר כוכבא וחורבן הדרום, בגליל). לאחר שגלה עם ישראל מארצו והתפזר בגולה, נוצרו פוסקים מקומיים, אשר אליהם פנו בשאלות הלכתיות. נהוג היה כי השואל ישלח שאלה לרב, והרב יענה תשובה. מפעם לפעם יצא קובץ שאלות ותשובות כאלו בדפוס, ונודע בשם "שו"ת".
תופעת השו"ת החלה להופיע כבר בספרות התנאים והאמוראים. ישנן עדויות מן התקופה ההיא לאגרות שנשלחו בין שני המרכזים, בבל וירושלים, וביניהם לבין תפוצות אחרות. יש מביניהן שהוכנסו לתלמוד כחלק ממנו. ספרות השו"ת הקיימת לפנינו מתחילה מתקופת הגאונים (תשובות הגאונים) וכוללת עד היום כ-3000 חיבורי שו"ת, מהם הכוללים מספר כרכים. (ראו דוגמאות לספרי שו"ת מתקופת האחרונים בערך פוסק).
התפתחות השו"ת

בראשית ימי השו"ת היו השאלות בעיקר שאלות קצרות ומעשיות, בספרות הגאונים השו"ת היא בעיקר ביאורים בתלמוד. בסוף ימי הגאונים ובימי הראשונים הונחו היסודות לשו"ת שעיקרם דיונים הלכתיים, אף שלא הוזנח ההיבט המעשי שלהם. לעומת זאת בספרות השו"ת של האחרונים נמצאים תשובות רבות שעיקרם דיונים תלמודיים שנידונו בין חכמים שונים.
בתקופת הגאונים והראשונים, התשובות נערכו וקובצו לספר לאחר מיתת המחבר. מקובל לומר כי הראשון שערך והדפיס את תשובותיו בעצמו היה רבי בנימין בן מתתיה, בן המאה ה-15 - המאה ה-16 בעל שו"ת "בנימין זאב".
הדפסת השו"ת

עם המצאת הדפוס והדפסת ספרי שו"ת הפכה קטגוריית השו"ת לקטגוריה נוספת בספרות, ופרחה ספרות שו"ת שלא נשאלה מעולם, אלא כותבה העלה את השאלה ואת התשובה מדעתו. ניצנים כאלו נמצאו אף טרם המצאת הדפוס, כדוגמה הספר תרומת הדשן. המאפיין העיקרי של שו"ת שאין להם שואל הוא זוויות שונות לשאלה, שמאפשרות דיון בכל אחת מהם תחת מטרייה אחת, משום התוצאה המעשית שיש להם במקרה הנידון בשאלה.
משיבים נודעים

בדורות הראשונים היו גאוני בבל משיבים את תשובותיהם בעילום שם, וכך צמחה ספרות תשובות הגאונים שאין לה מחבר מסוים (אף שתשובות רבות ממנה חתומות בשם המשיב, וחלקן קובצו בדורות האחרונים לפי מחברן, כמו תשובות רב נטרונאי בר הילאי ורב שר שלום גאון).
הרשב"א היה מגדולי המשיבים בדורו והשיב לפי עדות בני התקופה כ-10,000 תשובות, בידינו נכון לשנת 2013 כששת אלפים מתוכן. רדב"ז גם הוא השיב רבות בעיקר בלשונות רמב"ם, גם מתשובותיו נותרו רבות בכתב יד.
בדורות האחרונים השיבו רבות הרב יחזקאל לנדא בספר נודע ביהודה, הרב משה סופר בספר שו"ת חתם סופר, הרב שלום מרדכי שבדרון מברעז'אן, הרב יוסף שאול נתנזון, הרב יצחק אלחנן ספקטור מקובנה, ועוד.
בדור האחרון השיבו רבות הרבנים; הרב עובדיה יוסף, הרב אליעזר ולדנברג, הרב משה פיינשטיין, הרב יצחק יעקב וייס, הרב שמואל הלוי ואזנר, הרב משה שטרנבוך ועוד.
השפעת התשובות על ההלכה

עם כינוס ההלכה במאה ה-16 על ידי ר' יוסף קארו ואחרים בעקבותיו, שוקעה בה רבות מספרות השו"ת, הספר בית יוסף מתבסס הרבה על תשובות הרשב"א, המהרי"ק, הריב"ש, והתשב"ץ. לעומת דרכי משה של רבי משה איסרליש שמבוסס רבות על תשובות אשכנזיות ובעיקר על תשובות מהרי"ל. גם בהמשך התפתחות ההלכה מהווה ספרות השו"ת חלק מרכזי ממנה, כדוגמה הספר ילקוט יוסף המבוסס בעיקר על פסקי הרב עובדיה יוסף בתשובותיו.
שו"ת שאינם נוגעים להלכה

