stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמורות טבע ימיות בישראל
הערות שוליים

↑  שמורת ים אבטח – iNature, באתר inature.info
↑  שמורת ים יפו–גבעת עלייה, באתר www.parks.org.il
↑  שמורת ים גבעת עלייה – iNature, באתר inature.info
↑  שמורת ים פולג – iNature, באתר inature.info
↑  שמורת חוף וים שבי ציון – iNature, באתר inature.info
↑  שמורת חוף נווה ים – iNature, באתר inature.info
↑  חוף קצא'א נפתח לציבור ויוכרז בחלקו כשמורת טבע, באתר www.parks.org.il
↑   צפריר רינת, יוזמה: שמורה תגן על עשב הים באילת, באתר הארץ, 8 בינואר 2016
↑  מפה, באתר www.parks.org.il
↑  Galil, B. (2000). A Sea under Siege–Alien species in the Mediterranean Biological Invasions, 2: 1387–3547
↑  Galil, B. (2007). Loss or Gain? Invasive aliens and biodiversity in the Mediterranean Sea. Marine Pollution Bulletin, 55: 314–322
↑  דבר ראשון, ‏למען השמורות הימיות: שחיינים מכל הארץ הגיעו ל"משחה הדולפין" באשדוד, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 9 ביוני 2018
↑  אודות, באתר אנשי הים התיכון
|  שמורות טבע בישראל |
| --- | --- | --- |
| הגולן | אירוס הביצות נוב • אלי על • בריכת בראון • גמלא • הר אביטל • הר חרמון • הר חרמונית • הר פרס • הר שיפון • יער אודם • יער יהודיה • נחל גילבון • נחל משושים • נחל הבניאס • מג'רסה • סוסיתא |  |
| צפון | אבוקה • אלון • אלונה • אלוני אבא • אלוני בית קשת • נחל בית העמק • בריכת פסוטה • אלוני ברעם • אלוני יצחק • בוריקה • גאון הירדן •  החולה • הר ארבל • הר חורשן • הר יונה • הר מירון • הר שכניה • חוטם הכרמל • חוף דור-הבונים • חורבת קרתא • חורשת טל • חי-בר כרמל • מערת פער •  נחל בזק • נחל בצת • נחל דישון • נחל הקיבוצים • נחל כזיב • נחל מערות • נחל עמוד • נחל ראש פינה • נחל שניר • נחל שרך • נחל תבור • נחל תות • נחל עיון • עין אפק • עין ארובות • עין נוטרה • עין נימפית • עין תאו • פארק הכרמל • ראש הנקרה • רמות מנשה • תל דן • תל אנפה • תל סהרון • תל שמרון |  |
| מרכז | ביצת זיתא • בני ציון (חרוצים) • בריכת דורה • בריכת יער • גבעת האירוסים • גדור • געש • האירוסים • הדסים • המסרק • חולות ניצנים • מבוא אשדוד • חורבת מדרס • חורבת סעדים • מערת אבשלום • מערת התאומים • נאות קדומים • נחל דולב • נחל כפירה • נחל פולג • נחל קטלב • נחל שורק • נחל התנינים • עינות גיבתון • שער פולג |  |
| יהודה | אלוני שמואל • אל כנוב • הר הטייסים • ואדי מכוך • נחל אוג • נחל בזק עילי • נחל פרת • עינות צוקים • קנה וסמר |  |
| השומרון | הר כביר • יער אום צפא • יער ריחן • נבי רביח • נחל פצאל • נחל קנה • עינות זרקא • רכס טמון • ביצת ואדי מלחה • בור הציפורים • נחל שילה עילי |  |
| הנגב | בקעת תמנע • בתרונות רוחמה • גבעות להב • הבשור • המכתש הגדול • המכתש הקטן • הר הנגב • הר חירן • הר עמשא • הרי אילת • חולות משאבים • חולות סמר • חוף האלמוגים • חי-בר יטבתה • מכתשים בנגב • מצוק הצינים • נחל גרר • נחל ערוגות • נחל עשוש • נחל צין • עין גדי • ערבת עברונה • פארק הלס • פורה |  |
| שמורות ימיות | איי חוף ראש הנקרה • ים ראש הנקרה-אכזיב • שקמונה • ים ראש הכרמל • ים דור-הבונים • ים שקמה • איי חוף דור-מעגן מיכאל • ים גדור • ים האלמוגים • חוף האלמוגים • הים הדרומי • הפרעת פלמחים |  |
שמורת שקמונה
שמורת חוף האלמוגים
הר צפחות ובית ספר שדה אילת כפי שהם נראים משמורת חוף האלמוגים
שמורת חוף האלמוגים
שמורת חוף האלמוגים
מקבץ אלמוגים ודגים בשמורת חוף האלמוגים
תמ"א 1

