stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התעוררתי עם נמר

| --- | --- |
 שיר בביצוע עומר אדם בהשתתפות איזי
 מתוך האלבום סוף העולם
 יצא לאור:  1 ביוני 2023
 שפה:  עברית
 אורך:  2:55
 כתיבה:  עומר אדם, נתי אבידן, איזי
 לחן:  איזי
 הפקה:  ג'וזף כהן
 עיבוד:  ג'וזף כהן
 
"התעוררתי עם נמר" הוא שיר של הזמר הישראלי עומר אדם בהשתתפות הראפר הישראלי איזי. השיר נכתב על ידי אדם, איזי ונתי אבידן, הולחן על ידי איזי והופק ועובד על ידי ג'וזף כהן. השיר יצא לאור ב-1 ביוני 2023 כחלק מאלבום האולפן השביעי של עומר אדם, "סוף העולם".
הצלחה

עם יציאתו נכנס השיר למקום התשיעי במצעד העשירייה, למקום 11 במצעד היטליסט, והעפיל למיקום גבוה במצעדים היומיים של יוטיוב.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 19 |  |
|  ישראל | היטליסט | 11 |  |
|  ישראל | העשירייה | 9 |  |
הערות שוליים

↑   עומר אדם & איזי - התעוררתי עם נמר (Prod by Joseph), סרטון בערוץ "עומר אדם - הערוץ הרשמי", באתר יוטיוב (אורך: 02:56)
↑  דודי פטימר, ‏מסלסולים ועד לטיני: עומר אדם באלבום חדש שעומד בכל הציפיות, באתר מעריב אונליין, 3 ביוני 2023
↑  רינת קרמר יבלינוביץ, ‏אחרי שחזר לארץ: עומר אדם משחרר אלבום חדש, באתר "סרוגים", 1 ביוני 2023
1 2  כאן גימל, איך זה מרגיש להיות חודש שלם במקום הראשון? תשאלו את נס, סטילה והתיק הקטן! 👜, באתר אינסטגרם, ‏15 ביוני 2023
1 2  מצעד המוזיקה של היטליסט, באתר היטליסט, ‏2023-06-12
1 2  עומר אדם שובר שיאים: זה מה שעשו 16 שירים שלו, באתר אייס, 14 ביוני 2023
↑  דור מאיר מועלם, ‏עומר אדם שובר שיא עם 16 שירים במצעד השבועי, באתר ‏מאקו‏, 15 ביוני 2023
| עומר אדם |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נמס ממך • ילד טוב ילד רע • מוזיקה ושקט • מודה אני  • אחרי כל השנים • Omer • סוף העולם |  |
| מיני אלבומים | 5 בום! • The 8 • ‏3 • לכאורה • חמישה לילות |  |
| אלבומי הופעה | מהפכה! (Live) • אחרי כל השנים (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • אסף אטדגי • כוכב נולד |  |
| עומר אדם - שירים |
| --- | --- | --- |
| נמס ממך | "להאבד ברוח" • "אל תבכי" • "את בליבי" • "נמס ממך" • "הופה" |  |
| ילד טוב ילד רע | "מאושרת" • "קסם" • "מיליון נשיקות" • "בואי עכשיו" • "ילד טוב בגוף של ילד רע" • "בניתי עלייך" |  |
| מוזיקה ושקט | "מאמי זה נגמר" • "וואי לי" • "מתקרבת מתרחקת" • "נסיכה" • "כמו בימים" • "כובשת" • "תל אביב" • "תרחמי עליי" • "שקט" • "לבדי" |  |
| מודה אני | "נועצת מבט" • "מהפכה של שמחה" • "אחי" • "אז הלכתי" • "בוקרשט" • "היא רק רוצה לרקוד" • "עצוב לי שזה ככה" |  |
| אחרי כל השנים | "אחרי כל השנים" • "שדות של תירוצים" • "סיפור ישן" • "פוליטיקה וסקס" • "מביט מהצד" • "בסוף הכל חולף" |  |
| 5 בום! | "טמפרטורה" • "תיתן לה פרחים" • "שיר הרווק" • "תגידו לה / אהבה מטורפת" • "יום השישי" |  |
| Omer | "פעם בחיים" • "שני משוגעים" • "חברות שלך" • "אוהבת אותי אמיתי" • "בחורים טובים" • "רחוק מכולם" • "מאושרת בלעדיי" • "תגידי לי שטוב לך" • "חברות שלך 2" • "יעשו לנו כבוד" • "ניפגש בשמחות" • "כתבתי עלייך שיר" • "Beg" • "מים שקופים" • "שגרה מפוארת" |  |
| The 8 | "פסקול חיי" • "מה שנפל מהידיים" |  |
| סוף העולם | "אני" • "התעוררתי עם נמר" • "DXB to TLV" |  |
| חמישה לילות | "מבת ים ועד הנצח" ‏•‏‏ "אקדח" ‏•‏‏ "כסף או דמעות" ‏•‏‏ "לילות וקללות" ‏•‏‏ "רק שלך" |  |
| סינגלים אחרים | "Paradise" • "מזל" • "ככה זה מרגיש להתאהב" • "לא הפסקתי לחפש אותך" • "לרקוד ולזוז" • "לעולם בעקבות השמש" • "הלב שלי" • "יש לנו את הכוח" • "יש דברים שלא עושים" • "שירו של שפשף" • "קוקוריקו" • "תמחל לי" • "הנשיקות שלי" • "על מה בנות חושבות בלילה" • "פרצופים" • "Dale Mami" • "קאקדילה" • "יהיה טוב & מים שקופים" • "תרקוד לנצח" • "ואיך שלא" • "צמוד צמוד" • "ראיתי עולם" • "עברנו הכל" |  |
| השתתפות בסינגלים | "השתגע העולם" |  |
| שירים אחרים | "אהבתי לך" |  |
התוועדות