כאמור, נמצאות גם שו"ת בענייני אגדה, וכדומה (שאינם נוגעים להלכה). לדוגמה, בשו"ת הרשב"א נשאל:
לתרץ לך המקראות החולקים בספר שמואל לדברי הימים שבשמואל כתיב (שמואל ב', כ"ד, י"ג) התבוא לך שבע שנים רעב בארצך וגומר ובדברי הימים כתיב (דברי הימים א', כ"א, י"ב) אם שלש שנים רעב...
בשו"ת רב פעלים, של רבי יוסף חיים מבגדאד מוקדש חלק מכל ספר בסדרה לשו"ת בנושאי קבלה שונים הנקרא סוד ישרים.
שו"ת אלקטרוני

בדור האחרון, ההתפתחות הטכנולוגית מביאה עדנה לנושא השו"ת. בראשית נוסד פרויקט "שו"ת במראה הבזק", שעל ידי כולל ארץ חמדה של הרב שאול ישראלי (היום עומדים בראשותו הרב משה ארנרייך והרב יוסף כרמל). אברכי הכולל קיבלו שאלות מכל רחבי העולם והשיבו עליהן - באמצעות הפקס. לימים קובצו שאלות ותשובות רבות מאלו ויצאו לאור בסדרת ספרים, המכילה נכון להיום שמונה כרכים (כל תשובה שנשלחת מאברכי הכולל עברה בדיקה של ראשי הכולל וכן של הרב זלמן נחמיה גולדברג והרב נחום אליעזר רבינוביץ'). עידן המידע הנוכחי מזרז את נושא השו"ת עוד יותר, ואם שאלה שנשאלה לפני דור אחד בלבד נענתה רק לאחר שבועות רבים, ובפרויקט "מראה הבזק" נענתה תוך ימים.
בימינו נפוץ השו"ת באתרי אינטרנט המאפשרים לשלוח שאלה בטופס פנייה ולקבל תשובה בדוא"ל תוך שעות ספורות. בנוסף נוצרה כתיבה של שו"ת בו עונים רבנים שונים (לדוגמה- שו"ת 'תשובה מקובצת'), ולא רב אחד, כבעבר. בנוסף, שכיח השו"ת גם בבמות פומביות כמו פורומים אינטרנטיים, שבהם השאלות ותשובות הרבנים משמשות בסיס לדיון גלוי בתגוביות. השו"ת באינטרנט מכונה לעיתים שאל את הרב, כינוי שאף נטמע באנגלית בתעתיקו העברי, בקרב קהילות יהודיות דתיות דוברות אנגלית.
החל משנת תשמ"ז, 1986, החל להופיע פינת הלכה בצורת שו"ת בעלון פרשת השבוע שיחת השבוע בעריכת הרב יוסף שמחה גינזבורג בהם עונה על שאלות שנשלחו בענייני הלכה ומנהג, בשנת תשע"ג יצא שו"ת פינת ההלכה בשני כרכים ובהם למעלה מ-800 תשובות הלכתיות שענה הרב גינזבורג בעלון במשך השנים.
החל משנת 2004 החל להופיע "שו"ת SMS" בעלון פרשת השבוע עולם קטן ולאחריו גם במעייני הישועה. במסגרת ה"שות סמס", יכול כל אדם לשלוח את שאלותיו במסרון לרבנים שמואל אליהו ושלמה אבינר, ולקבל תשובתם במסרון ישירות למכשירו. השאלות הנבחרות מתפרסמות בעלוני השבת.
בשנת 2012 החלו להתפרסם במדור "שו"ת ברסלב" באתר ברסלב סיטי שאלות ותשובות שהופנו לרב אליעזר שלמה שיק ונענו על ידיו. השאלות והתשובות שעוסקות בתחומים רבים ובפרט בנושאים הקשורים לחסידות ברסלב קובצו לאחר מכן לסדרת ספרים באותו השם - "שו"ת ברסלב", המונה נכון להיום שלושה-עשר חלקים.
מימד נוסף של הקידמה הטכנולוגית בא לידי ביטוי ב"פרויקט השו"ת" של אוניברסיטת בר-אילן. במסגרת הפרויקט, שהחל בתחילת שנות ה-70, הועלו לפורמט ממוחשב מאות ספרים ואלפי דפי שו"ת מתקופות שונות, החל בשו"ת רב האי גאון (תקופת הגאונים) וכלה בשו"ת שרידי אש (מתקופת השואה של הרב יחיאל יעקב ויינברג) ושו"ת "יביע אומר" ו"יחווה דעת" (של הרב עובדיה יוסף). פרויקט השו"ת מאפשר, הלכה למעשה, לכל רב למצוא פסיקות קדומות בנושאים רבים ומגוונים, ולהתאים את השאלה שבאה לפניו להיסטוריה ההלכתית המקובלת.
בנוסף לתפקידו המקורי של השו"ת לפסיקת הלכה, משמש השו"ת כמקור חשוב להיסטוריה של עם ישראל.
לקריאה נוספת