תוכנית המתאר הארצית האחודה (תמ"א 1 או תמ"א אחת) מאחדת את מרבית תוכניות המתאר הארציות, לתוכנית אחת. התוכנית הוכנה על פי החלטת ממשלת ישראל מיום 18 במרץ 2012, ובהוראת המועצה הארצית לתכנון ולבנייה. תמ"א 1 נערכה בידי המתכנן מוטי קפלן וצוותי עבודה במנהל התכנון במשרד האוצר, ומומחים נוספים מקרב משרדי הממשלה, רשות מקרקעי ישראל, רשויות המים, הגז, ארגון הגג של הגופים הירוקים ומרכז המועצות האזוריות. התוכנית התקבלה פה אחד בישיבת המועצה הארצית לתכנון ולבנייה ב-4 ביוני 2019 והועברה לאישור הממשלה. התוכנית אושרה בישיבת הממשלה ב-12 בינואר 2020.
היסטוריה

שורשיה של תמ"א 1 נמצאים בחוק התכנון והבנייה (1965 ה'תשכ"ה) הקובע כי "תוכנית המתאר הארצית, תקבע את שטח התכנון של המדינה כולה". עם זאת, מאפשר החוק תכנון "חלקים חלקים לפי שטחים או עניינים שונים".
תוכנית האב הראשונה, תוכנית שרון משנת 1951 התייחסה לכל שטח המדינה ולכל נושאי התכנון, אך כל הבאות אחריה, היו סקטוריאליות: דרכים, שמורות טבע, יערות, נחלים, אנרגיה וכו'. לכל נושא תוכנית בפני עצמה.
תוכניות מתאר אינטגרטיביות נעשו בשנות ה-90 של המאה ה-20 - תמ"א 31, תוכנית מתאר ארצית משולבת לבנייה, פיתוח וקליטת עלייה, ותמ"א 35, תוכנית משולבת לבנייה, פיתוח ושימור. תוכניות אינטגרטיביות אלו היתוו את תפיסת התכנון הארצית - בחלוקה לשטחי בינוי, מרקמי פיתוח, פרישת שטחים פתוחים ומערך התשתיות. עם זאת - הן לא ייתרו את כל עשרות תוכניות המתאר הנושאיות שעמדו לצידן.
החלטת הממשלה

תוכניות המתאר הארציות הנושאיות עוסקות בהסדרה ותיאום של כלל נושאי התכנון המרחביים - בינוי ופיתוח, דרכים ואנרגיה, שטחים פתוחים ועוד. עם השנים הלך והצטבר מספר רב של תוכניות, עד לכדי כ-50 תוכניות מתאר ארציות נושאיות, חלקן תקפות, חלקן בהליכי תכנון ואישור, ועימן עוד כמה מאות תוכניות מתאר חלקיות המהוות להן שינוי. מצב זה יצר חוסר בהירות וכפילויות רבות. שפתן המורכבת של התוכניות השונות הקשתה על הבנתן. הן ירדו לפרטים רבים שאינם שייכים לרובד התכנון הארצי, ונעדרה מהן תפיסה כוללת - שהיא תפקידה המרכזי של תוכנית מתאר ארצית.
על רקע הדברים הללו קבעה ממשלת ישראל כי: "לאור ריבוי תוכניות המתאר הארציות (מעל ל-250) ומידת הפירוט בהן, שכבת התכנון הארצי נעדרת בהירות ושקיפות, כוללת סתירות פנימיות, קשה להתמצאות, משמשת כר נרחב לדיונים משפטיים, וגורמת לקושי באישור תוכניות מפורטות למגורים, לתעסוקה, לתשתיות". על-כן הורתה הממשלה כי תוכניות המתאר הארציות הנושאיות יאוחדו ויכונסו למסגרת תכנונית אחת: "להביא לאישור המועצה הארצית הוראה להכנת תוכנית מתאר ארצית אחת, אשר תפשט ותאחד תוכניות מתאר ארציות רבות (למעט תמ"א 35) ותשמש כלי עיקרי, פשוט ובהיר, לשמירת שטחים ורצועות לטובת שימושים ציבוריים עתידיים, כגון: שטחים פתוחים, דרכים ומסילות, מתקנים, קווי תשתיות ארציים ועוד. כמו כן, תמ"א 1 תימנע ככל הניתן מהטלת מגבלות על שטחים ומרקמים לפיתוח עירוני..." (החלטה מס' 4434 מיום 18 במרץ 2012).
למעשה, התבססה ההחלטה על החלטת ממשלה קודמת (מספר 1295, מיום 28 בינואר 2010), בה נקבע כי יש להסדיר הליך "שיאפשר למוסדות התכנון לבצע עריכת תוכנית נוסח מאוחד לתוכניות המתאר ברמה הארצית והמקומית לרבות תוכניות הכוללות הוראות מפורטות, אשר תאפשר להטמיע במסמך אחד בעל תוקף חוקי, את מכלול שכבות התכנון התקפות שקדמו לו וליתן לו מעמד מחייב וזאת בלא לשנות מהקבוע בתוכניות שהוטמעו בו".
מבנה התוכנית

