stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פונקציה
הרכבת פונקציות

על קבוצה של פונקציות ניתן להגדיר פעולה בינארית בסיסית הקרויה הרכבת פונקציות. בהינתן פונקציה  f\colon X\to Y ופונקציה  g\colon Y\to Z, מגדירים את ההרכבה שלהן  h=g\circ f בתור פונקציה  h\colon X\to Z המוגדרת לכל  x\in X בתור  h(x)=g(f(x)). כלומר תוצאת ההרכבה היא פונקציה המוגדרת על ידי הפעלת  f על איבר ועל התמונה המתקבלת מפעילים את  g. הרכבת פונקציות אינה פעולה קומוטטיבית (לרוב  f\circ g\neq g\circ f גם אם שני האגפים מוגדרים). עם זאת, זוהי פעולה אסוציאטיבית (כאשר יש שרשרת של פעולות הרכבה בזו אחרי זו, ניתן להוסיף בתוכה סוגריים היכן שרוצים בלי לשנות את התוצאה).
פונקציית הזהות היא איבר יחידה (שמאלי או ימני) ביחס להרכבת פונקציות. בהינתן פונקציה  f\colon X\to Y מתקיים  f\circ I_{X}=f וכן  I_{Y}\circ f=f. אם  f הפיכה, אז מתקיים גם  f^{-1}\circ f=I_{X} וכן  f\circ f^{-1}=I_{Y}.
מהתכונות שנמנו כאן נובע שקבוצת הפונקציות מקבוצה כלשהי  X לעצמה (פונקציות מהצורה  f\colon X\to X) היא מונואיד ביחס לפעולת הרכבת הפונקציות. פונקציית היחידה  I_{X} היא איבר היחידה (הדו־צדדי) של המונואיד. האיברים ההפיכים במונואיד הם הפונקציות ההפיכות.
קבוצת הפונקציות  Y^{X}

את קבוצת הפונקציות מקבוצה  X לקבוצה  Y מסמנים  Y^{X}. סימון זה אינו מקרי. יש קשר הדוק בין קבוצה זו לפעולת החזקה.
לכל קבוצה יש עוצמה שניתן לתארה אינטואיטיבית כ"מספר האיברים" בה. העוצמות של קבוצות סופיות הן מספרים טבעיים. לקבוצות אינסופיות יש עוצמות אינסופיות, שעשויות להיות שונות זו מזו (תורת הקבוצות מבחינה בין גדלים שונים של אינסוף). את העוצמה של קבוצה  X מסמנים  |X|.
אם  X ו־ Y הן קבוצות סופיות, אז מספר הפונקציות בקבוצה  Y^{X} הוא מספר האיברים ב־ Y בחזקת מספר האיברים ב־ X. בניסוח קומפקטי לפי הסימונים שהנהגנו זה עתה:  \left|Y^{X}\right|=|Y|^{|X|}. הזהות נובעת משיקול קומבינטורי פשוט שמסתמך על עקרון הכפל: נניח שבקבוצה  X יש  n איברים, ובקבוצה  Y יש  m איברים. נבחר איבר ראשון ב־ X, הוא יכול לעבור לכל אחד מ־ m איברים. נבחר איבר שני ב־ X, גם הוא יכול לעבור לכל אחד מ־ m איברים. וכן הלאה עד שנגיע לאיבר ה־ n ב־ X. נכפיל את כל האפשרויות יחדיו לכל איברי  X כדי לקבל את מספר האפשרויות הכולל ונקבל  m^{n}.
לקבוצות אינסופיות מחליטים לקבל זהות זו כהגדרה של חזקה בין עוצמות אינסופיות. לכל זוג עוצמות  |X|,|Y| מגדירים  |Y|^{|X|}=\left|Y^{X}\right|. זוהי הגדרה מוצלחת, שכן היא מקיימת את חוקי החזקות והיא עדיין מהווה פעולת כפל מקוצר ביחס לכפל המוגדר בין עוצמות.
ראו גם

ערכי פונקציות בוויקיפדיה
פונקציה ממשית
שתי ההתאמות מימין אינן פונקציות: א' "פונקציה חלקית", ב' "פונקציה מרובה" ורק ג' היא פונקציה.
בפונקציה קבועה כל הערכים מקבלים את אותה תוצאה
תצוגה גרפית של פונקציה קבועה
Holy Wood (In the Shadow of the Valley of Death)

