stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עלי ח'סיף
קריירה

ח'סיף התחיל לשחק כדורגל בקבוצת הכדורגל של פוג'יירה ובגיל 17 הצטרף לקבוצה הבוגרת ושם 10 הופעות בקבוצה הבוגרת. בשנת 2005 חתם באל-ג'זירה ומשמש כשוער הראשון של הקבוצה החל מעונת 2007/2008 במהלכן זכה עמה ב-3 אליפויות וסופר קאפ אחד.
ב-14 באוקטובר 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת איחוד האמירויות הערביות בניצחון 1-3 נגד ירדן. השתתף עם הנבחרת באולימפיאדת לונדון (2012) ושלושה גביעי אסיה.
תארים

ליגת העל של איחוד האמירויות הערביות: 2010/2011, 2016/2017, 2020/2021
הסופר קאפ של איחוד האמירויות הערביות: 2021
פוזסט

| --- | --- |

 מקום הקמה:  אזור מפרץ סן פרנסיסקו, קליפורניה, ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  1983–1987, 1990–1993, 2007
 סוגה:  דת' מטאל, ת'ראש מטאל
 חברת תקליטים:  Combat, Relativity, Under One Flag, Agonia, Roadrunner, Nuclear Blast
 חברים
 ג'ף בקרה אמיליו מרקז דניאל גונזלס רוברט קרדנס קלדיאס קרימר
 
פוזסט (אנגלית: Possessed) היא להקת דת' מטאל ות'ראש מטאל שהוקמה ב-1983 בקליפורניה. הלהקה נחשבת לחלוצה בסגנון הדת' מטאל, והיא חיברה את הקווים האחרונים בין הת'ראש מטאל לסגנון החדש שייקרא מאוחר יותר דת' מטאל. למרות שהלהקה לא הוציאה אלבומים רבים בשנותיה הראשונות, היא מתוארת על ידי רבים כלהקת הדת' מטאל הראשונה, לעיתים יחד עם הלהקה דת'.
ב-1985 הלהקה הוציאה את אלבומה הראשון "Seven Churches". האלבום היה מעין שילוב של ת'ראש מטאל עם הסגנון החדש שייקרא מאוחר יותר דת' מטאל, והיה מהראשונים בו נוספו קולות הגראולינג שכיום הם אחד מסימניו של הדת' מטאל.
חברי הלהקה

ג'ף בקרה - גיטרה בס (1987-1983), שירה (1987-1983, 2007-הווה)
אמיליו מרקז - תופים (2007-הווה)
דניאל גונזלס - גיטרה (2011-הווה)
רוברט קרדנס - גיטרה בס, שירה (ליווי) (2012-הווה)
קלדיאס קרימר - גיטרה (2016-הווה)
דיסקוגרפיה

| אלבום | שנה |
| --- | --- |
Death Metal (דמו): 1984
Demo 1985 (דמו): 1985
Seven Churches: 1985
Beyond the Gates: 1986
The Eyes of Horror (מיני אלבום): 1987
Demo 1991 (דמו): 1991
Demo 1993 (דמו): 1993
Shadowcult (מיני אלבום): 2019
Revelations of Oblivion: 2019
כריש עיוור

| כריש עיוור |
| --- | --- |
 Brachaelurus waddi
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: דגי סחוס
סדרה:: זנבתנאים
משפחה:: כרישים עיוורים
סוג:: כריש עיוור
מינים
 Brachaelurus colcloughi  Brachaelurus waddi
שם מדעי
 Brachaelurus ‏אוגילבי, 1907

כריש עיוור (שם מדעי: Brachaelurus) הוא סוג של דגי סחוס מסדרת הזנבתנאים שהוא הסוג היחידי במשפחה כרישים עיוורים (Brachaeluridae). בסוג זה שני מינים החיים לאורך חופי הימים הטרופיים של מזרח אוסטרליה עד עומק 100 מטרים.
אורך כרישים קטנים אלה 60–70 סנטימטר, והם בעלי עור מגובשש, ראשים גדולים בעלי "שפמות" כשל שפמנונים וסנפירים נמוכים ושטוחים, המותאמים לחיים על קרקעית הים. לכרישים זוג סנפירי גב בחלק האחורי של גבם והזנב בעל אונות קטנות. למרות שמם כרישים אלה אינם עיוורים, אך הם בעלי עיניים קטנות שכאשר שולים אותם מהמים עפעפיהם נסגרים כדי להגן על העין, הרגל שממנו קיבלו את שמם. הנקבה משריצה צאצאים חיים.
הם חיים לאורך הקרקעית וצדים מיני דגי גרם, סרטנים, רכיכות כמו דיונונים ושושנות ים.
מיון

משפחה כרישים עיוורים (Brachaeluridae)
סוג כריש עיוור (Brachaelurus )
מין Brachaelurus colcloughi
מין Brachaelurus waddi
סקטקס (עיר)

סקטקס (בספרדית: Zacatecas) היא בירת מדינת סקטקס במרכז מקסיקו.
העיר הוכרה כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו ב-1993.
מבט על העיר, דצמבר 2009
היסטוריה

