אברהם משה לונץ
קורות חיים

נולד בקובנה באימפריה הרוסית. אביו היה דיין, ובנו, אברהם משה, מילדותו הצטיין בישיבה בכישרונות מרובים. עלה ארצה עם הוריו ב-1869. למד בירושלים בישיבת עץ חיים. בעודו עלם צעיר השיאוהו הוריו אשה, דבורה ריטובסקי, בתו של הרב יעקב עקיבא ריטובסקי. השתלם גם בלימודי חול וקרא בספרות ההשכלה, ובשל כך הקנאים בירושלים רדפוהו, עד שהוכרח לברוח עם אשתו ולהתיישב בעיר צפת. כששב לירושלים, נאלץ להתפרנס כמלמד בדוחק רב. בד בבד למד וחקר הרבה, ביקר בספריות החשובות בירושלים, ובמסע בגליל עורר בו את הרעיון להתמסר לחקירת ארץ ישראל.
לונץ וישראל דב פרומקין ייסדו את הספרייה על שם משה מונטיפיורי, הספרייה הציבורית הראשונה בירושלים, שנסגרה כעבור זמן קצר.
ב-1873 התחיל לפרסם מאמרים בעיתונו של פרומקין, "חבצלת", ובהם מתח ביקורת קשה על שיטת החלוקה ועל הגבאים הממונים עליה. עם זאת נחלץ להגנה על קהילת ירושלים מפני התקפותיו של ההיסטוריון היינריך גרץ. לונץ היה מהמשתתפים הבולטים בכתב העת עברי אנכי.
לאחר שפרסם כמה מאמרים על נושאים גאוגרפיים כתב לונץ ב-1876 את ספרו "נתיבות ציון וירושלים", ובשנת 1891 פרסם מורה דרך ראשון לירושלים בשפה העברית, וזאת בעקבות מורי הדרך הלועזיים הרבים על ארץ ישראל שנדפסו באותה עת עם התגברות זרם התיירים והמבקרים בארץ הקדושה. מאז ועד סוף ימיו המשיך את מחקריו בגאוגרפיה של ארץ ישראל, והשתמש למטרה זו גם בספריות של מוסדות נוצריים, דבר בלתי רגיל בירושלים דאז. לונץ היה מורה בבי"ס למל בירושלים והדריך את טיול בי"ס הראשון בא"י יחד עם עמיתיו  המורים וביניהם דוד ילין. המסע נערך ליריחו וים המלח ובעקבותיו תיאר לונץ את הטיול במבט עיניו של נער דמיוני בשם יואש.
ראייתו לקתה כשהיה בן 23 והוא נסע לווינה ולפריז לשם ריפוי, אך מאמצי הרופאים עלו בתוהו, והוא התעוור כעבור שנתיים.
בסיועו של פרץ סמולנסקין פרסם לונץ בווינה ב-1882 את הכרך הראשון של "ירושלים, שנתון לידיעת ארץ ישראל". על שנתון זה עבד עד יום מותו, והוציא לאור במרוצת השנים 12 כרכים נוספים, שנדפסו בירושלים בבית דפוס של לונץ עצמו, ששכן מ-1900 בשכונת עזרת ישראל בפינת רחוב יפו. משנת 1895 ועד שנת 1915 פרסם מדי שנה גם את "לוח ארץ ישראל", מעין אלמנך ספרותי.
ב-1903 הוציא לאור את ספרם של ר' ישראל מסלנט, ר' יצחק ליפקין ור' זאב וולף ליפקין, "ספר חוט המשולש בסוגיות ושמעתיות... שואל ומשיב...בסברות ישרות אדמו"ר ר' ישראל ליפקין, אדמו"ר ר' זאב וולף ליפקין, ר' יצחק ליפקין", בעריכתו של חיים יהושע קסובסקי. באותה שנה עזר לחיים יהושע קסובסקי לחבר ולהוציא לאור את ספרו "מבשרת ירושלים: פירוש קצר על פי הפשט וציונים לתלמוד ירושלמי".
ב-1904 (תרס"ה), הוציא לאור "אוסף שירים לילדים", שסודרו על ידי דוד ילין, וחיים אריה זוטא.
הוא ההדיר מספר חיבורים על מצוות התלויות בארץ, בתוספת הערות משלו, כגון את "כפתור ופרח" לר' אשתורי הפרחי, את "פאת השולחן" לר' ישראל משקלוב; ואת ספר מחקר א"י "תבואות הארץ" לר' יהוסף שווארץ. כן הוציא לאור, בשלושת הכרכים של "המעמר", תעודות ומאמרים על חקר הארץ.
עטרת עבודתו הייתה הגהת התלמוד הירושלמי מהטעויות והשגיאות שנשתבש בהן. לשם כך ביקר בספריות גדולות באירופה. לונץ התחיל להוציא לאור מהדורה חדשה של התלמוד הירושלמי על-פי דפוסים וכתבי-יד קדומים, עם פירושו וציוני מקורות, והספיק להוציא לאור את מסכתות ירושלמי ברכות, פאה, דמאי, כלאים, ושביעית. הראי"ה קוק כינה את מפעלו הנ"ל: "אוצר יקר, חמדת תנובת ארץ חמדתנו, והיה זה לנו לאבן פינה ואבן למוסדות לתחיית אור ישראל על אדמת קודש".
לונץ היה חבר בוועד הלשון העברית, וייסד בית חינוך לעיוורים בירושלים. כן ערך את השירון הראשון "כינור ציון", ובו חמישים שירים לאומיים על העם, הארץ והגעגועים לציון. בעקבות פרסום השירון הוא נשפט על ידי השלטון העות'מאני באשמת עידוד למרד, ובסופו של דבר נקנס, ספריו הוחרמו ובית הדפוס שבבעלותו נסגר.
נפטר בירושלים ונקבר בהר הזיתים. על שמו קרוי מדרחוב לונץ במרכז ירושלים, רחוב בתל אביב ורחוב בחיפה.
בנו בכורו, ד"ר יעקב לינץ (לונץ), תרגם את הספר בת ירושלים הקטנה של מרים הרי. הוא חתום על התרגום בפסבדונים יעקב אסיא. בן נוסף, מתתיהו היה לבנקאי ואיש ציבור. נכדו (בנו של מתתיהו) שנקרא על שמו, הוא תא"ל רמי לונץ. בתו חנה לונץ בולוטין, כתבה ספר על חייו מאיר נתיבות ירושלים - חיי אברהם משה לונץ, (תרט"ו-תרע"ח, 1918-1854), שיצא לאור בהוצאת אחיעבר, תשכ"ח / 1968 וסייעה לו לעלות על הכתב את מחקריו הרבים לאחר שהלה התעוור.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| "ספר המעמר" כרך ראשון, 1905 ירושלים. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 1  | "ספר המעמר" כרך שני, 1912 ירושלים. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 1  | "ספר המעמר" כרך שלישי, 1920 ירושלים. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 1  |