שמואל גליק, קונטרס התשובות החדש: אוצר ביבליוגרפי לספרות השאלות והתשובות, מראשית הדפוס ועד שנת תש"ס, מכון שוקן, מכון שכטר ואוניברסיטת בר-אילן, 2006.
ידידיה צ' שטרן (עורך), ספרות השו"ת (שאלות ותשובות) - הגיור בראי הדורות, משכל (ידיעות אחרונות), סדרת עם הספר, תשס"ט 2008.
שמואל גליק, אשנב לספרות השו"ת, בית המדרש לרבנים באמריקה, תשע"ב 2012.
אביעד הכהן, "אתרא קדישא" – פסיקת הלכה ורבנות וירטואלית: מקורות, מגמות, תהליכים והשפעות", בתוך: רבנות: האתגר, י' שטרן וש' פרידמן עורכים, המכון הישראלי לדמוקרטיה ועם עובד, ירושלים תשע"א, עמ' 627–664
חיים סולובייצ'יק, שו"ת כמקור היסטורי, מרכז זלמן שזר לחקר תולדות העם היהודי, 1990
Irving A. Agus, Urban civilization in pre-Crusade Europe : a study of organized town-life in northwestern Europe during the tenth and eleventh centuries based on the Responsa literature, Leiden : E. J. Brill, 1965
הערות שוליים

↑  פרופ' נחום רקובר, זכות היוצרים במקורות היהודיים זכויות יוצרים על תשובות שנשלחו בהתכתבות, 92. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, תשנ"א-1991.
↑  מאיר בניהו, מבוא לשו"ת בנימין זאב מהדורת יד הרב נסים, ירושלים, ה'תשמ"ט, עמ' קסט
↑  ח"א, יב, באתר היברובוקס
↑  ראה חיים סולובייצ'יק שו"ת כמקור היסטורי, מרכז שזר
| ארון הספרים היהודי |
| --- | --- | --- |
| כתבי יסוד | תורה • נביאים • כתובים • ספר יצירה • משנה • תוספתא • תלמוד (בבלי וירושלמי) • מסכתות קטנות • סידור ומחזור • הגדה של פסח |  |
| מדרשי הלכה (חז"ל) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
| מדרשי אגדה (חז"ל) | מדרש רבה • מדרש תנחומא • פרקי דרבי אליעזר • סדר עולם • ילקוט שמעוני • אבות דרבי נתן • תנא דבי אליהו • פסיקתא דרב כהנא • פסיקתא זוטרתא • מדרש שוחר טוב |  |
| ראשונים ואחרונים | פירוש רש"י לתורה • פירוש רש"י לתלמוד • חובות הלבבות • משנה תורה (והשגות הראב"ד) • תוספות • ספר הזוהר • שולחן ערוך (והגהות הרמ"א) • שולחן ערוך הרב • קיצור שולחן ערוך • משנה ברורה |  |
| סוגות | מדרש • ספרות האגדה • ספרות ההיכלות והמרכבה • פרשנות למקרא • פרשנות למשנה • פרשנות לתלמוד • פרשנות השולחן ערוך • שו"ת • ספרי חסידות • סיפורי חסידים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533918405171  GND: 4177870-4
Ecosia

| --- | --- |

 מפתח:  Christian Kroll
 מחזור חיים:  7 בדצמבר 2009 – הווה (15 שנים)
 https://www.ecosia.org/
 
Ecosia (בתעתוק לעברית: אקוזיה) הוא מנוע חיפוש אינטרנטי שתורם 80% או יותר מרווחיו לארגונים ללא מטרות רווח שעוסקים בייעור על ידי נטיעת עצים. חברת Ecosia מגדירה את עצמה כעסק חברתי שמקדש את הפרטיות של משתמשיו וטוענת לשקיפות פיננסית מלאה.
היסטוריה

