stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אירועי מבצע צוק איתן
הדלפת מידע

במהלך המבצע התרחשו בישראל אירועים אחדים של הדלפת מידע:
ב-7 ביולי, טרם תחילתו של המבצע, הופצו בוואטסאפ שמועות על יציאתו הקרובה של צה"ל למבצע אווירי וקרקעי שיארך מספר שבועות וייקרא "צוק איתן". השמועות תוארו באמצעי התקשורת כ"הודעה שקרית", אך כעבור זמן לא רב התבררו כמדויקות מאוד, וציון שם המבצע מעיד שמקורן במידע פנימי ממערכת הביטחון.
בעקבות קרב שג'אעייה, שבו נהרגו 13 חיילי צה"ל, הופצו בוואטסאפ שמות (חלקם שגויים) של חללים, טרם השלמת מסירת ההודעות למשפחות. כעבור ימים אחדים נעצרו שלושה חיילים, מאגף כוח האדם, מהרבנות הצבאית, ומחיל הרפואה, בחשד שהם מקור המידע שהופץ.
ב-5 באוגוסט הודלף דבר קיומה של מצגת שהציגו נציגי צה"ל לקבינט המדיני-ביטחוני, ובה תחזית שכיבוש רצועת עזה יעלה במאות חיילים הרוגים. בעקבות הדלפה זו נשמעה קריאה לחקור את כל חברי הקבינט, על מנת לגלות את המדליף.
הערות שוליים

| היסטוריה של מדינת ישראל  |
| --- | --- | --- |
ביטחון • תעשייה • מדע וטכנלוגיה • חינוך • כלכלה • משפטים • דת • תרבות
| שנות ה-40 | הכרזת העצמאות • מלחמת העצמאות • אלטלנה • הסכמי שביתת הנשק • הממשל הצבאי על ערביי ישראל • מבצע על כנפי נשרים |  |
| שנות ה-50 | העלייה ההמונית • תקופת הצנע • המדיניות הכלכלית החדשה • הסכם השילומים • חינוך ממלכתי • העסק הביש • פעולות התגמול • ייבוש החולה • מלחמת סיני • אירועי ואדי סאליב |  |
| שנות ה-60 | הקמת המוביל הארצי • המלחמה על המים • משפט אייכמן • הקמת הקריה למחקר גרעיני - נגב • מיתון 1966 • תקופת ההמתנה • מלחמת ששת הימים • מלחמת ההתשה |  |
| שנות ה-70 | הפנתרים השחורים • מלחמת יום הכיפורים • הקמת גוש אמונים • מבצע יונתן • יום האדמה • המהפך • הקמת שלום עכשיו • מבצע ליטני • הסכם השלום עם מצרים |  |
| שנות ה-80 | מלחמת לבנון הראשונה • המערכה ברצועת הביטחון • פרשת קו 300 • האינפלציה • משבר מניות הבנקים • תוכנית הייצוב הכלכלית של 1985 • משבר הקיבוצים • האינתיפאדה הראשונה |  |
| שנות ה-90 | מלחמת המפרץ • העלייה מברית המועצות לשעבר • ועידת מדריד • הסכמי אוסלו • טבח מערת המכפלה • הסכם השלום עם ירדן • רצח יצחק רבין • המהפכה החוקתית • אסון המסוקים |  |
| עשור ראשון של המאה ה-21 | הנסיגה מרצועת הביטחון • אירועי אוקטובר 2000 • האינתיפאדה השנייה • מבצע חומת מגן • חומת מגן כלכלית • הקמת גדר ההפרדה • תוכנית ההתנתקות • מלחמת לבנון השנייה • מבצע עופרת יצוקה |  |
| עשור שני של המאה ה-21 | אסון הכרמל • המחאה החברתית • מבצע עמוד ענן • מבצע צוק איתן • הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל • הכרת ארצות הברית בריבונות ישראל על רמת הגולן • המשבר הפוליטי |  |
| עשור שלישי של המאה ה-21 | מגפת הקורונה בישראל • הסכמי אברהם • אסון הר מירון • מבצע שומר החומות • הרפורמה המשפטית • טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל |  |
פורטל ישראל • היסטוריה של עם ישראל • היסטוריה של ארץ ישראל • ציר הזמן של ההיסטוריה של ישראל
| מבצע צוק איתן |
| --- | --- | --- |
| אירועים | בין מבצע עמוד ענן למבצע צוק איתן • אירועי הסכסוך הישראלי פלסטיני ב-2014 • רצח שלושת הנערים (מבצע שובו אחים) • אירועי מבצע צוק איתן‏‏ • החדירה לחוף זיקים • לאחר מבצע צוק איתן |  |
| קרבות ברצועת עזה | קרב בית חאנון • קרב שג'אעייה • פרשת אורון שאול • קרב ח'וזאעה • קרב רפיח • הדר גולדין |  |
| שונות | אירועי מבצע צוק איתן • אות מערכת צוק איתן • ועדת החקירה של האו"ם • חיל ההנדסה הקרבית במבצע צוק איתן |  |
שכונה שהופצצה בבית חאנון
מכוניות באשדוד שנהרסו מפגיעת רקטה במהלך היום השלישי למבצע, 10 ביולי 2014
בית בבאר שבע שנפגע מרקטה, 10 ביולי 2014
שרידי רקטה שנפלו במהלך היום השלישי למבצע בסמוך לתחנת דלק בשכונת פלורנטין בתל אביב
בית בבאר שבע שנפגע מרקטה במהלך היום הרביעי למבצע, 11 ביולי 2014
בית ספר בעיר ראשון לציון, שנפגע משברי יירוט של רקטה פלסטינית במהלך היום השמיני למבצע, 15 ביולי 2014
רקטה שפגעה במרפאת ילדים באשקלון, במהלך היום התשיעי למבצע, 16 ביולי 2014
תקיפה אווירית של כוחות חיל האוויר הישראלי באחד מרחובות רצועת עזה
טור שריון של חטיבה 401 הכולל טנקי מרכבה סימן 4מ ודחפורי D9 של חיל ההנדסה הקרבית.
הבית ביהוד שנפגע מרקטה במהלך היום החמישה עשר למבצע. פגיעה זו גרמה לעשרות חברות תעופה לבטל את טיסותיהן לנתב"ג
לוחם צה"ל חמוש במיקרו-תבור לוחם בשטח בנוי ברצועת עזה
שני יירוטים של רקטות M-75 על ידי כיפת ברזל מעל גוש דן
טיפול בחייל פצוע על גבול הרצועה, 29 ביולי
יצחק עורף