האזור בו סקטקס נמצאת כיום היה מיושב על ידי ילידים זמן רב לפני בואם של הספרדים. הם עסקו בכריית כסף ומתכות אחרות.
האזור נכבש על ידי הספרדים בשנות ה-40 של המאה ה-16. לאחר שהם גילו את מצבורי הכסף באזור הם התחילו להקים במקום מכרות. בעקבות המכרות יוסדו מחנות לכורים שהתפתחו לכדי יישובים. סקטקס, שהוקמה ב-8 בספטמבר 1546 על ידי חואן דה טולוסה, הייתה אחד היישובים האלו. המכרות משכו אנשים רבים והאוכלוסייה גדלה, עד שב-1585 פליפה השני, מלך ספרד, העניק ליישוב מעמד של עיר.
במאות שלאחר מכן חשיבות העיר גדלה והיא המשיכה לשגשג. היא נהפכה לאחת הערים החשובות ביותר במלכות המשנה של ספרד החדשה.
ב-1824, לאחר מלחמת העצמאות של מקסיקו, מקסיקו חולקה למדינות, אשר אחת מהן הייתה סקטקס, שנקראה על שמה של העיר. סקטקס נבחרה להיות בירת המדינה החדשה.
ב-23 ביוני 1914, במהלך המהפכה המקסיקנית, התרחש בעיר אחד הקרבות העקובים מדם במהלך במהפכה, בין כוחותיו של פנצ'ו וייה לכוחות הממשל. בקרב, בו ניצחו כוחותיו של פנצ'ו וייה, נהרגו אלפי אנשים ונגרם נזק למספר מבנים בעיר עצמה.
כלכלה

גם כיום כרייה מהווה חלק חשוב בכלכלת העיר, אם כי במידה פחותה מבעבר. בנוסף הכלכלה מסתמכת על מסחר, גידול מקנה, חקלאות, הכוללת גידול שעועית, צ'ילי ותירס, תיירות ותעשייה, הכוללת בין היתר עיבוד מזון ומתכות וייצור טקסטיל, מוצרי עץ, מוצרי נייר וציוד כרייה.
חינוך

בסקטקס פועלות מספר אוניברסיטאות, בהן אוניברסיטה האוטונומית של סקטקס והאוניברסיטה הטכנולוגית של מדינת סקטקס.
תחבורה

את העיר משרת נמל התעופה הבינלאומי חנרל לאוברדו ס. רואיס, המציע טיסות ליעדים במקסיקו ובארצות הברית.
העיר מקושרת בקווי רכבת למספר ערים חשובות במקסיקו, כמו הבירה מקסיקו סיטי וסיודד חוארס
ערים תאומות

ספרד מאלגה, ספרד
הודו אללהאבאד, הודו
ארצות הברית אזוסה, קליפורניה, ארצות הברית
ארצות הברית אל פאסו, טקסס, ארצות הברית
ארצות הברית ויצ'יטה, קנזס, ארצות הברית
הערות שוליים

↑  המרכז ההיסטורי של סקטקס באתר אונסק"ו (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554946805171  BNE: XX456197  GND: 7599651-0  LCCN: n79127888  MusicBrainz: 1e64c9b5-3d0d-46e5-a2c5-8c256b3213d0  NARA: 10037263  NKC: ge1136797   WorldCat (עם LCCN): n79-127888
כריש סיגר

| כריש סיגר |
| --- | --- |
 
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: דגי סחוס
סדרה:: קוצנאים
משפחה:: כרישי עפיפון
סוג:: Isistius
מין:: כריש סיגר
שם מדעי
 Isistius brasiliensis ‏קוי וגיימר, 1824
תחום תפוצה

כריש סיגר המכונה גם כְּרִישְׁאוֹר (שם מדעי: Isistius brasiliensis) הוא מין של דג סחוס קטן ממשפחת כרישי עפיפון (Dalatiidae) שבסדרת הקוצנאים. הוא מצוי באוקיינוסים הפתוחים הרחק מהיבשה ונודד ברחבי האוקיינוסים בחיפוש אחרי מזון.
אורך כריש זה עד 42 ס"מ בזכרים ועד 56 ס"מ בנקבות הגדולות יותר. הוא בעל מבנה דק ומוארך, המזכיר סיגריה ונתן לכריש את שמו. הראש עגלגל בעל עיניים גדולות ובעיקר בעל לסתות גדולות עם 32 שיניים ארוכות וחדות הפעורות לרווחה. הכריש בעל זימים קטנים והוא יכול לעצור את שחייתו.
הכריש חי בים הפתוח בכל האוקיינוסים הטרופיים והסובטרופיים אך בעיקר הרחק מהחופים. הוא מגיע צפונה עד אלסקה ודרומה עד ניו זילנד.
מין זה הוא ניזון מדיונונים, שטרגליים ודגי תהומות שונים החיים במצולות אותם (וחלקם דומים לו בגודלם) הוא תופס באמצעות יניקה מהירה של המים סביבו. בנוסף הוא ניזון מבשר של יצורי ים שונים, על ידי נשיכה של בשרם וחיתוך האזור על ידי הסתובבות ושיסוע של הבשר. התנהגות טפילית זו מבוצעת על שוכני ים רבים: לווייתנים שונים (בעיקר לווייתני מקור החיים בעומקים וגם דולפינים, ראשתננים ולווייתני מזיפות), טורפים ימיים (אריות ים, פילי ים וכלבי ים נמריים), תחש המשכן, דמויי-כריש, בטאים, כימראים, דגי גרם שונים.
חלק מהמינים הפונדקאים (בעיקר דגי גרם וכרישים) מתים מהזיהומים של הפציעות שעומקם עד 7 ס"מ. אחרים - בעיקר הלווייתנים שוכני המצולות והענקיים, חסרי רגישות ייחודית ולרבים מהם מאות צלקות על עורם.
הערות שוליים