הרב יצחק אייזיק לנדא מתוועד ב-770 במוצאי שבת סליחות תשע"ז
התוועדות (ביידיש: פאַרברענגען) היא השם המקובל בעגה של חסידות חב"ד להתכנסות של חסידים המשלבת דברי תורה, סיפורים חסידיים, שתיית 'לחיים' ונגינת ניגונים בצוותא.
ההתוועדות מתקיימת בין החסידים עצמם, לרוב עם משפיע או אישיות רבנית כלשהי, ונערכת בדרך כלל בשבתות, חגים, מועדים חסידיים כדוגמת חג הגאולה, ימי הולדת וכדומה. לעיתים כוללת ההתוועדות חזרת מאמר חסידות בעל פה, אותו חוזר בעל יום השמחה.
סוגי ההתוועדות > בהשתתפות האדמו"ר

התוועדות במקורה הייתה בין האדמו"ר לחסידים. היא דמתה במידה רבה לטיש. במהלך ההתוועדות האדמו"ר לבדו השמיע דברי תורה והתעוררות בענייני השעה המכונים 'שיחות', ובין ה'שיחות' החסידים פוצחים בניגון ושותים 'לחיים'.
אדמור"י חב"ד במשך הדורות נהגו להתוועד פעמים בודדות בשנה בתאריכים מיוחדים (ומדי שבת ומועד אמרו מאמר חסידות), ותוכן השיחות עסק בתורת החסידות בלבד. במהלך ההתוועדות ניתן לחסידים לשאול את שאלותיהם. בהיעדר תיאורים דקדקניים בדבר אופי והתנהלות ההתוועדויות הללו, ניתן רק לשער על סמך המידע הקיים כי הנוהג השגרתי כלל סיפור מעשיות חסידים, ועידוד מתמיד בעבודת השם. דברי התורה של האדמו"רים לדורותיהם נכתבו, ברובם, על ידם עצמם, ולא נאמרו בהכרח בהזדמנות התוועדות.
כחלק בעל חשיבות מהתוועדות האדמו"ר, נכללה לרוב אמירת מאמר חסידות; דבר תורה המבאר נושא עמוק בתורת חב"ד שיסודו בקבלה, עם מסקנות בעבודת ה'. המאמר נחשב מקודש יותר מ"אמירת תורה" או "שיחה" רגילה ומכונה גם מאמרי דא"ח - (דברי אלוהים חיים).
בתקופת רבי מנחם מנדל שניאורסון, אופי ההתוועדויות השתנה בהרבה: הוא הנהיג התוועדויות רבות במהלך השנה, בהן נשא 'שיחות' המכילות תוכן תורני רב, גם בתורת הנגלה, ורובן הועלו על הכתב והודפסו בסדרת תורת מנחם - התוועדויות. חלק נכבד מהדברים שנשא הרבי נערכו ואף עובדו בידי צוות תלמידי חכמים, ולאחר שהוגהו על ידו הודפסו בסדרת לקוטי שיחות. כמו כן, לא ניתן היה לפנות אליו בשאלות בעת ההתוועדות.
באמצע שנות השישים, החל הרבי לעסוק בקביעות בביאורים לפירוש רש"י שעל התורה בהתאם לפרשה הנקראת בשבוע בו נערכת ההתוועדות, וזאת על פי כללים ייחודיים שלשיטתו, היוו אבני יסוד עבור רש"י בעת כתיבת פירושו זה (כללים אלה ודוגמאות לשימוש בהם רוכזו בספר "כללי רש"י" של הרב טוביה בלוי). בהתבסס על דברים אלו העלה הרבי ביאורים שתרצו שאלות על הפירוש שהעסיקו פרשנים רבים לאורך השנים.
מתחילת שנות השמונים, התייחס הרבי פעמים רבות במהלך ההתוועדויות להערות ושאלות שהועלו על ידי חסידים והוצאו לאור - חלקם בקשר ישיר לדבריו, כשבחלק מהתייחסויותיו ענה לשאלותיהם ובחלק דחה ביאורים שנכתבו בהם. בשנת 1986 אף הציע כי בזמן שקודם למועד התוועדות מתוכנן יעלו חסידים שאלות הנוגעות לפירוש רש"י, ובדברים שיישא בהתוועדות ישיב על השאלות ויעסוק בקטעי רש"י המדוברים.
סוגי ההתוועדות > התוועדויות חסידים