תמ"א 1 כינסה את תוכניות המתאר הארציות הסקטוריאליות למבנה סדור אחד, מארג שלם שיש בו שני חלקים (שתי קומות):
חלק ראשון - כללי ומשותף: אליו נאספו היסודות מכל תוכנית מתאר ארצית, להם תוקף ומשמעות רחבים ומקיפים, והם משותפים ביחס לתכנון הארצי. יסודות אלו נוסחו כמטרת-על, עקרונות כלליים, והגדרות משותפות הנמצאים בליבה של תמ"א אחת, ובצידם הוראות המסדירות את ניהול ההליך התכנוני. כוחם יפה והוראתם מחייבת וחלה על כל חלקי תמ"א אחת.
חלק שני - פרקים נושאיים: כינוס הנושאים השונים אשר היו פזורים בתוכניות המתאר הארציות וארגונם ועריכתם במתכונת סדורה חדשה.
תמ"א אחת בנויה בשני חלקים, בהם הקריאה רציפה - כללי החלק הראשון חלים במלואם על כל אחד מפרקי החלק השני. זאת על ידי התאמתם לנסיבות הייחודיות של כל פרק, פירושם וניסוחם בהתאם לנושא, לעניין ולזמן.
תמ"א אחת כוללת (עד כה) עשרה נושאים המופיעים כפרקים נפרדים בחלק השני: מים, תחנות כוח קטנות, מתקנים פוטו-וולטאיים, גז טבעי, גפ"מ, פסולת, דרכים, מסילות ברזל, שטחים מוגנים (שמורות טבע, גנים לאומיים, יערות), נחלים, חופים (ים תיכון).
תכולת התמ"א

תמ"א אחת כוללת שתי חטיבות: חטיבת תשתיות וחטיבת שטחים פתוחים.
בחטיבת התשתיות שלוש קבוצות:
קבוצת משאבים, ובה פרקי המים, הגז, תחנות כוח קטנות ומתקנים פוטו-וולטאיים.
קבוצת קרקע, ובה פרק הפסולת.
קבוצת תחבורה, ובה פרקי מסילות ברזל ודרכים.
בחטיבת שטחים פתוחים שתי קבוצות:
קבוצת שטחים מוגנים ובה הפרקים: שמורות טבע, גנים לאומיים ויערות (טבעיים ונטע אדם).
קבוצת שטחים מערכתיים, ובה פרק הנחלים ופרק החופים.
תמ"א אחת מחליפה ולמעשה מבטלת את תוכניות המתאר הארציות הבאות:
תמ"א 3 דרכים
תמ"א 8 גנים לאומיים, שמורות טבע ושמורות נוף
תמ"א 10/ד/8 תחנות כוח עד 250 מגוואט
תמ"א 10/ד/10מתקנים פוטו-וולטאיים
תמ"א 13 חוף הים התיכון
תמ"א 4/16 פסולת מוצקה
תמ"א 22 יער וייעור
תמ"א 23/ 9 מסילות ברזל
תמ"א 32/ 1 אתרי גפ"מ
תמ"א 34 משק המים (ביוב)
תמ"א 34/ב/2/2 אתרים להתפלת מי-ים
תמ"א 34/ב/3 נחלים וניקוז
תמ"א 34/ב/4 איגום מים עיליים, החדרה, העשרה והגנה על מי-התהום
תמ"א 34/ב/5 מערכות הפקה והולכה של מים
תמ"א 34/ב/6 היתרי בניה לקווים ולמתקנים למי-מערכת
תמ"א 37 גז טבעי
עקרונות כלליים החלים על כל פרקי התוכנית

תמ"א אחת מדברת בשפת כללים ועקרונות. עקרונות התוכנית (מופיעים בראש החלק הראשון) חלים ותקפים לכל פרקי התמ"א, וזה לשונן:
הבטחת שטחים לתכנון התשתיות הארציות ומערך השטחים הפתוחים, בהתחשב בסוג התשתית או השטח הפתוח, באופן המאפשר מענה לצורכי תכנון עתידיים.
תיאום מערכות התכנון - לעת תכנון מערכות תשתית הנמצאות בסמיכות או במפגש עם תשתיות אחרות, יתואם התכנון בין הגורמים המוסמכים וזאת לטובת מתן מענה לצרכים התפקודיים של התשתיות, ליעול השימוש בשטח ולמניעת פגיעה בסביבה.
הצמדת תשתיות ושילובן -
מתן עדיפות להצמדתן ולשילובן של מערכות תשתית שונות, וזאת בכפוף לשיקולים תפעוליים, בטיחותיים, סביבתיים ונופיים ומתוך מגמה ליעל את השימוש בשטח ובמשאבים ולמניעת פגיעה בשטחים פתוחים.
מתן עדיפות לשילובם של קווי תשתית ברצועות תשתית מאוחדות, ובלבד שלא תיפגע האפשרות לממש את התשתית העיקרית המתוכננת.
מיזעור השפעות סביבתיות - תכנון תשתיות ומבנים יכלול הנחיות למזעור מפגעים ומטרדים הצפויים לעת ההקמה והתפעול, ובכלל זה בנחלים ובסביבתם, בחופים ובמרחב הימי, בנוף ובערכי טבע ומורשת וכן הנחיות לפתרונות לעודפי עפר, עיצוב חזותי, נצפות והשתלבות בנוף, ולשיקום ולהסדרת השטח לאחר ההקמה ובתום הפעילות.
שמירת השטחים הפתוחים וטיפוחם - שמירה וטיפוח של מאפייני הנוף, ערכי תרבות ומורשת, חקלאות, סביבה וחזות, רצף השטחים הפתוחים, המגוון הביולוגי והמערכות האקולוגיות הטבעיות ושירותיהן החיוניים לקיומם ולקיום האדם. חשיפת השטחים והנגשתם לציבור למטרות פנאי בחיק הטבע, וכן לחינוך, תיור וטיול תוך שמירת ערכיהם, תוך השתלבות והדגשת התנאים הטבעיים המקומיים.
תשריט התוכנית

