stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כל הפטור מן הדבר ועושהו נקרא הדיוט
מקור וטעם הביטוי

מקור ביטוי זה הוא מתלמוד ירושלמי, לעניין חתן הקורא קריאת שמע אף על פי שפטור ממצות קריאת שמע, מחמת אי יכולתו לכוון כראוי, וכן לעניין אדם שמפסיק באכילתו לצורך תפילה, בשעה שאינו חייב בכך.
הלכה זו נפסקה ברמ"א שכתב כלל זה בדיני סוכה, לעניין היושב בסוכה בשעת ירידת גשמים, מאחר שבמקרה כזה ישנו פטור של 'מצטער, שפטור מן הסוכה' אם בכל זאת אינו יוצא מהסוכה נכלל בדין של 'כל הפטור מן הדבר ועושהו נקרא הדיוט'.
בטעם הדבר שאין להחמיר ונקרא הדיוט ישנם כמה טעמים בספרי האחרונים:
המהר"ם פאדובה כתב שהוא מטעם שמיחזי כיוהרא - נראה כגאווה. וכעין דברי התלמוד בבלי: ”לא כל הרוצה לבוא ליטול את השם - יטול”. וכן כתבו עוד אחרונים. הסבר זה כתב גם ראבי"ה, והוסיף משום כך שכלל זה לא נאמר על מי "שמורגל בפרישות גם בשאר דברים" משום שאצלו אין זה נראה כיוהרא.
הרמב"ם מתייחס לכלל זה בהקשר של חסיד שוטה המוזכר בתלמוד הבבלי:
חסיד שוטה - אמרו בתלמוד שעניינו ההגזמה בזהירות ובדקדוק עד שנמאס בעיני בני אדם ועושה מעשים שאינו חייב בהם, וכאילו אמר שוטה בחסידותו. ואמרו בגמרא שבת ירושלמי: כל מי שהוא פטור מדבר ועושהו נקרא הדיוט.
מתי נאמר כלל זה

הרב אברהם גומבינר בספרו מגן אברהם כתב שצריך להתיישב בדין זה מתי נאמר ומתי לא, ולא כתב כלל בדין זה.
הגאון מווילנה תמה על מה שנראה בתלמוד בכמה מקומות ש'אף על פי שפטור מן הדבר אם עושה - הוא מצווה מן המובחר', ופעם אחת אמרו 'כל הפטור מדבר ועושהו - נקרא הדיוט', וכתב לחלק שבכל מקום שהוא מצווה בעצם אלא שלא הצריכוהו לעשותו, כגון שתיית מים בסוכה, בזה המחמיר הוא מצווה מן המובחר. אך במקום שהוא פטור כללי, על זה אמרו שנקרא הדיוט. כעין זה כתבו לפניו כמה מהראשונים בעניין מה שאמרו בתלמוד שנשים רשאיות לסמוך על הקורבן אם ירצו, ולא חששו מדברי הירושלמי ש'הפטור מן הדבר ועושהו נקרא הדיוט' וכתבו לחלק בין מעשה שהוא מצווה רק שלא נצטוו בה שרשאי אדם להחמיר, לבין מעשה שאינו מצווה כלל.
הריטב"א כתב לבאר על פי חילוק זה את הכלל שאמרו בתלמוד בכמה מקומות גדול המצווה ועושה ממי שאינו מצווה ועושה, שנראה מזה שאף מי שאינו מצווה ועושה יש לו שכר מסוים; שכן מדובר שהוא עושה מצוות שציוותה בהן התורה לאחרים, "אבל העושה מאליו מצוות שלא ציותה בהם תורה כלל - זו היא שאמרו כל שאינו מצווה בדבר ועושהו נקרא הדיוט".
יש מהאחרונים שכתבו שבהלכה שהייתה בה מחלוקת, ונפסק להקל, בזה אינו רשאי להחמיר על עצמו.
בנוסף, יש שכתבו שמאחר שכל הטעם שנקרא הדיוט הוא משום יוהרא (גאווה) לכך אם מחמיר ביחיד שאין חשש יוהרא. מותר, ודווקא בציבור ובהפרסיא יש לאסור.
מתי נאמר כלל זה > מצוות שבין אדם לחברו

הרב חיים יוסף דוד אזולאי בספרו פתח עיניים כתב שכלל זה תקף רק בנוגע למצוות שבין אדם למקום, אך במצוות שבין אדם לחברו, רשאי אדם להחמיר על עצמו אף במקום שאינו חייב.
הערות שוליים