מנוע החיפוש Ecosia הושק ב-7 בדצמבר 2009. עד 2010, אקוזיה העבירה את תרומותיה לתוכנית של הסניף הגרמני של הקרן העולמית לשימור חיות הבר שהגנה על נהר ז'ורואנה באגן האמזונס בברזיל.
בשנת 2011, מנוע החיפוש גייס מעל ל-250 אלף אירו.
בין החודשים יולי 2013 לספטמבר 2014, אקוזיה תרמה לתוכנית Plant a Billion Trees של ארגון The Nature Conservancy, שמטרתה שיקום ושחזור היער האטלנטי בברזיל.
בשנת 2015 אקוזיה החלה לקחת חלק במימון ייעור בבורקינה פאסו כחלק ממיזם החומה הירוקה הגדולה שמטרתו מניעת מדבור.
ב-9 ביוני 2022, הושק עיצוב חדש לאתר יחד עם פרסום מניפסט חדש לחברה ושינוי במודל נטיעת העצים שלה.
הערות שוליים

↑  What is Ecosia?
↑  מערכת, ‏בעקבות השריפות באמזונס: מיליוני אנשים עוברים למנוע החיפוש ששותל עבורם עצים, באתר ‏מאקו‏, 26 באוגוסט 2019
↑  Green search engine Ecosia thinks Google's Android auction stinks, gives bid a hard pass, ‏August 12, 2019
↑  Green search engine means you click and save the rainforest, The Guardian, ‏June 3, 2011
↑  Plant a Million Trees
↑  Natasha Lomas, Ecosia gets a new look as it gears up for an era of green search, TechCrunch, ‏9 ביוני 2022
↑  We’re all in: the Ecosia manifesto, Ecosia Blog, ‏9 ביוני 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1138138533  VIAF: 15150262646505720574   WorldCat (עם VIAF): 15150262646505720574 
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לוגו האתר הישן שהיה בשימוש עד 2022
עפרוני סהרה

| עפרוני סהרה |
| --- | --- |
 עפרוני סהרה
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: עפרוניים
סוג:: Eremalauda
מין:: עפרוני סהרה
שם מדעי
 Eremalauda dunni ‏שלי, 1904
תחום תפוצה
 מפת התפוצה של שני המינים שפוצלו   Eremalauda dunni עפרוני סהרה   Eremalauda eremodites עפרוני שחור-זנב

עֶפְרוֹנִי סהרה (שם מדעי: Eremalauda dunni) הוא מין של ציפור שיר קטנה ממשפחת העפרוניים. בעבר הוא כונה בעברית עֶפְרוֹנִי שְׁחֹר-זָנָב או עֶפְרוֹנִי עֲרָבָה, עד שנערך פיצול במין, כאשר תת-המין שפוצל הוא המין המופיע בארץ (Eremalauda eremodites); ובשל כך נותר הוא עם השם העברי. זהו מין מדברי שתפוצתו משתרעת על פני חלקים של הסהרה, ממאוריטניה ועד למרכז סודאן.
טקסונומיה ואטימולוגיה

עפרוני סהרה סווג במקור כשייך לסוג Calendula (השם הקודם של הסוג Galerida, בו נמצא המין עפרוני מצויץ בין עוד כמה מיני עפרוני), וגם סווג על ידי כמה רשימות כשייך לסוג Ammomanes (של המינים עפרוני מדבר ועפרוני חכלילי).
עפרוני נמיבי (אנ') (שם לא רשמי, Stark's lark Spizocorys starki) סווג גם הוא בעבר בסוג Eremalauda; אך הוא הועבר לסוג Spizocorys, והותיר את עפרוני סהרה לזמן מה כמין היחיד בסוגו. מאוחר יותר פוצל מהעפרוני הסהרה המין עפרוני שחור-זנב (Eremalauda eremodites) שמצוי בחצי האי ערב, ושודרג כיום למין עצמאי על-ידי הרשימה Handbook of the Birds of the World Alive ועל-ידי BirdLife International, ולאחר מכן גם על-ידי איגוד האורניתולוגים הבין-לאומי. הפיצול נערך בשל הבדלים בגודל, הבדלים קטנים אך עקביים בניצוי, והבדלים גנטיים משמעותיים.
שם הסוג Eremalauda מגיע מהלחם המילים erēmia (מיוונית ερημια) - מדבר; ו-alauda, לטינית לעפרוני (ככל הנראה מקלטית, מ-al, גדול; ו-aud, שיר). שם המין הספציפי dunni מנציח את קפטן הנרי דאן (1864–1952) רופא בצבא הבריטי, ציד ואספן שפעל בסודאן, סומליה, אתיופיה והודו.
תיאור