תמ"א אחת כוללת תשריט ראשי ותשריט משלים בלבד, ומאחדת בהם את כלל הנושאים שהופיעו בתוכניות הוותיקות. עיון במספר מצומצם של תשריטים מקל על הקריאה וההתמצאות בתוכנית. בנוסף, ישנם מספר נספחים נושאיים, אשר מתמקדים רק באתרים הרלוונטיים (ולא תשריט של כל המדינה), כגון אתרי פסולת ואתרי התפלה.
ביקורת

לאורך שנות הכנת התוכנית, נשמעו דברי ביקורת על אופן עריכתה. העיקריים בהם, על החירות שנטלו לעצמם עורכי התוכנית לקבוע שינויים - לעיתים מרחיקי לכת - בהוראות ובתשריטי התוכניות הוותיקות, בעוד שעל פי החלטת הממשלה דובר על האחדה, הבהרה ופישוט של התוכניות הללו, ללא פגיעה בתכניהן. בקרב הגופים הירוקים, עלו חששות באשר לפגיעה צפויה במעמדם של השטחים הפתוחים המוגנים בתוכניות המתאר לשמורות טבע וגנים לאומיים, וליער וייעור.
ביקורת הושמעה על ידי "אדם טבע ודין", על כך שתמ"א אחת מפחיתה את ההגנה על חופי הים. נושא זה הגיע עד בג"ץ, שקבע כי יש להכין מסמך מפורט שבו יפורטו שטחי החופים שזכו להגנה תכנונית בתמ"א אחת. בסופו של דבר יושרו ההדורים והתוכנית הוסכמה והתקבלה פה אחד על ידי כלל חברי המועצה הארצית.
לקריאה נוספת

צפריר רינת, תוכנית מתאר ארצית חדשה מגינה על שטחים פתוחים, אבל לא בטוח שתעמוד בלחצי הפיתוח, באתר הארץ, 5 ביוני 2019
"מהי תוכנית המתאר הארצית המאוחדת - תמ"א 1", ניר קסטל, הון מדריכים פיננסים
הילה ציאון, אושרה תמ"א 1: תאחד מאות תוכניות בנייה, באתר ynet, 5 ביולי 2016
"תמ"א אחת - ויחידה": ביטאון "אדריכלות נוף", מתוך גיליון מס' 60, ספטמבר 2016 (אורכב 07.01.2017 בארכיון Wayback Machine)
הערות שוליים

↑  החלטות ממשלה: מקרקעין ותכנון - עדכון תפיסת התכנון הארצית (במסגרת יישום המלצות דו"ח הוועדה לשינוי כלכלי-חברתי - דו"ח "ועדת טרכטנברג"), באתר השירותים והמידע הממשלתי
↑  חוק התכנון והבניה, תשכ"ה-1965
↑  אתר מנהל התכנון
↑  הכנס השנתי של איגוד המתכננים בישראל, ‏9-20 בפברואר 2015
↑  החלטות ממשלה: הרפורמה בתחום התכנון והבנייה - ייעול, זירוז ופישוט הליכי התכנון
↑  העתירה לבג"ץ על ידי קק"ל
↑   צפריר רינת, למרות החששות, תוכנית המתאר הארצית החדשה שומרת על המעמד המוגן של החופים, באתר הארץ, 24 באוקטובר 2018
↑  אורי חודי, ‏בג"צ: להכין תוך 60 יום מסמך המפרט את ההגנה על החופים, באתר גלובס, 5 במרץ 2017
↑   מוטי קפלן, תמ"א 1 אהובתי | דעה, באתר הארץ, 18 ביוני 2019
יוסי כץ