Holy Wood (In the Shadow of the Valley of Death) - "עץ (או זקפה) קדוש (בגיא צלמוות)" - הוא אלבום של להקת המטאל מרילין מנסון.
האלבום יצא ב-2000 והיה הראשון של מנסון לאחר אירוע הטבח בתיכון קולומביין שחלק מהתקשורת האשים בו את מנסון. האלבום עוסק בנשק, במוות ובחלקן של התקשורת ושל הוליווד בהפצת האלימות. השיר The Love Song עוסק באמצעות מטפורה בחוסר השליטה של ההורים על הילדים, כשהאב הוא הזרוע, האם היא האקדח והילד הוא הכדור.
מתוך השיר Lamb of God שעוסק בצורה שבה המוות מוצג בידי התקשורת:
מתוך השיר The Nobodies שלכל הדעות עוסק ישירות בטבח בקולומביין:
הלהיטים מתוך האלבום הם The Fight Song ,Disposable Teens ו-The Nobodies. האלבום הצליח פחות מקודמיו והגיע למקום ה-13 ברשימת האלבומים הנמכרים בארצות הברית.
רשימת השירים

כל השירים נכתבו על ידי מרילין מנסון. המיספור בספרות הרומיות במקור.
A: In the Shadow
I Godeatgod
II The Love Song
III The Fight Song
IV Disposable Teens
D: The Androgyne
(V Target Audience (Narcissus Narcosis
'VI 'President Dead
VII In the Shadow of the Valley of Death
VIII Cruci-Fiction in Space
IX A Place in the Dirt
A: Of Red Earth
X The Nobodies
XI The Death Song
XII Lamb of God
XIII Born Again
XIV Burning Flag
M: The Fallen
XV Coma Black a) Eden Eye b) The Apple of Discord
XVI Valentine's Day
XVII The Fall of Adam
XVIII King Kill 33°
(XIX Count to Six and Die (The Vacuum of Infinite Space Encompassing
XX The Nobodies (גרסה אקוסטית שצורפה לאלבום באזורים מסוימים)
היפרסומניה אידיופתית

| --- | --- |
 תחום:  נוירולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  291699 
 MeSH:  D020177
 סיווגים
 ICD-10:  G47.12 
 ICD-11:  7A21 
 
היפרסומניה אידיופָּתית (באנגלית: Idiopathic hypersomnia) היא הפרעה נוירולוגית, המאופיינת בעיקר בישנוניות יתר יומית (EDS) (אנ'). הלוקים במחלה מאובחנים בדרך כלל בשלב מאוחר של חייהם, מה שמוביל לחוסר הכרה ולזלזול מהסובבים ולמודעות ציבורית נמוכה. המחלה היא כרונית, וחסרת תרופה, אך ישנם מספר טיפולים שנעשה בהם שימוש, בעיקר תרופות לנרקולפסיה שמאושרות על ידי ה-FDA.
בספרות המקצועית ניתן למצוא מגוון כינויים למחלה, כגון "primary hypersomnia", "central hypersomnia", "hypersomnia of brain origin", "IHS" ועוד.
התפתחות המחלה

בדרך כלל, הסימפטומים של היפרסומניה אידיופתית מתחילים בגיל ההתבגרות, אך הם יכולים להתחיל בגיל מאוחר יותר. לאחר הופעתה, ההיפרסומניה מחמירה לעיתים קרובות לאורך מספר שנים, אך היא לעיתים נותרת יציבה. הפוגה ספונטנית נצפתה רק אצל 10–15% מהמטופלים.
תסמינים

לאנשים הסובלים מהיפרסומניה אידיופתית יש פרקים חוזרים ונשנים של ישנוניות יתר ביום. השינה שלהם היא בדרך כלל עמוקה, עם קושי משמעותי להתעורר. אף על פי שהם קיבלו שעות שינה רבות יותר מכפי שגוף אנושי צריך, גם כשהם מצליחים להתעורר הם עלולים לסבול מאינרציה של שינה (חוסר התמצאות משמעותי לאחר ההתעוררות). בדרך כלל התנומות הן בשעות היום, ארוכות מאוד (עד מספר שעות) והן גם אינן מרעננות, בניגוד לתנומות הקצרות והמרעננות המועילות ללוקים בנרקולפסיה.
מחקרים מצאו מספר תופעות לוואי נוספות למחלה, כמו דפיקות לב, בעיות עיכול, קושי לוויסות טמפרטורת הגוף, ומספר בעיות קוגניטיביות, במיוחד בעיות זיכרון וריכוז, חרדה ודיכאון. כמו כן נצפו לעיתים תסמינים של מחלת רנו, עלפונות, סחרחורות, כאבי ראש והפרעה בזקפה. עם זאת, כל התופעות האלו יכולות להיות תופעות לוואי של גורמים נוספים, ולא הוכח בצורה חד משמעית כי הן תופעת לוואי של היפרסומניה אידיופתית.
טיפול

