stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תנוחה (הרלדיקה)
ישיבה

ישיבה (צרפתית תיכונה: Sejant, Sejeant או Seiant) היא תנוחה החיה ישובה על אחוריה, רגליה הקדמיות לפנים וראשה זקוף. חיה ישובה מביטה בדרך כלל לסיניסטר. 

ישיבה זקופה (Sejant erect) היא וריאציה לתנוחה בה כפות הקדמיות של החיה מורמות מעלה. רגליהן הקדמיות של בהמות בעלות פרסות מונפות בהנפה כפופה בעוד שחיות אחרות מניפות אותן ישר. 

ישיבה והגנה (Sejant guardant) היא וריאציה לתנוחה בה ראשה של החיה מופנה החוצה.
נפילה

נפילה (לטינית: Cadēns) היא תנוחה בה מצוירת החיה כהפוכה בייחוד כאשר היא תומכת במגן. לווייתנים, דולפינים ושאר מני דגה מצוירים בדרך כלל בתנוחה זו.
רביצה

רביצה (צרפתית עתיקה: Couchant) היא תנוחה בה מצוירת החיה כרובצת או שוכבת על ארבע רגליה כאשר ראשה זקוף.
רביצה והגנה (Sejant couchant) היא וריאציה לתנוחה בה ראשה של החיה מופנה אל חוץ השלט.
שינה

שינה (צרפתית עתיקה: Dormant) היא תנוחה בה מצוירת החיה כשוכבת על ארבע רגליה וראשה למטה, לעיתים (אך לא תמיד) עיניה סגורות.
קפיצה

(לטינית: Saliēns) היא תנוחה בה מצוירת החיה מוטה בזווית של 45° או פחות. בעוד רגלה הימנית מורמת מעט מעל השמאלית ושתי רגליה האחוריות נטועות בקרקע. 
קפיצה והגנה (Salient guardant) היא וריאציה לתנוחה בה מצוירת החיה כאשר ראשה מופנה אל מחוץ לשלט.
עמידה

עמידה (צרפתית עתיקה: Statant) היא תנוחה בה מצוירת החיה עומדת על שתי רגליה האחוריות. יונקים בעלי פרסות מצוירים בפרופיל כאשר רגליהן הקדמיות צמודות ורגליהן האחוריות בנפרד (הימנית מעט קדימה מן השמאלית). בחיות מסוימות כגון דובים המונח מתייחס לתנוחה זקופה, דו רגלית. 
 עמידה והגנה (Statant guardant) היא וריאציה לתנוחה בה מצוירת החיה כאשר ראשה מביט אל מחוץ לשלט. 
 לכל האייליים והאנטילופות תנוחה זו מכונה מבט (At gaze) עקב שכיחותה.
קטיעה

קטיעה (Couped) היא תנוחה בה מופיע ראשה של החיה בפרופיל, קטיעה והגנה (Couped Guardant). לראש הקטוע מחובר גם צווארה של החיה אך לראש הקטוע השומר לא. המונח "קטוע" יכול לשמש כל חלק בגוף החיה, אך ללא אזכור שמו של האבר הכוונה היא לראשה.
גריפון פוסע
דב מזדקף
זוג קופים יושבים כתומכים למגן
זוג לווייתנים נופלים כתומכים למגן
זוג צבאים רובצים כתומכים למגן
דב שחור קופץ
תאוריית מערכות אקולוגיות

תאוריית מערכות אקולוגיות, הנקראת גם התפתחות בהקשר או תאוריית אקולוגיה אנושית, היא ספציפיקציה של 5 סוגי מערכות סביבתיות, עם ההשפעה הדו-מגמתית ביחס שביניהן.
התאוריה האקולוגית של ברונפנברנר

