stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מטוס נוסעים
מטוסי נוסעים שעברו הסבה

דגמים שונים של מטוסי נוסעים הוסבו לנשיאת מטענים או לשימוש כמטוסי פאר של חברות. כמו כן משרתים מטוסי נוסעים רבים ממשלות כמטוסי "אח"מים" או לשימושים צבאיים שונים, כגון מיכליות תדלוק אוויריות (לדוגמה: 707, 10-VC), אמבולנסים אוויריים (9-DC), ריגול (737, סאאב 340) וכמו כן למשימות שגרתיות יותר כמו נשיאת חיילים.
הערות שוליים

↑  סוכנויות הידיעות, בפעם השלישית השבוע: מטוס הונחת בשל קרב על המקום לרגליים, באתר ynet, 3 בספטמבר 2014
| תעופה אזרחית  • תעופה • תעופה צבאית |
| --- | --- | --- |
| ארגוניםבין-לאומיים | הארגון הבין-לאומי לתעופה אזרחית • יאט"א |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| נמל תעופה | טרמינל • עלייה למטוס • שער עלייה למטוס • גשר עלייה למטוס • מדרגות ניידות • טרקלין נייד • קרוסלת מטען • הנחיית כלי טיס על הקרקע • שירותי קרקע למטוס נוסעים • מִנחת |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| חברת תעופה | חברת דגל • חברה לטיסות חסך • חברה לטיסות שכר • מועדון הנוסע המתמיד • בסיס פעולה מרכזי • רשימת חברות תעופה |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| ברית חברותתעופה | סטאר אלייאנס • Oneworld • סקייטים • התאחדות חברות התעופה הערביות • קבוצת TUI • ונילה אליינס • LATAM |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כרטוס | כרטיס טיסה • כרטיס טיסה אלקטרוני • בידוק ביטחוני • כרטיס עלייה למטוס • עמדה אחודה לבידוק עצמי • כרטיס מסביב לעולם • רישום לטיסה • מחלקת טיסה • שותפות קוד • היטל דלק |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| מטוס נוסעים | עלייה למטוס • הסעה • צוות אוויר • טייס • טייס אוטומטי • מהנדס טיסה • דייל אוויר • ארוחת טיסה • קופסה שחורה • בידור בטיסה • מושב מטוס • בטיחות בטיסה • רשימת מטוסי נוסעים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| בקרה | פיקוח טיסה • אזור בקרה מרחבית • מרחב פיקוח תעופתי • נתיב אווירי • מגדל פיקוח |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כללי | תעופה כללית • הסכם שמיים פתוחים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4121851-6  NDL: 001097546  NKC: ph119571 
מבט מבעד לחלון של מטוס נוסעים בעת טיסה מעל גרינלנד
בואינג 747 מופעל על ידי בריטיש איירווייז, מחובר לגשר עלייה למטוס בשדה תעופה
יחידת ULD מסוג AKH
איירבוס A380, המטוס הגדול ביותר אי פעם
קונקורד בשירות בריטיש איירווייז
יאן ז'יז'קה

| --- | --- |

ז'יז'קה העיוור, אוחז את שרביט ההטמן, רוכב בראש צבאו. כתב-יד מאויר מהמאה ה-15.
 לידה:  1360 טרוצנוב
 פטירה:  11 באוקטובר 1424 (בגיל 64 בערך) Žižkovo Pole, צ'כיה 
 מדינה:  ממלכת בוהמיה 
 כינוי:  "יאן שתום-העין" "ההטמן העיוור"
 השתייכות:  הסיעה הטבוריטית (1423-?) הסיעה האורביטית (1423–1424)
 תקופת הפעילות:  1409–1424 (כ־15 שנים)
 דרגה:  הטמאן
 תפקידים בשירות
 מצביא האיחוד הטבוריטי מצביא האורביטים
 פעולות ומבצעים
 המלחמה נגד המסדר הטבטוני  המלחמות ההוסיטיות
 
יאן ז'יז'קה מטרוצנוב וקאליך (צ'כית: Jan Žižka z Trocnova a Kalicha ‏; 1360? – 11 באוקטובר 1424) היה מצביא בוהמי, החשוב והמצליח מבין מנהיגי ההוסיטים במלחמתם בקיסרות הרומית הקדושה.
ביוגרפיה > ראשית חייו