↑  כריש סיגר באתר הרשימה האדומה של IUCN
נשיכות מכריש הסיגר על דג מהמין Brama brama שבמשפחת הברמיים.
עמרם זילברמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 באוקטובר 1927 
 פטירה:  14 באוקטובר 2004 (בגיל 77) 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  קשתות 
 
עמרם זילברמן (10 באוקטובר 1927 - 14 באוקטובר 2004) היה קשת פאראלימפי ישראלי.
זילברמן היה בן למייסדי מושב חרות. למד בבית הספר החקלאי מקווה ישראל והיה נוטר.
במלחמת העצמאות נפצע קשות במבצע דני בקרב על בית נבאללה. הוא נותר משותק בפלג גופו התחתון ונעזר בקביים.
במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992) התחרה בחץ וקשת ובמקצה המוקדמות דורג במקום ה-36 והאחרון.
זילברמן נפטר ב-2004 והוכר כחלל צה"ל בהיותו נכה צה"ל שנפטר לאחר השירות.
ישראל באולימפיאדת אתונה (2004)

אולימפיאדת אתונה הייתה האולימפיאדה ה-13 שבה השתתפה משלחת ישראלית, מאז החלה את השתתפותה במשחקים בשנת 1952.
המשלחת הישראלית כללה 36 ספורטאים שהשתתפו ב-14 ענפים שונים.
שני ספורטאים מהמשלחת הישראלית זכו במדליה באולימפיאדה; גל פרידמן, שזכה במדליית זהב בגלישת רוח, והיה לספורטאי הישראלי הראשון שזכה במדליית זהב באולימפיאדה, ואריק זאבי, שזכה במדליית ארד בג'ודו.
נושא דגל ישראל בטקס הפתיחה היה הג'ודוקא אריק זאבי.
חברי המשלחת > אתלטיקה

אלכסנדר אברבוך - קפיצה במוט, גברים
מוקדמות: 5.70 מטר - מקום ראשון
גמר: 5.65 מטר – מקום 8
נילי אברמסקי - ריצת מרתון, נשים
2:48.08 שעות – מקום 42
אסף בימרו - ריצת מרתון, גברים
2:25.20 שעות – מקום 59
אירנה לנסקי - ריצת 100 מטר משוכות, נשים
מוקדמות: 13.75 שניות – מקום 30
היילה סטאין - ריצת מרתון, גברים
2:17.25 שעות – מקום 20
חברי המשלחת > ג'ודו

גל יקותיאל (גברים עד 60 ק"ג)
ניצחון על אלברט טכוב (ליטא) בשלב 64
הפסד לטראי ויליאמס (ארצות הברית) בשלב 32
אודי וקס (גברים עד 66 ק"ג)
ניצחון טכני על ארש מירסמאלי (איראן) בשלב 32
הפסד לאמר מרידג'ה (אלג'ריה) בשלב 16
יואל רזבוזוב (גברים עד 73 ק"ג)
ניצחון על מרטינז טקסודור (קובה) בשלב 32
הפסד לדניאל פרננדס (צרפת) בשלב 16
ניצחון על קסי ג'ינחוא (סין) בית תנחומים 16
הפסד ללאנדרו גוילחאירו (ברזיל) – בית תנחומים רבע גמר
אריק זאבי (גברים עד 100 ק"ג)
ניצחון על מריו סבינו (ברזיל) בשמינית גמר
ניצחון על מישל מונטי (איטליה) ברבע גמר
הפסד ליאנג סונג הו (קוריאה הדרומית) בחצי גמר
ניצחון על פרנק מרטיאל מוסימה אוון (קמרון) – בית תנחומים חצי גמר
ניצחון על ג'יסלן למייר (צרפת) – בית תנחומים חצי גמר
ניצחון על אלקו ון דר גיסט (הולנד) –  מדליית ארד
מיכל פיינבלט (נשים עד 52 ק"ג)
הפסד לתלמה מונטיירו (פורטוגל) - שלב 16
חברי המשלחת > היאבקות