ערך זה עוסק בחבר הכנסת לשעבר מטעם מפלגת העבודה. אם התכוונתם לגאוגרף היסטורי, ראו .
יוסי כץ (נולד ב-19 באוגוסט 1949) הוא חבר הכנסת לשעבר מטעם מפלגת העבודה.
ביוגרפיה

כץ נולד בחיפה. כץ עורך דין במקצועו, ושימש כחבר מועצת קריית טבעון וכיועץ המשפטי של ההסתדרות במרחב חיפה.
בשנים 1992–2003 כיהן כחבר הכנסת בכנסות 13 - 15 מטעם העבודה, ישראל אחת והעבודה-מימד.
כץ כיהן כיושב ראש ועדת העבודה והרווחה בכנסת ה-13, כיושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה בכנסת ה-14 וכיושב ראש ועדת הכנסת בכנסת ה-15.
כן עמד, במהלך הכנסת ה-15, בראש ועדה מיוחדת לעניין החקיקה הנלווית לאי-חידוש ההכרזה על מצב חירום ובראש הוועדה המיוחדת שגיבשה את חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם ("חוק טל").
בשנת 2000 החליטה הממשלה למנותו לשגריר בגרמניה, על אף התנגדותה של ועדת המינויים לכך. ההחלטה ספגה ביקורת קשה, ולבסוף לא מונה כץ לשגריר. בפריימריז שנערכו לקראת הבחירות לכנסת השש עשרה, ניסה כץ להתמודד על מקום ברשימת המפלגה דרך הרשימה הארצית, ולא דרך המקום המשוריין למחוז חיפה, כפי שעשה עד אז. כץ לא הצליח להתברג ברשימה, ולא נבחר לכנסת ה-16.
לאחר פרישתו מהכנסת, חזר לעבוד כעורך דין והשתלב כיועץ בכיר במשרד עורכי הדין "ליפא מאיר ושות'". בתפקיד זה הִרְבָּה כץ לעסוק בדיני עבודה ופנסיה. בשנת 2009 פרש ממשרד ליפא מאיר, ופתח משרד עצמאי.
לקראת הבחירות לכנסת השמונה עשרה הצטרף כץ למפלגת גיל. הוא הוצב במקום השלישי ברשימתה לכנסת, אך הרשימה לא עברה את אחוז החסימה. עקב כך, פרש מהחיים הפוליטיים.
בשנת 2014 עלה שמו כמועמד לשופט בבית הדין הארצי לעבודה, אולם הוא לא זכה בתפקיד.
הערות שוליים

↑  בג"ץ הורה לממשלה לנמק מינוי יוסי כץ לשגריר בגרמניה, באתר גלובס, 23 באפריל 2000
↑  מאיה לוי, עו"ד יוסי כץ חוזר לחיפה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 10 בדצמבר 2009
↑   חיים ביאור, המועמדים לשופט ביה"ד הארצי לעבודה: עורכי הדין מיכאל אטלן ויוסי כץ, באתר TheMarker‏, 20 באוגוסט 2014
ג'ורג' בורבה

ג'ורג' בורבה (נולד ב-12 בפברואר 1944) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ בנבחרת ישראל ובמספר מועדונים, אך מזוהה יותר מכל עם הפועל תל אביב.
קורות חיים