| --- | --- |

 לידה:  30 במאי 1936 (בן 88) תל אביב, ארץ ישראל המנדטורית בריטניה 
 עיסוק:  כימאי
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אילינוי    אוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה
 מנחה לדוקטורט:  פרדריק וול
 מוסדות:  הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
 תרומות עיקריות
 גילוי של סופר-התנגשויות, חקר קינטיקה כימית ודינמיקה מולקולרית, מעברי אנרגיה, פיזור ודיסוציאציה של צבירים
 
יצחק עורף (נולד ב-30 במאי 1936) הוא כימאי ישראלי ופרופסור אמריטוס בפקולטה לכימיה ע"ש שוליך בטכניון. מומחה לקינטיקה כימית ודינמיקה מולקולרית, ממייסדי מוזיאון טכנודע (לימים מדעטק) בחיפה ומנהלו המדעי הראשון.
ראשית חייו

יצחק עורף נולד בתל אביב בשם יצחק קרק, בנם של רות (לבית קצין) ויעקב קרק, ילידי ליטא שעלו לארץ ישראל בשנות ה-20. סבו היה הרב ישראל ניסן קרק וקרובי משפחה נוספים הם סידני קרק וישראל רוזנסון.
גדל בתל אביב ובתקופת הפצצת חיל האוויר האיטלקי על העיר במלחמת העולם השנייה עבר עם משפחתו לגדרה באופן זמני. למד בבית הספר ביל"ו ובבית הספר הריאלי ע"ש מונטיפיורי בתל אביב. שירת בצה"ל בחיל האוויר בשנים 1954–1957 ולאחר מכן שירת במילואים, בין היתר במלחמת יום הכיפורים.
דרכו האקדמית

עם שחרורו מצה"ל נסע לארצות הברית, ללימודי תואר ראשון בכימיה באוניברסיטת אילינוי. בסוף השנה השלישית ללימודיו עבד בקיץ במחקר ב-wide-line NMR (WLNMR) בחברת Corn Products בשיקגו. בסוף השנה הרביעית, עם סיום לימודיו, עבד במחקר ב-WLNMR בחברת Varian בפאלו אלטו. את לימודי התואר השלישי (במסלול ישיר) עשה באוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה והשלים אותם ב-1967. עבודת הדוקטורט שלו בוצעה בהנחיית פרדריק וול, ועסקה בחישובים קוונטיים של הסתברויות תגובה בתגובות שחלוף תלת-גופיות. זו נחשבת לעבודה הראשונה בהיסטוריה של הכימיה הקוונטית אשר בוצעה בעזרת מחשבים.
לאחר מכן ביצע השתלמות בתר-דוקטורט בהנחיית בנטון סימור רבינוביץ (אנ') באוניברסיטת וושינגטון בסיאטל, בתחום הקינטיקה הכימית. בתום תקופה זו עבד במרכז המחקר Gulf General Atomic בסן דייגו, שם עסק בפיתוח מודלים מתמטיים לדיפוזיה של חומר בקיע בתוך גרפיט בכורים גרעיניים.
ב-1969 שב לישראל והצטרף כחבר סגל לפקולטה לכימיה בטכניון. בהמשך הועלה לדרגת פרופסור חבר ופרופסור מן המניין.
ב-1987 כיהן כדקאן הסטודנטים בטכניון, ובשנים 2002–2003 כיהן כדקאן הפקולטה לכימיה. לאחר סיום תפקיד זה יצא לגמלאות אך המשיך לעסוק במחקר פעיל.
לאורך השנים כיהן כפרופסור אורח בשורה של אוניברסיטאות ומוסדות מחקר בארצות הברית ובאירופה: אוניברסיטת טקסס באוסטין, אוניברסיטת קיימברידג', אוניברסיטת וושינגטון, אוניברסיטת סטנפורד, מכון מקס פלאנק בגטינגן, ועוד. כמו כן, שימש כחבר וכיו"ר בוועדות מקצועיות שונות בטכניון.
מחקר > סופר-התנגשויות