במקביל להתוועדויות המתקיימות עם האדמו"ר, בחב"ד קיימות התוועדויות גם ללא נוכחותו, המנוהלות בידי דמות רבנית כלשהי. אופי התוועדויות אלו שונה במקצת; לרוב הן אינן מכילות תוכן תורני מובהק, אלא שיחות לחיזוק השומעים בעבודת השם ובהתקשרות לאדמו"ר המכהן. גם בהתוועדויות אלו מוּשָׁרים ניגונים מניגוני חב"ד, והמשתתפים בהן יאמרו "לחיים". לעיתים אף ייטלו חלק פעיל, כאשר הדמות שמנהלת את ההתוועדות תיזום איתם דו-שיח.
מי שמנהל את ההתוועדויות הללו מכונה "משפיע". משפיע הוא בדרך כלל רב, מחנך או דמות חסידית בקהילה, והוא הנושא את דברי ההתעוררות לקהל המשתתפים.
ההתוועדות יכולה להיות בעלת מתכונת ציבורית והמונית עם הדרכות כלליות בעבודת השם, או בעלת מתכונת אינטימית, ובסוג זה היא עוסקת בהתקדמות אישית אינדיבידואלית של החסיד.
תפקידו העיקרי של המשפיע בהקשר זה הוא להפיק מוסרי השכל מחשבתיים או מעשיים מהתוכן בו הוא עוסק, ובכך לעורר את הקהל להתחזקות בנושאים אודותיהם דיבר.
תפקיד זה של המשפיע דורש ידע וכישרון רב, ונחשב בתוך חסידות חב"ד לאומנות העומדת בזכות עצמה. המשפיע נדרש להשתמש בחוכמה כדי לגרום לנוכחים להפנים ולהתקדם בעבודת השם. לעיתים עשוי המשפיע למתוח ביקורת על התנהגותו של חסיד מסוים, הידוע כתלמיד חכם או כבעל מידות טובות, אך הדברים נעשים בתצורה ייחודית, הגורמת למשתתפים האחרים בהתוועדות לחוש כי הביקורת נמתחת למעשה גם עליהם.
בקרב חסידי חב"ד כושר ריטורי אינו מהווה משקל באומנות המשפיע, אלא דמותו כאדם המיישם ועומד בדרישות החסידות על שלל הוראותיה והנהגותיה.
בקרב חסידי חב"ד מקובלת האמרה כי "מה שהתוועדות חסידית יכולה לפעול, אף המלאך מיכאל אין ביכולתו לפעול". רבי שניאור זלמן מלאדי הסביר את פשרה של אמרה זו בצורת משל; כאשר האב רואה שבניו מסבים באחדות, הוא מתעורר בחשק למלא את כל משאלותיהם, גם אם הם למעשה אינם זכאים לכך. לפיכך, כאשר צופה הקדוש ברוך הוא בבני ישראל יושבים בהתוועדות באחווה ואחדות, הוא עשוי לחפוץ בהגשמת בקשותיהם - גם כאשר בדרכים ה'מקובלות' (כגון באמצעות המלאכים) הם אינם ראויים לכך. ואכן, במסורת החסידית קיימים סיפורים רבים על אנשים שנושעו לאחר שהשתתפו בהתוועדות והתברכו.
השתייה בהתוועדות

במהלך ההתוועדות נהוג לשתות משקה אלכוהולי (לרוב וודקה או ויסקי) כשתיית 'לחיים'. רבי מנחם מנדל שניאורסון הסביר לגבי שתייה זו, כי "רואים במוחש" את יעילותה בהתעוררות לתורה ומצוות אקטיבית ("מתוך חיות") ומלאה שמחה. הוא מתבסס על דברי חז"ל, לפיהם”גדולה לגימה שמקרבת את הלבבות”.
הסבר מקובל לשתיית ה'משקה': הנשמה היהודית, נשלחת לעולם לצורך עבודת השם ובירור הניצוצות. לעיתים שוכח היהודי את תפקידו ואת המוטל עליו, כתוצאה מהתערותו המוחלטת בעולם. לכן, כאשר הוא מתיישב בהתוועדות, אומר 'לחיים' ושותה משקה חריף - הוא מתמלא שמחה, המתחלקת אף היא לשתי הקטגוריות שהיהודי מכיל. גופו הגשמי שמח משתיית הוודקה, ואילו נשמתו שמחה עקב היזכרותה במוצאה ובתפקידה החשוב רב המשמעות.
רבי מנחם מנדל שניאורסון הסתייג משתייה מופרזת במהלך התוועדויות, וכצעד מעשי אסר על חסידיו שמתחת לגיל 40 לשתות כמות הגבוהה מרוב רביעית.
ראו גם