↑  ברכות פ"ב ה"ט, ושבת פ"א ה"ב
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תרל"ט, סעיף ז'
↑  שו"ת, סימן לט.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ט"ז, עמוד ב'
↑  יד מלאכי (כללי הדינים אות שכ"ד) בשם שו"ת מעיל שמואל שנקרא הדיוט רק אם עושה כן ליוהרא ולבטל דברי חבירו אבל כשעושה לשם שמים יש לו שכר
↑  מובא במרדכי ברכות, רמז א.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תע"ב, סעיף ו', וכן בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן ל"ח, סעיף ב'
↑  בספרו שנות אליהו, ברכות פ"א מ"ג
↑  ראו למשל: חידושי הרמב"ן על מסכת קידושין לא, וראשונים נוספים על אתר
↑  חידושי הריטב"א, מסכת קידושין דף לא עמוד א.
↑  שו"ת שבות יעקב
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ל"ג, עמוד א'
↑  על פי זה יישב מה שפסק בשולחן ערוך, חושן משפט, סימן רס"ג, סעיף ג' שאף זקן ואינה לפי כבודו שפטור מלהחזיר אבדה יכול להחמיר על עצמו אם ירצה בכך.
לאורה צ'רטה

| --- | --- |

פורטרט של צ'רטה, 1640
 לידה:  1469 ברשה, הרפובליקה של ונציה 
 פטירה:  1499 (בגיל 30 בערך) ברשה, הרפובליקה של ונציה 
 מדינה:  הרפובליקה של ונציה 
 שפות היצירה:  איטלקית 
 
לאורה צ'רטה (באיטלקית: Laura Cereta; ספטמבר 1469–1499) הייתה מחברת הומניסטית ופמיניסטית איטלקייה בת המאה ה-15.
ביוגרפיה

צ'רטה נולדה בספטמבר 1469 בברשה בשטח הרפובליקה של ונציה. אביה, סילבסטרו צ'רטו, היה משפטן ושופט שלום. כשהייתה בת 7 נשלחה למנזר על מנת ללמוד דת וקרוא וכתוב. במהלך תקופת לימודיה סבלה מנדודי שינה, ובכתביה היא מתארת כיצד העבירה את זמנה בקריאה וברקימה. כשהייתה בת 9 שבה אל ביתה, שם למדה לטינית ויוונית מאביה, וכן התעניינה במתמטיקה, אסטרולוגיה, חקלאות ופילוסופיה של המוסר.
כשהייתה בת 15 נישאה לסוחר ונציאני בשם פייטרו סרינה. לאחר 18 חודשי נישואים נפטר סרינה, וצ'רטה נותרה אלמנה.
צ'רטה נפטרה ב-1499 מסיבה לא ידועה.
כתביה

מתוך כתביה, נשתמרו 82 מכתבים ודיאלוג בצורת כתב יד, אשר התפרסמו באופן מסודר רק במאה ה-17. כתביה עסקו בנושאים כמו נישואים ומשפחה, חינוך, גורל ומזל, בדידות, תאוות בצע, מלחמה וניחום אבלים.
לקריאה נוספת

Laura Cereta (1997).  Diana Robin (ed.). Collected letters of a Renaissance feminist. Chicago: University of Chicago Press.
תמר הרציג, בשורה האחרונה או מאחורי וילון: נשים ואקדמיה מזווית היסטורית, איגרת 35, נובמבר 2013, עמ' 76–81
ימאהה YZF-R6

| --- | --- |
Yamaha YZF-R6
Yamaha YZF-R6
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  ימאהה מוטור
 שנות ייצור:  1999–2021
 מודל קודם:  ימאהה YZF-R1
 סיווג:  אופנוע ספורט
 אורך:  2,100 מ"מ (1999–2002)  2,020 מ"מ (2003–2005)  2,040 מ"מ (2006–2021)
 רוחב:  700 מ"מ (1999–2002)  690 מ"מ (2003–2005)  700 מ"מ (2006–2021)
 גובה:  1,120 מ"מ (2001–2002)  1,090 מ"מ (2003–2005)  1,090–1,100 מ"מ (2006–2016)  1,150 מ"מ (2017–2021)
 משקל:  176–183 ק"ג (משקל יבש)
 בסיס גלגלים:  1,400 מ"מ (1999–2000)  1,380 מ"מ (2001–2016)  1,370 מ"מ (2017–2021)
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, בטור, 599.8 סמ"ק המפיק 98.9 כ"ס ב-12,500 סל"ד (1999–2000)  4 צילינדרים, בטור, 599.8 סמ"ק המפיק 106.9 כ"ס ב-12,500 סל"ד (2001–2002)  4 צילינדרים, בטור, 599.8 סמ"ק המפיק 122.0 כ"ס ב-13,000 סל"ד (2003–2004)  4 צילינדרים, בטור, 599.8 סמ"ק המפיק 125.0 כ"ס ב-13,000 סל"ד (2005)  4 צילינדרים, בטור, 599.8 סמ"ק המפיק 131.0 כ"ס ב-14,500 סל"ד (2006–2009)  4 צילינדרים, בטור, 599.4 סמ"ק (2008–2012)  4 צילינדרים, בטור, 599.0 סמ"ק (2017–2021)
 הילוכים:  תמסורת 6 מהירויות
 מהירות מרבית:  253–257 קמ"ש (דגמים שיוצרו בין השנים 1999–2000)  253 קמ"ש (דגמים שיוצרו בין השנים 2001–2002)  260 קמ"ש (דגמים שיוצרו בין השנים 2006–2007)
 צריכת דלק:  6.17–6.19 ליטר ל-100 קמ"ש (1999–2000)  6.4 ליטר ל-100 ק"מ (2001–2002)  7.0 ליטר ל-100 ק"מ (2006–2007)
ימאהה YZF-R6 (ביפנית: ワイゼットエフ アールシックス, באנגלית: Yamaha YZF-R6) הוא אופנוע ספורט מתוצרת חברת ימאהה היפנית אשר יוצר משנת 1999. עד שנת 2021.
מאפיינים