עפרוני סהרה הוא עפרוני חסון עם ראש גדול וכנפיים רחבות. אורכו 14–15 ס"מ, ומוטת כנפיו 25–30 ס"מ. חלקי גופו העליונים בגוון חום-חולי בהיר עם פספוס כהה. חלקיו התחתונים לבנבנים עם קצת פספוס כהה על החזה. יש לו פס-גבה חיוור מעל העין וטבעת-עין חיוורת מסביבה. הזנב הקצר והרחב שחור מלמטה וחלקו העליון שחור עם נוצות מרכזיות חומות חלודות, ונוצות חיצוניות חיוורות. המקור גדול, כבד וצבעו ורדרד או צהבהב חיוור. לאחר חילוף הנוצות, העפרונים הופכים דהויים יותר בהדרגה והסימונים הכהים נהיים חוורים יותר ככל שהנוצות הופכות לשחוקות יותר.
השירה נשמעת כפטפוט צרוד עם קטעי שריקות קצרים. הזכרים שרים מהקרקע או בתעופה, ומרחפים כ-30 מטרים או יותר מעל פני הקרקע בעת מעוף החיזור.
אקולוגיה > בית גידול

עפרוני הסהרה חובב אזורים מישוריים וצחיחים עם צמחייה דלילה, מעט עשבים ושיחים פזורים.
אקולוגיה > קינון

הקן הוא שקע על הקרקע שמרופד בצמחייה. בתטולה שתיים או שלוש ביצים שהדגירה עליהן נמשכת 13 עד 16 ימים. הביצים לבנות עם כתמים שחורים ואדמדמים.
אקולוגיה > תזונה

התזונה שלו כוללת בעיקר זרעים וחרקים. הוא משחר אחר מזון על הקרקע, ולפעמים חופר מזון עם מקורו. הם ניזונים בדרך כלל בלהקות מחוץ לעונת הקינון, ונעים כנוודים בתגובה לאירועי גשם.
הערות שוליים

↑  עפרוני סהרה באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  del Hoyo, J.; Collar, N. (2017). "Arabian Lark (Eremalauda eremodites)". Handbook of the Birds of the World Alive (באנגלית). Barcelona: Lynx Edicions. נבדק ב-19 באוגוסט 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  BirdLife International (2017). "BirdLife International Checklist Version 9.1". www.birdlife.org. אורכב מ-המקור (xlsx) ב-18 ביולי 2021. נבדק ב-19 באוגוסט 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  שמות ציפורי העולם, עפרוניים, באתר worldbirdnames.org
↑  James A. Jobling, The Helm dictionary of scientific bird names, London: Christopher Helm, 2010, ISBN 9781408133262
1 2 3 4  Snow, D. W. & Perrins, C. M. (1998) Birds of the Western Palearctic: Concise Edition, Vol. 2, Oxford University Press.
1 2  Harris, Alan, Shirihai, Hadoram & Christie, David (1996) The Macmillan Birder's Guide to European and Middle Eastern Birds, Macmillan, London.
ביצים, אוסף מוזיאון טולוז
עפרוני חכלילי

| עפרוני חכלילי |
| --- | --- |
 עפרוני חכלילי, הנגב, ישראל
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: עפרוניים
סוג:: Ammomanes
מין:: עפרוני חכלילי
שם מדעי
 Ammomanes cinctura ‏גולד, 1839
תחום תפוצה
 מפת התפוצה של עפרוני חכלילי

עֶפְרוֹנִי חַכְלִילִי (שם מדעי: Ammomanes cinctura) הוא מין של ציפור שיר ממשפחת העפרוניים, שתפוצתו משתרעת ממרוקו ועד פקיסטן. ברחבי טווח התפוצה שלו ישנם מקומות רבים בהם הוא נחשב למין נפוץ, בעוד במקומות אחרים הוא נדיר יותר. בית הגידול הטבעי שלו הוא מדבריות חמים.
בישראל הוא יציב נדיר בנגב.
טקסונומיה ואטימולוגיה

העפרוני החכלילי סווג במקור בסוג Melanocorypha, הסוג אליו שייכים, בין היתר, המינים עפרוני ענק ועפרוני פסגות).
שם הסוג Ammomanes מגיע מיוונית, מהמילים ammos - חול; ו-manes - משתוקק (מהמילה mania, תאווה אובססיבית). שם המין הספציפי cinctura מהמילים cinctus (מלטינית) - מתוחם (מהמילה cingere, לכתר, לתחום); והסיומת ouros- (מיוונית) - הזנב (מהמילה oura, זנב).
טקסונומיה ואטימולוגיה > תת-מינים

ישנם שלושה תת-מינים מוכרים:
A. c. cinctura (ג'ון גולד, 1839) - מצוי באיי כף ורדה
A. c. arenicolor (קרל יאקוב סונדוואל, 1850) - תואר בעבר כמין נפרד בסוג זרעית. מצוי במדבריות צפון אפריקה עד חצי האי סיני ומערבה יותר בחצי האי ערב.
עפרוני חכלילי פרסי A. c. zarudnyi (ארנסט הארטרט, 1902) - נמצא במזרח איראן, בדרום אפגניסטן ובדרום פקיסטן.
תיאור