טיש
זיץ
תורת מנחם - התוועדויות
| חסידות חב"ד |
| --- | --- | --- |
| שושלת ליובאוויטש | הראשון: שניאור זלמן מלאדי ("אדמו"ר הזקן", "בעל התניא") • השני: דובער שניאורי ("האדמו"ר האמצעי") • השלישי: מנחם מנדל שניאורסון ("הצמח צדק") • הרביעי: שמואל שניאורסון ("מהר"ש") • החמישי: שלום דובער שניאורסון ("הרש"ב") • השישי: יוסף יצחק שניאורסון ("הריי"צ") • השביעי: מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מלובביץ'") |  |
| ענפים נוספים בחסידות | אהרן מסטרשלה | קאפוסט: יהודה לייב שניאורסון • שלמה זלמן שניאורסון • שלום דובער שניאורסון מרציצה • שמריה נח שניאורסון מבאברויסק | לאדי: חיים שניאור זלמן שניאורסון • יצחק דובער שניאורסון • לוי יצחק מסיראטשין | ניעז'ין: ישראל נח שניאורסון | עץ שושלת חב"ד |  |
| כתבים | אדמו"ר הזקן: ספר התניא • שולחן ערוך הרב • סידור אדמו"ר הזקן • תורה אור ולקוטי תורה • מאמרי אדמו"ר הזקן | האמצעי: קונטרס ההתפעלות | הצמח צדק: צמח צדק • אור התורה • דרך מצותיך | הרש"ב: המשך יו"ט של ר"ה תרס"ו • בשעה שהקדימו תרע"ב | הריי"צ: אגרות קודש הריי"צ | ספרי הרבי מלובביץ': היום יום • לקוטי שיחות • אגרות קודש הרמ"מ • תורת מנחם • רשימות | אחרים: ספר הערכים • קטגוריה:כתבי עת חב"דיים |  |
| אתרים | מרכז חב"ד – 770 • אוהל חב"ד לובביץ' • כפר חב"ד • קטגוריה:בתי כנסת חב"דיים • קטגוריה:ריכוזים חב"דיים | לובביץ' |  |
| מושגים | ניגוני חב"ד: ארבע בבות • צמאה לך נפשי • ופרצת • ניגוני הרבי מלובביץ' • תבנית:ניגוני חב"ד • קטגוריה:ניגוני חב"ד | פעילות: בית חב"ד • שלוחי חב"ד • מבצעי הרבי מחב"ד | התוועדויות: התוועדות • מאמר חסידות • משפיע | מועדים: חג הגאולה • | תקנות: סעודת משיח • מקווה "בור על גבי בור" • תקנת לימוד החת"ת • תקנת לימוד הרמב"ם | שונות: פולמוס המשיחיות |  |
| ארגונים מרכזיים | אגודת חב"ד העולמית • ספריית חב"ד • בית דין רבני חב"ד • הוצאת ספרים קה"ת • רשת ישיבות תומכי תמימים • כולל חב"ד • מרכז לענייני חינוך • נשי חב"ד • צעירי אגודת חב"ד בישראל •  רשת חינוך חב"ד • צבאות ה'   קטגוריה:ארגוני חב"ד • רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש (ישיבות תומכי תמימים) |  |
| שונות | קטגוריה:חסידי חב"ד • קטגוריה:רבניות חב"ד |  |
קטגוריה:חסידות חב"ד
הערות שוליים

↑  כגון קובץ הערות וביאורים
↑  פירוט נרחב לכך ניתן למצוא כאן, בין העמודים 426-434
↑  ניתן למצוא דוגמה לכך בספר המשפיע ר' שלמה חיים קסלמן, עמוד xix
↑  קובץ מכתבים בהוספה לספר התהילים אוהל יוסף יצחק (שבהוצאת קה"ת)
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ק"ג, עמוד ב'
↑  שתיית "משקה" (אלכוהול) בחב"ד - נימוקים והסתייגויות, באתר עלי ספר, ‏2019-08-28
↑  תורת מנחם חלק ל"ו עמוד 351
המשפיעים זלמן גופין (משמאל) ומשה נפרסטק (מימין) בעת התוועדות בתומכי תמימים המרכזית בכפר חב"ד
התאחדות יצרני החלב בישראל

לוגו התאחדות יצרני החלב בישראל
התאחדות יצרני החלב בישראל (שבעבר נקראה התאחדות מגדלי בקר בישראל) נוסדה בשנת 1926, והיא הגוף המקצועי והייצוגי של רפתות החלב בישראל, התאחדות היא אגודה שיתופית חקלאית המונה למעלה מ-700 רפתות בקיבוצים, במושבים, בכפרים ובבתי ספר חקלאיים.
היסטוריית ההתאחדות