גוצ'ה ציציאשווילי (סגנון יווני-רומי עד 84 ק"ג)
ניצחון על מלונין נאומונווי (צרפת) 1:3
הפסד לאלקסיי מישין (רוסיה) 3:0 - מקום 14
יאשה מנשרוב (סגנון יווני-רומי עד 74 ק"ג)
הפסד לדניל חלימוב (קזחסטן) 8:0
הפסד לאלברטו חוסה רקוארו (ספרד) 3:1 - מקום 19
יורי יבסייצ'יק (סגנון יווני-רומי עד 120 ק"ג)
הפסד למיכאל לופז (קובה) 5:0
הפסד לייקטה יילמז גול (טורקיה) 3:0 - מקום 19
חברי המשלחת > התעמלות > התעמלות מכשירים

פבל גופמן
מקום 19 בגמר קרב רב.
חברי המשלחת > התעמלות > התעמלות אמנותית

קטיה פיסצקי
מקום 16 בקרב רב (89.950 נקודות: חבל-22.675 נק', כדור-22.750 נק', אלות-23.100 נק', סרט-21.425 נק')
חברי המשלחת > טאקוונדו

מאיה ערוסי (נשים עד 49 ק"ג)
הפסד לדליה קונטררס (ונצואלה) 5:1 בשלב 16
חברי המשלחת > טניס

יונתן ארליך ואנדי רם (זוגות)
ניצחון על תומאס אנקוויסט ורובין סודרלינג (שוודיה) 5:7, 3:6 – שלב ראשון
ניצחון על איגור אנדרייב וניקולאי דוידנקו (רוסיה) 4:6, 1:6 – שלב שני
הפסד לניקולס קיפר וריינר שוטלר (גרמניה) 2:6, 6:2, 6:2 – רבע גמר
אנה סמשנובה (נשים)
הפסד לטטיאנה גרבין (איטליה) 6:2, 6:1 – שלב ראשון
חברי המשלחת > טניס שולחן

מרינה קרבצ'נקו
ניצחון על ארחונטולה וולקקי (יוון) 0:4 – שלב ראשון
ניצחון על אוטיליה בדסקו (רומניה) 2:4 – שלב שני
הפסד לתמרה בורוס (קרואטיה) 4:0 – שלב שלישי
חברי המשלחת > סייף

איילת אוחיון (רומח נשים)
הפסד לסימון באואר (גרמניה) 10:5 בשלב 32
חברי המשלחת > קיאק

מיכאל קולגנוב (500 מטר, גברים), מקום 24
מוקדמות – מקום 4
חצי גמר – מקום 8
לריסה פסחוביץ' (500 מטר, נשים)
מוקדמות – מקום 3
חצי גמר – מקום 2
גמר – מקום 6
רועי ילין (1000 מטר, גברים)
מוקדמות – מקום 3
חצי גמר – מקום 3
גמר – מקום 9
חברי המשלחת > קליעה

אלכסנדר דנילוב
50 מטר אקדח חופשי: 554 נקודות - מקום 15
10 מטר אקדח אוויר: 577 נקודות - מקום 20
גיא סטריק
50 מטר רובה שכיבה: 593 נקודות - מקום 16
חברי המשלחת > שחייה

ורד בורוכובסקי
200 מטר מעורב: 2:20.62 דקות - מקום 24
100 מטר פרפר 1:00.69 דקות - מקום 26
אניה גוסטומלסקי
100 מטר גב: 1:04.06 דקות - מקום 28
100 מטר חופשי: 57.15 שניות - מקום 32
50 מטר חופשי: 26.72 שניות - מקום 35
חברי המשלחת > שחייה > שחייה אמנותית

אנסטסיה גלושקוב ואינה יופה
מקום 17
חברי המשלחת > שיט

ורד בוסקילה וניקה קורניצקי (נשים דגם 470)
מקום 18
אודי גל וגידי קליגר (גברים דגם 470)
מקום 15
גל פרידמן (גלשן דגם מיסטרל גברים)
מדליית זהב
לי קורזיץ (גלשן דגם מיסטרל נשים)
מקום 13
ראו גם

ישראל במשחקים האולימפיים
אולימפיאדת אתונה (2004)
חברי המשלחת
זוכה מדליית הזהב בגלישת רוח, גל פרידמן (משמאל) וזוכה מדליית הארד בג'ודו, אריק זאבי, בנמל התעופה בן-גוריון עם הגעתם מהמשחקים האולימפיים
כריש רחב-סנפיר

| כריש רחב-סנפיר |
| --- | --- |
 כריש רחב-סנפיר
מצב שימור
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: דגי סחוס
סדרה:: כרישאים
משפחה:: כרישיים
סוג:: למיופסיס
מין:: כריש רחב-סנפיר
שם מדעי
 Lamiopsis temminckii ‏מילר והנלה, 1839
תחום תפוצה