אורכו של העפרוני החכלילי הוא כ-14–15 ס"מ, מתוכם 1.16–1.48 ס"מ ממקורו, ומשקלו 21–23 גרם. הוא דומה במראהו לעפרוני מדבר, אך הוא נבדל ממנו בכך שהוא מעט קטן יותר, עם ראש קטן ומעוגל יותר, מקור קטן יותר וורדרד, רגליים דקות יותר, זנב קצר יותר, וחזהו וגבו החלקים וחסרי הפספוס. חלקיו העליונים חוליים עם גוון אפור, בעוד חלקיו התחתונים לבנבנים עם פספוס מועט או לא קיים, ולעיתים יש בחזה ובצדדיו נגיעות של צבע שחור. לכנפיו האדמדמות יש שפת זרימה כהה ולזנבו האדמוני יש פס שחור בקצהו.
תפוצה ובית גידול

לעפרוני החכלילי יש תפוצה נרחבת, המשתרעת על פני צפון אפריקה, חצי האי ערב, המזרח התיכון ומערב אסיה. הטווח שלו כולל את אפגניסטן, אלג'יריה, בחריין, כף ורדה, צ'אד, מצרים, איראן, עיראק, ישראל, ירדן, כווית, לוב, מאלי, מאוריטניה, מרוקו, ניז'ר, עומאן, פקיסטן, קטאר, ערב הסעודית, סודן, סוריה, תוניסיה, איחוד האמירויות הערביות, סהרה המערבית ותימן.
בית הגידול האופייני לו הוא מדבר חולי או סלעי או מדברי למחצה, עם צמחייה פזורה נמוכה. הוא בדרך כלל ביישן יותר מעפרוני המדבר ויש לו העדפה לקרקע מישורית, לעומת עפרוני המדבר, שמחבב יותר מדרונות סלעיים וגבעות.
תפוצה ובית גידול > התנהגות

העפרוני החכלילי הוא אוכל זרעים וחרקים. הוא נוהג לרוץ מהר על הקרקע, תוך ביצוע עצירות מפעם לפעם, וממעט בתעופה.
בעת מעוף הראווה, הזכר עולה מהקרקע במעוף שירה ומתחיל לשיר בגובה של שלושה עד שישה מטרים. בשירה, הזכר מטפס עד לגובה של 30 מטר בטיסות מעגליות ורפרפניות, לפני שהוא חוזר לקרקע.
עונת הקינון מתרחשת באיי כף ורדה בין ספטמבר לאפריל. בפקיסטן הוא מקנן בחודשים מרץ ואפריל. כמו כל העפרונים, עפרוני החכלילי מקנן קרקע. שני ההורים משתתפים בבניית הקן ובגידול הצאצאים.
סטטוס

יש לו תפוצה נרחבת למדי והוא אינו מתמודד עם איומים ברורים, אבל ישנם סקרים שהראו ירידה איטית במספרים. האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע דירג את רמת הסיכון שלו כ"ללא חשש".
סטטוס > בישראל

עפרוני חכלילי מוערך בארץ כמין ב"סיכון נמוך" (NT), בשל גודלה הקטן של אוכלוסייתו (מעט יותר מ־1,000 פרטים בוגרים), ובשל פגיעה בבתי גידול מישוריים בדרום הארץ כתוצאה מפיתוח חקלאי, אזורי תעשייה ופעילות צבאית.
הערות שוליים

↑  עפרוני חכלילי באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2  ד"ר יואב פרלמן, עפרוני חכלילי, Ammomanes cinctura, באתר מרכז הצפרות הישראלי
↑  "Ammomanes cinctura - Avibase". avibase.bsc-eoc.org. נבדק ב-2016-11-18.
↑  James A. Jobling, The Helm dictionary of scientific bird names, London: Christopher Helm, 2010, ISBN 9781408133262
↑  "IOC World Bird List 6.4". IOC World Bird List Datasets. doi:10.14344/ioc.ml.6.4.
↑  Pätzold: Kompendium der Lerchen. עמ' 168.
1 2  Mark Beaman; Steve Madge (1998). The Handbook of Bird Identification: For Europe and the Western Palearctic. Christopher Helm. p. 541. ISBN 978-0-7136-3960-5.
1 2  BirdLife International (2019). "Ammomanes cinctura". IUCN Red List of Threatened Species. 2019: e.T22717236A155455024. doi:10.2305/IUCN.UK.2019-3.RLTS.T22717236A155455024.en. Retrieved 12 November 2021.
↑  Pätzold: Kompendium der Lerchen. עמ' 173.
↑  אבנר רינות, יואב פרלמן, ליאור כסלו, איתי שני, עפרוני חכלילי, Ammomanes cincturus, באתר הערכות הסיכון לטבע בישראל של רט"ג
נטמע בסביבתו החולית. הנגב, ישראל
ביצים של התת-מין A. c. arenicolor, אוסף מוזיאון טולוז
מרבה להתרוצץ על הקרקע. הנגב, ישראל
קודם שנברא העולם