נכון ל-2019, אין תרופה להיפרסומניה אידיופתית. כמו כן, מכיוון שמנגנון המחלה הבסיסי עדיין לא מובן לחלוטין, בדרך כלל מאמצי הטיפול מתמקדים בעיקר בהקלת הסימפטומים. אף על פי שישנן מספר תרופות שאושרו על ידי ה-FDA לשימוש בנרקולפסיה, אין תרופות שאושרו על ידי ה-FDA להיפרסומניה אידיופתית. לפיכך, התרופות המקדמות התעוררות המשמשות לחולי נרקולפסיה משמשות בדרך כלל מחוץ לסל התרופות כדי לסייע ללוקים בהיפרסומניה אידיופתית. חלק מהתרופות הממריצות הן מתילפנידאט, סלג'ילין, דסוקסין ועוד. עם זאת, ממריצים אקטיביים יותר, כמו מזינדול, אינם מאושרים לשימוש בארצות הברית. הממריצים עלולים לגרום למפרע לבעיה נוספת, נדודי שינה.
כמו כן יש שימוש בתרופות וטיפולים רגילים במעבדות שינה. קפאין, עם זאת, אינו ממריץ מספיק ללוקים בהיפרסומניה ובנרקולפסיה.
הערות שוליים

↑  Narcolepsy and hypersomnia: review and classification of 642 personally observed cases. Roth B. Schweiz Arch Neurol Neurochir Psychiatr. 1976;119(1):31-4
↑  "International classification of sleep disorders, revised: Diagnostic and coding manual" (PDF). American Academy of Sleep Medicine. 2001. אורכב מ-המקור (PDF) ב-26 ביולי 2011. נבדק ב-25 בינואר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Virginie Bayon, Damien Léger, Pierre Philip, Socio-professional handicap and accidental risk in patients with hypersomnias of central origin, Sleep Medicine Reviews 13, 2009-12-01, עמ' 421–426 doi: 10.1016/j.smrv.2009.02.001
↑  Diagnostic and statistical manual of mental disorders : DSM-IV-. Washington, DC: American Psychiatric Association. 2000. ISBN 0-89042-025-4.
↑  National Institutes of Health (ביוני 2008). "NINDS Hypersomnia Information Page". אורכב מ-המקור ב-2009-08-25. נבדק ב-2009-01-23. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Billiard, Michel; Sonka, Karel (2016). "Idiopathic hypersomnia". Sleep Medicine Reviews. 29: 23–33. doi:10.1016/j.smrv.2015.08.007. ISSN 1087-0792.
↑  Bendrich Roth, MD; Sonia Nevsimalova, MD; Allan Rechtschaffen (במאי 1972). "Hypersomnia With "Sleep Drunkenness"". Arch Gen Psychiatry. 26 (5): 456–462. doi:10.1001/archpsyc.1972.01750230066013. PMID 5019884. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Cyrille Vernet, Smaranda Leu‐Semenescu, Marie-Annick Buzare, Isabelle Arnulf, Subjective symptoms in idiopathic hypersomnia: beyond excessive sleepiness, Journal of Sleep Research 19, 2010, עמ' 525–534 doi: 10.1111/j.1365-2869.2010.00824.x
↑  M. Billiard, Y. Dauvilliers, Idiopathic Hypersomnia, Sleep Medicine Reviews 5, 2001-10-01, עמ' 349–358 doi: 10.1053/smrv.2001.0168
↑  C. Bassetti, M. S. Aldrich, Idiopathic hypersomnia. A series of 42 patients., Brain 120, 1997-08-01, עמ' 1423–1435 doi: 10.1093/brain/120.8.1423
↑  "Epocrates – Adderall". נבדק ב-2013-07-19.
↑  "Medscape – Treatment". נבדק ב-2013-01-25.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph1236543 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
גיל רביב

| --- | --- |
 ענף מדעי:  אורולוגיה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת גנט 
 מוסדות:  הפקולטה למדעי הרפואה והבריאות, אוניברסיטת תל אביב  בית חולים תל השומר 
 
גיל רביב הוא אורולוג ישראלי, פרופסור לאורולוגיה בבית הספר לרפואה ע"ש סאקלר של אוניברסיטת תל אביב, מנהל היחידה לפריון הגבר במחלקה האורולוגית במרכז רפואי שיבא.
מעיסוקיו המחקרים והקלינים: פריון הגבר (אנדרולוגיה).
ביוגרפיה