כריש רחב-סנפיר (שם מדעי: Lamiopsis temminckii) הוא מין של כריש טרופי ממשפחת הכרישיים, השוכן בצפון האוקיינוס ההודי ומצוי בסכנת הכחדה בטבע. זהו אחד משני המינים בסוג למיופסיס לצד כריש רחב-סנפיר בורנאי.
כריש זה בעל דו-צורתיות זוויגית והנקבות גדולות הרבה מהזכרים. האורך הממוצע שלהם הוא 130 סנטימטרים בעוד פרטים גדולים הגיעו לאורך של 208 סנטימטרים ומשקל של 52.4 קילוגרם. הזכרים קטנים יותר והגיעו רק עד 160 סנטימטרים. לכריש סנפירי חזה רחבים ושטוחים וזנב קצר. הנקבה משריצה בין 2 ל-4 צאצאים חיים, לאחר 8 חודשי היריון.
הכריש שוחה לרוב בקרבת החופים החוליים שלחופי האוקיינוס ההודי ומערב האוקיינוס השקט שבין פקיסטן והודו עד לסין, בורמה וסראוואק שבמלזיה. הוא לא מופיע באופן לא-רציף לאורך החופים או מדפי היבשה בגפו. הוא מחפש מזון בקרקעית או מעליה וניזון ממיני דגי גרם, סרטנים ודיונונים, כשפרט אחד הכיל בקיבתו 214 פרטי סרטנים.
הכריש מצוי בסכנת הכחדה עקב דיג יתר למטרות מרק סנפירים הנחשב למעדן במדינות רבות באסיה וכן הוא מסתבך ברשתות דייגים, לעיתים במשך עונת הרבייה.
הערות שוליים

↑  כריש רחב-סנפיר באתר הרשימה האדומה של IUCN
כריש קופר

| כריש קופר |
| --- | --- |
 
מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: דגי סחוס
סדרה:: כרישאים
משפחה:: כרישיים
סוג:: כריש
מין:: כריש קופר
שם מדעי
 Carcharhinus brachyurus ‏גינטר, 1870
תחום תפוצה

כריש קופר או כריש ברונזה (שם מדעי: Carcharhinus brachyurus) הוא מין של כריש ממשפחת הכרישיים. כריש זה מצוי במספר אזורים עם אוכלוסיות נפרדות בצפון-מזרח האוקיינוס האטלנטי, חופי דרום אפריקה בצפון-מערב ובמזרח האוקיינוס השקט וסביב לחופי אוסטרליה וניו זילנד. לעיתים הם נכנסים לגדות נהרות, למקווי מים מליחים, לנמלים ולמפרצונים סביב החופים. הנקבות חיות בנפרד מהזכרים.
מאפיינים

אורכו של הכריש 3.3 מטר והוא בעל צבע ברונזה וגוף חלק עם סנפירים קטנים ועם שיניים ארוכות וחדות המשמשות לקריעת טרפו לגזרים.
מזונו של הכריש כולל סילוניות, דגי גרם ודגי סחוס אחרים. הם מתקהלים בלהקות כאשר יש מספיק אוכל וניזונים ביחד, כך הם עושים במצוד הסרדינים בדרום אפריקה או במצוד אחר סרדין דרום אמריקני המצוי בלהקות. כריש זה אינו טורף אנשים אך נמצא במקום גבוה ביחס לכרישים שתקפו אנשים ללא התגרות.
הערות שוליים

↑  כריש קופר באתר הרשימה האדומה של IUCN
פארקוזאוריים

| פארקוזאוריים |
| --- | --- |
 איור של תסקילוזאורוס  איור של קוריאנוזאורוס
תקופה
קרטיקון תחתון-קרטיקון עליון, 130–66 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי עוף
תת־סדרה:: צרפודה
משפחה:: פארקוזאוריים
שם מדעי
 Thescelosauridae

פארקוזאוריים (שם מדעי: Parksosauridae) היא משפחה אפשרית של דינוזאורים צמחוניים מקבוצת האורניתופודים, שחיו בתור הקרטיקון שבעידן המזוזואיקון לפני 130 עד 66 מיליון שנה. בעבר כונו תסקילוזאוריים (Thescelosauridae). בעבר סברו שהיא משתייך לקבוצת האורניתופודה אך כיום רואים בהם חברים קדומים יותר, השייכים לנאורניתיסציה.
משפחה זו בעלת קירבה רבה למשפחת ההיפסילופודוניים וכן לג'יהולוזאוריים והננוזאוריים. היא הוגדרה בשנת 2002 תוך קיבוץ של מספר סוגים ששויכו בעבר למשפחת ההיפסילופודוניים ובשנות ה-90 החלו להיות מוטלים בספק מדעי כקבוצה פרפילטית, עם זאת המדענים חלוקים בדעתם על קיום משפחה זו.
המשפחה כוללת מינים דו-רגליים בעלי זנב ארוך לשיווי משקל וכולם ניזונו מצמחים רכים עד קשיחים. הם חיו לרוב בערבות עשב לאורך אירואסיה ובאמריקה הצפונית והם נכחדו בהכחדת הקרטיקון הגדולה, לפני 66 מיליון שנה.
הסוגים הבולטים בקבוצה הם הפארקוזאורוס שהתגלה באלברטה, קנדה והתסקילוזאורוס מארצות הברית. סוגים נוספים נוספו לאורך המאה ה-21 עם גילויים חדשים מרחבי העולם.
מיון