התאוריה פותחה על ידי הפסיכולוג הרוסי-אמריקני יורי ברונפנברנר בשנת 1979, ומשתייכת לתחום של פסיכולוגיה התפתחותית. ברונפנברנר הושפע ברעיונותיו מלב ויגוצקי וקורט לוין. 
על פי התאוריה אי אפשר לבחון את התפתחות הילד אלא בהקשר של הסביבה בה הוא מתפתח, ובנוסף כדי לראות תמונה מלאה של התפתחות הילד אי אפשר להסתפק במבט צר, ויש לבחון את הסביבה בה האינדיבידואל חי (משפחה, בית-ספר, קבוצת השווים, אזור המגורים וטיפול בילד). ההקשרים לזה הם משפחתו, עמיתיו, בית-ספרו ואזור ת האינטראקציות הישירות ביותר עם סוכנים חיברות: ההורים, עמיתים, מורים וכיוצא בכך. האינדיבידואל הוא לא רצפטור פסיבי ביחס הניסיו מסייע לבנייתו.
יחסים בין הקשרים בסביבה הקרובה (מזו-מערכת) - מערכת שממנה את הקשרים בין סביבות ישירות (כמו של בית הילד עם בית הספר); היחסים בין מיקרו-מערכות או קשרים בין ההקשרים – היחס של חוויות משפחה לחוויות בית-ספר, חוויות בית-ספר לחוויות בית הכנסת וחוויות משפחה לחוויות עמיתים. לדוגמה, ייתכן וילדים שהוריהם דחו או הזניחו אותם יתקשו לפתח מערכת-יחסים חיובית עם מוריהם, כאופי סמכות בוגר.
ההקשר החברתי-כלכלי (אקזו-מערכת) - הגדרות סיסטמה חיצוניות שאין נוגעות לילד במישרין, כגון מקום העבודה של ההורים; החוליה בין רקע סוציאלי בו לאינדיבידואל אין תפקיד אקטיבי לקונטקסט הישיר שלו. למשל, חוויותיהם של בעל או בן בבית עלולות להיות מושפעות מאלו של האם בעבודה. ייתכן שהאם תקבל קידום שדורש יותר נסיעות בעבודה, מה שלא יתאים לאב, ויצור אטמוספירה מתוחה וקונפליקטית שתשנה את אורח ההדדיות עם הילד עצמו.
ההקשר התרבותי (מקרו-מערכת) - ההקשר הגדול ותרבותי - הערכים והכללים של התרבות שבה נמצא הילד (לדוגמה: ערכי המזרח מול ערכי המערב), כלכלה לאומית, קולטורה פוליטית, תקשורת, תת-תרבות (תרבויות שונות בתוך מדינה אחת); ההשפעה התרבותית, סוציו-כלכלית ומיצבית.
בהמשך עבודתו של ברונפנברנר, הוא הוסיף מערכת סביבתית חמישית לארבע הקודמות עליהן כתב:
כרונו-מערכת - הרובד של אירועים סביבתיים ותעבורות שבמהלך החיים; ההסתגלות ונורמליזציה לשינויים שאולי לא התקבלו היטב או הפתיעו בפרק זמן בו התרחשו. הכרונו-מערכת גם מתייחסת לקונטקסט סוציו-היסטורי – לדוגמה, המשוואה בחילופיות של אתיקה, חקיקה, תנאים וזכויות: כמו ההשפעה הפסיכולוגית של המהפכה המינית או התנועה לזכויות האזרח של ארצות הברית.
לפי מבנה תאורטי זה, כל מערכת מכלילה חוקים, ניגודיות, נורמות ותקנים שמעצבים את ההתפתחות הפסיכולוגית. למשל, משפחה שמתגוררת באזור אורבני נתקלת בקשיים שמשפחה אשר מתגוררת בקהילת שער לא, ווייס ורסה. המודל יכול לשמש כאבן-פינה למחקר אנתרופולוגי של היחס בין בני-אדם וכמו כן לדיסציפלינות של פסיכולוגיה חברתית, פסיכוהיסטוריה, ופסיכולוגיה חברתית היסטורית.
ראו גם

הגישה האקולוגית בעבודה סוציאלית
לקריאה נוספת

לא נולדים אלימים - החיים הרגשיים והחברתיים של ילדים קטנים, מרים רוזנטל, ליהי גת וחנה צור, הקיבוץ המאוחד, 2008, עמוד 81, מעגלי השפעה משולבים - המודל האקולוגי להתפתחות
התפתחות הילד - טבעה ומהלכה, אלן סרוף, רוברט קופר וגאני דהארט, האוניברסיטה הפתוחה, 2004, פרק 2
תכפו עלינו צרות

תכפו עלינו צרות הוא פיוט קדום שנאמר אצל יהודי אשכנז בתפילות יום הכיפורים כחלק מסדרת הפיוטים שנאמרים לאחר אמירת סדר העבודה. הפיוט מבטא את גודל הצרות שבאו על עם ישראל לאחר חורבן בית המקדש. הוא תולה את סיבת הצרות בהיעדרו של בית המקדש, וכן מבטא את חוסר הטעם בהנאות בזמן החורבן.
הרעיון המרכזי בפיוט בנוי על דברי אבא שאול שאין הגיון שהעבודה במקדש תתבטל ועם ישראל יהנו מאכילתם: ”אבא שאול אומרה בלשון אחרת: וכן בדין: שלא יהא שולחנך מלא ושולחן רבך ריקן.”
הפייטן מבטאת זאת במילים: "בְּאֵין אֲרֻחַת אָב תָּמִיד. בְּכֵן בֶּטֶן בָּנִים תֶּחְסָר", שנמתפרשות הן כמציאות עגומה, בה מצבם הכלכלי של הבנים הוא רעב וחוסר, והן כהסבר והצדקה לכך: כל עוד לא נוהגת עבודת המקדש, מתאים הדבר ונכון שבטן הבנים תחסר.
המשפט הפותח את הפיוט "תכפו עלינו צרות" משמש כביטוי לצרות וקשיים רצופים.
הפיוט בנוי באקרוסטיכון של תשר"ק (אלפבית עברי הפוך) כפול - בכל שורה שתי צלעות שכל אחת מהן פותחת באות על פי סדר תשר"ק. הפיוט אינו מחורז.  לדעת אופיר מינץ-מנור, על פי סגנון הפיוט יש לשייך אותו לתקופה הקדם-קלאסית של הפיוט, כלומר לארץ ישראל עד המאה השישית.
הערות שוליים