אלה הן התנגשויות שבמהלכן מתרחש מעבר של אנרגיה רבה. התנגשויות אלה התגלו לראשונה בניסוי בקבוצתו של עורף ב-1988 ומאז נמשך המחקר התאורטי בנושא. מחקרו של עורף בחן את ההשפעה של חלק קטן מהסופר-התנגשויות על קצב התגובות הכימיות ואת התרומה שלהן למעבר האנרגיה הממוצע הכולל.
מחקר > מעבר אנרגיה

מחקרו התאורטי של עורף עסק בחישוב מסלולים קלאסיים של התנגשויות בין אטומי אמבט עם מולקולות רב-אטומיות מעוררות. באמצעות חישובים המבוססים על עקרונות ראשונים (ab initio) ושימוש בפוטנציאלים בין-מולקולריים ותוך-מולקולריים, קבוצתו חקרה את תהליכי מעבר האנרגיה הממוצעת כתלות בתנאי ההתחלה וכן את פונקציות צפיפות ההסתברות למעבר אנרגיה בהתנגשויות. זאת, עבור מגוון מערכות רב-אטומיות-חד-אטומיות ורב-אטומיות-רב-אטומיות בתנאי התחלה שונים.
מחקר > פיזור

מחקרו עסק בין היתר בפיזור אטומי גז אינרטיים ממולקולות פוליאטומיות מעוררות באמצעות חישובי מסלולים. תוצאות העברת האנרגיה הושוו עם תוצאות שהגיעו מניסויים באלומות מולקולריות מוצלבות.
מחקר > דיסוציאציות של צברים

עורף חקר דינמיקה של מולקולות גדולות עם עד אלף אופני תנודה פנימיים, וכן דיסוציאציה של צברים עבור מגוון תנאים התחלתיים.
חינוך מדעי

בשנות ה-70 יזם עורף סדרה של הדגמות בכימיה לתלמידי תיכון, וריכז אותו במשך מספר שנים. במסגרת הפרויקט ביקרו בטכניון כ-70 אלף תלמידי כיתות ט' עד י"ב ונחשפו להדגמות בכימיה שניתנו בהתנדבות על ידי מרצי הפקולטה.
בהמשך הצטרף לוועד המנהל של המוזיאון הלאומי למדע וטכנולוגיה וייסד את מוזיאון טכנודע בחיפה, ועם הקמתו ב-1982 מונה למנהלו המדעי הראשון. תקופה קצרה כיהן גם כמנהלו הכללי.
חיים אישיים

מ-1959 נשוי לשושנה (לבית אולך) והם הורים לשניים וסבים לנכדים. מתגורר בחיפה.
מאמרים נבחרים

V. Bernshtein and I. Oref, Intramolecular Energy Redistribution in C60 Following High Energy Collisions with, Chem. Phys. Lett. 313, 52-56 (1999).
V. Bernshtein and I. Oref, Dynamics and Energy Release in Benzene/Ar Cluster-Dissociation, J. Chem. Phys. 112, 686 (2000).
V. Bernshtein and I. Oref, Surface diffusion and desorption of exohedral Li+ from the surface of fullerene Phys. Rev. A 63, 043201 (2001).
V. Bernshtein and I. Oref, Termolecular collisions between benzene and Ar. J. Chem. Phys. 118, 10611-10622 (2003).
V. Bernshtein and I. Oref, Energy transfer between polyatomic molecules 1-gateway modes, energy transfer quantities and energy transfer probability density functions in Benzene-Benzene and Ar-Benzene Collisions. J. Phys. Chem. B (2005), 109(17), 8310-8319.
V. Bernshtein and I. Oref, Energy Transfer Between Polyatomic Molecules II, Energy Transfer Quantities and Probability Density Functions in Benzene, Toluene, p-Xylene and Azulene Collisions. J. Phys. Chem. A (2006), 110, 1541-1551.
V. Bernshteina, I. Oref ,Chen-Lin Liub, Hsu Chen Hsub, Chi-Kung Nib, Experimental and computational investigation of Energy Transfer between Azulene and Krypton, Chem. Phys. Lett. 429. 1-3 (2006), 317-320.
ספרו