תת-משפחה Orodrominae
סוג Albertadromeus
סוג Changchunsaurus?
סוג Haya?
סוג קוריאנוזאורוס (Koreanosaurus)
סוג אורודרומיאוס (Orodromeus)
סוג אוריקטודרומאוס (Oryctodromeus)
סוג זפירוזאורוס (Zephyrosaurus)
תת-משפחה Thescelosaurinae
סוג Notohypsilophodon
סוג פארקוזאורוס (Parksosaurus)
סוג תסקילוזאורוס (Thescelosaurus)
קבוצה אלסמריה (Elasmaria)? - ייתכן ששייכת לקבוצה אחרת
פאריס מומבניה

פאריס פמי מומבניה (בצרפתית: Faris Pemi Moumbagna נולד ב-1 ביולי 2000 ביאונדה שבקמרון) הוא כדורגלן קמרוני המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת במרסיי מליגת העל הצרפתית, ובנבחרת קמרון.
קריירת מועדונים

מומבניה גדל באקדמיית מונטוורדה שבפלורידה, ארצות הברית, וב-16 ביולי 2018 חתם בבית לחם סטיל מה-USL, במדיה ערך 40 הופעות ליגה והבקיע 14 שערים.
ב-20 במאי 2020 חתם מומבניה על חוזה לשלוש שנים בקריסטיאנסונד מליגת העל הנורווגית. בסך הכל ערך 49 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע תשעה שערים.
ב-26 באוגוסט 2021 הושאל מומבניה לסונאוסקה פובולד מליגת העל הדנית. הוא ערך עשר הופעות ליגה במדי המועדון.
ב-31 בינואר 2023 חתם מומבניה בבודה/גלימט מליגת העל הנורווגית. בעונתו הראשונה ערך 28 הופעות ליגה, בהן הבקיע 15 שערים, וזכה עם המועדון באליפות נורווגיה.
ב-20 בינואר 2024 חתם במרסיי ל-4 וחצי שנים.
קריירה בינלאומית

ב-17 בנובמבר 2023 ערך מומבניה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קמרון, בניצחון 3-0 על נבחרת מאוריציוס במסגרת מוקדמות מונדיאל 2026.
נכלל בסגל נבחרת קמרון לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.
תארים

אליפות נורווגיה (1): 2023
הערות שוליים

↑  Steel bolster attack with Faris signing באתר Brotherly Game, ‏ 17 ביולי 2018 (באנגלית)
↑  [Montverde alumnus Faris Pemi Moumbangna joins KB Kristiansund in Norway's top flight professional soccer league] באתר SIMA, ‏ 20 במאי 2020 (באנגלית)
↑  SønderjyskE henter camerounsk angriber i Norge - SønderjyskE באתר הרשמי של סונאוסקה פובולד, 26 באוגוסט 2021 (בדנית)
↑  Liste des Lions Indomptables sélectionnés pour la CAN 2023 בחשבון הפייסבוק הרשמי של פדרציית הכדורגל הקמרונית, 28 בדצמבר 2023 (בצרפתית)
| נבחרת קמרון – גביע אפריקה לאומות 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 אונדואה •  2 מוקודי •  3 אנגמלאו •  4 וו •  5 טולו •  6 קמן •  7 אנז'י •  8 זמבו אנגיסה •  9 מגרי •  10 אבובקאר •   11 נקודו •  12 טוקו אקמבי • 13 אטבה •  14 צ'מאדו • 15 גונסאלס • 16 אפאסי • 17 נייו • 18 יונגווה • 19 מומבניה • 20 אליוט • 21 קסטלטו • 22 אנצ'אם • 23 אנגפנדואטנבו • 24 אוננה • 25 בוקלה • 26 צ'אטו • 27 דואלה • מאמן: סונג |  1 אונדואה •  2 מוקודי •  3 אנגמלאו •  4 וו •  5 טולו •  6 קמן •  7 אנז'י •  8 זמבו אנגיסה •  9 מגרי •  10 אבובקאר •   11 נקודו •  12 טוקו אקמבי • 13 אטבה •  14 צ'מאדו • 15 גונסאלס • 16 אפאסי • 17 נייו • 18 יונגווה • 19 מומבניה • 20 אליוט • 21 קסטלטו • 22 אנצ'אם • 23 אנגפנדואטנבו • 24 אוננה • 25 בוקלה • 26 צ'אטו • 27 דואלה • מאמן: סונג | קמרון |
לא התלוננתי