↑  נוסח אחר: תָּקְפוּ.
↑  הלשון על פי "תכפוהו אבליו" בתלמוד בבלי, מסכת תענית, דף י"ג, עמוד א' ועוד, והככונה לשני מקרי אבלות סמוכים זה לזה. כאן המשורר עוסק בצרות ישראל שהיו סמוכות זו לזו.
↑  על פי לשון הפסוק בספר דברים, פרק כ"ח, פסוק מ"ד: " הוּא יִהְיֶה לְרֹאשׁ וְאַתָּה תִּהְיֶה לְזָנָב". הברכה ההפוכה היא המקור לביטוי שנהיה לראש ולא לזנב.
↑  נוסח אחר: טַרְפָּם לֹא סֻפַּק לָמוֹ.
↑  על פי לשון הפסוק ספר משלי, פרק י"ג, פסוק כ"ה:"צַדִּיק אֹכֵל לְשֹׂבַע נַפְשׁוֹ וּבֶטֶן רְשָׁעִים תֶּחְסָר".
↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף כ', עמוד ב'.
↑  במקורם של הדברים סברה זו נאמרה כדי לבסס את ההיתר להקריב קרבנות נדרים ונדבות ביום טוב, כהרחבה של ההיתר להכין אוכל נפש.
↑  ראו כאן, וכן לדוגמה כאן ביחס למגפת הקורונה.
↑  אופיר מינץ-מנור, עיונים בלשונו הציורית של הפיוט בתקופה הקדם-קלאסית, עבודת דוקטורט, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשס"ו, עמ' 43–44.
תנועת הצופים בגרמניה

Kohte, אוהל צופים שחור טיפוסי של הצופים הגרמנים
תנועת הצופים בגרמניה כוללת כ-150 ארגונים והתאחדויות שונות עם כ-260,000 צופים וצופות.
היסטוריה של צופי גרמניה

תנועת הצופים בגרמניה החלה בשנת 1909. לאחר מלחמת העולם הראשונה, הצופיות הגרמנית הייתה חלק מתנועת הנוער הגרמנית, ביחד עם תנועת הואנדרפוגל. קבוצה נוספת, שאמנם התקיימה לזמן קצר יותר, אשר הושפעה רבות מהצופיות הגרמנית, הייתה ה- Deutsche Jungenschaft vom 1.11.1929, אשר הוקמה על ידי אברהרד קובל (Eberhard Koebel).
הצופים הגרמנים פרחו עד לשנים 1934-1935, כאשר כמעט כל ארגוני הצופים נסגרו וחבריהם אולצו להצטרף אל הנוער ההיטלראי.
במערב גרמניה ובמערב ברלין, הצופים הוקמו מחדש לאחר שנת 1945, אך צופים היו אסורים במזרח גרמניה עד שנת 1990 לטובת ארגון הפיוניר (Thälmann Pioneers) ולטובת הנוער הגרמני החופשי.
היום קבוצות צופים קיימות בכל רחבי גרמניה.
ארגוני צופים גרמנים

כיום קיימים כ-150 ארגונים והתאחדויות של צופים בגרמניה, רובם מעורבים מגדרית.
ארגוני הצופים החשובים ביותר או הגדולים ביותר הם:
Ring deutscher Pfadfinderverbände , התאחדות הצופים הגרמנים החברה בארגון הצופים העולמי. פדרציה של:
Bund der Pfadfinderinnen und Pfadfinder - ארגון בין-דתי, מעורב, עם כ- 30,000 חניכים.
Deutsche Pfadfinderschaft Sankt Georg - ארגון קתולי, מעורב, עם כ- 95,000 חניכים.
Verband Christlicher Pfadfinderinnen und Pfadfinder - ארגון פרוטסטנטי, מעורב, עם כ-50,000 חניכים.
Bund Moslemischer Pfadfinder und Pfadfinderinnen Deutschlands - ארגון מוסלמי, מעורב
Ring Deutscher Pfadfinderinnenverbände , התאחדות הצופות הגרמניות החברה באגודת המדריכות והצופות העולמית. פדרציה של:
Bund der Pfadfinderinnen und Pfadfinder
Pfadfinderinnenschaft Sankt Georg - ארגון קתולי, בנות בלבד, עם כ-10,000 חניכות.
Verband Christlicher Pfadfinderinnen und Pfadfinder
Bund Moslemischer Pfadfinder und Pfadfinderinnen Deutschlands
Verband Deutscher Altpfadfindergilden, ארגון המשויך לאחוות הצופים והצופות הבינלאומית (International Scout and Guide Fellowship)
Deutscher Pfadfinderverband , התאחדות של 18 ארגוני צופים עצמאיים, ארגון בין דתי, מעורב, עם כ-29,000 חניכים.
Pfadfinderbund Weltenbummler, ארגון בין-דתי, מעורב, עם כ-2,000 חניכים.
Christliche Pfadfinder Royal Rangers, ארגון פרוטסטנטי, מעורב, עם כ-14,500 חניכים. משויך לארגון הבינלאומי של הרויאל ריינג'רס.
Christliche Pfadfinderinnen und Pfadfinder der Adventjugend, ארגון אדוונטיסטי, מעורב, עם כ-10,000 חניכים. משויך לארגון הבינלאומי Pathfinders International המשתייך לקהילה האדוונטיסטית של שומרי השבת.
Ring junger Bünde , התאחדות של כ-20 ארגוני צופים וארגוני ואנדרפוגל עם שבטי צופים בגרמניה, אוסטריה וספרד (רובם מעורבים, בסך הכל כ-6,000 חניכים). הארגון הגדול בהתאחדות הוא:
Deutscher Pfadfinderbund - ארגון בין-דתי, מעורב, עם כ-2,500 חניכים.
Christliche Pfadfinderschaft Deutschlands, ארגון פרוטסטנטי, מעורב, עם כ-4,000 חניכים.
ארגונים החברים ב Union Internationale des Guides et Scouts d'Europe:
Katholische Pfadfinderschaft Europas - ארגון קתולי, מעורב, עם כ-2,500 חניכים.
Evangelische Pfadfinderschaft Europas - ארגון פרוטסטנטי, מעורב, עם כ-500 חניכים.
קשר עם צופי ישראל