רביב בוגר הפקולטה לרפואה, באוניברסיטת תל אביב.
רביב השתלם בכירורגיה אורולוגית של ניתוחי שופכה באוניברסיטת גנט בעיר גנט, בבלגיה (1994).
בין השנים 1994–1996 רביב השתלם בכירורגיה אורולוגית, בטיפול בבעיות של הפרעה בזקפה ופריון הגבר במרכז הרפואי במרכז הרפואי ERASME ("Erasmus Hospital" (אנ')) בבריסל, בלגיה.
רביב מונה לפרופסור-חבר בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת תל אביב.
רביב רופא בכיר במרכז לבריאות מינית בבית החולים שיבא ומנהל היחידה לפריון הגבר, במחלקה האורולוגית, בבית החולים שיבא.
רביב חבר באיגודים האורולוגים הישראלי והאירופאי, חבר באיגוד הישראלי, האירופאי והאמריקאי בחוג להפרעות בתפקוד מיני, חבר באיגוד הישראלי והאירופאי של ה- "AGING MALE "The Aging Male (אנ').
תחומי עניין של רביב: פריון הגבר, הפרעות בזקפה ובתפקוד מיני, בדיקות אולטרהסאונד טרנס רקטלי, גידולי שלפוחית השתן, גדלה שפירה של ערמונית.
ממחקריו של רביב

רביב פרסם עשרות מאמרים בספרות המקצועית בתחום האורולוגיה, פריון הגבר והפרעות בתפקוד המיני.
ממחקריו של רביב באתר PubMed
ממחקריו של רביב > רביב שותף בניסויים קליניים

גישה חדשה שפותחה במכון ויצמן לגילוי של סרטן הערמונית ופורסמה בשנת 2010.
מסתבר שמדידת האבץ ומיפויו בערמונית עשויים להצביע הן על מיקומו המדויק של הגידול והן על מידת אלימותו.
הגישה החדשה התפתחה ממחקרים בני כ-30 שנה, שהראו כי ריכוז האבץ – יסוד כימי המצוי בשפע באופן טבעי בבלוטת הערמונית – נמוך יותר אצל חולים בסרטן הערמונית שהגידול בהם מצוי בשלב מתקדם. בעשור האחרון הושגו תובנות על התפקיד שממלא האבץ בערמונית – התברר כי לחומר זה, בין היתר, תפקיד חשוב בשמירה על הרכבו הכימי של נוזל הערמונית המופרש מתאי האפיתל של הערמונית.
פרופ' עמוס ברסקין וד"ר רחל צ'צ'יק, יחד עם ד"ר סנה שילשטיין ותלמיד המחקר מרקו קורטזי מהמחלקה לפיזיקה של חלקיקים ואסטרופיזיקה במכון ויצמן למדע, ובשיתוף עם ד"ר דוד ורצקי מהקריה למחקר גרעיני בנחל שורק, פיתחו באחרונה גישה חדשה לגילוי של סרטן הערמונית. שיטה זו נבחנה בניסויים קליניים בשיתוף עם הרופאים פרופ' יעקב רמון, ד"ר אדוארד פרידמן, ד"ר גיל רביב, ד"ר אלכסנדר וולקוב וד"ר ניר קליינמן מהמרכז הרפואי על-שם שיבא בתל-השומר, וד"ר אביתר מוריאל, ד"ר מוניקה הוסר, ד"ר גבריאל קוגן וד"ר ואלרי גלדיש מהמרכז הרפואי קפלן ברחובות
לקריאה נוספת

שאלות לד"ר רביב גיל - האגודה הישראלית לטרשת נפוצה (mssociety.org.il)
הערות שוליים

↑  פרופ' גיל רביב הפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר, אוניברסיטת תל אביב
↑  פרופ' גיל רביב אתר מרכז רפואי שיבא
↑  פרופסור גיל רביב - אודות rofim.org.il/DoctorMiniSite
↑  המרכז לבריאות מינית - בית החולים שיבא sheba.co.il
↑  המרכז לרפואה מינית והשרות הסקסולוגי (שסק) – שיבא תל השומר (פרופ' גיל רביב) איט"ם
↑  פרופ' גיל רביב - מנהל היחידה לפריון הגבר, שיבא infomed.co.il/expert
↑  "להוציא את הערמונית מהאש - מוקדם ככל האפשר" הידען - מגזין מכון ויצמן, 6 בינואר 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  dblp: 182/3592
ורדנפיל

| --- | --- |

 שמות מסחריים בישראל
 לויטרה, לויטרה מסיסה, סטקסין
 נתונים כימיים
 מסה מולרית:  488.221 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  15%
 מטבוליזם:  בכבד
 בטיחות
 מעמד חוקי:  תרופת מרשם, בישראל כלולה בסל הבריאות
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון B3 (אוסטרליה), קטגוריית סיכון B 
 מזהים
 קוד ATC:  G04BE09 
 מספר CAS:  224785-90-4
 PubChem:  110634
 ChemSpider:  99300
 
ורדנפיל המוכרת גם בשם מסחרי לויטרה (Levitra) היא תרופה המיועדת לטיפול בהפרעות בתפקוד המיני אצל גברים - הפרעה בזקפה.
לויטרה גורמת להרחבת כלי הדם בפין, וכתוצאה מכך מתאפשרת זרימת דם מוגברת למקום ומתרחשת זקפה. התרופה משפיעה בתוך 15–25 דקות מרגע נטילתה ומשך השפעתה עד 12 שעות, ומאפשרת זקפה רק כתוצאה מגירוי מיני.
שימוש והתוויות

התרופה לויטרה רשומה לטיפול בהפרעות בזקפה.