תחילת דרכה של ההתאחדות בקיבוץ עין חרוד בקורס ראשון שנפתח בקיבוץ למגדלי בקר, בהשתתפות רפתנים מ-17 קיבוצים וממושב אחד, בהם: גן שמואל, גניגר, אחווה (שריד), יגור, צריפין מזרע, קב' השרון (כיום קיבוץ יפעת), קב' מרקנהוף (כיום קיבוץ בית זרע), קב' מרחביה, גבע, עין חרוד, תל יוסף, בית אלפא, חפצי-בה, גשר (אשדות יעקב), דגניה א', כנרת, כפר גלעדי וכפר יחזקאל.
בסיום הקורס הוחלט, לפי הצעתו של יעקב כבשנה (עצמון) מתל יוסף, לייסד "ארגון רפתנים לשם שכלול הענף". בשנת 1928, בחלוף שנתיים מהקמתה, נפתחו לראשונה משרדי הארגון ושמו שונה ל"התאחדות מגדלי בקר בארץ ישראל". בשנותיה הראשונות פעלה ההתאחדות מצריף בקיבוץ תל-יוסף. ב-1952 עברה פעילותה למשרדים בתל אביב, בהמשך למשכן זמני בנתניה. משנת 1997 ועד היום נקבע מטה ההתאחדות באזור התעשייה הצפוני של קיסריה.
בסוף 1955 הציע שלמה גל, חבר המזכירות המצומצמת של ההתאחדות באותם הימים, להקים מועצת חלב, שתהיה גוף חצי סטטוטורי אשר יטפל בשכלול אחסנת החלב במשקים, בפיתוח אמצעי הובלה, בתיאום בין המחלבות ובפיקוח עליהן, וכן בהכנת מידע למוסדות ממשלתיים. ההצעה התקבלה וב-1956 הוקמה "מועצת החלב".
ציון דרך נוסף במוסדות ההתאחדות התבצע ב-1971, עם הקמת היחידה לגנטיקה במכון וולקני בהסכם בין חיים צבן ממשרד החקלאות ושלמה דורי מטעם ההתאחדות וביוזמתה. ההתאחדות התחייבה להעמיד לרשות היחידה את החומר המקצועי של ביקורת החלב ומבחני הפרים. למנהל היחידה נבחר פרופ' ראובן בר-ענן, האישיות הבולטת והמובילה בשטח הגנטיקה, שאת השתלמותו מחוץ לישראל מימנה ההתאחדות. ב-1984 אף הוחלט על הקמת מרכזים מיוחדים לתחום ביקורת החלב, שלאורך השנים הפכו למעבדות המתקדמות ביותר בעולם בתחום זה.
בשנת 2021 שינתה ההתאחדות את שמה להתאחדות יצרני החלב בישראל.
היסטוריית ההתאחדות > הנהגת ההתאחדות לדורותיה

מזכיר ההתאחדות הראשון, עוד בהיותה ארגון, היה דוד בירנבאום, חבר קיבוץ תל-יוסף. פעילותו של דוד נקטעה בנסיבות טרגיות כעבור זמן קצר, לאחר שנהרג בתאונה ביוני 1927. הוא הוחלף באופן זמני על ידי אליהו נחשון מקבוצת גבע. נחשון נעזר רבות באפרים שמאראגד מתל-יוסף, אשר ביקר במשקים, ייעץ, הדריך ודאג להפצת השכלה מקצועית.
ב-1929 נבחר אפרים שמאראגד למזכיר ההתאחדות. פעילותו התפרסה על פני תקופה ארוכה של 35 שנה, עד להתפטרותו באספה הכללית של 1964 מתפקידו כמזכיר. באספה זו נבחרו שני מזכירים להתאחדות: יוחנן האוזמן מקיבוץ שובל ואורי יוטבת מבאר טוביה. השניים כיהנו יחד לאורך 14 שנים ולאחריהם המשיך המבנה הניהולי של שני מזכירים להתאחדות במשך 13 שנים, בהן כיהנו במשותף עם אורי יוטבת לאורך התקופות השונות אשר בן-צבי, שלמה דורי וסמי ריין .
לאחר פרישתו של יוטבת מהתפקיד, שונה מבנה התפקיד ותלי שור מקיבוץ מרחביה נבחר כמזכיר יחיד. לאורך השנים המשיכו בתפקיד אילן הרן ממזרע, אביק ריכב מעין המפרץ, דניאל פרי מרמת יוחנן, יוסי מלול מעין חרוד איחוד, מאיר בראון מגן שמואל, יעקב בכר ממענית ואביתר דותן משמרת.
מאז מאי 2020 מנכ"ל ההתאחדות הוא ליאור שמחה, בן קיבוץ נצר סרני ודור שלישי לרפתנים. אשר היה בין מגבשי ההסכם ארוך הטווח בענף החלב מול המדינה, שביקש להסדיר את סוגיות הייצור המקומי והייבוא במטרה להבטיח אופק תכנוני יציב למשק החלב בישראל ולחזק את ביטחון המזון בישראל .
מבנה ופעילות ההתאחדות