בחודש מאי 1988 נחתם בדיסלדורף הסכם בין ארגון הגג של צופי גרמניה (ה-RING) ובין התאחדות הצופים והצופות בישראל, אשר ממסד את הקשר הרציף בין תנועת הצופים בישראל לבין זו בגרמניה. משנה זו ואילך, צופים מכל המגזרים בישראל השתתפו בלמעלה מ-200 משלחות חילופי נוער בין המדינות, עם למעלה מ-3,000 משתתפים. כחלק מאותו הסכם, על כל משלחת לעסוק בעבר המשותף של שתי המדינות ובשואה.
חילופי המשלחות כוללות בעיקר משלחות נוער, אך גם משלחת מרכזים מסורתית מדי שנה, משלחת חניכי צמי"ד מידי 4 שנים ומשלחת של ראשי הארגונים מידי 5 שנים.
קשר עם צופי ישראל > משלחות נוער

משלחות הנוער בין ישראל וגרמניה כוללות אירוח אצל משפחות מקומיות, ביקורים משותפים במחנות ריכוז או באתרי זיכרון לשואה, השתתפות יחד במחנות קיץ של הצופים, סמינרים משותפים ודגש על הצופיות הבינלאומית.
קשר עם צופי ישראל > משלחות מרכזים

מאז שנת 1989 יצאה משלחת מרכזים כמעט בכל שנה. המשלחת תמיד כוללת נציגים של כל ארגוני הצופים בישראל (יהודים, מוסלמים, נוצרים ודרוזים) ותוכן המשלחת כולל אירוח אצל משפחות, ביקורים משותפים במחנות ריכוז או באתרי זיכרון לשואה, מפגשים בין מדריכים ורכזי שבטים, סמינרים ועיסוק בנושאים מיוחדים כגון מצב הפליטים בגרמניה, הסכסוך הישראלי-פלסטיני, ועוד.
קשר עם צופי ישראל > משלחות ראשי ארגונים

מאז משלחת ראשי הארגונים הראשונה בשנת 1988, מידי כ-5 שנים יוצאת משלחת שכזו, לגרמניה או לישראל. חברי המשלחת הם נציגים בכירים של ארגוני הצופים בשתי המדינות ומטרת המשלחת היא הערכת הפעילויות המשותפות בשנים האחרונות, לקחים ומסקנות והתוויית יעדים לשנים הבאות.
ראו גם

תנועת הצופים של דנמרק
הערות שוליים

↑  Sehr geehrte Zuschauerin,sehr geehrter Zuschauer -, www.3sat.de
↑  DPSG | Deutsche Pfadfinderschaft Sankt Georg, www.dpsg.de
↑  Unser Verband, www.vcp.de
↑  Wayback Machine, web.archive.org, ‏2007-09-30
↑  DPV – Deutscher Pfadfinderverband e.V. (ב־)
↑  Startseite - Royal Rangers Deutschland :: Christliche Pfadfinder - Wir lieben das Abenteuer!, royal-rangers.de
↑  CPA-Foliensatz, Christliche Pfadfinderinnen und Pfadfinder der Adventjugend
↑  Der Ring junger Bünde (ב־)
↑  Deutscher Pfadfinderbund, deutscher-pfadfinderbund.de
↑  Christliche Pfadfinderschaft Deutschlands e.V. | CPD e.V. (ב־)
↑  Monitor - Monitor - beitrag.phtml, web.archive.org, ‏2006-09-27
↑  47784731, KPE – Katholische Pfadfinderschaft Europas (ב־)
↑  Vorgestellt: Evangelische Pfadfinderschaft Europas | scouting, scouting.de
↑  Wie alles begann, www.vcp.de (בגרמנית) (ארכיון)
↑  גלי הרפז, גרמניה- צופים פרוטסטנטים- VCP באתר משלחות קצרות
1 2 3  Methoden, www.vcp.de (בגרמנית) (ארכיון)
צופות מארגון Christliche Pfadfinderschaft Deutschlands שרות.
תוכן מיני