יצחק עורף, קינטיקה כימית ודינמיקה מולקולרית. הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל, הפקולטה לכימיה, 2000.
הערות שוליים

↑  מודעת אבל על פטירתה של רות קרק, באתר דבר, ‏26 בספטמבר 1983
↑  מודעת אבל על פטירתו של יעקב קרק, באתר מעריב, ‏3 בנובמבר 1988
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  The history of chemistry at the Technion, Technion, ‏2008
↑  Oref, Izhack, Quantum mechanical calculations of reaction probabilities of three body exchange reactions, UCSB library, ‏1967
↑  יצחק עורף, דף אישי (מאוחזר), באתר הטכניון
↑  שמעון רפפורט, קשיי תקציב מעיבים על פתיחת המוזיאון הלאומי למדע וטכנולוגיה, באתר מעריב, ‏24 בינואר 1983
↑  דוד זוהר, תערוכת דגמי המצאותיו הטכנולוגיות של דה-וינצ'י, באתר מעריב, ‏9 ביוני 1986
ריינהרד גנצל

| --- | --- |
גנצל, 2012
גנצל, 2012
 לידה:  24 במרץ 1952 (בן 72) באד הומבורג, גרמניה המערבית
 ענף מדעי:  אסטרופיזיקה
 מקום מגורים:  גרמניה גרמניה
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פרייבורג, אוניברסיטת בון
 מוסדות:  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי   מכון מקס פלאנק לפיזיקה חוצנית
 תלמידי דוקטורט:  Shy Genel 
 פרסים והוקרה:  מדליית אלברט איינשטיין   עמית בחברה המלכותית, פרס הארווי, פרס נובל לפיזיקה
 תרומות עיקריות
 גילוי של עצם קומפקטי על-מאסיבי במרכז הגלקסיה
 
ריינהרד גנצל (בגרמנית: Reinhard Genzel; נולד ב-24 במרץ 1952) הוא אסטרופיזיקאי גרמני, מנהל-שותף של מכון מקס פלאנק לפיזיקה מחוץ לכדור הארץ (אנ') בגרכינג ליד מינכן, פרופסור באוניברסיטת מינכן ופרופסור אמריטוס באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. בשנת 2020 זכה בפרס נובל לפיזיקה "על הגילוי של עצם קומפקטי על-מאסיבי במרכז הגלקסיה", לצד אנדריאה גז ורוג'ר פנרוז.
ביוגרפיה

גנצל נולד בבאד הומבורג ששכנה אז בגרמניה המערבית, בנם של אווה-מריה גנצל ולודוויג גנצל, פרופסור לפיזיקה של מצב מוצק (1922–2003). הוא למד פיזיקה באוניברסיטת פרייבורג ובאוניברסיטת בון, שם ערך את לימודי הדוקטורט שלו ב-1978 ובאותה שנה את עבודת הדוקטורט שלו בתחום הרדיו-אסטרונומיה במכון מקס פלאנק לרדיו אסטרונומיה (אנ'). לאחר מכן עבד במרכז הרווארד-סמית'סוניאן לאסטרופיזיקה (אנ') בקיימברידג' שבמסצ'וסטסעם סיום הדוקטורט, יצא גנצל ללימודי פוסט-דוקטורט בארצות הברית, במרכז הרווארד-סמיתסוניאן לאסטרופיזיקה שבמסצ'וסטס, ועסק באינטרפרומטריה (תצפית) אסטרונומית של גלי קרקע ארוכים מאוד ובחקר של קרינה תת-אדומה בינונית, באזורים בהם נוצרים כוכבים.
בשנים 1980–1982 היה חבר בתוכנית "עמיתי מילר", באוניברסיטת ברקלי, ובמסגרתה עסק בספקטרוסקופיה של קרינה תת-אדומה רחוקה. בשנת 1981 מונה לפרופסור חבר לפיזיקה ומחקר אסטרונומי במעבדה למדעי החלל שבאוניברסיטת קליפורניה בברקלי. בין השנים 1987–1999, המשיך להרצות במחלקה ללימודי הפיזיקה באוניברסיטת ברקלי על תקן של פרופסור אורח, ובשנת 1999 מונה בה לפרופסור מן המניין.
בשנת 1986 הפך לחבר מדעי באגודת מקס פלאנק ומנהל במכון מקס פלאנק לפיזיקה מחוץ לכדור הארץ בגרכינג ליד מינכן. כמו כן, מאז 1988 הוא פרופסור כבוד באוניברסיטת מינכן שם החל להרצות באותה השנה. בנוסף על כך, בשנת 2020 מונה בוועדת הבחירה ליושב ראש ועדת פרס שאו באסטרונומיה.
גנצל חוקר אסטרונומיית אינפרא אדום ותת-מילימטרים (אנ'). הוא ועמיתיו פעילים בפיתוח מכשירים מבוססי קרקע וחלל אסטרונומיים והם השתמשו באלה כדי לעקוב אחר תנועות של כוכבים במרכז שביל החלב סביב קשת A*, ובמטרה להוכיח שהם מקיפים אובייקט מסיבי מאוד, הידוע בדיעבד כחור שחור. גנצל פעיל גם במחקרים העוסקים בהיווצרות והתפתחות גלקסיות.
לגנצל שיתופי פעולה מדעיים נרחבים עם פיזיקאים ישראלים בהם חגי נצר ועמיאל שטרנברג מבית הספר לפיזיקה ואסטרונומיה באוניברסיטת תל אביב, אבישי דקל וראם סרי מהאוניברסיטה העברית וכן, בעבר גם עם טל אלכסנדר ממכון ויצמן למדע.
באוקטובר 2020 הכריזה האקדמיה המלכותית השוודית למדעים על הזוכים בפרס נובל לפיזיקה. חציו העונק לרוג'ר פנרוז מאוניברסיטת אוקספורד "על התגלית כי חורים שחורים הם תוצר ישיר של תורת היחסות הכללית", וחציו השני העונק לגנצל ולאנדריאה גז מאוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס "על הגילוי של עצם קומפקטי על-מאסיבי במרכז הגלקסיה". גנצל וגז חלקו את הפרס על גילויים שעצמים בלתי נראים וכבדים ביותר שולטים במסלול הכוכבים שבמרכז גלקסיית שביל החלב.
עבודתו