במהלך מלחמת העולם השנייה נמלטה משפחתו של בורבה מטריפולי שבלוב לאיטליה. משפחתו נתפסה בידי פשיסטים והועברה למחנה שבויים בקמרינו שבמרכז איטליה. בורבה נולד בעיר מצ'רטה שבמרכז המדינה, ילד חמישי מבין עשרה. הועבר למחנה פוסולי באיטליה ומשם למחנה הריכוז ברגן-בלזן שבגרמניה.
כניצול שואה העיד כי שבוע לפני שמשפחתו והוא היו אמורים להיות מוצאים להורג, שוחררו על ידי חיילים בריטיים. כאות הוקרה על כך שהאנגלים הצילו את חייו וחיי משפחתו, נקרא בשם "ג'ורג'", על שם מלך אנגליה, ג'ורג' השישי ובהיותו בן 4 עלה לישראל. אחיו, חיים בורבה, היה נהגו של שמעון פרס שנים רבות.
ככדורגלן החל לשחק בהפועל צפון תל אביב, שהייתה קבוצת בת של הפועל תל אביב, עד שהתגלה לראשונה על ידי אלי פוקס, אז מאמן הפועל ירושלים. בורבה התאמן בשורות הקבוצה תקופה קצרה, אולם בהפועל תל אביב התעקשו להחתים את הכישרון הצעיר, והוא חזר לקבוצת האם. בורבה שיחק בהפועל תל אביב בין השנים 1965–1972 וזכה עמה בשתי אליפויות (1966 ו-1969), גביע המדינה (1972), וכן באליפות אסיה לקבוצות בשנת 1967. בורבה כבש 45 שערים לזכות הפועל תל אביב בליגה, והוא מדורג במקום השמיני בטבלת מלך השערים של הקבוצה בכל הזמנים, בצוותא עם טוטו תמוז. לאחר שעזב את הקבוצה שיחק גם בהפועל רמת גן, ובשנת 1974 זכה באליפות עם מכבי נתניה.
ב-3 בדצמבר 1966 ערך בורבה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל, במשחק ידידות מול נבחרת פולין באצטדיון בלומפילד. ארבעה ימים מאוחר יותר כבש את שערו הראשון במדי הנבחרת, במשחק ידידות מול נבחרת רומניה. בורבה שיחק עם הנבחרת באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)  והיה בסגל הנבחרת  למונדיאל 1970 שנערך במקסיקו, אך לא שותף באף אחד משלושת המשחקים שהנבחרת שיחקה בטורניר.  בסך הכל רשם בורבה 37 הופעות במדי הנבחרת, בהן כבש 7 שערים. ב-19 ביולי 1973 ערך את הופעתו האחרונה במדי הנבחרת, במשחק ידידות מול נבחרת אורוגוואי.
ביום 19 במרץ 1968 נידונה במליאת הכנסת שאלת העסקתם של חברי נבחרת ישראל, בעקבות פיטוריו של בורבה מעבודתו במחלקת ההתקנות של שירותי ההנדסה ברשות הדואר, לאחר היעדרויות מרובות לצורכי אימונים.
לאחר פרישתו, עבד בורבה כמאמן כדורגל, כמחלק עיתוני הארץ וכנהג וקצין רכב. ב-5 באוגוסט 1990 היה בורבה מעורב בתאונת דרכים בה נפגע בידו הימנית. סירובו לעבור ניתוח לתיקון הנכות בידו, הוביל לסכסוך עם חברת הביטוח אליהו באשר לגובה הפיצוי המגיע לו. פסק דינו של בית המשפט העליון בפרשה זו, הוא אחד מפסקי הדין המאוזכרים ביותר בנושא פיצויים לנפגעי תאונות דרכים.
תארים

אליפויות: 1965/1966, 1968/1969
גביע המדינה: 1971/1972
אליפות אסיה לקבוצות: 1967
אליפות: 1973/1974
הערות שוליים

↑  אשר גולדברג‏, "54 שנים עברו וזה לא עוזב אותי, כאילו זה היה אתמול", באתר וואלה, 8 במרץ 2024
↑  ג’ורג בורבה – ילד יהודי מטריפולי במחנה הריכוז ברגן-בלזן שבגרמניה ילדים בשואה - מיזם תיעוד
↑  ע"א 4837/92 אליהו חב' לביטוח בע"מ נ' ג'ורג' בורבה ואח'. פד"י מ"ט(2) 257.
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - גביע אסיה בכדורגל 1968 (מקום שלישי) |
| --- | --- | --- |
|   לוין |   ויסוקר |   בלו |   דרוקר |   קרקו |   מרילי |   רוזן |   רום |   עסיס |   בורסוק |    נוריאלי |   רוזנטל |  בורבה |   רומנו |  שפיגל |  שפיגלר |  טלבי |  יאנג | מאמן: צ'יריץ'  |   לוין |   ויסוקר |   בלו |   דרוקר |   קרקו |   מרילי |   רוזן |   רום |   עסיס |   בורסוק |    נוריאלי |   רוזנטל |  בורבה |   רומנו |  שפיגל |  שפיגלר |  טלבי |  יאנג | מאמן: צ'יריץ'  | ישראל |
| נבחרת ישראל – מונדיאל 1970 |
| --- | --- | --- |
|  1 ויסוקר •  2 בר •  3 בלו •  4 פרימו •  5 רוזן •  6 רוזנטל •  7 שום •  8 שפיגל •  9 פייגנבוים •  10 שפיגלר •   11 בורבה •  12 שווגר • 13 חזום •  14 רום • 15 טלבי • 16 וולך • 17 בן רימוז' • 18 רומנו • 19 שורוק • 20 קרקו • 21 המאירי • 22 נוסובסקי • מאמן: שפר |  1 ויסוקר •  2 בר •  3 בלו •  4 פרימו •  5 רוזן •  6 רוזנטל •  7 שום •  8 שפיגל •  9 פייגנבוים •  10 שפיגלר •   11 בורבה •  12 שווגר • 13 חזום •  14 רום • 15 טלבי • 16 וולך • 17 בן רימוז' • 18 רומנו • 19 שורוק • 20 קרקו • 21 המאירי • 22 נוסובסקי • מאמן: שפר | ישראל |
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | שאול לדני • חנה שזיפי |  |
|  כדורגל | נבחרת ישראל בכדורגל (יצחק אנגלנדר, ג'ורג' בורבה, מנחם בלו, שרגא בר, ציון דגמי, יצחק דרוקר, רחמים טלבי, ראובן יאנג, חיים לוין, שמואל מליקה, שייע פייגנבוים, נחמן קסטרו, דוד קרקו, צבי רוזן, שמואל רוזנטל, ישעיהו שווגר, יצחק שום, גיורא שפיגל, מרדכי שפיגלר) |  |
|  קליעה | הנרי הרשקוביץ • מיכאל מרטון • נחמיה סירקיס • זליג שטרוך |  |
|  שחייה | איבונה טוביס • אברהם מלמד • שלומית ניר • יואל קנדה • אמנון קראוס • גרשון שפע |  |
ליס טאפו

| --- | --- |

 לידה:  2 בינואר 1970 (בת 54) טרטו, אסטוניה
 מדינה:  אסטוניה אסטוניה
 פרופיל ב-IMDb
 