ההתאחדות יצרני החלב פועלת מתוקף חוק תכנון משק החלב התשע״א 2011 ורשומה כאגודה חקלאית שיתופית בע"מ. מוסדותיה הפעילים כוללים: מועצה ארצית המונה כ-30 חברים, הנהלה המונה 11 חברים, ועדת ביקורת וועדות מקצועיות. סך הכול עובדים בהתאחדות כ-100 אנשי מקצוע.
ההתאחדות מציעה לחבריה תמיכה, ייעוץ וליווי בתחומים שונים הנוגעים לניהול עדרי בקר לחלב ומחלבות. בחלק מתחומים אלה, היא משתפת פעולה עם מספר אגודות קואופרטיביות ברחבי הארץ, השייכות גם הן ליצרני החלב.
תמהיל פעילותה כולל: הנהגת הענף בארץ יחד עם מועצת החלב, המחלבות ומשרד החקלאות; ביקורת חלב; ניהול ספר העדר; אגודת ההזרעה - "שיאון"; שרות רפואי וטרינריה - "החקלאית"; מעבדות איכות לבריאות העטין ואיכות החלב; ההתאחדות פיתחה את תוכנת ניהול העדר נעה המותקנת במרבית הרפתות בישראל, וגם את תוכנת תבל. אלו תוכנות מחשב משוכללות לניהול מפורט של העדר המקומי והארצי; מבחר שירותי ייעוץ, הדרכה והעשרה; מערכת מחקר להתקדמות מקצועית וכלכלית; עריכת כנסים מקצועיים; העברת מידע ליצרני החלב לטובת פעילותם השוטפת.
בנוסף, ההתאחדות היא הנציגה של יצרני החלב אל מול דרגי הרגולציה, כנסת ישראל וממשלת ישראל, חברה באיגודים מקצועיים עולמיים ויוזמת מחקרים בתחום משק החלב בשיתוף מוסדות מחקר ואקדמיה, בהם מרכז וולקני והפקולטה לחקלאות, מזון וסביבה של האוניברסיטה העברית בירושלים.
שירותי התאחדות

התאחדות יצרני החלב מספקת שירותים מגוונים הכוללים לרפת החלב:
ביקורת חלב – מבקרי החלב הדוגמים את איכות החלב במשק.
מעבדה מרכזית שבמסגרתה בודקים את איכות החלב ומרכיביו.
ספר העדר - מערכת המידע המרכזית של ענף החלב.
מחלקת הדרכה.
תוכנת נ.ע.ה - תוכנת ניהול הרפת.
תוכנת תבל – תוכנת BI מתקדמת לשימוש מנהל הרפת, מרכזי המזון ולמדריכים ויועצים בענף.
תוכנת נעמה למרכזי מזון
תוכנת תמר לתזונאים ועוד מגוון תוכנות לתחומי ההזנה, טיפוח ובריאות העדר.
"מילקטק" – הזרוע הטכנולוגית של רפת החלב.
משק החלב בישראל

רובם המכריע של חברי התאחדות יצרני החלב פועלים בפריפריה הגאוגרפית של ישראל, לרבות הערבה, הנגב, בקעת הירדן, עוטף עזה, הגלבוע, עמק יזרעאל, הגליל, עמק הירדן רמת הגולן ויהודה ושומרון. הרפת הצפונית ביותר בהתאחדות היא בקיבוץ אורטל ברמת הגולן, והדרומית ביותר היא בקיבוץ אליפז בערבה.
סך כל הפרות ברפתות ישראל עומד על כ-140 אלף, כאשר ייצור החלב בהן עומד כ-1.5 מיליארד ליטר חלב בממוצע שנתי, בעוד שתנובת החלב השנתית לפרה עומדת על כ-12,000 ליטר בממוצע ארצי, הפרה הישראלית מובילה בעולם בתנובת החלב.
הרפת הגדולה ביותר בישראל היא רפת העמק, המשותפת לקיבוצים יפעת, מגידו ומרחביה שבעמק יזרעאל ובה 1,209 פרות המניבות כ-14 מיליון ליטר בשנה. הרפת המניבה ביותר בישראל ביחס לפרה בודדת היא רפת קיבוץ צאלים שבנגב הצפוני, עם תנובה שנתית של כ-15,000 ליטר חלב לפרה, ברפת זו עובדות רק נשים.
הערות שוליים

↑  שני מוזס, ‏1001319893  ליאור שמחה יחליף את אביתר דותן כמנכ"ל התאחדות מגדלי הבקר, באתר גלובס, 26 בפברואר 2020
↑  מירב קריסטל, נווית זומר, נחתם הסכם החלב: יוגדלו המכסות לייבוא גבינה צהובה, באתר ynet, 14 בינואר 2021
↑  נחתם הסכם החלב: מנגנון מחיר המטרה לא ישונה באתר הפורטל לחקלאות טבע וסביבה
לוגו התאחדות מגדלי בקר בישראל לפני שינוי השם
מעבדת החלב המרכזית של ההתאחדות בפארק תעשייה קיסריה
הפארק הלאומי הרי הגעש של הוואי