עיקר עבודתו של ריינהרד גנזל מתמקדת בחקר הקרינה התת-אדומה והגלים התת-מילימטריים. תחומי המחקר העיקריים של גנצל מתמקדים באסטרופיזיקה ניסיונית, ובפרט בתחום האופטיקה האדפטיבית. גנצל עומד בראש קבוצת מחקר בין-לאומית של אסטרונומים, מטעם מכון פלאנק, העוסקת בתצפית וחקר התפתחות הגלקסיות ומתמקדת בשאלת התקיימותם של כוכבים שחורים מסיביים במרכזי הגלקסיות.
גנצל ועמיתיו בקבוצת המחקר פיתחו מכישור תצפית חדשני, בעיקר בתחומי קרינה תת-אדומה וגלים תת-מילימטריים. הקבוצה פיתחה טלסקופים גדולי ממדים אשר חלקם מקובעים אל הקרקע וחלקם האחר משוגרים לחלל באמצעות לוויין. באמצעות מצפי כוכבים אלו, חוקרת הקבוצה את הקרינה התת-אדומה אשר נפלטת מתוך גלקסיות מרוחקות, ובכך חושפת את פעילות הגלקסיות ללא תלות בהשפעות מעכבות המדידה של "הסתרת אבק". כך, עשתה הקבוצה שימוש במכשיר תצפית חדש, GRAVITY, ובאמצעותו הצליחה לצפות בלב ליבו של הקוואזר 3c 273, ובגז אשר סובב את החור השחור. תוצאות התצפית המהפכנית התפרסמו בכתב העת היוקרתי Nature.
ב-16 באוקטובר 2002 דיווח צוותו של גנצל לראשונה על ממצאיה של תצפית בת כעשר שנים אשר נערכה במצפה הכוכבים קק שבהוואי לשם חקירת קשת A* (סגיטריוס A*) שבמרכז שביל החלב.
באמצעות דימות קרינה תת-אדומה של המרכז הגלקטי הצליח גנזל ועמיתיו להתגבר על ענני אבק המסתירים את האור הנראה וליצור תמונות של מרכז שביל החלב, וכך לעקוב אחר מסלולי הכוכבים שסובבים את קשת A*. בדיקת מסלול ההקפה של הכוכב העלתה כי המסה של קשת A*, המיקום ממנו יוצא שידור רדיו חזק ומרוכז במיוחד במרכז גלקסיית שביל החלב, היא של כ-3.7 מיליון מסות שמש ברדיוס אשר אינו עולה על 6.25 שעות אור, או כ-4.2 מיליארד קילומטרים. לשם השוואה, הכוכב פלוטו מקיף את השמש ברדיוס של 5.51 שעות אור או כ-3.7 מיליארד קילומטרים. ראיות אלו תומכות בהשערה כי קשת A* הוא חור שחור על-מסיבי, כמו אלו הקיימים במרכז של מרבית הגלקסיות.. ממצאים אלו הובילו את צוות המחקר למסקנה כי במרכז גלקסיית שביל החלב ממוקם חור שחור על-מסיבי. על תגליות אלו זכה גנצל בפרס נובל לפיזיקה לשנת 2020, יחד עם אנדריאה גז ורוג'ר פנרוז.
התקופה המוסלמית המוקדמת בארץ ישראל