לויטרה ניתנת בטבלייה מצופה ובטבלייה מסיסה.
היא שייכת למשפחת מעכבי האנזים פוספודיאסטראז PDE-5 המיועדות לטיפול בגברים הסובלים מבעיות של אין אונות ומקושי להגיע לזקפה. לויטרה רשומה ומאושרת לשימוש בישראל וברוב מדינות העולם משנת 2005, וכלולה בביטוחים המשלימים של כל קופות החולים בהנחה.
לויטרה בגברים חולי סוכרת

הפרעות בתפקוד המיני נפוצות בקרב חולי סוכרת יותר מכפי שהן נפוצות בכלל האוכלוסייה. ההפרעה הנפוצה ביותר היא הפרעת זקפה. שכיחותה של הפרעה זו עולה עם הגיל, מ-6% בקרב גברים בתחילת שנות העשרים ועד כ-50% בגברים בסוף העשור החמישי לחייהם.

תרופות השייכות למשפחת מעכבי האנזים פוספודיאסטראז PDE5 (לויטרה, ויאגרה, סיאליס) הן האמצעי הראשון של הטיפול התרופתי בגברים הסובלים מהפרעת זקפה אורגנית ללא התווית נגד לשימוש בתרופות אלו.
לויטרה בגברים עם מחלות לב וכלי דם, השמנת יתר

הפרעות זקפה הן סמן של סיבוכים בריאותיים אפשריים כגון הפרעות ברמת שומני הדם, לחץ דם גבוה, מחלה קרדיווסקולרית והשמנת יתר. חמישים אחוזים מהגברים מעל גיל 40 ייתקלו בבעיות בזקפה. במחקר MALES אף נמצא קושי בזקפה בשכיחות של 39% בקרב סוכרתיים לעומת 10% בקרב גברים בריאים, וכי גברים עם יתר לחץ דם סבלו פי 2 מהפרעות זקפה מגברים ללא יתר לחץ דם.

מחקר REALIZE שהתפרסם ב-J Sex Med בדק את הסבילות והיעילות של ורדנפיל בקרב מטופלים הסובלים מהפרעות זקפה בלבד, וכן בקרב מטופלים הסובלים מהפרעות זקפה וגם ממחלות רקע. המחקר המחיש שוורדנפיל מעניקה שיעור גבוה של הצלחה בקיום יחסי מין בעקבות המינון הראשון, עם דיוח על שיפור בתפקוד הזקפתי, וכן על פרופיל בטיחותי חיובי בקרב גברים עם או ללא מחלות רקע, כמו סוכרת, יתר לחץ דם ועוד.

לויטרה בעלת השפעה טובה בטיפול בבעיות זקפה בחולי לב יציבים, אולם מאחר שהתרופה, כמו ויאגרה וסיאליס, מרחיבה את כלי דם ולכן גורמות לירידת לחץ הדם, יש לתת אותן בזהירות לחולים המקבלים תרופות להורדת לחץ הדם בעיקר מקבוצת חוסמי-האלפא. מעכבי PDE5 אסורים לשימוש לחולים הנוטלים תרופות מקבוצת הניטרטים, והשימוש בניטרטים אסור במשך 24 שעות מנטילת ויאגרה או לויטרה ו-48 שעות מנטילת סיאליס. כמו כן, אין מידע לגבי הבטיחות של תרופות אלה בחולים עם היצרות המסתם האורתלי. לא הוכח שאחת מהתרופות שהוזכרו יעילה יותר או מסוכנת יותר בחולי לב.
מינונים מאושרים

לויטרה בטבלייה מצופה זמינה במינונים של 5 מ"ג, 10 מ"ג ו –20 מ"ג בטבליות כתומות. המינון ההתחלתי הוא 10 מ"ג. את לויטרה צריך ליטול בין 25–60 דקות לפני פעילות מינית ובתדירות של פעם ביום לכל היותר.
לויטרה מסיסה (Levitra ODT) זמינה במינון של 10 מ"ג בלבד. הזמינות הביולוגית שלה גבוהה מזו של לויטרה טבלייה מצופה.
קבוצת מעכבי PDE-5

ההתוויות של לויטרה, והוריות הנגד שלה, דומות ליתר התרופות מקבוצת מעכבי PDE-5. המולקולה של לויטרה מזכירה את הסילדנפיל ציטרט (ויאגרה) ואת הטדלפיל (סיאליס). ההבדל בין ורדנפיל לבין סילדלפיל ציטרט הוא במיקום של אטום חנקן ושינוי בסילדנפיל משייר של מתיל לאתיל בטבעת הפייפרזין.
תופעות לוואי