| --- | --- |

"כאוס" מאת וצלב הולאר
 משנה:  משנה, מסכת חגיגה, פרק ב', משנה א'
 ברייתא:  תוספתא מסכת חגיגה פרק ב' הלכה ז'
 תלמוד בבלי:  תלמוד בבלי, מסכת חגיגה, דף י"א, עמוד ב', מסכת נדרים, דף ל"ט, עמוד ב'
 תלמוד ירושלמי:  תלמוד ירושלמי, מסכת חגיגה,  פרק ב', הלכה א'
 משנה תורה:  משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות עבודה זרה וחוקות הגויים, פרק ב', הלכה ג'
 מקורות נוספים:  מורה הנבוכים חלק ב' פרק ל'
קֹדֶם שֶׁנִּבְרָא הָעוֹלָם הוא מונח בספרות היהודית, המתאר את מצב היקום לפני בריאת העולם.
חז"ל הביעו הסתייגות מהעיסוק בנושא, וקבעו כי העוסק בו "ראוי לו שלא בא לעולם". עם זאת, בספרות חז"ל ובמדרשים מופיעים כמה תיאורים המתייחסים לזמן שקדם לבריאה.
רקע

לפי הפרשנות המקובלת לסיפור הבריאה ביהדות, המציאות כולה נבראה יש מאין (אנ') בששת ימי בראשית, ולפניה היה העדר מוחלט. התיאור למצב שלפני בריאת העולם, לפי חלק מפרשני המקרא, הוא "תוהו ובוהו" שפירושו שממה וריק. גם הוגים יהודיים שקיבלו את תאוריית ההיולי(אנ') של אריסטו, לא קיבלו את טענתו שהחומר ההיולי הוא קדמון, אלא כתבו שגם ההיולי נברא בבריאת העולם, מלבד רלב"ג שככל הנראה קיבל את תאוריית ההיולי במלואה.
עם זאת, לפי חלק מהראשונים, האמונה בבריאה "יש מאין" לא נחשבת מעיקרי האמונה היהודית וגם מי שמאמין שהעולם נברא מחומר קדום אין פגם באמונתו. יש שכתבו שגם טענה שהבורא אינו יכול לברוא יש מאין, אינה נחשבת לכפירה בהיותו כל יכול.
הוגים יהודים רבים סברו כי גם הזמן נברא בבריאת העולם, ולא ייתכן לדון מה היה לפני כן. מאידך, ישנם מאמרי חז"ל שמתארים דברים שקרו לפני בריאת העולם. פילוסופים יהודים פירשו את המאמרים האלו באופן שלא יסתרו את אמונת בריאת העולם יש מאין.
סדר זמנים קודם לכן

בבראשית רבה מופיעה דרשתם של רבי יהודה בר סימון ורבי אבהו: ”אר"י בר סימון יהי ערב אין כתיב כאן אלא "ויהי ערב" מכאן שהיה סדר זמנים קודם לכן. אמר רבי אבהו מלמד שהיה בורא עולמות ומחריבן עד שברא את אלו”, הדרשה מסבירה כי גם ביום הראשון לבריאה לא נאמר בלשון ציווי "יהי ערב" אלא "ויהי ערב", ומכאן שגם "קודם לכן" היה "סדר זמנים". רבי אבהו לומד מכך שלפני בריאת העולם הנוכחי, אלוהים היה בורא עולמות ומחריבן.
הרמב"ם בספרו מורה הנבוכים דחה את דברי רבי יהודה בר סימון ורבי אבהו, וכתב שהם כדעת אריסטו שסבר שהעולם קדמון, "וזה מגונה...וזה אמונת הקדמות, וכל בעל תורה יברח מזה". אחרים פירשו שכוונת רבי יהודה בר סימון היא לומר שהיה "סדר זמנים" גם לפני היום הרביעי לבריאה שבו נתלו המאורות, אבל לא לפני היום הראשון לבריאה. המהר"ל כתב שדברי המדרש מתייחסים לדברים שנבראו בתחילת היום הראשון לבריאה, שלא הייתה בהם בריאה גמורה, וביחס לדברים שנבראו אחריהם נחשב שנחרבו, וגם הזמן שבו נבראו נקרא "סדר זמנים" ולא כמו שאר הזמן של ימי הבריאה שנקרא זמן מיוחד.
לעומתם, רבי חסדאי קרשקש בספרו אור ה' מקבל כפשוטם את דברי המדרש על "סדר זמנים" שהיה לפני בריאת העולם, וזאת על פי תפיסתו שמציאות הזמן אינה תלויה בתנועתו או בקיומו של גוף חומרי, ואם כן ייתכן "סדר זמנים" גם לפני שנברא חומר כלשהו בעולם.
דברים שנבראו לפני בריאת העולם