התפשטות האסלאם לפי עידן הח'ליפים השונים
התקופה הערבית הקדומה בארץ ישראל (מכונה גם התקופה המוסלמית הקדומה) תחילתה בשנת 638, כאשר האימפריה הביזנטית ששלטה בארץ ישראל נחלה תבוסות צבאיות קשות. השבטים הערבים שפשטו מחג'אז לארץ ישראל וסוריה בהנהגת החליפים אבו בכר ועומר הכריעו את החילות הביזנטיים לבסוף בשנת 641.
הכיבוש והשלטון הערבי בארץ ישראל נמשכו 458 שנים, עד לנפילת ירושלים בידי הצלבנים בשנת 1099, לאחר מצור בן חמישה חודשים. שלשה ימים טבחו הצלבנים בערבים וביהודים תושבי ירושלים. בכך הסתיימה התקופה הערבית הקדומה.
השלטון בזמן התקופה הערבית נחלק בין בית אומיה, בית עבאס, הסלג'וקים וכן הפאטימים וכן שושלות טורקיות קצרות יותר (שושלת טולון והשושלת האיח'שידית). התקופה המוסלמית השנייה החלה עם כיבוש ירושלים בשנת 1187 על ידי צלאח א-דין, אשר התיר לחיל המצב הצלבני לעזוב את העיר ללא פגע, בניגוד לטבח שהצלבנים עשו בעת כיבוש העיר. התקופה הסתיימה עם נפילת ירושלים לידי הממלוכים בשנת 1260.
סדרי השלטון > החלוקה המנהלית של ארץ ישראל

לאחר כיבוש הארץ חילקו הערבים את הארץ לנפות הבאות:
חג'ז אלאורדון (נפת אלאורדון; נפת ירדן)
חג'ז פילסטין (נפת פלסטין)
חלוקתה של ארץ ישראל לנפּות ומחוזות בימי השלטון הערבי הייתה לרוב העתקת חלוקת הנפות והמחוזות מן הרומאים והביזנטים. הנפה שהרומאים והביזנטים כינו "פלשתינה פרימה", שהכילה את ממלכת יהודה, מישור החוף וחלק משומרון אשר בירתה הייתה קיסריה היא כעת הנפה פילסטין, שבירתה הייתה בתחילה לוד והועתקה לאחר מכן לרמלה. הנפה אשר כונתה בפי הרומאים והביזנטים "פלשתינה סקונדה", שהכילה בתוכה את הגליל, הכנרת וחלקים מבקעת הירדן ובירתה הייתה בית שאן היא כעת הנפה אלאורדון, אשר בירתה טבריה. בתחילה הערבים חילקו את הארץ לנפה נוספת, שהכילה את דרום הארץ, אך נפה זו התפרקה ועברה לחסותה המנהלית של נפת פילסטין.
בדורות הראשונים של הכיבוש הערבי כל הנפות חולקו למחוזות. בין המחוזות של נפת פילסטין ניתן למצוא את ירושלים, רמלה, יפו, קיסריה, יבנה, לוד, אשקלון, עזה ועוד. בנפת אלאורדון ניתן למצוא מחוזות כמו טבריה, בית שאן, ציפורי, עכו ועוד.
במאה ה-10 התרחב שטחו של "ג'ונד פלסטין" עד עמאן ומפרץ אילת.
סדרי השלטון > שלטון מקומי

מבחינה מנהלתית השלטון בערים נותר תחת אותו מבנה שהיה קיים בתקופה ביזנטית. ענייניה של העיר לא נוהלו בידי גוף עירוני מוניציפלי כלשהו, אך ישבו בה נציגי השלטון המרכזי ובמיוחד המפקחים על השווקים. מוסד החוק היחיד והחשוב, שקיים מידה של ביטחון בערים, היה הקאדי, השופט, שמונה על ידי השלטון המרכזי. לאורך כל תקופת השלטון המוסלמי לא נתקיימה בו אוטונומיה עירונית והעיר הייתה קשורה בטבורה לשלטון המרכזי. הואיל וכך, היא הייתה תלויה במשאבים שהוא הקצה לה ולא התפתחה בכוחות עצמה. המוסלמים היו סובלניים בקשר לפולחן יהודי ונוצרי ועיקר עניינם היה בנוגע לתשלומי המיסים.
סדרי השלטון > רשויות השלטון