מעט מאוד ידוע על שנותיו המוקדמות של ז'יז'קה. הוא נולד לרז'הורז' ז'יז'קה, בן-אצולה זוטר ועני, ולאשתו יוהאנה, בכפר טרוצנוב בסמוך לצ'סקה בודייוביצה. מבדיקת שלד שנמצא ב-1910 ונקבע בסבירות גבוהה כי הוא שרידיו, עלה כי מלאו לו בין 60 ל-65 שנה בעת מותו ב-1424; כמו כן, הוא מוזכר ברשומות לראשונה ב-3 באפריל 1378 כעד לצוואה, ומכאן שהיה עליו להיות בן 18 – גיל הבגרות החוקית – באותו תאריך. לפיכך, מעריכים היסטוריונים כי נולד בערך ב-1360. בנוסף, ידוע כי היה שתום-עין, ובדיקת השלד העלתה כי איבד את עינו השמאלית בגיל העשרה המוקדם. ב-1378 נשא אישה בשם קתרינה. ידוע כי הייתה להם בת אחת, אם כי שמה לא צוין בתיעוד. הוא נכנס לחובות ואיבד את כל רכושו ואדמותיו. ב-1380 נכנס לשירותו של ואצלב, מלך בוהמיה ושליט הקיסרות הרומית הקדושה, כצייד בטירת אורליק.
דבר לא ידוע על מעלליו של ז'יז'קה בעשרים וחמש השנים הבאות. ב-1406 הוא הצטרף לכנופיה שהונהגה בידי איש בשם מאטיי; באותה עת, רבים מאצילי בוהמיה התנגדו לוואצלב ומרדו בו. תומכיו של המלך לחמו נגדם גם באמצעות הקמת קבוצות כאלו. אנשיו של מאטיי ערכו פשיטות בנחלותיו של יינדרז'יך השלישי מרוז'מברקה (גר') (או היינריך פון רוזנברג, בגרסה הגרמנית של שמו), גדול בעלי-האדמות בדרום בוהמיה ואויבו המר של ואצלב. ב-1408 הוכרז ז'יז'קה כפורע-חוק וכאויב בידי רוז'מברקה ובידי רשויות העיר צ'סקי קרומלוב. ב-1409 נתפסו מרבית חברי כנופיית מאטיי והוצאו להורג. ז'יז'קה נמלט ולבסוף דאג המלך לארגן פיוס בינו לבין נכבדי קרומלוב. ב-27 ביולי 1409 הוענקה לו חנינה מלכותית. אז הצטרף ז'יז'קה לצבאו של יאן סוקול מלאמברק. הלה הקים חיל-שכירים בוהמי ומוראבי עבור ולדיסלב השני יגיילו, דוכס ליטא ומלך פולין, שנלחם כנגד המסדר הטבטוני. ב-15 ביולי 1410 השתתף ז'יז'קה בקרב גרונוולד.
ביוגרפיה > עם ההוסיטים

ב-1414 לכל המאוחר הוא שב לפראג, שם מתועד כי רכש בית באותה שנה. כמו כן, נכתב ברשומות כי אציל זוטר בשם "יאן שתום-העין" שהה אז בחצר המלכותית. באותה תקופה נחשף ז'יז'קה להטפותיו של המתקן יאן הוס, כומר שקרא לשינוי דרכה של הכנסייה הקתולית. הוא הפך להוסיטי נלהב, ונטה לזרם הקיצוני שייקרא לימים טבוריטים (אנ'), על שם מעוזם בעיר טאבור (צ'כית: Tábor, על שם הר תבור, מקום ההשתנות של ישו). מ-1415, לאחר העלאתו של הוס על המוקד, הלך וגבר המתח בין הקתולים להוסיטים; האחרונים, שקראו בין השאר לכך שגם הקהל בסעודת האדון ישתה מגביע יין הקודש ולא רק הכומר, בחרו את הגביע לסמלם והציבו אותו על דגלם.
ב-30 ביולי 1419 היה ז'יז'קה אחד ממנהיגי ההוסיטים שהשתתפו בהשלכה הראשונה מן החלון בפראג; לאחר שראש העיר סירב לשחרר אסירים חברי התנועה ולעג לנציגיה, השליך אותו המון הוסיטי זועם מחלון הלשכה אל מותו. גל של מהומות פרץ בארץ, ורפורמיסטים קיצונים שרפו מנזרים, השחיתו איקונות ופגעו בסמלים קתוליים אחרים. המלך ואצלב חשוך-הילדים מת באוגוסט, ואחיו זיגמונד היה יורשו המיועד. המתונים מבין ההוסיטים, האוטרקוויסטים (אנ'), חששו ממלחמה ומהקיצונים במחנם וכוננו הסכם פשרה עם הקתולים ב-16 באוקטובר. בתגובה, הנהיג ז'יז'קה צבא טבוריטי שכבש את מצודת וישהראד ב-25 בחודש. ב-13 בנובמבר חתמו פרנסי פראג על עוד הסכם פשרה ואילצו אותו לעזוב את המבצר. הוא יצא בראש אנשיו למעוז הטבוריטי בפלזן.
בדצמבר הגיע זיגמונד לבוהמיה, וכינס דיאט בברנו בחג המולד, בו נשבעו לו האצילים אמונים. הוא דרש להבטיח הגנה לקתולים. באותה עת, החלו אלה לרדוף את כל זרמי ההוסיטים; האחרונים נמלטו באלפיהם לבסיסי התמיכה שלהם בערי השדה. לוחמה של ממש החלה להתפתח בין שני הצדדים בעימות הדתי.
בעודו בפלזן, ניהל ז'יז'קה פשיטות נגד נחלות האצילים הקתוליים הסמוכות. בסוף דצמבר, סמוך לעיירה נקמירז', הותקף כוחו הקטן בידי 2,000 פרשים בפיקוד האציל בוהוסלאב משוואמברק. לז'יז'קה היו 300 רגלים בלבד. אז הפעיל ההוסיטי לראשונה את האמצעי הטקטי החשוב ביותר שפיתח, והציב את קרונות המסע שלו במרובע סגור. אנשיו התבצרו ביניהם עם מספר תותחים קלים. השימוש בחומת קרונות ובארטילריית שדה – ז'יז'קה היה מחלוצי הרעיון, שכן עד אז שימשו תותחים כמעט רק במצורים – הפך את מתקפות הפרשים לחסרות תועלת. שוואמברק סבל אבדות כבדות ונסוג. טקטיקות אלה, בצירוף היכרות טובה עם תנאי השטח בשדות הקרב ושימוש תדיר בפשיטות פתע ובלוחמת לילה, הפכו את ז'יז'קה למצביא המצליח ביותר של ההוסיטים. הוא הביס כוחות גדולים בהרבה משלו שוב ושוב.
ביוגרפיה > מסע הצלב הראשון