ליס טאפו (באסטונית: Liis Tappo; נולדה ב-2 בינואר 1970) היא שחקנית אסטונית.
ביוגרפיה

טאפו נולדה בטרטו וב-1990 זכתה בתואר מיס אסטוניה.
היא גם זכתה בתחרות מיס הים הבלטי והייתה נציגת אסטוניה בתחרויות מיס אירופה ומיס גלוב (Miss Globe).
ב-1992 שיחקה בתפקיד הראשי בסרט "אלה אותיות האהבה הישנות" (Need vanad armastuskirjad) שהוצע על ידי אסטוניה לפרס האוסקר בקטגוריית הסרט הזר הטוב ביותר.
ב-2006 החלה לשמש כחברה ב"מפלגת המרכז האסטונית" (Eesti Keskerakond) והביעה את תוכניותיה לקידום המדיניות הסוציאלית במדינה את ערכי המשפחה, היא גם הייתה מועמדת לשמש כחברה בפרלמנט אך לא זכתה במספר קולות שעובר את אחוז החסימה.
בשנת 2012 השתתפה בתוכנית המציאות "רוקדים על הקרח".
היא יושבת ראש הקרן לזכר איינו יארבסו (Aino Järvesoo) שהיה אתנוגרף אסטוני.
היא נשואה ולה ארבעה ילדים.
הערות שוליים

↑  Need vanad armastuskirjad, The Movie Database (באנגלית)(הקישור אינו פעיל)
↑  Liis Tappo - Treial astus Keskerakonda, Eesti Päevaleht, ‏1163407920
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מקהלת מונטוורדי

מקהלת מונטוורדי וסולני הבארוק האנגליים בעת חזרה על המיסה בסי מינור מאת באך.
מקהלת מונטוורדי נוסדה בשנת 1964 על ידי ג'ון אליוט גרדינר לביצוע "תפילות ערבית" Vespers
של מונטוורדי (1610) בקפלת קינגס קולג', קיימברידג'. המקהלה, כהרכב המתמחה בבארוק, עשתה לה שם במחויבותה הסגנונית וברפרטואר רב המידות שלה, המקיף מוזיקה מן הבארוק המוקדם עד למוזיקה קלאסית של המאה ה-20.
צליינות הקנטטות של באך

בשנת 2000 לקחה עליה המקהלה, יחד עם סולני הבארוק האנגליים מסע הופעות שאפתני, מסע צליינות לביצוע קנטטות הקודש של באך ביותר מ-60 כנסיות, לציין את יובל ה-250 למות המלחין. ההקלטות שנעשו במהלך צליינות הקנטטות של באך יצאו בחברה שהקים ג'ון גרדינר אליוט בעצמו, "סולי דאו גלוריה" (לטינית: "תהילה לאל לבדו", אחד משלושת העקרונות של הנצרות הפרוטסטנטית, והמילים בהן חתם באך רבים מכתבי היד של הקנטטות שלו).
ראו גם

רשימת הקלטות בערך בוויקיפדיה האנגלית.
How Can I Keep from Singing?

| --- | --- |
רוברט לורי
רוברט לורי
 שיר בביצוע רוברט וודסוורת' לורי
 יצא לאור:  1847
 סוגה:  זמרה
 שפה:  אנגלית
 כתיבה:  רומא ראיין 
 לחן:  אניה, רוברט לורי 
 
"How Can I Keep from Singing?" (מוכר כ-"My Life Flows On in Endless Song") הוא שיר עם אמריקאי שנוצר במקור כמזמור נוצרי על ידי השר הבפטיסטי האמריקאי רוברט וודסוורת' לורי. השיר מצוטט ומוזכר לעיתים קרובות, אם כי בטעות, כפזמון קוואקרי או שייקר מסורתי. הלחן והטקסט המקורי שלו מופיעים בכמה מזמורים ואוספי שירים, הן בצורתם המקורית והן בצורה מתוקנת שמשמיטה את רוב התוכן הנוצרי המפורש ומכילה תוספת מחודשת.
מחבר ומילים

הפרסום הידוע הראשון של מילות השיר אירע ב-27 באוגוסט 1868 בThe New York Observer, בשם "Always Rejoicing". הקרדיט ניתן לפאולין טי. הטקסט כלל:
גרסתה של אניה