מפת הפארק הלאומי כולל חוות קאהוקו משמאל
הפארק הלאומי הרי הגעש של הוואי (באנגלית Hawaii Volcanoes National Park) הוא פארק לאומי אמריקני ושמורת טבע המשתרע על פני שטח של 1,309 קילומטרים רבועים באי הוואי. הפארק הוקם ב-1 באוגוסט 1916 והוא כולל שני הרי געש פעילים: קילוואה, אחד מהרי הגעש הפעילים ביותר בעולם ומאונה לואה, הר געש המסיבי ביותר בעולם מטיפוס חרוט מגן. עבור המדענים הפארק הוא מקור לתובנות על הולדת והתפתחות איי הוואי, ומחקרים מתמשכים להבנת התהליכים של הגעשיות. עבור המבקרים מציע הפארק נופים געשיים דרמטיים, כמו גם הצצה לבעלי חיים וצמחים נדירים.
מתוך הכרה בערכי הטבע המובהקים שלו הוכרז הפארק הלאומי הרי הגעש של הוואי כשמורה ביוספרית בינלאומית ב-1980 וכאתר מורשת עולמית ב-1987. במסגרת התוכנית "הקוורטרים של אמריקה היפה" (America the Beautiful Quarters) שהחלה ב-2010 החלה מטבעת ארצות הברית להפיץ ב-27 באוגוסט 2012 את הקוורטר ה-14 בסדרה, המנציח את הפארק הלאומי הרי הגעש של הוואי.
ב-10 במאי 2018 נסגר אזור הפסגה של הר הגעש קילוואה, כולל מרכז המבקרים ומטה הפארק, בשל התפוצצויות וענני אפר געשי רעילים מלוע האלמאומאו (Halemaʻumaʻu crater), כמו גם רעידות אדמה ונזקים לכבישים. עם זאת, חלקים מהפארק, כולל מרכז המבקרים, נפתחו מחדש לציבור ב-22 בספטמבר 2018.
התפרצויות, התמוטטויות של הקרקע והתפוצצויות בפארק הפסיקו בתחילת אוגוסט. נכון לנובמבר 2018 נמשכת הרגיעה בפעילות הגעשית של הר הגעש קילוואה. בפסגה, הפעילות הסייסמית ומעוותים הם זניחים. קצב פליטת הגז גופרית דו-חמצנית הן בפסגה והן בחלק התחתון של רצועת הבקעים המזרחית פחת בקצב דרסטי, וסך כל הפליטה נמוך יותר מבכל זמן מאז שלהי 2007. מידע מרעידות אדמה ומעוותים של תוואי נוף מצביע שאין הצטברות, נסיגה, או תנועה משמעותית של מאגמה או התגברות לחץ כפי שצפוי אם המערכת הולכת לקראת התחדשות הפעילות.
גאוגרפיה

הפארק משתרע על שטח בן 1,309 קילומטרים רבועים. מעל למחצית הפארק מוגדרת כאזור טבע בראשיתי בשם אזור הטבע הבראשיתי הרי הגעש של הוואי (Hawaii Volcanoes Wilderness), הרמה הגבוהה ביותר של שימור הטבע. הפארק כולל סביבות מגוונות שבין גובה פני הים ועד פסגת הר הגעש המסיבי ביותר בכדור הארץ מאונה לואה שפסגתו בגובה 4,169 מטרים. המערכות האקולוגיות נעות בין יער גשם טרופי עשיר ומדבר קאו הצחיח והעקר.
אתרי ההתפרצויות האחרונים כוללים את הקלדרה הראשית של קילוואה והלוע הרחוק יותר והפעיל יותר של פּוּאוּ אוֹאוֹ (Puʻu ʻŌʻō).
גאוגרפיה > הרי הגעש בפארק

האי הוואי מורכב מחמישה הרי געש מסוג חרוט מגן. בעת התפרצות הייתה בדרך כלל חפיפה בין התפרצויות של שניים מהם. הרי הגעש הם (מהקדום ביותר לצעיר ביותר):
קוהלה (Kohala; כבוי)
מאונה קיאה (רדום)
הואלאילאי (Hualālai; רדום)
בתחום הפארק שוכנים ההרים הבאים:
מאונה לואה - פעיל, אחד מהרי הגעש האדירים על-פני כדור הארץ, גובהו 4,169 מטרים מעל פני הים.
קילוואה - פעיל ביותר. ההר מהווה מיצג חי לתהליך היווצרות איים ומקור ידע למדענים על התגבשות הוואי. ההר מספק גם מראות ונופים געשיים לתיירים התרים את המקום.
גאוגרפיה > כבישים