לאחר תבוסת שוואמברק שיגר המלך צבא גדול כנגד הטבוריטים בפלזן. לבסוף, אחרי כמה חודשים של התנגשויות ללא הכרעה, נחתמה שביתת-נשק והותר להם לעזוב את העיר ולצאת לטאבור ב-23 במרץ 1420. הקתולים הפרו מיד את ההסכם, ותקפו את השיירה ב-25 במרץ. ז'יז'קה נסוג לקרבת סודומיירז' והציב מערך קרונות. האויב, שנהנה מיחסי כוחות דומים לאלה שהיו בנקמירז', ספג שוב תבוסה מכרעת. לקראת ראשית אפריל הגיעו הנוסעים לטאבור, שם התכנסו חברי הזרם מכל רחבי בוהמיה. הטבוריטים בחרו ארבעה הטמנים, או מפקדים, וחילקו את צבאם ביניהם; אחד מהם היה ז'יז'קה. כבר ב-5 באפריל הוא ערך פשיטת לילה על מלאדה ווז'יצה, בה חנה כח קתולי שקרב לטאבור, גרם אבדות כבדות ולקח שלל רב.
בינתיים, בראשית מרץ, שכנע זיגמונד את האפיפיור מרטינוס החמישי להכריז על מסע צלב נגד הכופרים ההוסיטים. זיגמונד כינס צבא אדיר, שמנה בין חמישים למאה אלף איש לפי הערכות מודרניות, ויצא למחות את התנועה. כוחותיו נכנסו לבוהמיה גופא ב-3 במאי 1420. פרנסיה האוטרקוויסטים של פראג החליטו שאין ביכולתם לעמוד במערכה לבדם ופנו לטאבור לעזרה. ב-17 במאי יצאו ז'יז'קה וההטמן מיקולאש מהוס אל הבירה בראש צבאם, שמנה 9,000 איש. הדרכים אליה הלכו ונחסמו בידי הקתולים; בלילה בין ה-19 ל-20 בחודש תקפו שני ההטמנים צבא מלוכני בן 11,000 חיילים בסמוך לפורז'יצי, הביסו אותו ופתחו את הדרך. הם הגיעו לפראג ב-20 לחודש. ב-27 בו הודחו פרנסי העיר המתונים, וכל הקתולים אולצו להסכים לעיקרי האמונה ההוסיטית או לצאת לגלות.
ב-12 ביולי, לאחר מספר קרבות, ביססו הצלבנים את שליטתם באזורים סביב העיר והחל המצור על הפראג. למחרת, תקף כח גדול את גבעת ויטקוב, שחלשה על אגפה המזרחי של הבירה. ז'יז'קה ביצר את הגבעה קודם לכן. על אף העדיפות המספרית האדירה של הצלבנים – בני הזמן דיווחו כי הם מנו 30,000, מול כ-100 מגינים – תנאי הקרקע הקשים מנעו מהם לנצל אותה. ב-14 בחודש תקף אותם ז'יז'קה מאגפם עם כל צבאו. השימוש המושכל בתותחים ניידים וההפתעה גרמו למהומה רבתי בצד הקתולי, והחלה נסיגה חפוזה. מאות אבירים טבעו בנהר הוולטאבה. אל מול אובדן הסיכויים להרעיב את פראג, נסוג זיגמונד לקוטנה הורה ונערך למלחמה ממושכת. הקרב בגבעת ויטקוב היה הניצחון הגדול ביותר שנחלו ההוסיטים בכל מלחמותיהם בקיסר.
ב-22 באוגוסט 1420 עזב ז'יז'קה את הבירה ויצא לפשוט על אחוזות בית רוז'מברקה בדרום הארץ. ב-12 באוקטובר, בקרב בפנסקוהו בורו, הוא השמיד את הצבא הקתולי באזור בפיקודו של אולדרז'יך השני מרוז'מברקה. הלה נאלץ לחתום על הסכם שביתת-נשק ב-18 בנובמבר. צבאו של ז'יז'קה הרס סממנים קתוליים והעלה על המוקד כמרים נאמנים לרומא בכל מקום אותו כבש.
ביוגרפיה > מסע הצלב השני