"How Can I Keep from Singing?" הוקלט מחדש בשנת 1990, על ידי הזמרת-יוצרת והמוזיקאית האירית אניה, עבור אלבום האולפן השלישי שלה, Shepherd Moons. השיר יצא לאור שנה לאחר שהוקלט, על ידי חברת התקליטים האחים וורנר, כסינגל השני מתוך, Shepherd Moons. הוא הופץ על גבי תקליט 12 אינץ'.
השיר זכה להצלחה במצעדי השירים והגיע למקום ה-32 במצעד הסינגלים הבריטי.
גרסתה של אניה > תביעה משפטית

אניה וחברת התקליטים שלה נתבעו על הפרת זכויות יוצרים על ידי סנגה מיוזיק בע"מ על הקלטת השיר מכיוון שהיא כינתה אותו בטעות כ"מזמור שייקר מסורתי", ובכך הניחה שהוא נחלת הכלל. לאחר דיונים ושינויים מסוימים, הוחלט כי אניה לא תצטרך לשלם תמלוגים עליו, תוך תיקון הדברים שהיו צריכים לתקן.
גרסתה של אניה > וידאו קליפ

בווידאו קליפ ניתן לראות את אניה שרה בכנסייה באזור הכפרי גווידור. הקליפ כולל קטעי ארכיון של אישים פוליטיים כמו נלסון מנדלה ובוריס ילצין, בין היתר, והתייחסויות למלחמת המפרץ ולרעב. בין היתר, כלל הקליפ אזכור לגנאדי ינאייב, פוליטיקאי רוסי, קומוניסט, שמרני דוקטרינרי, שעמד בשנת 1991 בראש הפיכת ינאייב להפלת שלטונו של מיכאיל גורבצ'וב.
גרסתה של אניה > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1991–1992)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1991–1992)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1991–1992)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1991–1992)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 47 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 69 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 19 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 32 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 41 |  |
|  צרפת | SNEP | 2 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 29 |  |
גרסתה של אניה > היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 1991 | תקליט 7 אינץ' | האחים וורנר |  |
גרסאות נוספות

במרוצת השנים הקליטו את השיר עשרות אמנים ואמניות, כדוגמת:
ברוס ספרינגסטין באלבומו, We Shall Overcome: The Seeger Sessions.
אודרי אסד באלבומה, Inheritance.
כריס טומלין באלבומו, See the Morning.
הערות שוליים

↑  Wayback Machine, web.archive.org, ‏2008-10-11
↑  mudcat.org: song history - How Can I Keep From Singing, web.archive.org, ‏2012-03-06
1 2 3 4  Enya – How Can I Keep From Singing? (1991, Vinyl) (באנגלית), נבדק ב-2021-05-14
↑  Enya | full Official Chart History | Official Charts Company, www.officialcharts.com
↑  "Copyright and the Public Domain"
↑  Enya - How Can I Keep From Singing? (video), נבדק ב-2021-05-14
↑  Bruce Springsteen - We Shall Overcome - The Seeger Sessions, Discogs (באנגלית)
↑  Audrey Assad - Inheritance, Discogs (באנגלית)
↑  Chris Tomlin - See The Morning, Discogs (באנגלית)
| אניה |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Enya • Watermark • Shepherd Moons • The Memory of Trees • A Day Without Rain • Amarantine • And Winter Came... • Dark Sky Island |  |
| אלבומי להיטים | Paint the Sky with Stars • The Very Best of Enya |  |
| מיני-אלבומים | Sounds of the Season: The Enya Collection |  |
| פסקולים | The Frog Prince • Themes from Calmi Cuori Appassionati |  |
| מארזי תקליטורים | The Enya Collection • A Box of Dreams • Only Time: The Collection |  |
| ערכים קשורים | קלאנאד • ניקי ראיין • רומא ראיין • טירת מנדרלי • 6433 אניה |  |
| אניה – שירים |
| --- | --- | --- |
| Enya | "I Want Tomorrow" • "The Celts" |  |
| Watermark | "Orinoco Flow" • "Evening Falls..." • "Storms in Africa" • "Exile" |  |
| Shepherd Moons | "Caribbean Blue" • "How Can I Keep from Singing?" • "Book of Days" • "Marble Halls" |  |
| The Memory of Trees | "Anywhere Is" • "On My Way Home" |  |
| A Day Without Rain | "Only Time" • "Wild Child" |  |
| Amarantine | "Amarantine" • "It's in the Rain" |  |
| And Winter Came... | "Trains and Winter Rains" • "Oíche Chiún (Silent Night)" • "White Is in the Winter Night" • "My! My! Time Flies!" |  |
| Dark Sky Island | "Echoes in Rain" • "The Humming" • "Sancta Maria" |  |
| סינגלים אחרים | "Only If..." • "May It Be" • "I Don't Wanna Know" • "You Should Really Know" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 0d15138e-bcc8-41e0-9d80-7899ee183e7b