מנוע 4 צילינדרים בטור, 16 שסתומים, מחזור ארבע פעימות, מנוע קירור מים.
נפח מכל דלק – 17 ליטר.
גובה מושב: 810 מ"מ (1999–2000), 830 מ"מ (2001–2002), 820 מ"מ (2003–2005), 850 מ"מ (2006–2021).
צמיגים: קדמי 120/60-ZR17, אחורי 180/55-ZR17 (2004–1999), קדמי 120/70-ZR17, אחורי 180/55-ZR17‏ (2005–2021).
מאפיינים > תאוצות

תאוצה בין 0–97 היא 3.5 שניות (דגמים שיוצרו בין השנים 1999–2000).
תאוצה בין 0–97 היא 2.8 שניות (דגמים שיוצרו בין השנים 2001–2002).
תאוצה בין 0–97 היא 3.0 שניות (דגמים שיוצרו בין השנים 2006–2007).
מאפיינים > מדגמי "ימאהה YZF-R6"

"RJ03" (בין השנים 1999–2002).
"RJ05 / RJ09" (בין השנים 2003–2004).
"RJ095" (בין השנים 2005–2006).
"RJ11" (בין השנים 2006–2007).
"RJ15" (בין השנים 2008–2010).
גלריה

"ימאהה YZF-R6"
"ימאהה YZF-R6", שנת 2008
"ימאהה YZF-R6", שנת 2006
"ימאהה YZF-R6"
"ימאהה YZF-R6"
"ימאהה YZF-R6", שנת 2006
ראו גם

ימאהה VMAX
ימאהה YZF-R1
הערות שוליים

↑  "ימאהה R6 yamaha-motor.eu/gb/en/products/motorcycles/supersport/yzf-r6
↑  "ימאהה YZF-R6", שנת 1999, נסיעה ראשונה motorcycle.com/manufacturer/yamaha/first-ride-1999-yamaha-yzfr6
↑  Yamaha YZF-R6 Discontinued After 2020, ‏18 בנובמבר 2020
↑  "ימאהה YZF-R6", שנת 2001 - מפרט web.archive.org/web/20010606182552
↑  "ימאהה YZF-R6", שנת 2004 - מפרט web.archive.org/web/20040723054347
↑  "ימאהה YZF-R6", שנת 2000 cycleworld.com/story/buyers-guide/2020-yamaha-yzf-r6
כל העיר שלנו

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
"כל העיר שלנו" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית עדן בן זקן ביחד עם הזמר פאר טסי. השיר יצא לאור ב-7 ביוני 2016, כסינגל השני מתוך אלבומה השני תאמין לי, בהוצאת חברות התקליטים וארומה מיוזיק ושרית הפקות.
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-2 במצעד של רדיו אמצע הדרך.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי דולב רם ופן חזות והופק על ידי יעקב למאי. השיר הוא שיר ים-תיכוני, המשלב בתוכו גם את סגנון הפופ. יוסי חרסונסקי הפנה כלפי השיר ביקורת מעורבת, תוך שהוא העניק לו שני כוכבי זהב מתוך חמישה.
בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר בוים על ידי עוזי ג'ורג' ונדב אליהו, ופורסם בערוץ היוטיוב של פאר טסי ב-6 ביוני 2016. בתחילת הקליפ, ניתן לראות את בן זקן מתקשרת לטסי, תוך שהוא במכוניתו והיא בביתה. בהמשך השניים נפגשים.
נכון לאוקטובר 2021, מונה הצפיות של האודיו עומד על כ-20 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 8 |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 44 |  |
|  ישראל | מאקו וערוץ 24 | 16 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 48 |  |
הערות שוליים