בשיח התקשורתי, תוכן מיני הוא סוג של תוכן מילולי או ויזואלי, המתאר פעילות מינית, אשר עשויה להיות מפורשת (פורנוגרפיה), מרומזת (פלירט), או לכלול שפה מינית ולשון הרע.
תוכן מיני הוא גורם בעל משמעות רבה ברוב מערכות דירוג התוכן, כגון עבור תוכניות טלוויזיה, סרטים ומשחקי וידאו. הזמינות הגוברת של תוכן מיני, במיוחד באינטרנט, הגדילה את החשיפה של אנשים לתוכן מיני. עם זאת, חשיפה כזו לא תמיד רצויה.
מחקרים הראו שחשיפה לתוכן מיני משפיעה על מחשבותיהם והתנהגותם של אנשים, אם כי קיימת מחלוקת לגבי מידת ההשפעה. גרט מרטין האלד, פסיכולוג מאוניברסיטת קופנהגן, שחיבר מחקר בנושא זה, מצא כי צפייה ב-"מדיה בעלת אופי מיני מפורשת" מהווה רק 0.3% עד 4% משינויי ההתנהגות. כמו כן, המחקר מצא כי "הנתונים שלנו מצביעים על כך שגורמים אחרים כגון נטיות אישיות - חיפוש אחר תחושה ספציפית - במקום צריכה של חומר מיני מפורש עשוי למלא תפקיד חשוב יותר במגוון התנהגויות מיניות של מתבגרים ומבוגרים צעירים."
ראו גם

צנזורה
ארוטיקה
NSFW
פורנוגרפיה
הערות שוליים

1 2  Brown, Jane D. (בפברואר 2002). "Mass Media Influences on Sexuality". The Journal of Sex Research. Taylor & Francis, Ltd. 39 (1): 42–45. doi:10.1080/00224490209552118. JSTOR 3813422. PMID 12476255. {{cite journal}}:  (עזרה)
1 2  Taylor, Laramie D. (במאי 2005). "Effects of Visual and Verbal Sexual Television Content and Perceived Realism on Attitudes and Beliefs". The Journal of Sex Research. Taylor & Francis, Ltd. 42 (2): 130–137. doi:10.1080/00224490509552266. JSTOR 3813149. PMID 16123843. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Pappas, Stephanie (25 באפריל 2013). "Teen Sex Study Shows Racy Movies & Online Content Have Little Effect On Adolescent Sexuality". LiveScience. The Huffington Post. ארכיון מ-2015-09-24. נבדק ב-28 באפריל 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
תחת עץ היער

| --- | --- |

עמוד השער של המהדורה הראשונה של הספר.
 מידע כללי
 מאת:  תומאס הרדי 
 שפת המקור:  אנגלית 
 סוגה:  רומן 
 נושא:  מוזיקה 
 הוצאה
 הוצאה:  William Tinsley 
 תאריך הוצאה:  1872 
 
תחת עץ היער (באנגלית: Under the Greenwood Tree) הוא רומן של הסופר והמשורר האנגלי בן המאה ה-19 תומאס הרדי, שיצא לאור ב־1872. זהו רומן מוקדם של הארדי שפורסם בעילום שם, ובו ייסד את מחוז ווסקס (אנ') ההיסטורי־בדיוני, שהופיע ברבות מיצירותיו הבאות.
תוכן ונושאים