לאחר מסע כיבושים נוסף, החל ז'יז'קה ב-14 בפברואר 1421 במצור על פלזן, שהסתיים ללא הכרעה כעבור חודש. ב-16 במרץ, יום ראשון של הדקלים, הוא כבש את העיר כומוטוב וטבח 2,400 מתושביה. ב-1 באפריל כבש את ברון, בה שרף ארבעים כמרים בכיכר העיר. בסוף אפריל יצא למסע במוראביה, וכבש חמש עיירות בה עד לאמצע מאי. מספר ימים לאחר מכן פשט על ליטומיירז'יצה. בסמוך לעיר הייתה גבעה ועליה שרידי מצודה ישנה של המסדר הטבטוני. ז'יז'קה קרא לה קאליך ("גביע"), והורה לבנות במקום טירה לשימושו. הוא הכריז כי מעתה הוא "יאן ז'יז'קה מטרוצנוב וקאליך". בניית קאליך הסתיימה ב-1423. בראשית יוני, בעת המצור על טירת ראבי, פגע חץ בעינו הבריאה והוא התעוור כליל. עם זאת, הוא לא חדל מלשמש כמצביא.
ב-23 באוגוסט 1421 הכריז האפיפיור על מסע צלב בוהמי שני. לא מצוין כי ז'יז'קה השתתף בקרבות הראשונים; הרשומות מוסרות כי פנה דווקא להילחם בכת הרפורמיסטית של האדמיטים, שדגלה בשוויון כלכלי ובחופש מיני ותקפה קתולים והוסיטים גם יחד. ב-14 באוקטובר הוא הטיל מצור על מעוזם המבוצר באי בנהר הנז'ארקה (אנ'). לאחר שבוע של לחימה קשה, נכנעו הניצולים המעטים ונשרפו חיים על ידו. ב-1 בדצמבר הוא הגיע לפראג ונטל את הפיקוד על המערכה נגד זיגמונד. בשלב זה הוא כבר ערך שינויים נוספים בצבא ההוסיטי, וצייד רבים מחייליו בנשק אבק-שרפה אישי, כגון תותחים נישאים ואקדחים. שני הצדדים - כ-18,000 הוסיטים ו-50,000 קתולים - התנגשו סמוך לקוטנה הורה ב-21 בדצמבר; זיגמונד הצליח לכתר את ז'יז'קה וזה הורה לאנשיו ליצור טור של קרונות ולפלס נתיב נסיגה. תוך שהם מפעילים את כל קניהם, הבקיעו ההוסיטים את המערך הקתולי ונסוגו. זיגמונד לא ניהל מרדף. ז'יז'קה התארגן מחדש ואסף תגבורות, ותקף שוב ב-6 בינואר 1422. הצלבנים לא היו מוכנים, ויחידותיהם היו פרושות על פני שטח נרחב. זיגמונד הורה על נסיגה, וכוחותיו ספגו תבוסה מכרעת. מסע הצלב השני נחל כישלון חרוץ. רק ב-1427 ניסה האפיפיור שוב לחסל את הכופרים הבוהמים.
לאחר מכן היה ז'יז'קה בין מנהיגי ההוסיטים שתמכו בהמלכתו של זיגימנטס קוריבוט (אנ') מליטא כמלך בוהמיה כמשקל-נגד לתביעתו של זיגמונד. באביב 1422 הוא שוב ניהל מלחמה מוצלחת עם בית רוז'מברקה.
ביוגרפיה > המלחמה באוטרקוויסטים ומוות