↑  כל העיר שלנו, יוסי חרסונסקי, באתר יוסמיוסיק, ‏יוני 2016
1 2 3 4  השיר "כל העיר שלנו", באתר יוסמיוסיק, ‏יוני 2016
↑  רדיו 90FM - ארכיון המצעדים, באתר www.90fm.co.il (ארכיון)
↑  עדן בן זקן - כל העיר שלנו, באתר Spotify, ‏7 ביוני 2016
1 2 3  פאר טסי Peer Tasi, פאר טסי | עדן בן - זקן - כל העיר שלנו|date=2016-06-06|url=https://www.youtube.com/watch?v=mcj0EXKswhc%7Caccessdate=2019-03-29
1 2  http://mediaforest.biz/Charts/YearlyCharts
| עדן בן זקן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | מלכת השושנים • תאמין לי • לזאת שניצחה • חיים שלי • מועבט • עם או בלי לאהוב • 7 • דם שלי |  |
| אלבומים אחרים | Live קיסריה 2022 • הרמיקסים • מופע העשור (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • ארומה מיוזיק • "אקס פקטור ישראל" |  |
| עדן בן זקן – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| מלכת השושנים | "מנגינה" • "מלכת השושנים" • "שיכורים מאהבה" • "פיסה מזכרוני" • "אלבינה" |  |
| תאמין לי | "תאמין לי" • "כל העיר שלנו" • "תזיזו" • "אף אחד" • "אין לי אותך" • "הייתי חוזרת" |  |
| לזאת שניצחה | "לזאת שניצחה" • "רציתי" • "כולם באילת" • "צועקת" |  |
| חיים שלי | "תל אביב בלילה" • "בא לי לחבק אותך" • "חיים שלי" • "מקסיקו" • "מילה של גבר" • "יאסו" • "תגיד לי Je t'aime" • "חצי מדינה" • "תרקדו" |  |
| מועבט | "אגרוף" • "כשתבוא" • "קוקוריקו" • "אהבה של אמא (חיים שלי)" • "אנא מג'נונה" • "חיים מאושרים" • "מתגעגעת אותך" • "הגענו הבנות" • "מועבט" • "ברחובות של תל אביב" • "איך אתה הולך" |  |
| עם או בלי לאהוב | "עם או בלי לאהוב" • "סירי" • "מה איתי" • "ניסיתי" • "אלף כוכבים" • "עשית לי טוב" • "WTF" • "הבת שלך" • "שוב תגיד לי בואי" • "דינרו" • "פילטרים יפים" • "כמה שנים" • "מה קרה?" • "ממתק" • "בסוף כל יום" |  |
| 7 | "חמסה" • "משחק קלפים" • "ילדת רחוב" • "עמנואלה" • "כינורות" • "ראשון בבוקר" • "להיות שלך" • "ריגוש זמני" • "מילה טובה" |  |
| דם שלי | "דם שלי" • "היית אחותי" • "תמיד נשאר אני" • "חיפשתי אותו בנרות" |  |
| סינגלים אחרים | "הללויה" • "Fresh" • "שונה מהנוף" • "Bonsoir" • "הזמן שלנו" • "והיא שעמדה" • יש בי אהבה" • "קטן עלינו" • "מקלט בטוח" • "תהמר עליי" • "מי אני בלעדיך" • "מלאכים" • "100 קילומטר" • "מסיבת הרווקות" • "נשבעת אמונים" • "עוד טיפה" |  |
| השתתפות בסינגלים | "מקסיקאנה" • "Godparent" |  |
| שירים אחרים | "הפשע המושלם" ‏•‏‏ "אולי תִּפָּתַח הדלת" |  |
ישראל איסר איסרלין (שער משפט)

| --- | --- |
 לידה:  1750 תק"י 
 פטירה:  1829 (בגיל 79 בערך) תקפ"ט ויניצה, האימפריה הרוסית 
 מקום קבורה:  ויניצה 
 מדינה:  אוקראינה 
 תקופת הפעילות:  ?–1829 
 השתייכות:  תנועת החסידות 
 חיבוריו:  שער משפט, שער דעה, ועוד
 
הרב ישראל איסר איסרלין (בערך תק"י -תקפ"ט, 1829) היה רבה של ויניצה (אז האימפריה הרוסית, כיום אוקראינה). מפורסם בשל ספריו שער משפט על שולחן ערוך חושן משפט ושער דעה על הלכות ריבית.
ביוגרפיה