בראש המערכת השלטונית המקומית בארץ ישראל עמד הקאדי בתקופה המוסלמית המוקדמת הם מונו על ידי הח'ליפים ונהנו מסמכות מלאה; ניתן היה לערער על החלטותיהם רק בפני הח'ליפה או מושלי הפרובינציות. בראש הקאדים היה ממונה הקאדי אל-קודאת, זקן השופטים. הוא היה ממונה על כל המערכת המשפטית, ותפקידיו העיקריים: לפקח על תקינות עבודתם של הקאדים, ובדיקת כישורים מקצועיים של מועמדים לתפקיד. לצד הקאדים פעלו יועצים ובראשם השוהוד, עדים, תפקידם היה לפקח על תקינות ההליכים המשפטיים. העדויות בבית המשפט נכתבו על טפסים מיוחדים שנקראים שורוט, ומסמכים אלו נשמרו בבית המשפט. מערכת המשפט האסלאמית הייתה אחד המוסדות הגבוהים והחזקים שיצר האסלאם.
תחת הקאדים התקיימה מערכת אכיפה בעלת מספר תפקידים מוגדרים:
שורטה (משטרה) - תפקידה היה לאכוף את פסקי הדין של הקאדים ולמנוע פשעים.
מוחתסִב (מפקח) - בתקופת בית אומיה פיקח המפקח על השווקים ועל המסחר המקומי. בתקופת בית עבאס רוב האוכלוסייה באימפריה כבר הייתה מוסלמית, לכן הורחבו סמכויותיו. המפקח היה צריך להיות מוסלמי, ותפקידו היה לדאוג לקיום סגנון חיים אסלאמי לא רק בשווקים אלא בחיי הציבור בכללותם, לדוגמה, שאנשים יבואו לתפילה בזמן, שגברים ונשים יתנהגו בצורה נאותה, ושהתושבים שאינם מוסלמים יקבלו את המגבלות עליהם. המוחתסב מונה על ידי הח'ליפה או מושל הפרובינציה ולא הייתה בחירה לתפקיד זה. בערים הגדולות היו עוזרים הכפופים לו.
מזאלם - תפקידם היה למנוע עוולות ומעשי עושק בקרב פשוטי העם מצד בעלי השררה, השליט ופקידיו. זהו מוסד שיפוטי נוסף שפעל לצד הקאדים.
היסטוריה של התקופה המוסלמית המוקדמת

בעקבות הכיבוש הערבי החלה תנועת הגירה גדולה של ערבים לארץ ישראל. בעקבותיה, פרצו התנגשויות שונות עם האוכלוסייה המקומית היהודית בעיקר. [דרוש מקור]
היסטוריה של התקופה המוסלמית המוקדמת > תחת שלטון בית אומיה

לאחר כיבוש ארץ ישראל מתמעטות הידיעות ההיסטוריות על הארץ. הכיבוש לא היה כרוך במהפכות מיידיות בחיי תושבי הארץ. הכובשים החדשים, נעדרי ידע וניסיון במנהל, הותירו על כנן את המסגרות הקיימות ושפת המנהל המשיכה להיות יוונית. בשנת 658 התחוללה רעידת אדמה שהחריבה מבנים וביצורים. באותה שנה נפגשו בירושלים מועאויה בן אבו ספיאן המפקד העליון של הצבא המוסלמי בארץ ישראל וסוריה ומושל מצרים עמר בן עאץ. הצמד כרת ברית שכוונה כנגד הח'ליף עלי בן אבי טאלב, במהלך מלחמת הכל בכל שהתחוללה בעולם המוסלמי נוצרה שושלת הח'ליפות של בית אומיה שקבעה את מרכזה בדמשק. מועאויה אף נשא את שבועת האמונים (ה"ביעה") בשנת 660 בירושלים, והוכתר באופן רשמי כח'ליף של האימפריה המוסלמית על ידי כל העולם המוסלמי בשנת 661.
האתגר הגדול הראשון של בית אומיה הייתה ההתקוממות של בני שבט זובייר בראשות עבדאללה אבן א-זובייר, השבט הערבי שישב בארץ - שבט גד'אם תמך במורדים וגם לאחר דיכוי המרד המשיכו הרוחות לסעור. מעמדה של ירושלים השתנה לטובה עם התבססות שלטון בית אומיה, הח'ליף עבד אל מאליכ אבן מרואן. תקופה זו ידועה כתקופת פריחה במהלכה שופרו התשתיות בירושלים ודרכים לעיר נסללו, אך עיקר השינוי ניכר בעיר עצמה. המבנה העיקרי שהוקם הוא כיפת הסלע שבנייתה החלה בשנת 688 והושלמה שלוש שנים לאחר מכן. במחקר האסלאם רווחה הדעה כי מבנה מפואר זה נבנה במטרה לשמש כמתחרה ולהפחית מחשיבות המקומות הקדושים בחצי האי הערבי - מכה ומדינה ולקרב את מרכז הכובד של פולחן האסלאם לדמשק, אך במחקרים מודרניים כדוגמת מחקרו של שלמה דב גויטיין התבססה הדעה כי כיפת הסלע הוקמה כתחרות וכנגד מבני הדת הנוצריים בירושלים ובראשם - כנסיית הקבר. לאחר מכן ב-705 נבנה מסגד אל-אקצא על ידי עבד אל-מלכ (יש הסוברים שהבונה היה בנו וליד הראשון), וכן נבנתה קריית השלטון האומאית ממערב ומדרום להר הבית על ידי וליד הראשון.
היסטוריה של התקופה המוסלמית המוקדמת > תחת שלטון בית אומיה > ייסוד העיר רמלה