בסוף 1422 ובראשית 1423, בהיעדר אויב חיצוני, צפו המתחים הפנימיים בין הפלגים ההוסיטיים השונים. ז'יז'קה נקלע למחלוקת עם הבישוף הטבוריטי מיקולאש, שראה בו אדם קנאי מדי. הוא עזב את טאבור ונסע למזרח בוהמיה, שם חבר לזרם האורביטי (על שם הר חורב) בהנהגת איש הדת אמברוז' מהראדץ. האיחוד החדש, שנקרא בתחילה 'איחוד טאבור זוטא' כדי להבדילו מהסיעה הטבוריטית העיקרית, הוכרז ב-8 במרץ 1423. רבים מחייליו הלכו בעקבותיו. הם שימשו בסיס לצבא חדש, עמו יצא ז'יז'קה להמשיך בחיסול הכיסים הקתוליים בבוהמיה. בסוף אפריל ריסק ז'יז'קה את כוחותיו של צ'נק מוארטנברג, הוסיטי לשעבר שנעשה לתומך בזיגמונד.
האוטרקוויסטים השמרנים בפראג חששו מהתעצמות הזרמים הקיצוניים ומקנאותו של ז'יז'קה. ב-4 באוגוסט, לראשונה בתולדות תנועתם, התנגשו שני פלגים הוסיטיים שונים בשדה הקרב, סמוך לסטראכוב דבור. ז'יז'קה הביס את האוטרקוויסטים, בפיקוד בעל-בריתו לשעבר דיביש ממילטינקה. בתגובה, כרתו הללו הסכם פשרה עם הקתולים בבוהמיה ב-16 באוקטובר. הברית החדשה כוונה נגד ז'יז'קה. לאחר מספר קרבות, הנחיל להם המצביא העיוור מפלה ניצחת במאלשוב ב-7 ביוני 1424. ז'יז'קה עמד לעלות על פראג, אך משלחת של תאולוגים הוסיטיים בראשות יאן מרוקיצאני הצליחה לשכנע אותו לחדול ממסע המלחמה ולפנות כנגד הקתולים במוראביה תחת זאת. הכוחות ההוסיטיים המאוחדים יצאו לקרב כעבור זמן קצר.
בעת שצר על העיר פרז'יביסלאב לקה ז'יז'קה במחלת הדבר שגרמה למותו ב-11 באוקטובר. מקום פטירתו נקרא היום "שדה ז'יז'קה". לפי פיוס השני, שחיבר היסטוריה של בוהמיה, המצביא הגוסס הורה לאנשיו לפשוט את העור מגווייתו ולהכין ממנו יריעה לתוף מלחמה. הגוף הצבאי שעמד בראשו שינה את שמו ל"איחוד היתומים" לאחר מותו. אנדרטאות לז'יז'קה פרושות בכל רחבי הרפובליקה הצ'כית.
הערות שוליים

↑  יאן ז'יז'קה באתר אנציקלופדיית בריטניקה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298125905171  PLWABN: 9810592202805606  BnF: cb167524077 (data)  GND: 118808524  ISNI: 0000 0000 6676 9534  LCCN: n50028996  NKC: jn19981002498  NLA: 51707861  NTA: 06992662X  RERO: 02-A027682289  SELIBR: 286478  SUDOC: 142756784  Trove: 1509002  VcBA: 495/260746  VIAF: 42634288   WorldCat (עם VIAF): 42634288 
שלט האצולה של ז'יז'קה.
הוסיטים מתבצרים במערך קרונות, עם נס הגביע.
שרידיו של ז'יז'קה, נמצאו ב-1910.
פסלו של ז'יז'קה באנדרטה לקרב ויטקוב בפראג.
אנדרטת יאן ז'יזק'ה בעיירה טאבור, דרום בוהמיה, צ'כיה
יעקב בן אלעזר

| --- | --- |
 לידה:  1170 טולדו, ספרד 
 פטירה:  1233 (בגיל 63 בערך) 
 שפות היצירה:  עברית 
 
יעקב בן אלעזר (1233-1170) היה משורר, פילוסוף, מדקדק, ומתרגם יהודי. נודע כמדקדק ובעבור קובץ המקאמות "ספר המשלים".
תולדות חייו

ידועים פרטים מעטים על חייו. ר' יעקב בן אלעזר נולד למשפחת בן-אלעזר שיצאו ממנה משוררים כבר בדורות קודמים. התגורר בטולדו, וגם נדד בספרד ובפרובאנס. הוא היה סופר פורה ורב צדדים, שככל הנראה התפרנס מהקדשות לחובבי ספרות ונדיבים, כמקובל באותה תקופה. עסק בשירה, בפילוסופיה ומוסר, בחיבור פיוטים, ובדקדוק.
ספריו

תרגום הספר "כלילה ודמנה"
ספר חפץ השלם - ספר דקדוק הלשון העברית שחובר בלשון ערבית
ספר פרדס רימוני החכמה וערוגת בושם המזימה - מאמר פילוסופי במליצה חרוזה ובפרוזה, המכיל עשרים ושלושה שערים.
ספר גן התעודות - ספר על ענייני מוסר ופילוסופיה, המכיל שיחות בין הנפש החכמה והשכל.
ספר המשלים - קובץ מחברות (מקאמות) על עניינים שונים.
ספר המשלים