שם הספר לקוח משירו של אמיין במחזה כטוב בעיניכם : "בצל למרגלות העץ מי לשכב איתי חפץ ..."
כותרת המשנה של הספר היא "המקהלה של מלסטוק, ציור כפרי מן האסכולה ההולנדית", ואמנם הארדי מתאר בפרטי פרטים את האזור הכפרי של דרום אנגליה, כפי שהתקיים באמצע המאה ה-19, רגע לפני המהפכה התעשייתית ועידן מסילות הברזל. ובתוך ההווי הכפרי מתייחד הסיפור למקהלה הכפרית, מוסד הבנוי משלושה דורות של נגנים וזמרים, שהולך ומתחדש ככל שעוברות השנים. הספר מתחיל בסיבוב המסורתי של המקהלה מבית לבית בערב חג המולד, ממשיך במאבק של המקהלה על מקומה בכנסייה, כנגד הכומר החדש, נציג הקידמה וחסיד האורגן, ומסתיים בסילוקה של המקהלה המסורתית מן הכנסייה. על רקע זה נפרשת גם פרשיית אהבה, שבה המורה הצעירה פאנסי דיי צריכה לבחור בין שלושה מחזרים שונים - דיק דיואי, בנו של בעל עגלות, איש תם ופשוט; שיינר האיכר העשיר והמכובד; והכומר מייבולד שיכול להבטיח לפאנסי חיים מעודנים בקרב החברה הגבוהה.
מבטו של הארדי המספר על הכפר הוא מבט נוסטלגי, אוהב, אוהד, חומל, אך גם פטרוני ואירוני כשל אדם החי כחמישים שנה לאחר התקופה המתוארת, ויודע שסילוק המקהלה הוא רק הקדמה לתמורה הענקית הממשמשת ובאה על הכפר. הקולות והמוזיקה, הממלאים את הרומן, נובעים מן הקשר ההדוק של הארדי עם מוזיקה — כילד למד לנגן בכינור, כנער השתתף בשירת מזמורי כנסייה ושירים עממיים, ואפילו בתקופת לימודיו היה מנעים את זמנו, בהפסקות, בשיר או בנגינה עם מורו לאדריכלות. אביו ודודו של הארדי השתתפו בזמנם בלהקת נגנים בכפר סטינספורד, הלוא הוא הכפר מלסטוק שבספר. מקהלה זו ניגנה בכנסייה המקומית ובשמחות מזדמנות בדיוק כמו המקהלה המתוארת בספר. שני האחים הארדי המבוגרים אספו במהלך עבודתם מאות שירים ומנגינות, ורשמו אותם בחוברות התווים שלהם, וגם הארדי הצעיר המשיך במסורת זו של תיעוד ומסירה. כך נשארו בידינו השירים והמנגינות הנושנים, וקבוצת נגנים בשם "Yetties" עורכת קונצרטים תחת הכותרת "המורשת המוזיקלית של תומאס הארדי".
תרגום לעברית

הספר תורגם לעברית על ידי רון אגמון ויצא לאור ב־2020 בהוצאת אוריון.
הערות שוליים

↑  המורשת המוזיקלית של תומאס הארדי, באתר Discogs
↑   שלומציון קינן, "תחת עץ היער": ספר בוסרי של סופר גדול, באתר הארץ, 28 בינואר 2021
תחנת הרכבת רחובות – ששת הימים

תחנת הרכבת רחובות – ששת הימים היא תחנת נוסעים מתוכננת של רכבת ישראל שעתידה לשרת את העיר רחובות. התחנה היא חלק ממסילת לוד-אשקלון. התחנה תמוקם ליד מתחם סנטרו במחלף דרך הים, - דרך ששת הימים - דרך גד פינשטיין.
היסטוריה

התוכנית להקמת התחנה עלתה לראשונה בשנת 2001, כחלק מתוכנית החומש של רכבת ישראל. לאחר שיזמי "קניון אמריקן סיטי" האחים משה ויגאל גינדי התחייבו לממן את הקמת התחנה כחלק ממיזם הקניון (בדומה למודל שבה נבנו תחנות חוצות המפרץ ולב המפרץ), הודיע מנכ"ל רכבת ישראל, עמוס עוזני, כי המימון הכספי יזרז את הקמת התחנה וניתן יהיה לפתוח אותה ב-2002 במקום ב-2005.
מיזם "קניון אמריקן סיטי" נכשל מבחינה מסחרית, מאחר שהתגלה כי לקניון יש היתר בנייה לתעשייה בלבד, רוכשי החנויות במתחם לא יכלו לקבל רישיון עסק. בנייתו של הקניון לא הסתיימה לפי התכנון והאחים משה ויגאל גינדי לא מימנו את הקמת התחנה.
בשנת 2007 הוכרז על תחילת פרויקט להקמת הפרדה מפלסית באזור התחנה והסדרת הגישה לתחנת הרכבת העתידית, כך שרחוב גד פיינשטיין יעבור מעל מסילת לוד-אשקלון. בפועל הקמת ההפרדה המפלסית החלה בשנת 2013 והסתיימה רק בשנת 2016, אך עבודת ההכנה להקמת התחנה לא החלו.
ב-26 בפברואר 2018 הודיע שר התחבורה ישראל כץ, בדיון בוועדת הכספים של הכנסת, כי התחנה מתוכננת לקום בשנת 2019. עם זאת העבודות להקמת התחנה לא החלו.
בפברואר 2024 הוועדה המקומית לתכנון ובניה ברחובות אישרה להפקדה את התוכנית המפורטת להקמת התחנה. על פי המוצע התחנה תפעל בשם "רחובות - פארק הורוביץ", על שם מתחם העסקים הסמוך.
הערות שוליים