תופעות הלוואי השכיחות בשימוש בוורדנפיל דומות לאלו שבמעכבי PDE-5 אחרים. תופעת הלוואי השכיחה ביותר שהיא ספציפית לוורדנפיל היא כאב ראש. תופעות הלוואי הפחות שכיחות הן סחרחורת, הסמקה, נזלת או אף סתום, קשיי עיכול..
התוויות נגד

אין להשתמש אם ידועה רגישות לאחד ממרכיבי התרופה.
אין להשתמש אם נוטלים ניטרטים או תורמי ניטריק אוקסיד בכל צורה שהיא.
אין להשתמש בו זמנית עם מעכבי HIV פרוטאז כגון אינדינביר או ריטונאביר.
אין להשתמש בתרופה אם הנך מעל גיל 75 שנים ונוטל תרופות אנטי-פטרייתיות מסוג קטוקונזול או איטרקונזול.
אין להשתמש בתרופה אם עברת לאחרונה שבץ או התקף לב, אם הנך סובל מהפרעה חמורה בלב או בכבד, אם הנך סובל או סבלת בעבר מלחץ דם נמוך או אם הנך מטופל בדיאליזה.
אין להשתמש אם בעבר היה אובדן ראייה מסוג (NAION (non-arteritic anterior ischemic optic neuropathy.
התרופה אינה מיועדת לילדים או מתבגרים מתחת לגיל 18.
התרופה אינה מיועדת לנשים.
הערות שוליים

↑  עלון לצרכן לויטרה, מאגר התרופות, אגף הרוקחות במשרד הבריאות
↑  עלון לצרכן לויטרה מסיסה, מאגר התרופות, אגף הרוקחות במשרד הבריאות
↑  Burke, A.P., F.D. Kolodgie, and R. Virmani, Fetuin-A, valvecalcification, anddiabetes: whatdoweunderstand? Circulation, 2007.115(19): p.2464-7
↑  Malavige, L.S., etal., Erectile dysfunction among men with diabetes isstrongly associated with premature ejaculation and reduced libido. J Sex Med, 2008.5(9): p.2125-34
↑  McCulloch, D.K., etal., The prevalence of diabetic impotence. Diabetologia, 1980.18(4): p.279-83
↑  Althof, S. E., etal., International Society for Sexual Medicine's guidelines for the diagnosis and treatment of premature ejaculation. J Sex Med, 2010.7(9): p.2,947-69
↑  Rosen C.R. et al,CURRENT MEDICAL RESEARCH AND OPINION 2004, 20(5);607–617
↑  ד"ר ירון בוקר, "גם לחולי לב מגיע ליהנות ממין", אתר שירותי בריאות כללית
1 2 3  Levitra PI
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
עריקות בצה"ל

מסרון ששלח צה"ל לאלפי עריקיו במהלך שנת 2015
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
במדינת ישראל נוהג גיוס חובה, שאינו נעוץ רק בצורך ביטחוני אלא גם באתוס של צבא הגנה לישראל כצבא העם. על-פי אידיאל זה, תפקיד השירות הצבאי להוות בין היתר "כור היתוך", במסגרתו מגויסים נערים מכל שכבות האוכלוסייה ומשתלבים בחברה ובצבא. התפיסה הנוהגת היא אפוא שאידיאל זה, מצריך את העמדתם לדין של חיילים שאינם מתייצבים לשירות ולא קיבלו פטור חוקי, בין אם באמצעות השתמטות או באמצעות עזיבת הצבא במהלך שירות פעיל. לצורך הגשמת אידיאל זה, מעמיד צה"ל מדי שנה כ-1,300 נעדרים מן השירות לדין פלילי, מה שמביא אותם להשתחרר מן הצבא עם רישום פלילי. החל מ-2019, חלקם ישתחררו מהצבא עם רישום פלילי מופחת, המקביל בהשלכותיו לתוצאת אי-הרשעה בבית משפט אזרחי.
שלב מקדים – נפקדות

סעיף 94 לחוק השיפוט הצבאי קובע: "חייל שנעדר משירותו בצבא, או מהמקום שהוא חייב כדין להימצא בו אותה שעה, דינו - מאסר שלוש שנים, אלא אם הוכח כי היה לו היתר או הצדק סביר אחר לכך". מכאן, שמבחינה משפטית, ההתייחסות לעבירת ההיעדרות ולחומרתה היא אך ורק מבחינת מניין ימי ההיעדרות ללא הבחנה האם מדובר בחייל נפקד, או בחייל עריק.
לאור זאת, ועל בסיס חוק השיפוט הצבאי, נכתבו שתי פקודות מטכ"ל המתייחסות לעבירת היעדר מן השירות שלא ברשות; פ"מ 31.0513: "היעדרות משירות סדיר" ופ"מ 31.0521: "היעדרות משירות מילואים". פקודות אלו מגדירות מהו נפקד, מהו עריק ומהו אופן הטיפול בכל אחד מן המקרים הללו.
דיווח עריקות והטיפול בעריק לאחר סיום שלב הנפקדות