"ספר המשלים" (שכונה על ידי מהדיריו המודרניים "סיפורי אהבה") הוא קובץ של עשר מחברות (מקאמות) או שערים הכתוב במתכונת מזרחית, תוך השפעה של ספרות המערב. אלו סיפורים קלילים המהווים לבוש לענייני השכל ומוסר.
בהקדמת הספר יעקב בן אלעזר כתב:
מִשְׁלֵי יַעֲקֹב בֶּן־אֶלְעָזָר / מִלֻּאוֹתָם הַשְׂכֵּל מוּסָר
שִׁירִים סַפִּירִים גִּזְרָתָם / שַׁעֲשׁוּעִים הֵם אֶל־כָּל־בָּשָׂר
דָּמוּ חִידוֹת אַךְ הֵם בִּינוֹת / אֶל־אִישׁ מַשְׂכִּיל לִרְאוֹתָם סָר
אַךְ בִּין יָבִין אֶת עִנְיָנָם / כִּי טוּב טַעַם בָּם לֹא הָחְסַר.
להלן פירוט תוכנן הכללי של המחברות:
משל השכל.
ויכוח בין שיר (אומר) ודברים (פרוזה) המסתיים בניצחון השיר.
תחרות משוררים, אשר המשורר זוכה בה.
ויכוח העט והחרב. החרב נוחלת מפלה ושומעת דברי מוסר ופילוסופיה מפי העט.
המעשה בבחור ספיר, בשפיר אהובו וברשע הזקן האשמאי.
משכיל ופנינה - קרב עם הגיבור הכושי.
ישפה ושתי אהובותיו: עפרה וימימה.
מעשה בעכבור הזקן.
אהבת סהר וכימה.
גור הזאב והנער. המחבר מגדל בביתו זאב צעיר ונער אסופי, המשיבים לו בכפיות טובה בהגיעם לפרקם. הוא מתייאש מדרכי העולם הזה.
לקריאה נוספת

יעקב בן אלעזר, סיפורי אהבה, בעריכת יונה דוד, תל אביב 1992.
חיים שירמן, ספורי האהבה של יעקב בן אלעזר, ב-"ידיעות המכון לחקר השירה העברית בירושלים", כרך חמישי, ע' רט-רסו, ברלין-ירושלים 1939.
חיים שירמן, השער השמיני מ"ספר המשלים" ליעקב בן אלעזר, ב"קובץ על יד", סדרה חדשה ספר ח (יח) תשל"ו, עמ' 259–281.
חיים שירמן, הסיפורים של יעקב בן אלעזר מטולידו, ב-"Études D'orientalisme Dédiées À la Mémoire de Lévi-Provençal", כרך 1, ע' 285–297 (בצרפתית).\
אסתר גואטה, ספר המשלים ליעקב בן אלעזר: מהות וצורה, רמת-גן תשס"ז (2006).
ראובן שיינדלין, סיפורי האהבה של יעקב בן אלעזר: בין ספרות ערבית לספרות רומנס, ב-"דברי הקונגרס העולמי למדעי היהדות", חטיבה ג: היצירה הרוחנית, כרך שלישי: ספרות עברית וספרויות היהודים, ע' 16–20.
טובה רוזן, "משל שכל עלי אהב": ארוס ואינטלקט במחברת הראשונה של יעקב בן אלעזר, ב"תעודה", כרך יט, ע' 191–212.
דוד שמחה סגל, משלי יעקב בן אלעזר - למהות המחברת השביעית, ב"אורח מדע", תשמ"ו, ע' 353–363.
הערות שוליים

↑  כך כונה בספר "מכלול" של רד"ק.
↑  חיים שירמן, ספורי האהבה של יעקב בן אלעזר, מבוא
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263254105171  GND: 123933188  ISNI: 0000 0001 1873 713X  LCCN: nr93016283  NKC: ola20231197057  NTA: 140770720  VcBA: 495/119506  VIAF: 20601903   WorldCat (עם VIAF): 20601903
ישראליאנה

מקבץ של פרטי ישראלינה - קופסאות פח של שמן תעשיות וביגל, כוס אמייל, "פטריה" לתיקון גרביים ומשמנת של חברת פז. אוסף ארבל לוי
ישראליאנה  או ישראלינה הוא מושג המתייחס במובן הרחב למכלול הדברים המזוהים באופן ספציפי עם ישראל או ארץ ישראל.
המושג נטבע בעקבות המונח האמריקני המקביל - אמריקנה.
המושג נכנס לשימוש בסוף שנות ה-90 אז החלו אספנים פרטיים בודדים לאסוף חפצים המזוהים באופן מובהק עם ישראל או עם ארץ ישראל. לרוב משתמשים במונח 'ישראליאנה' לתאר חפצים שיוצרו בארץ ישראל החל משנות ה-20 של המאה ה-20 ועד לשנות ה-70 פחות או יותר.
בין החפצים השונים הנכנסים תחת המטרייה של הישראליאנה אפשר למצוא: מוצרים שיוצרו בארץ, אריזות של מוצרים, בקבוקי זכוכית, שלטי חוצות, כרזות, מסמכים, בולים, מעטפות, צילומים, בובות, צעצועים, תשמישי קדושה, פריטים עיצוביים ולמעשה כל דבר שיוצר בארץ או היה בשימוש בארץ.
גם דברים מופשטים יכולים להיחשב כישראליאנה כמו סרטים או מוזיקה אך נכון להיום השימוש במונח זה לתאר דברים מופשטים נדיר יחסית.
יודאיקה ישראליאנה