הכניסה הראשית לפארק היא מכביש הטבעת של הוואי (Hawaii Belt Road). כביש שרשרת הלועות (Chain of Craters Road), כפי שהשם מרמז, מוביל לאורך כמה לועות כבויים מהתפרצויות היסטוריות אל החוף. בעבר הוא הוביל לכניסה אחרת לפארק בסמוך לעיירה קלאפאנה (Kalapana), אבל חלק זה מכוסה כיום בקילוח לבה.
לאורך כביש שולי הלוע (Crater Rim Drive) יש מגוון של שבילים קצרים המאפשרים קבלת התרשמות טובה מהפארק אפילו בביקור של יום אחד.
שביל בן חצי קילומטר מוביל מכביש שולי הלוע לצינור הלבה תרסטון (Thurston Lava Tube). צינורות לבה אלו נוצרים כאשר שולי קילוח הלבה החשופים לאוויר מתקררים מהר יותר. עקב כך נותר קרום לאורך שולי הקילוח לאורך זמן. לעיתים הקרום מכסה לגמרי את הלבה. אז הלבה זורמת מתחת לפני הקרקע ויכולה לכסות מרחקים גדולים כיוון שהיא אינה חשופה לטמפרטורת האוויר ולכן היא מתקררת לאט. בנקודה מסוימת נפסקת הפעילות הגעשית וקילוח הלבה נפסק ומאחור נותרת מנהרת לבה. כ-300 מטרים מצינור הלבה תורסטון פתוחים לביקור התיירים.
לוע קילוואה איקי (Kīlauea Iki Crater) שוכן בקצה הקלדרה של קילוואה. הליכה לאורך שביל קילוואה איקי מובילה לפני אגם לבה שנוצר בהתפרצות של 1959 התקרר והתמצק. הוא מוביל גם לנקודה שבה התפרצה מזרקת לבה בגובה 600 מטרים. את ההשפעה של הפעילות של 1959 אפשר לראות לאורך "שביל ההרס" (Devastation Trail) בן ה-800 מטרים.
בקצה השני של כביש שולי הלוע מגיעים למוזיאון ג'אגר (Jaggar Museum) בסמוך לשולי לוע האלמאומאו. ב-1924 הייתה בנקודה זו התפרצות עזה שנגרמה כאשר מי תהום נתקלו בקילוח לבה. במרץ 2008, התרחשה שוב התפרצות מתפוצצת שפרצה פתח בן 30 מטרים בקיר הצדדי של הלוע. מאז זרמו דרך הפתח גופרית דו-חמצנית ואפר. התפרצויות שבאו אחר-כך הרחיבו את הפתח. ב-2015 הלבה הגיעה עד לקצה הפתח בפעם הראשונה. כתוצאה משינוי זה נסגר כביש שולי הלוע בין מוזיאון ג'אגר לכביש שרשרת הלועות, כיוון שקטע זה של הכביש מוביל ישר לאזור שבו עובר ענן העשן הרעיל. מרפסת התצפית בהאלמאומאו ניזוקה קשה בשברים שעפו בהתפוצצות, כשמתחת למרפסת נוצר פתח חדש. הכביש נבנה מחדש מחוץ ללוע, וקטע של הלוע עצמו נפתח מחדש להולכי רגל מאז 2012.
אקולוגיה

הארכיפלג של איי הוואי מרוחק כ-4,000 קילומטרים מהיבשת הקרובה ביותר והוא קבוצת האיים המבודדת ביותר גאוגרפית בכדור הארץ. הצמחייה ובעלי החיים של הוואי החלו להתפתח לפני כ-70 מיליון שנים בבדידות מוחלטת ועקב כך כ-90% מהצמחייה ובעלי החיים היבשתיים המקומיים הם אנדמיים וקיימים רק באיי הוואי. רמה כזו של אנדמיות היא הגבוהה ביותר בעולם ועולה על כל מקום אחר בעולם, כולל איי גלאפגוס. הפארק הלאומי הרי הגעש של הוואי שוכן בקצה הדרום-מזרחי של האי הגדול והצעיר ביותר בקו הרוחב 19° צפון. הפארק כולל סביבות מגוונות שבין גובה פני הים ועד פסגת ההר הגעש המסיבי ביותר בכדור הארץ מאונה לואה שפסגתו בגובה 4,169 מטרים. המערכות האקולוגיות נעות בין יער גשם טרופי עשיר ומדבר קאו הצחיח והעקר.
למרות ההגנה שמעניק להם הפארק מאוימים המינים המקומיים על ידי גורמים רבים. הצטמצמות בתי הגידול מחוץ לגבולות הפארק, מינים פולשים של צמחים, קדחת עופות, שרפות, כלבים וחתולים שהתפראו, ובעלי חיים שהובאו לאי: עיזים, כבשים, חולדות, נמיות, נמלים וצרעות. שומרי הפארק מנסים להילחם באיומים אלו באמצעות סילוק מינים פולשים, השבת בעלי חיים שנעלמו מהשמורה ונטיעה של מינים מקומיים.
בין מיני הצמחים הייחודים: השרכים Polypodium pellucidum vulcanicum (באנגלית a'e Fern) ו-Cibotium menziesii (באנגלית hāpuʻu ʻiʻi or Hawaiian tree fern), העץ ברזילי גבעות פולינזי בעל הפרחים האדומים הבולטים והשיח Argyroxiphium kauense (באנגלית Mauna Loa silversword). יש בתחומי הפארק 23 מינים של צמחים וסקולריים בסכנת הכחדה, מתוכם 23 מינים של עצים.
בין פרוקי הרגליים הייחודים מצויים עשים מהסוג Eupithecia שזחליהם יוצאי דופן בהיותם טורפים של חרקים, והעכביש Theridion grallator (באנגלית Hawaiian happy-face spider).
בין 4 המינים של דו-חיים יש מין אחד של קרפדה ושלושה מינים של צפרדעים.
בין 11 המינים של זוחלים בפארק יש מין אחד של זיקית, 5 מינים של שממיות, 2 מינים של חומטים, מין אחד של נחש ושני מינים של צבי ים, בהם צב ים קרני מצוי בסכנת הכחדה.
בין 62 המינים של עופות מצויים בסכנת הכחדה ברנטה הוואית ומין היסעור Pterodroma sandwichensis (באנגלית Hawaiian petrel).