לאחר תום 21 ימים החייל ידווח כעריק ויוצב ביחידה וירטואלית בשם "רמ 6ב עריק בארץ". מרגע זה העריק עובר לאחריות מדור עריקים במקמש״ר שעתיד להוסיף אותו לרשימה המרוכזת של עריקי צה"ל, רשימה שכל החיילים המופיעים בה עוברים לאחריות לוכדי העריקים בחיל המשטרה הצבאית. בנוסף מוצאת כנגד חיילים המופיעים ברשימה זו פקודת מעצר וצו עיכוב יציאה מהארץ. מרגע זה, מופעלות פעילויות בילוש מצד חיל המשטרה הצבאית לאיתור ולכידת העריק, בין היתר על ידי ביקורי פתע בבית בשעות לילה מאוחרות או בשעות בוקר מוקדמות, מעקב ברשתות חברתיות של העריק, מעקב אחר חשבון הבנק של העריק וכל פעולה אחרת שיכולה להביא לאיתורו ולכידתו. בנוסף, גם משטרת ישראל מקבלת בשלב זה דיווח מצה"ל על דבר העריקות ובכל בדיקת רישיונות שגרתית בעתיד על ידי שוטר אזרחי, העריק ייעצר ויועבר לטיפול המשטרה הצבאית.
העמדה לדין

פרקליטות עריקים, הזרוע הביצועית של הפרקליטות הצבאית לענייני עריקים, היא זו שאמונה על הגשת כתבי אישום כנגד עריקים. לאור אופייה הצבאי של העברה, פרקליט צבאי רשאי להורות להעמיד לדין חייל בדין משמעתי ולא להגיש כנגדו כתב אישום. לרוב, כנגד עריקים מוגש כתב אישום על פי סעיף 94 לחוק השיפוט הצבאי.
פרקליטות עריקים נוהגת גם להגיש כתב אישום כנגד משתמטים על-פי סעיף 94 לחוק השיפוט הצבאי וזאת על-פי סעיף 35(א) לחוק שירות ביטחון אשר מגדיר כי לעניין חוק השיפוט הצבאי, מועמד לשירות ביטחון החייב להתייצב לשירות סדיר רואים אותו כמי שנמנה עם הכוחות הסדירים של צבא ההגנה לישראל החל מן הזמן שנקבע בהתייצבות. לאור זאת, תחולת חוק השיפוט הצבאי חלה גם על משתמטים וניתן להעמידם לדין בבית הדין הצבאי. התיקון לסעיף 35 אשר התיר את העמדת המשתמטים לדין בפני בית דין צבאי התקבל בכנסת בשנת 1988, לפני מועד זה כתבי אישום כנגד משתמטים היו מוגשים לבית משפט השלום.
במקרים של היעדרות ארוכה שניתן להסיק ממנה כוונה שלא לשוב לשירות, מוגש כתב האישום על-פי סעיף 92 לחוק השיפוט הצבאי, הנחשב חמור יותר והעונש המוגדר בצידו קשה יותר.
חומרת העבירה

ניתן להדגים את חומרת העברה בפני המחוקק על ידי השוואה לעברות אחרות. למשל, סעיף 94 לחוק העונשין, שעניינו גרימת מוות ברשלנות, מגדיר כי המורשע בעברה זו דינו מאסר שלוש שנים, בדומה לעבירת היעדר מן השירות לפי סעיף 94 לחוק השיפוט הצבאי. לעומת זאת עברת עריקה לפי סעיף 92 לחוק השיפוט הצבאי דינה מאסר חמש עשרה שנה. בדומה לחוק העונשין, מדובר בעונשי מקסימום, ורמות הענישה בפועל נמוכות בהרבה ומשתנות על פי הנסיבות.
בתי הדין הצבאיים מפרשים את עבירות הנפקדות והעריקה כך שככל שתקופת ההיעדרות ארוכה יותר, כך העבירה חמורה יותר. פרשנות זו אינה מחויבת המציאות, ואינה נוהגת בכל שיטות המשפט. כך, למשל, בשיטת המשפט האמריקאית, מתייחסים לגורמים אחרים, ובתוכם התפקיד של העורק, האם עזב עם נשק, הצטרף לכוח זר, עזב במהלך פעילות מבצעית ועוד. אף בדין הישראלי תהיה השפעה לגורמים אלה, אך הואיל ובדרך כלל העריקה אינה כוללת רכיבים אלה – הדיפרנציאציה בחומרה נעשית על-פי משך ההיעדרות.
בשל עבירת העדר מן השירות, בתי הדין הצבאיים נוהגים לתת עונשי מאסר בפועל, הנעים בדרך כלל סביב חודשים ספורים. עריק שנשפט בבית דין צבאי (מעל 100 ימי היעדרות בסך הכל), יקבל רישום פלילי במשטרת ישראל. לרישום פלילי זה השלכות רבות על החיים האזרחיים והוא עשוי למנוע קבלת העריק לעבודות אזרחיות רבות. בגין עבירת העריקה לפי סעיף 92, נוטים בתי הדין להשית עונש של למעלה משנת מאסר.
היקף התופעה והסיבות לביצוע עריקות