יחד עם היווסדם של התנועות הציוניות והקונגרסים היהודיים בסוף המאה ה-19, החלה גם זריחה של אומנות יהודית, ציונית חדשה. אז חברו אמנים יהודים מאירופה ליצירת אמנות שימושית לצורכי הציונות. אומנות שתקרא 'אומנות ציונית'. הידועים והמוכרים מאומנים אלו הם זאב רבן, אפרים משה ליליין, הרמן שטרוק, שמואל הירשנברג ואחרים. התנועה הזו הביאה בסופו של דבר את בוריס שץ לפתוח את בית הספר לאמנות "בצלאל" בירושלים ב-1906.
אפשר לומר שחפצי האומנות והיודאיקה שיוצרו בבצלאל הם ראשית הישראליאנה. הדימויים שהשתמשו בהם אמני בצלאל היו מצד אחד יהודיים אירופאים ומצד שני אוריינטליים. החפצים שיקפו במידה רבה את הלך הרוח ביישוב היהודי בארץ באותן שנים. זיקה ליהדות אירופה מחד והתחדשות מקומית מאידך.
התעשייה הארץ ישראלית - פרטי ישראליאנה מלפני קום המדינה

גלי העלייה השלישית, העלייה הרביעית והעלייה החמישית לארץ ישראל הביאו איתם שינוי משמעותי מבחינת התעשייה בארץ ישראל. חלק גדול מהעולים שהגיעו לארץ הביאו איתם לא רק את המקצוע שלהם, אלא לפעמים גם את כל הציוד של בתי החרושת וסדנאות המלאכה. עוד ועוד מפעלים קטנים וגדולים החלו לפעול בארץ. ברוב המקרים כל מוצר שיוצר כאן קיבל במכוון או שלא במכוון אופי מקומי. על האריזות היו דימויים מקומיים כמו נופים, מקומות קדושים, גמלים ועצי תמר. שמות המפעלים ושמות המוצרים היו בעברית, שלא כמו באירופה שם רוב השמות היו ביידיש. ניתנו שמות ייחודיים ומאד ארצישראליים כמו עסיס, שמן, עטרה ואחרים. שמות אלו או שנלקחו מדפי התנ"ך או שהומצאו בזמן חידוש השפה העברית.
החפצים משנים אלו נדירים מאוד ונחשבים לישראליאנה במלוא מובן המילה אף על פי שמדינת ישראל טרם קמה.
הקמת המדינה - ישראלינה של חגיגות הקמת המדינה

ביום הקמת המדינה ובימי העצמאות שלאחריו יוצרו בישראל אלפי פריטים המציינים את האירוע המכונן.
החל ממעטפות ובולים שהופקו במיוחד לאירועי העצמאות ועד למוצרים שונים שאריזתם שונתה לטובת ציון האירוע המשמח.
כל אלו יחשבו כפרטי ישראליאנה.
פריטים-אייקונים ישראליים

ישנם פריטים מסוימים המזוהים בצורה מובהקת עם ישראל, כדוגמת: סיפולוקס, במבה, דמותו של שרוליק ועוד.
תיעוד ושימור

מגוון גופים ציבוריים ופרטיים, ואלפי אנשים פרטיים עוסקים במידה זו או אחרת בתיעוד ושימור של פריטי ישראליאנה. במלאת 75 שנה לישראל, הקים הסוציולוג עוז אלמוג פורטל למטרות לימוד ומחקר, בו מוצגים לציבור הרחב באופן מקוון אוספי ישראליאנה רבים.
הערות שוליים

↑  עוז אלמוג, אודות, באתר ישראליאנה
אפרים משה ליליין בחדר עבודתו, דיוקן עצמי

זוג בקבוקי סיפולוקס - אייקון ישראלי מובהק מאוסף ארבל לוי
עידן כהן (כדורגלן)

ערך זה עוסק בכדורגלן ישראלי. אם התכוונתם לרקדן וכוריאוגרף ישראלי, ראו .
עידן כהן (נולד ב-6 ביוני 1996) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן הימני בהפועל פתח תקווה מהליגה הלאומית.
קריירה