אין ידועים פרטים רבים עליו. אביו היה ר' זאב וולף. היה מיוחס למהרש"א, ולרבי יהודה החסיד, לרבי הלל בן נפתלי הירץ (ה"בית הלל") ועוד. היה מחותנו של רבי יחזקאל לנדא, בעל ה"נודע ביהודה".
היה מקורב לגדולי החסידות, כהחוזה מלובלין, ורבי לוי יצחק מברדיצ'ב. צדיקים אלו, הפליגו בשבחו.
לפי תשובותיו, נראה שכיהן ברבנות החל משנת תק"ל (1770).
קברו חודש לאחרונה על ידי אגודת אהלי צדיקים
ספריו

ספריו, שחוברו על השולחן ערוך, זכו להצלחה רבה. לצד היותם ספרי פסיקה, הם נחשבים לספרים למדניים, ועוסקים בפלפול בסוגיות התלמוד ודברי הראשונים והאחרונים, עד להלכה למעשה. היו שאמרו שספרו היה נחשב לספר המרכזי על חושן משפט, אילולי פורסם הספר קצות החושן (שני הספרים דומים בסגנונם). המחבר מזכיר את ספר קצות החושן בחלק השני של שער משפט, וכנראה שהגיע לידיו בין הוצאת החלקים. כמו כן הוא מזכיר בחלק השני את ספר שער המלך. את ספר נתיבות המשפט אינו מזכיר, וכפי הנראה בתשובותיו סימן ל"ח לא הכירו. בראשית שו"ת שם אריה ישנה התכתבות עם רבי ישראל איסר הנפרסת על ארבעה סימנים, כשבסימן הרביעי כותב המחבר שעד שנשלחה תשובתו לרבי ישראל איסר, הוא כבר הסתלק מהעולם
שער משפט - חלק א' מוהילוב, תק"ע, חלק ב' תקע"ב.
שער דעה - יצא לאור יחד עם שער משפט.
שו"ת נחלת אבות -  יצא לאור בפרשבורג בשנת תרכ"ו, על ידי נכדו עוזר צוזמיר.
דרישת הארי - 8 דרשות שאמר בעירו. יצא לאור על ידי הרב שלום גוטמן רבה של יאס. בסוף הספר נדפס גם קונטרס שאגת הארי, על הלכות פסח.
ספרי שער משפט, שער דעה ושו"ת נחלת אבות יצאו במהדורה חדשה, הכוללת הערות ודיונים בדברי המחבר מספרים שדנו באותם נושאים ומספרים שדנו בדבריו, על ידי שמואל אביטן, ירושלים תשס"ה.
משפחתו

בתו - מרת תהלה (נפטרה כ"ה באייר ה'תקצ"ה), נישא לישראל גולדנוויזר. בנם, ר' יעקב (נולד כ' בשבט תקע"ב).
הערות שוליים

↑  כך כתב בשער משפט סימן ל"ה ס"ק א' ובתשובות נחלת אבות סימן ר'. יש אומרים שרבי יצחק בנו של הנודע ביהודה היה חתנו.
↑  הסכמת רבה של ויניצא, הרב משה נתן רובינשטיין. פורום "אידישע וועלט פארומס".
↑  כאן.
↑  ויניצה: הוקם ציון על קברו של הרה"ק בעל 'שער המשפט', באתר "אהלי צדיקים".
↑  כאן.
↑  שו"ת שם אריה.  אתר היברובוקס.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007525169005171  GND: 1089751664  ISNI: 0000 0000 3577 5579  LCCN: n96039406  NTA: 305838822  VIAF: 41104976   WorldCat (עם VIAF): 41104976
כשאבא ואמא בני דודים

כשאבא ואמא בני דודים הוא עמוד פייסבוק ישראלי, המציג לעוקביו תוכן הומוריסטי וסאטירי מרחבי הרשת. העמוד הוקם באוקטובר 2014, ונכון ל-2021 הוא מונה כ-506 אלף עוקבים. התוכן ברובו לועג לאנשים שכתבו או עשו דבר מה מטופש.
הקמת העמוד והצלחתו