#WhyIDidntReport (תרגום חופשי: "למה לא דיווחתי", ההאשטאג המקביל בעברית: #לאהתלוננתי או #לא_התלוננתי) הוא האשטאג שהתפשט כתופעת אינטרנט ברשתות החברתיות טוויטר ופייסבוק בספטמבר 2018. המטרה המקורית הייתה הבעת תמיכה בד"ר כריסטין פורד, אולם בהמשך התופעה התרחבה במטרה לתרום להעלאת המודעות לסיבות המונעות מנפגעות ונפגעי עבירות מין להיחשף ולהתלונן בפני הרשויות המתאימות.
קמפיין זה הופיע כשנה לאחר קמפיין "MeToo" וכהמשך ישיר לקמפיין זה, שהוקיע תופעות הטרדה מינית ואלימות מינית.
הימנעות מהגשת תלונה

פעמים רבות נפגעי עבירות מין נמנעים מפנייה למשטרה. על פי הערכה של מרכז המחקר והמידע של הכנסת לשנת 2015, שיעור הדיווח למשטרה על עבירות מין נמוך משמעותית מהיקף התופעה בפועל ועומד על כ-6%. בין הסיבות לכך ניתן למנות קיום היכרות מוקדמת ויחסי הכוחות בין התוקף לנפגעת, המובילים לכך שברוב המוחץ של הפעמים התקיפה המינית נשמרת בסוד; פעמים רבות הסוד הוא תוצאה של איום מצד התוקף. לרוב, רק לאחר ניתוק של יחסי הכוחות והקשר בין התוקף לנפגעת מתאפשרת חשיפה של הסיפור. בנוסף, ההשלכות של חשיפת התקיפה עלולות להיות קשות, ודורשות משאבים רבים. עבור חלק מהנפגעות והנפגעים, רק מרחק הזמן מאפשר עיבוד של הטראומה ומוכנות להתמודד עם השלכות החשיפה.
היווצרות ההאשטג, התפשטותו והשפעתו

ד"ר כריסטין פורד, מרצה לפסיכולוגיה באוניברסיטת פאלו אלטו, נתקלה בביקורת רבה כשהתלוננה נגד ברט קוואנו, מועמדו של נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, לשופט בית המשפט העליון, כי תקף אותה מינית בשנת 1982 בעודם בתיכון. בעדותה בפני הסנאט של ארצות הברית סיפרה פורד כי קאוואנו תקף אותה וניסה לאנוס אותה, וכי היא חששה לחייה. בנוסף לפורד, שתי נשים נוספות האשימו אותו במעשים מגונים. לשלוש התלונות האלה לא נמצאו עדויות תומכות בחקירת ה-FBI.
בתגובה, העלה טראמפ ציוץ בו תהה מדוע פורד לא התלוננה על התקיפה, בזו הלשון: ”אין לי ספק שאם התקיפה של ד"ר פורד הייתה גרועה כפי שהיא טענה, היא או הוריה האהובים היו ישר מגישים תלונה אצל רשויות החוק המקומיות. אני מבקש שהיא תציג את התלונות האלו כדי שנוכל ללמוד על תאריך, שעה ומקום!”. בנוסף, מתח טראמפ ביקורת על עדות מתלוננת, על שאינה זוכרת פרטים בסיסיים בנוגע למסיבה, שבה, לפי דבריה, הטריד אותה קוואנו, אך זוכרת ששתתה בירה אחת בלבד במסיבה.
כתגובת נגד לטראמפ נולד ההאשטג #WhyIDidntReport. יומיים אחרי הציוץ של טראמפ היו בטוויטר כ-675 אלף ציוצים שהציגו שלל סיבות לכך שנפגעות תקיפה מינית לא העזו להתלונן למשטרה. בין המצייצים היו השחקנית אשלי ג'אד, השחקנית אליסה מילאנו, שהגיבה ישירות לטראמפ, והשחקנית והדוגמנית קארה דלווין.
הזמרת ליידי גאגא השיבה לטענותיו של טראמפ בריאיון בתוכניתו של סטיבן קולבר, ובהיותה "ניצולת תקיפה מינית" בעצמה, טענה כי יש לסמוך על טענותיה של פורד והסבירה כי מדובר בהדחקה של הטראומה, ”כדי שנוכל להתמודד עם הכאב... לפעמים עד כדי כך שלא נרצה אפילו לחשוב על זה או להיזכר בזה”.
כשבוע לאחר הופעת ההאשטג באנגלית, התופעה התפשטה בטוויטר לשפות נוספות, בהן עברית בהאשטג #לאהתלוננתי או #לא_התלוננתי, ובו סיפורים של נשים וגברים ישראליים על אירועי תקיפה מינית שחוו ומדוע לא התלוננו עליהם. העיתונאי ניר גונטז' סיפר על תקיפה מינית שעבר בידי גבר בגיל 15. תחילה לא ציין גונטז' את זהות התוקף, ורק ציין שהוא "מועסק כיום במשרד ממשלתי". לאחר תגובות שקיבל, ציין בציוץ נוסף שמדובר בראש אגף ביטחון, מידע וסייבר במשרד לביטחון הפנים, שלומי בילגי. גם העיתונאית חנה קים סיפרה על פוליטיקאי בכיר ש"דחף את לשונו לפי והשתיל לי, ללא כל התרעה מוקדמת, בלי שום קשר לנושאים הפוליטיים שעליהם דיברנו, נשיקה רטובה עם הלשון". בציוץ נוסף סיפרה על עיתונאי בכיר שניסה לאנוס אותה בכנסת.
לדברי העיתונאית צפי סער, ”#למה לא התלוננתי הולכת צעד נוסף קדימה: השאלה עכשיו אינה, כפי שאירע לא פעם ב#מיטו, אם אכן אשה מסוימת הוטרדה, מהי הטרדה ומהי הסכמה וכו' – כעת הזרקור מופנה אל החברה, שאינה מאפשרת בעצם לנשים לדווח על הפגיעה בהן, שאינה מאמינה לנשים, שמקלה ראש בגורלן ומפקירה אותן למעשה. מעבר לערך המצטבר שכל עדות תורמת לו – עוד אשה ועוד אשה מעזות לפתוח את הפה, לפעמים אחרי שנים של שתיקה – #למה לא התלוננתי מחדדת את הבעיה ש#מיטו הציפה, מפרקת עוד לבנה בחומה הזאת”.
איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית דיווח בתחילת אוקטובר כי בשבוע שלפני הדיווח חלה עלייה של כ-50% במספר הפניות למרכזים ברחבי הארץ. האיגוד קשר את הנתונים לקמפיין הרשת "#לא_התלוננתי".
הערות שוליים