↑  ענת ג'ורג'י, מהרכבת לקניון, באתר הארץ, 27 בספטמבר 2001
↑  גדי גולן, ‏רחובות: האחים גינדי יבנו תחנת רכבת ב-3 מיליון שקל, באתר גלובס, 16 בספטמבר 2001
↑  שוקי שדה, הקאמבק של משפחת גינדי: הדור החדש נכנס לג'ונגל הנדל"ן הישראלי, באתר TheMarker‏, 10 באוקטובר 2009
↑  בסוף 2008: יבוטלו מפגשי הרכבת ברחובות, באתר ynet, 24 ביוני 2007
↑  "השר ישראל כץ: תחנת רכבת חדשה תיפתח ברחובות בשנת 2019". BE106.NET רחובות. נבדק ב-2018-06-22.
↑  mynet, בשורה חשובה לתושבי רחובות: תחנת רכבת חדשה תקום בעיר, באתר mynet‏ רחובות, 1 בפברואר 2024
↑  אביגיל קדם, השקעה של מיליונים ושם חדש: התוכנית החדשה לפארק הורוביץ ברחובות, באתר mynet‏ רחובות, 9 בנובמבר 2020
קובי טיריפינטו, בשיתוף עיריית רחובות, כל הדרכים מובילות אל רחובות, באתר TheMarker‏, 5 בדצמבר 2022
תוהו ובוהו

ייצוג אומנותי של שבעת ימי הבריאה
תֹהוּ וָבֹהוּ הוא ביטוי עברי מקראי הנמצא בנרטיב הבריאה, המופיע בתחילת ספר בראשית כחלק מסיפור מקראי המתאר כיצד נברא העולם על ידי האלוהים. סיפור הבריאה הזה מקובל על היהדות ועל הנצרות, אם כי הביטוי 'Tohu wa bohu' מופיע כלשונו רק בחלק קטן של תרגומי התנ"ך לאנגלית.
על ביטוי זה נכתבו פרשנויות ומאמרים רבים. לפי הכתוב בנביאים, תוהו ובוהו פירושו אין, שממון וריק. זהו גם הפירוש הדתי המסורתי. המשמעות המילולית המקובלת היום היא: אי-סדר, בלגן, ערבוביה, אנדרלמוסיה. הפירוש המופיע בתרגום השבעים, "ἀόρατος καὶ ἀκατασκεύαστος", פירושו: אפל ובלתי מסודר; בעוד המתרגמים לארמית (תרגום אונקלוס, תרגום יונתן) פירשו – שממה וריקנות. יש המתייחסים אל "תֹהוּ וָבֹהוּ" ואל "רוח אלוהים" כביטוי המתכתב עם סיפור קדום יותר העוסק בהפריה בין ישויות אלוהיות קדומות, היוצרת את העולם. חלק מחוקרי המיתוסים הקדומים חושבים ש"תהו" מתייחס אל האלה תיאמת, אלת התהום המסופוטמית, ו"בהו" מתייחס אל האלה באו או בוהו (Βάαυ ביוונית) ההלניסטית-פיניקית, אלת החושך הקדמונית, ולדעתם המשפט "תֹהוּ וָבֹהוּ וְחֹשֶׁךְ עַל פְּנֵי תְהוֹם" הוא תקבולת מוצלבת.
הטקסט המקראי

הביטוי "תֹהוּ וָבֹהוּ" נזכר בתנ"ך שלוש פעמים:
ספר בראשית, פרק א', פסוק ב': "וְהָאָרֶץ הָיְתָה תֹהוּ וָבֹהוּ, וְחֹשֶׁךְ עַל פְּנֵי תְהוֹם וְרוּחַ אֱלֹהִים מְרַחֶפֶת עַל פְּנֵי הַמָּיִם".
ספר ישעיהו, פרק ל"ד, פסוק י"א: "וִירֵשׁוּהָ קָאַת וְקִפּוֹד וְיַנְשׁוֹף וְעֹרֵב יִשְׁכְּנוּ בָהּ, וְנָטָה עָלֶיהָ קַו תֹהוּ וְאַבְנֵי בֹהוּ".
ספר ירמיהו, פרק ד', פסוק כ"ג: "רָאִיתִי אֶת הָאָרֶץ וְהִנֵּה תֹהוּ וָבֹהוּ, וְאֶל הַשָּׁמַיִם וְאֵין אוֹרָם".
בשני הפסוקים המאוחרים, נראה שמשמעות הביטוי היא אַין, ריקנוּת ושממה. ספר בראשית הוא המקור הקדום מתוך השלושה. על פי חוקרי המקרא מאסכולות ביקורת המקרא, ספרי המקרא, שחוברו ושוכתבו בהדרגה לאורך תקופות שונות, נערכו מתוך מקורות קדומים יותר. לפי השקפה זו, יש להיות זהירים בהסקת מסקנות בין הפירוש בירמיהו ובישעיהו לבין הפירוש של המילים הנ"ל בספר בראשית. נוסף לכך, הביטוי "תהו" לבדו מופיע 17 פעמים במקרא, ומופיע הן בתורה, הן בנביאים והן בכתובים, ובכולם מופיע במשמעות אין, ריק או שממון.
הפרשנות הרבנית