עמוד הפייסבוק הוקם באוקטובר בשנת 2014 ומפרסם פרסומים מתוך הרשתות החברתיות אשר מציגים את מפרסמיהם בעילגותם. לעיתים מוצג פרסום עילג, ולעיתים מוצגת תגובה עילגת לפוסט שפורסם. העילגות מתבטאת בשיבושי לשון, חוסר הגיון ובורות כללית. המפורסמים בו אינם נגלים לגולשים.
הדף, כיום, מציג גם צילומי מסך מן הטלוויזיה בהם אנשים אומרים דברים תמוהים וכן צילומים של מראות משונים שגולשים תיעדו. בעוד שבצילומי המסך מתוך הרשתות החברתיות שם הכותב מחוק, במקרה של ידוען הזיהוי לא יוסתר. ניתן גם למצוא בדף פרסומות עם פרטים של המפרסם שמוצג בקלונו.
העמוד דורג ב-2015 כאחד מעשרת דפי הפייסבוק הפופולריים ביותר בישראל על פי העיתון גלובס. עוצב בו לוגו קבוע ותמונת הנושא של העמוד כללה לפרקים ציטוטים מתוך פוסטים נבחרים בעמוד, כגון "מה אתה בא לי בהנדסה" ו"מחשבה עוצרת מציאות".
מנהל העמוד, אופיר פנסו, השתתף בפינה קבועה בתוכנית "מועדון ארוחת הבוקר" בהגשת שי גולדשטיין ולאה לב בתחנת הרדיו 103FM. בפינה הציג פוסטים נבחרים שפורסמו מדי שבוע. העמוד פעיל ברשת הפייסבוק, האינסטגרם והיוטיוב.
ב-2 בנובמבר 2018 נחסם עמוד הפייסבוק למשך יממה, לאחר שהועלה בו פוסט הלועג לארגון החמאס.
הערות שוליים

↑  103FM - כשאבא ואמא בני דודים, באתר 103fm.maariv.co.il
↑  ינון בן שושן, ‏בגלל חמאס – עמוד הפייסבוק "כשאבא ואמא בני דודים" נחסם ל-24 שעות, באתר ‏מאקו‏, 4 בנובמבר 2018
כלצידים

| כלצידים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
תת־מחלקה:: בעלי גלגול מלא
סדרה:: דבוראים
תת־סדרה:: Apocrita
על־משפחה:: כלצידים
שם מדעי
 Chalcidoidea ‏לטריי, 1817

Torymus tanaceticola
Gonatocerus triguttatus
זחל פונדקאי של צרעות Euplectrus פרזיטואידים.
כלצידים (שם מדעי: Chalcidoidea) היא על-משפחה של צרעות בסדרת הדבוראים. זו אחת מהקבוצות הגדולות בסדרה שבה כ-22,000 מינים מוכרים למדע ועוד עשרות אלפי מינים שעדיין אינם מתוארים. ניתן למצוא נציגים של העל-משפחה במרבית חלקי העולם, אך בגלל גודלם הקטן והקושי לחקור אותם מעט ידוע על הביולוגיה שלהם.
תיאור

הצרעות המשתייכות לעל-משפחת הכלצידים קטנות מאוד – אורכן לא עולה לרוב על 3 מילימטר. המין Dicopomorpha echmepterygis, ששייך לעל-משפחת הכלצידים, הוא החרק הקטן ביותר בעולם – אורכו של זכר בוגר הוא כ- 0.11 מילימטר. לצרעות אלו מספר מצומצם של עורקים בכנפיים, למינים רבים צבעים מטאליים ומחוש ברכי.
ביולוגיה

מרבית המינים בעל-המשפחה הם פרזיטואידים – הנקבות מטילות ביצים על גבי או בתוך פרוק-רגליים אחר; הצאצאים הבוקעים מהביצה ניזונים מהפונדקאי וגורמים למותו. ישנו מגוון גדול של פונדקאים השייכים לשלוש-עשרה סדרות של חרקים ושתי סדרות של עכבישנים. חלק מהמינים ספציפיים לפונדקאי ממין מסוים וחלקם יכולים להטיל במגוון פונדקאים. הנקבות יכולות להטיל בתוך או על גבי ביצי הפונדקאי, הזחלים, הנימפות, הגולם או דרגת הבוגר של הפונדקאי. חלק מהמינים משתקים את הפונדקאי ועוצרים את התפתחותו ואילו מינים אחרים מאפשרים לפונדקאי להמשיך בהתפתחות תוך כדי שהם ניזונים ממנו. הבוגרים ניזונים לרוב מצוף פרחים. בחלק מהמינים קיימת הזנה טורפנית – הנקבות הבוגרות יכולות, בנוסף להטלה על הפונדקאי, גם להיזון ממנו. מינים מעטים אוכלי-צמחים, חלקם אוכלי-זרעים וחלקם יוצרי-עפצים. בין המינים אוכלי הצמחים ניתן למצוא את צרעות הפיקוס, ממשפחת הצרפגיתיים (Agaonidae) המאביקות את פרחי הפיקוסים.
הדברה ביולוגית