1 2 3  ynet והסוכנויות, נפגעות תקיפה מינית עונות לטראמפ: #למה_לא_דיווחתי, באתר ynet, 22 בספטמבר 2018
1 2 3  פולי טובמן, ‏שנה אחרי MeToo#: הרשת מסבירה למה #לאהתלוננתי, באתר גלובס, 1 באוקטובר 2018
↑  קרן בצלאל, ‏שנה לקמפיין MeToo ששינה את העולם, באתר ‏מאקו‏, 1 באוקטובר 2018
↑  שלי מזרחי סימון, אלימות כלפי נשים - ריכוז נתונים לשנת 2015, באתר מרכז המחקר והמידע של הכנסת, ‏22 בנובמבר 2015
↑  "מה היא נזכרה רק עכשיו?", באתר מרכז סיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית, תל-אביב
↑  חדשות 2, ‏"חשבתי שהוא יאנוס אותי - צעקתי", באתר ‏מאקו‏, 27 בספטמבר 2018
↑  סוכנויות הידיעות, ‏"קוואנו אנס אותי עם עוד אנשים", באתר ‏מאקו‏, 26 בספטמבר 2018
↑  Theresa Vargas, I couldn’t stop reading #WhyIDidntReportIt stories. Then I realized why., וושינגטון פוסט, ‏26 בספטמבר 2018
↑  הארץ, טראמפ חיקה את המתלוננת נגד השופט קבאנו ולעג לזיכרון שלה, באתר הארץ, 3 באוקטובר 2018
↑  ענבל חייט, פוליטיקאית נולדה: תגובת ליידי גאגא לטראמפ סוחפת את הרשת, באתר ישראל היום, 6 באוקטובר 2018
↑  גלי פיאלקוב, ‏קמפיין #לא_התלוננתי: הרשתות החברתיות פותחות תיבות פנדורה, באתר "אנשים ומחשבים", 2 באוקטובר 2018
↑  אמיר אלון, #לא התלוננתי: "יש טונות של סיבות למה נשים לא מתלוננות", באתר ynet, 30 בספטמבר 2018
↑  חדשות עשר, #לאהתלוננתי: גולשות וגולשים חושפים את סיפוריהם ברשת, באתר חדשות 13 (לשעבר ערוץ עשר), 29 בספטמבר 2018
↑  "פשוט קפאתי וניסיתי לשרוד"; עיתונאים ועיתונאית מספרים למה לא התלוננו, באתר וואלה, 2 באוקטובר 2018
↑  מערכת ישראל היום, עיתונאי טוען: בכיר במשרד לביטחון פנים הטריד אותי מינית בצעירותי, באתר ישראל היום, 2 באוקטובר 2018
↑   עודד ירון, הרשת מספקת אינספור תשובות לשאלה "למה לא התלוננת כבר אז", באתר הארץ, 30 בספטמבר 2018
↑  ספי קרופסקי, ‏מפסיקות לשתוק, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 30 בספטמבר 2018
↑   צפי סער, האם #למה לא התלוננתי היא תנועה חשובה יותר מ#מיטו?, באתר הארץ, 25 באוקטובר 2018
↑  בר פלג, אחרי #לא_התלוננתי: מספר הפניות למרכזי סיוע לתקיפה מינית עלה ב-50%, באתר הארץ, 10 באוקטובר 2018
כריסטין פורד בשימוע בסנאט, ספטמבר 2018. הבעת התמיכה בה התרחבה לתופעה עולמית להעלאת המודעות לסיבות שבגינן נפגעות ונפגעי עבירות מין אינן מתלוננות.