בתלמוד בבלי מובאת ברייתא המונה שבעה דברים שנבראו "קודם שנברא העולם"; תורה, תשובה, גן עדן, גיהנם, כסא הכבוד, בית המקדש, ושמו של משיח. הברייתא מופיעה במקורות נוספים בשינויים קלים, במקורות אחרים הרשימה כוללת את עם ישראל והאבות, ירושלים וצדיקים, או ארץ ישראל.
לקדימתה של התורה לבריאת העולם ישנם תיאורים מפורטים במאמרי חז"ל. נאמר כי היא קדמה לבריאת העולם 2,000 שנים או 974 דורות, ובזמן זה הייתה כתובה ב"אש שחורה על גבי אש לבנה". לפני הבריאה אלוהים חקר אותה רמ"ח (248) פעמים, וכשברא את העולם הסתכל בה ובראו.
חלק מהפרשנים הסבירו שכוונת הברייתא היא שדברים אלו "עלו במחשבה" לפני הבריאה, או ש"עמדו בכח להבראות", ולא שנבראו בפועל. כשיטה זו הנוסח בחלק מהמדרשים. בספר הזוהר מוגדרים שבעת הדברים "שבעה אורות". פרשנות נוספת היא שכל כוונת הברייתא לענות למי שטוען שהעולם קדמון ואינו מחודש. מנגד, יש שהוכיחו מסוגיית הגמרא שהכוונה שנבראו בפועל לפני בריאת העולם, אך הסבירו שאין זה סותר את האמונה בבריאת העולם יש מאין, כי העולם שנברא אחר כך לא נברא מדברים אלו.
בשמות רבה נאמר "שלשה בריות קדמו את העולם, המים והרוח והאש". לפי פירוש עץ יוסף כוונת המדרש היא שארבעת היסודות נבראו תחילה ולא שהיה חומר קדום שממנו נברא העולם.
בקבלה > תורת השמיטות

דברי רבי אבהו במדרש "שהיה בונה עולמות ומחריבן", בשילוב עם דברי רב קטינא במסכת סנהדרין על חורבן העולם באלף השביעי, מהווים בסיס לתורת השמיטות הקבלית, שעל פיה העולם נברא ונחרב במחזורים של שבעת אלפים שנה. תורת השמיטות מופיעה בצורה מפורטת בספר התמונה ובספר הקנה, והיא הייתה מקובלת בקרב תלמידי הרמב"ן, לעומתם תלמידי האר"י התנגדו לקבל את תורת השמיטות כפשוטה.
בקבלה > תורת הצמצום

"תורת הצמצום" היא מושג יסודי בקבלה היהודית בעיקר הלוריאנית. התורה באה להסביר את התהליך שקדם לבריאת העולם, שבו האלוהות ("אינסוף ברוך הוא") צימצמה את עצמה ופינתה מקום על מנת לאפשר את קיומה של המציאות. הצמצום הוא תחילתו של סדר ההשתלשלות (אנ') שבסופו נברא העולם הגשמי. בקרב המקובלים קיים ויכוח אם להבין את תורת הצמצום כפשוטה או רק כמשל.
את עיקרון הצמצום ניסח רבי חיים ויטאל, כך:
דע כי טרם שנאצלו הנאצלים ונבראו הנבראים היה אור עליון פשוט ממלא את כל המציאות ולא היה מקום פנוי בבחינת אוויר ריקני וחלל, אלא הכול היה ממולא מן האור הפשוט ההוא...והנה אז צמצם את עצמו אין-סוף בנקודה האמצעית אשר בו באמצע ממש, וצמצם האור ההוא ונתרחק אל סביבות הנקודה האמצעית ואז נשאר מקום פנוי ואוויר וחלל ריקני. ואז המשיך מהאור אין-סוף קו אחד ישר ובמקום החלל הוא האציל וברא ויצר ועשה את כל העולמות כולם.