כיום[דרושה הבהרה], ישנם בצה"ל כ-4,000 עריקים, וכמו כן נשפטים אלפי חיילים בשנה בגין היעדר מהשירות שלא ברשות. הסיבות לביצוע העריקות מגוונות. הנפוצות שבהן:
קושי כלכלי – עריקים רבים בוחרים לברוח מהצבא על מנת לעזור למשפחתם בנושא הכלכלי. לעריקים רבים משפחות עם קושי כלכלי וחובות גדולים ולעיתים קרובות הקושי מחייב את העריקים, שלא מצליחים לעזור למשפחה עם משכורת מינימלית ביותר שהם מקבלים מהצבא, לערוק במטרה לעבוד, להרוויח כסף ולפרנס את משפחתם.
קושי אישי ונפשי – עריקים רבים בוחרים לערוק מהצבא בעקבות קושי אישי ונפשי שחוו ביחידתם כתוצאה מתנאים מחמירים, יחס רע ולא מתחשב, מרחק רב מהבית וכדומה. רבים מהעריקים הללו אינם מאמינים כי יוכלו להשתלב בצבא, ואילו חלק מאותם עריקים מאמינים שלאחר תקופת עריקות ממושכת, יוכלו לשנות את שיבוצם ולקבל הקלות, בין אם דרך קב"ן או דרך מערך הגחל"ת בכלא בעת ריצוי העונש על העריקות.
אידאולוגיה אנטי צבאית – עריקים רבים לא רוצים לשרת עוד בצבא ולכן בוחרים לערוק כדי לצאת מאוחר יותר על אי התאמה בגין התנהגות רעה וחמורה או לחלופין להגיע למערך בריאות הנפש ולצאת לאחר תקופת עריקות ארוכה דרך פטור נפשי.
הליכי שילוב של עריקים ומשתמטים

תוכנית הליכי שילוב היא מיזם של צה"ל בשיתוף משרד הרווחה, בו מתמודד צה"ל עם בעיית ההיעדרות מן השירות של חיילים בעלי קשיים כלכליים באמצעות סיוע כלכלי, ולא באמצעות מאסרם בפועל ופיטוריהם מן השירות. הצבא מכנה את ההליכים הללו "הליכים שיקומיים", שכן הטיפול בבעיות העומדות בבסיס היעדרות החיילים מן השירות נתפס על-ידו כ"שיקומי", משההיעדרות מן השירות היא עבירה פלילית. במסגרת המיזם, הושקעו תקציבים ממשרד הרווחה לטיפול בבעיות השורש המונעות מחיילים להשלים שירות תקין.
חרף אופיו הסוציאלי של ההליך, מדובר בהליך המתבצע בצל המשפט הפלילי, ובמסמך בו הציג הצבא את התוכנית נוקטים בכפל לשון, כאשר לעיתים מכונה ההליך "הליך שילוב", מונח המדגיש את אופיו הסוציאלי, ולעיתים "הסדר שילוב", מונח המדגיש את אופיו המשפטי-פלילי. החיילים בתוכנית השילוב נדרשים להתייצב לדיוני מעקב תקופתיים בבית הדין הצבאי, בכובעו כ"בית הדין המשלב".
קבלת ההחלטה על פתיחת בית הדין המשלב

בין השנים 2018–2020, בוצעה בצה"ל תוכנית הרצה (פיילוט) במסגרתה יושמו מנגנונים לשילוב עריקים ומשתמטים בשירות תקין באמצעים שאינם עונשיים, תוך מתן סיוע כלכלי. הצבא הגדיר את התוכנית כמוצלחת, כאשר מתוך כ-200 חיילים ששולבו בתוכניות השונות, כ-70 השלימו שירות מלא והשתחררו מבלי לרצות עונש מאסר ממושך וללא רישום פלילי (כ-80 חיילים אחרים עדיין נמצאים בשירות תחת פיקוח במסגרת תוכנית ההרצה). היות שהתוכנית נמצאה מוצלחת, ב-20 ביולי 2020 צה"ל מצא לנכון להרחיב את המיזם כך שיכלול חיילים המתאימים לכך מכלל הזרועות והגופים במערכת הצבאית.