צרעות כלצידיות הן אחת הקבוצות החשובות ביותר בהדברה ביולוגית של חרקים מזיקים. מאות מינים קשורים בהדברה יישומית נגד פרפרים, עשים, כנימות עלה, כנימות מגן, כנימות עש ועוד. גם בישראל ישנו שימוש בצרעות אלו – לדוגמה: מין של צרעת האנגירוס (Anagyrus) נגד כנימות קמחיות.
מיון

כיום מחולקת על-המשפחה ל-19 משפחות שונות, חלקן פאראפילטיות, עם יותר מ-90 תת-משפחות.
משפחות:
אגנואידים (Agaonidae) ‏Walker, 1846
Aphelinidae, Thomson, 1876
Chalcididae, Latreille, 1817
Encyrtidae, Walker, 1837
Eucharitidae, Latreille, 1809
(Eulophidae, Westwood, 1829 (including Elasmidae
Eupelmidae, Walker, 1833
Eurytomidae, Walker, 1832
Leucospidae, Fabricius, 1775
Mymaridae, Haliday, 1833
Ormyridae, Förster, 1856
Perilampidae, Latreille, 1809
Pteromalidae, Dalman, 1820
Rotoitidae, Bouček & Noyes, 1987
Signiphoridae, Ashmead, 1880
Tanaostigmatidae, Howard, 1890
Tetracampidae, Förster 1856
Torymidae, Walker, 1833
Trichogrammatidae, Haliday, 1851
לקריאה נוספת

קוגלר, יהושע (1989). על-משפחת הכלצידים, מתוך החי והצומח של ארץ ישראל, עורך עזריה אלון, כרך 3 ("חרקים"), עמ' 325-334.
פילוגנזה של כלצידים: (A Molecular Phylogeny of the Chalcidoidea (Hymenoptera באתר כתב העת PLOS ONE.
יצוא חקלאי חדש: צרעות טפילות בתוך מומיות של כנימות בפורטל הישראלי לחקלאות, טבע וסביבה.
הערות שוליים

↑  יצוא חקלאי חדש: צרעות טפילות בתוך מומיות של כנימות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284799105171  GND: 4153017-2  LCCN: sh85022379
כל הפרפרים

"כל הפרפרים" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דיקלה. השיר יצא לאור ב-4 באוקטובר 2021, על ידי חברת התקליטים הליקון כסינגל שלא מתוך אלבום. הוא נכתב על ידי דיקלה והופק על ידה ביחד עם אלירן אביטל. "כל הפרפרים" הוא שירה השלישי של דיקלה שיצא לאור בשנת 2021, לאחר "ביי ביי".
השיר הגיע למקום השביעי במדיה פורסט ושהה שם במשך שבועיים רצופים.
רקע וכתיבה

"כל הפרפרים" נכתב על ידי דיקלה והולחן והופק על ידה, ביחד עם אלירן אביטל.
כאשר יצא, הופנו כלפי השיר ביקורות חיוביות מטעם אתרי אינטרנט שונים כדוגמת סרוגים, ערוץ 7 ופרוגי.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ המלא שצולם עבור השיר הועלה לערוץ היוטיוב של דיקלה ב-4 באוקטובר 2021, בסמוך לצאתו של "כל הפרפרים" כסינגל.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 7 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 4 באוקטובר 2021 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | הליקון |  |
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  דיקלה - כל הפרפרים, נבדק ב-2022-06-15
↑  דיקלה - ביי ביי, נבדק ב-2022-06-15
↑  ואולי, 2021-06-07, נבדק ב-2022-06-15
↑  niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group
↑  קשת ברגסון, ‏כל הפרפרים: דיקלה בסינגל חדש, באתר "סרוגים", 4 באוקטובר 2021
↑  אריאל פייגלין, דיקלה: "אני משאירה לעצמי את השאריות", באתר ערוץ 7, ‏2021-10-04
↑  מוזיקה - סיכומוזיקלי: זהבה בן מרגשת ועודד פז מארח את אלונה ודנה, באתר פרוגי, ‏2021-10-08
| דיקלה |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אהבה מוסיקה • עולם • ארלוזורוב 38 • ואם פרידה • סיפור אופטימי • חופשייה |  |
| חברות תקליטים | הד ארצי • התו השמיני • הליקון |  |
קטגוריה (אלבומים • שירים)
| דיקלה – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| אהבה מוסיקה | "בוקר טוב" • "בוחרת להיות" • "אהבה מוסיקה" • "אהבתך" • "תבלינים" |  |
| עולם | "עולם" • "בונבוניירות" • "תראי" • "געגועים" |  |
| ארלוזורוב 38 | "לבכות" • "מזל" • "חולת אהבה" |  |
| ואם פרידה | "ואם פרידה" • "בסמה" • "שבע בערב" • "Here Comes the Rain Again" • "אין עוד אהבה כזאת" • "יהיה לנו טוב" • "קופנגן" |  |
| סיפור אופטימי | "הוא כותב לי מאמי" • "אל תלך" • "בדידותי הנהדרת (מישהו אוהב אותי)" • "מסקרה שחורה" |  |
| חופשייה | "אתי" • "תודה" • "פסנתר לבן" • "הו ליבי" • "שבועיים" • "רק תגיד" |  |
| השתתפות בסינגלים | "איפה בעולם" • "מחמל נפשי" • "ואז את תראי" |  |
| סינגלים אחרים | "ביי ביי" • "ואולי" • "כל הפרפרים" • "לא מתנצלת" • "אבא" • "לבד" • "Bring Them Home" |  |
| סינגלים שיווקיים | "בשביל אהבתה" • "Confide in Me" • "כמו צמח בר" |  |
ישראל איסר שפירא (מזריטש)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1828 אוגוסטוב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  1894 (בגיל 66 בערך) מזריטש, אוקראינה 
 מדינה:  פולין 
 תקופת הפעילות:  ?–1894 
 