בראשית המאה ה-8, ייסד מושל ג'נד פלסטין סולימאן אבן עבד אל-מלכ מבית אומיה, שנעשה לאחר מכן לח'ליף, את העיר רמלה כעיר הבירה של הג'נד. עיר זו היא היחידה שנוסדה על ידי המוסלמים בארץ ישראל. מקור שמה של העיר – "מדינת אל רמל", שתרגומו "עיר החולות" (مدينة ألرملة), משום שנבנתה על דיונות חול (רמל رمل בערבית). מניתוח תיאורי העיר במקורות נראה שהייתה זו עיר מתוכננת היטב, ועד כמה שניתן לשפוט מן הכתובים ומחפירות ארכאולוגיות, עלתה רמלה בגודלה, פארה ומורכבותה העירונית על כל המפעלים האחרים של בית אומיה. הקמתה הייתה כרוכה בהוצאת הון עתק (למפקח על ההוצאות הכספיות מונה נוצרי מהעיר הסמוכה, לוד, בשם בטריק בן אַ-נכּא). מתיאורי עדי ראייה, נראה שלבנייתה נקראו מיטב האדריכלים, המהנדסים ורבי הבנאים בני הדור. קשה להניח שניתן היה לאסוף את האמצעים ואת בעלי הידע הנדרשים, ללא תמיכת השלטון המרכזי. ימיו של אל וליד, אחיו של סלימאן ושליט עולם האסלאם באותן שנים, הצטיינו בתנופת בנייה עצומה. נראה שהקמת רמלה הייתה אחת מיוזמות רבות היקף אלה, ובמובנים רבים הייתה היא גולת הכותרת שלהן.
בסופו של דבר, התלכדו תומכי עלי (שיעת עלי, הסיעה של עלי) עם בית עבאס (ענף מבית האשם) והצליחו למגר את השלטון האומיי במזרח בשנת 750, בקרב הזב, בו נרצחו מרבית בני השבט בידי העבאסים, ובית עבאס הפך לשושלת הח'ליפים החדשה.
היסטוריה של התקופה המוסלמית המוקדמת > תחת שלטון בית אומיה > ביצור חופי ארץ ישראל

על רקע העליונות הימית הביזנטית ועל מנת לשמור על יציבות השלטון של בית אומיה יזמו החליפים בניה של מבצרים וערי מבצר (רבאט) לאורך חופי הלבאנט במטרה להגן על חופי האימפריה מפלישה מבחוץ, איום על יציבות השלטון מגורמים שמתוך האימפריה ואבטחת נתיבי המסחר.
לאורך חופי ישראל ביצרו האמיים ערי נמל קדומות ובהן חיפה (קצר חיפא), עכו (עכא) אשקלון (עסקלאן), יפו (יאפא) ארסוף וקיסריה במקומות אלו יושבו חיילות מצב ויחידות פרשים והן הוקפו ברשת של מצדים ששימשו לתצפית והתראה. בין ערי המבצר נבנו מצודות מחוץ לתחום העירוני, ביצורים אלו כללו מתחם מוקף חומה ומגדלים מעוגלים שער מרכזי המוגן על ידי מגדלים חצי עגולים. במתחם המבוצר היו מחסנים לנשק וסחורות אורוות ומגורים ובמרכז מאגרי מים ושטחים ציבוריים. המבצרים בשטח ארץ ישראל כללו את אשדוד ים, יבנה-ים וכפר לאם.
מערכת ביצורים זו אוכלסה בשלב מוקדם יחסית על ידי חילות מצב נאמנים שכונו מראבטון והם שבטים ערבים שחדרו אל תוך ארץ ישראל בעקבות ההתפשטות המוסלמית ובחלקם שכירי חרב, אנשי דת ובעונת ההפלגות מאמצע חודש מרץ לחודש דצמבר הוצבו כחיל מצב גם מתנדבים וחיילים מקבוצות שונות ממוצא לא ערבי כגון פרסים, הודים ועמים אחרים שהועברו מרחבי האימפריה לאכלס אזורים בעלי חשיבות אסטרטגית.