כהן נולד למשפחה ישראלית בארצות הברית, וכשהיה בן שנתיים עבר עם משפחתו לדרום תל אביב. כעבור שש שנים עברה המשפחה לניו יורק, וכשהיה בן 11 חזר לישראל וגדל ברמת חן. הוא החל לשחק כדורגל בקבוצות הילדים של הכח עמידר רמת גן, ובגיל 14 הצטרף למחלקת הנוער של הפעל תל אביב. בשנת 2015 זכה בגביע המדינה עם קבוצת הנוער של המועדון, ולאחר מכן הושאל להפועל ראשון לציון. ב-21 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 1–3 על הפועל נצרת עילית, ובסך הכול בעונת 2015/2016 ערך עשר הופעות בליגה הלאומית. בעונת 2016/2017 הושאל לבית"ר תל אביב רמלה, במדיה ערך 19 הופעות בליגה הלאומית.
ב-1 ביוני 2017 חזר להפועל תל אביב, לאחר שירדה לליגה הלאומית. ב-3 באוגוסט 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשפתח בהרכב במשחק מול הפועל רמת גן בגביע הטוטו. חמישה ימים לאחר מכן כבש את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 1–4 על הפועל בני לוד בגביע הטוטו. בליגה כבש שער אחד ב-27 הופעות בעונת 2017/2018, ובסופה העפיל עם הקבוצה בחזרה לליגת העל.
במחזור הפתיחה של עונת 2018/2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 1–2 להפועל חדרה. ב-29 באוקטובר 2018 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 1–2 למכבי חיפה, ואת העונה הוא סיים עם שני שערים ב-28 הופעות ליגה. בעונת 2019/2020 ערך 16 הופעות בליגת העל והעפיל עם הקבוצה לפלייאוף העליון ולחצי גמר גביע המדינה, אך לאחר דחיית משחקי הליגה בעקבות מגפת הקורונה הסתיים חוזהו והוא שוחרר מהמועדון.
ב-4 בספטמבר 2020 חתם בקבוצת הרטפורד אתלטיק מהרטפורד בירת קונטיקט, אשר מתמודדת בליגת ה-USL, הליגה השנייה בחשיבותה בארצות הברית.
ב-23 ביוני 2021 חתם בקבוצת הפועל רמת גן מהליגה הלאומית. ב-21 ביולי 2022 חתם במכבי פתח תקווה.
ב-18 בינואר 2024 חתם בהפועל ניר רמת השרון.
בפברואר 2025 חתם בהפועל פתח תקווה.[דרוש מקור]
הערות שוליים

1 2  אופיר סער‏, עידן כהן: "סיני אמר לי: 'נלחמתי בהנהלה, אף אחד לא צריך לשחק בחינם'", באתר וואלה, 31 ביולי 2020
↑  נדב צנציפר, הפועל ת"א: עידן כהן ואופיר טקיאר חתמו, באתר ynet, 1 ביוני 2017
↑  מאור רחמני, ‏ליגיונר חדש בארה"ב: עידן כהן חתם בהארטפורד, באתר ONE‏, 4 בספטמבר 2020
↑  לאומית: עידן כהן חתם בהפועל רמת גן, ירין שרעבי ברמת השרון, באתר וואלה, 23 ביוני 2021
↑  תומר חבז, ‏ינקו קרוב לסיכום על הארכת חוזהו באום אל פאחם, באתר ONE‏, 18 בינואר 2024
טד לוין

| --- | --- |

לוין, 2008
 לידה:  29 במאי 1957 (בן 67) בלאייר, ארצות הברית 
 שם לידה:  Frank Theodore Levine 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1983 
 מקום לימודים:  קולג' מרלבורו  אוניברסיטת שיקגו  תיכון אוק פארק 
 מספר צאצאים:  3 
 פרופיל ב-IMDb
 
פרנק תיאודור "טד" לוין (באנגלית: Frank Theodore "Ted" Levine; נולד ב-29 במאי 1957) הוא שחקן קולנוע אמריקאי ממוצא יהודי. ידוע בזכות תפקידיו בתור "באפלו ביל" בסרט "שתיקת הכבשים", קפטן לו טובאק בסרט "אמריקן גנגסטר" וורדן בסרט "שאטר איילנד".
שיחק גם בתור קפטן לילנד סטוטלמאייר בסדרה "מונק" ובתור קן וויטלי בסרט "עולם היורה: נפילת הממלכה".
ביוגרפיה

נולד בבל אייר, אוהיו שבארצות הברית, בנם של מילטון ושארלוט לוין. אימו מרקע נוצרי ואביו יהודי, והוא הגדיר את עצמו כ"יהודי כפרי". גדל באוק פארק, אילינוי. למד במארלבורו קולג' שבוורמונט, ולאחר מכן באוניברסיטת שיקגו.