הרב רפאל ישראל איסר שפירא (ה'תקפ"ח, 1828 - ה'תרנ"ד, 1894) היה רב ופוסק הלכה ליטאי שפעל גם בפולין. ר"מ בישיבת סייני ורבן של אוגוסטוב ומזריטש. מחבר הספר "עזרת ישראל".
ביוגרפיה

נולד באוגוסטוב, בצעירותו היה תלמידו המובהק של הרב יהודה בכרך רבה של סייני וראש הישיבה בעיר. אחר כך נסע ללמוד בישיבת וולוז'ין והיה לתלמידו של רבי יצחק מוולוז'ין. בוולוז'ין שמע שיעורים גם מפי ראשי הישיבה הצעירים דאז, הרב נפתלי צבי יהודה ברלין והרב אליעזר יצחק פריד.
הוא נישא בווילנה לנינתו של הצדיק המקובל הווילנאי המפורסם, שהיה עיוור ונודע בכינויו ר' ישעיה'לה סגי-נהור אשכנזי. חזר לגור בסביבת עיר מולדתו ובסוף שנות ה-40 של המאה ה-19 היה שותף לרב משה יצחק אביגדור בהקמת ישיבתו החדשה בסייני, לאחר הקמתה כיהן בה כר"מ. לפי תוכניתם של השניים אמורה הייתה ישיבת סייני להיות המקבילה הפולנית של ישיבת וולוז'ין הליטאית, אך התוכנית נגנזה בשל התנגדות השלטונות הרוסיים.
הוא היה מקובל כפוסק הלכה בכיר בדורו, וגדולי הרבנים בפולין וליטא הפנו אליו שאלות הלכתיות. בהם: רבי ישראל יהושע טרונק מקוטנו, רבי יום טוב ליפמן היילפרין מביאליסטוק, רבי יוסף שאול נתנזון מלבוב, רבי צבי הירש אורנשטיין מבריסק ורבי חיים אלעזר וקס מקאליש.
בין השנים ה'תרי"ד, 1854 - ה'תרכ"ט, 1869, כיהן כרבה של אוגוסטוב מולדתו. ולאחר מכן (בסביבות ה'תר"ם, 1880) התקבל כרבה של מזריטש, משרה בה נשא עד פטירתו בשנת ה'תרנ"ד, 1894.
משפחתו

אחיו הרב יהושע השל שפירא היה רבן של שאקי ושצ'וצ'ין שבפלך לומז'ה.
חמיו היה הרב יעקב יוסף בן הרב משה יהודה הלוי גראמער, הוא נפטר במרץ 1870 בחיי אביו בגיל 49 לאחר מחלה קשה.
בנו ר' דוב נחמן שפירא (ה'תרכ"א-ה'תרצ"א), התמנה אחריו כרבה של מזריטש.
לקריאה נוספת

משה צינוביץ, רבני אוגוסטוב: הרב ישראל איסר שפירא - הרב הרביעי, בתוך: י. אלכסנדרוני (עורך), ספר יזכור לקהילת אוגוסטוב והסביבה, תל אביב תשכ"ו, עמ' 92–94
הערות שוליים

1 2  הלל נח שטיינשניידער מווילנא, רוסלאנד: ווילנא. בחצות ליל שבת קדש..., המגיד, 2 במרץ 1870.
↑  לפי נתן צבי פרידמן, אוצר הרבנים, בערכו. פריט 12133.
↑  נתן צבי פרידמן, אוצר הרבנים, בערכו. פריט 4630.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009449682205171  LCCN: n2020067141  VIAF: 34160725574910180997   WorldCat (עם VIAF): 34160725574910180997