בבראשית רבה, פרשה ב, אמוראים רבי אבהו ורבי יהודה בן סימון מביאים אנלוגיות ואומרים: "כך ישבה לה הארץ תוהא ובוהא אמרה העליונים והתחתונים נבראו בבת אחת העליונים חיים והתחתונים מתים לפיכך: וְהָאָרֶץ הָיְתָה תֹהוּ וָבֹהוּ".
אברהם בר חייא (המאה ה-12) היה הראשון לפרש את הביטוי "תהו ובהו" במשמעות של "עניין" ו"צורה", ופירוש זה מופיע גם בספר הבהיר.
הביטוי "תֹהוּ וָבֹהוּ" על פי אקדמיה ללשון העברית

בעברית מודרנית ובשפות אחרות, לעיתים מכנים אי־סדר בשם 'תוהו ובוהו', אך זאת איננה המשמעות המקורית של הצירוף המופיע בספר בראשית. בבדיקה של חיבורים שונים אשר חוברו לאורך הדורות, עולות משמעויות שונות של המילים 'תוהו' ושל הביטוי 'תוהו ובוהו'. חלק מהפירושים הקדומים מתייחסים אל 'תוהו' כאל המקום הנמצא מעבר לארץ המיושבת, ומתייחסים אל 'תוהו' כאל מקור הרוע, וכאל מים הקדמונים. באתר האקדמיה ללשון העברית מוסבר כי "במקורות שונים, ובהם מדרש בראשית רבה והתרגום המיוחס ליונתן, נקשר הצירוף 'תוהו ובוהו' אל הפעלים תָּהָה ובָהָה ומתפרש 'והארץ הייתה תּוֹהָה וּבוֹהָה'. הקישור לפועל תָּהָה מוכר גם מפירוש רש"י: "תהו לשון תמה ושממון, שאדם תוהא ומשתומם על בהו שבה". המסקנה המופיעה באתר האקדמיה ללשון העברית היא כי "גם כיום קושרים בין הדברים, אך מקובל יותר לומר שהפעלים תָּהָה ובָהָה – המתועדים לראשונה בספרות חז"ל – נגזרו מן המילים תֹּהוּ ובֹהוּ, ולא להפך".
"תֹהוּ וָבֹהוּ" ו"רוח אלוהים" - הזיווג האלוהי

אדמיאל קוסמן, פרופסור ללימודי יהדות באוניברסיטת פוטסדאם במאמר ב"הארץ", "לעשות אהבה כדי לברוא את העולם" משווה בין הפסוק בבראשית א2 לבין תחילתו של סיפור הבריאה הפיניקי. הוא מתייחס אל ספרו של הרולד ו. אטרידג, פרופסור למדעי הדתות באוניברסיטת ייל על המיתולוגיה הפיניקית, ומציין כי "מוצגת 'סצנת־בראשית' ובה שני האלמנטים הקדומים, הרוח והכאוס, כשהרוח נושבת על פני הכאוס האפֵל. לאחר מכן בא תיאור של רוח זו כאחוזת תאווה־מינית".
המקור הפיניקי מתבסס על כתביו של סנכוניאתון, ההיסטוריון, הסופר והכהן הפיניקי ועל התרגום ליוונית של כתביו אשר נעשה על ידי פילון איש גבל. בראשית סיפור הבריאה הפיניקי מסופר על הרוח ועל אשתו בוהו (באאו). קוסמן מביא מתוך דבריו של חוקר המקרא הגרמני, אוטו אייספלדט: "הרוח שעליה מדובר כאן, שהיא זכרית, הזדווגה עם הבוהוּ (בָּאאוּ) הנקבית, וכך החל מהלך ההולדה של יצורי העולם".
הוא מצטט מתוך התרגום המיוחס ליונתן (והירושלמי כ"י נאופיטי שפרסם מאצ'ו דיאז): "וְרוּחַ רַחֲמִין מִן קֳדָם ה' מְנַתְבָא עַל אַנְפֵּי מַיָא", ולכן לדברי קוסמן, "רוח אהבה נשבה מהאל על פני המים".
במשפט "וְרוּחַ אֱלֹהִים מְרַחֶפֶת עַל פְּנֵי הַמָּיִם" להבנת המשמעות של המילה "מרחפת" ניתן להשוות אל דברים ל"ב י"א: "כְּנֶשֶׁר יָעִיר קִנּוֹ עַל גּוֹזָלָיו יְרַחֵף, יִפְרֹשׂ כְּנָפָיו, יִקָּחֵהוּ, יִשָּׂאֵהוּ עַל אֶבְרָתוֹ". ולכן על פי קוסמן "אפשר להסיק שגם ב"ריחוף" שבפסוקנו מתואר גילויה של אהבת האל — אלא שבפסוקנו לא מתוארת אהבת האב לבניו, כי אם אהבת האיש לאשתו, והוא מרמז באופן מעודן על אקט הזיווג אלוהי".