stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סיימון ראטל
הערות שוליים

↑  "המלכה אליזבת' השנייה העניקה למנצח סיימון ראטל עיטור כבוד מלכותי", באופוס - המגזין למוזיקה קלאסית
| זוכי פרס לאוני סונינג למוזיקה |
| --- | --- | --- |
| 1959–1980 | איגור סטרווינסקי (1959) • ליאונרד ברנשטיין (1965) • בירגיט נילסון (1966) • ויטולד לוטוסלבסקי (1967) • בנג'מין בריטן (1968) • בוריס כריסטוף (1969) • סרג'יו צ'ליבידאקה (1970) • ארתור רובינשטיין (1971) • יהודי מנוחין (1972) • דמיטרי שוסטקוביץ' (1973) • אנדרס סגוביה (1974) • דיטריך פישר-דיסקאו (1975) • מוגנס וולדיקה (1976) • אוליבייה מסייאן (1977) • ז'אן-פייר רמפל (1978) • ג'נט בייקר (1979) • מארי-קלייר אליין (1980) |  |
| 1981–2000 | מסטיסלב רוסטרופוביץ' (1981) • אייזק שטרן (1982) • רפאל קובליק (1983) • מיילס דייוויס (1984) • פייר בולז (1985) • סביאטוסלב ריכטר (1986) • היינץ הוליגר (1987) • פטר שרייר (1988) • גדעון קרמר (1989) • ג'רג' ליגטי (1990) • אריק אריקסון (1991) • גאורג שולטי (1992) • ניקולאוס הרנונקור (1993) • כריסטיאן צימרמן (1994) • יורי בשמט (1995) • פר נירגארד (1996) • אנדראש שיף (1997) • הילדגארד בהרנס (1998) • סופיה גוביידולינה (1999) • מיכלה פטרי (2000) |  |
| 2001–2020 | אן-סופי מוטר (2001) • אלפרד ברנדל (2002) • ג'רג' קורטג (2003) • קית' ג'ארט (2004) • ג'ון אליוט גרדינר (2005) • יו-יו מה (2006) • לארס אולריק מורטנסן (2007) • ארוו פרט (2008) • דניאל בארנבוים (2009) • צ'צ'יליה ברטולי (2010) • קאייה סאאריאהו (2011) • ז'ורדי סאוואל (2012) • סיימון ראטל (2013) • מרטין פרוסט (2014) • תומאס אדס (2015) • הרברט בלומסטדט (2016) • לאונידס קבקוס (2017) • מאריס יאנסונס (2018) • הנס אברהמסן (2019) • ברברה האניגן (2020) |  |
| 2021 ואילך | אנסוק צ'ין (2021) • פייר לורן איימארד (2022) • אוולין גלני (2023) • עמנואל פהו (2024) |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: לואי פרמו | מנצח ראשי, התזמורת הסימפונית של ברמינגהאם 1980 - 1998  | הבא: סאקארי אוראמו |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: קלאודיו אבאדו | מנצח ראשי, הפילהרמונית של ברלין 2002 - 2018  | הבא: קיריל פטרנקו |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: ואלרי גרגייב | מנצח ראשי, התזמורת הסימפונית של לונדון 2017 - 2023  | הבא: אנטוניו פאפאנו |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מאריס יאנסונס | מנצח ראשי, תזמורת רדיו בוואריה 2023 - ממשיך  | הבא: לא נקבע |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007439683605171  PLWABN: 9810621844505606  BIBSYS: 99013064  BNE: XX892099  BnF: cb13898832k (data)  CANTIC: a11998209  CiNii: DA0805350X  GND: 119124114  ICCU: REAV097264  ISNI: 0000 0001 0930 050X  LCCN: n78074486  LNB: 000039358  MusicBrainz: 80c3bce9-0b54-409c-aa10-3b0c7dbbc597  NDL: 00904718  NKC: js20020318001  NLA: 36200321  NLK: KAC200813098  NSK: 000477458  NTA: 074419900  RERO: 02-A003728837  SNAC: w6q24w3n  SUDOC: 079505465  Trove: 1228079  VIAF: 104156387   WorldCat (עם VIAF): 104156387
טיקטוק

ערך זה עוסק באפליקצייה סלולרית סינית. אם התכוונתם לסינגל של הזמרת האמריקנית קֵשָה, ראו .
| --- | --- |


צילום המסך של אפליקציית טיקטוק בגרסתו הבינלאומית בשפה האנגלית ב-iOS 13
 מפתח:  ByteDance (בבעלות ג'אנג יימינג)
 מחזור חיים:  הרפובליקה העממית של סין סין: ספטמבר 2018 – הווה
 מערכת הפעלה:  iOS, Android, Web-HTML
 סוג רישיון:  יישומון חינמי; פתוחה ברחבי העולם לכל הגילאים
 קטגוריה:  שיתוף סרטוני וידאו, רשת חברתית מקוונת
 tiktok.com (באנגלית) douyin.com (בסינית)
טיקטוק (תעתיק מלועזית: TikTok), בגרסתו המקומית בסין נודע גם בשם Dǒuyīn (בסינית מפושטת: 抖音, מילולית: "קול רוטט"), הוא יישומון שיתוף וידאו ורשת חברתית מקוונת בבעלות תאגיד הטכנולוגיה הסיני הרב-לאומי, ByteDance. משמש ליצירת קטעי וידאו קצרים בתכנים מגוונים (ליפסינק, ריקוד, קטע קומי, חינוך, סקירה ושלל נושאים אחרים), באורך של החל מ-3 שניות ועד לסרטון באורך של 10 דקות.
טיקטוק הוא הגרסה הבין־לאומית של היישומון Dǒuyīn, שהושק בספטמבר 2014 בסין. בשנת 2017 הושק היישום עבור מערכות ההפעלה iOS ואנדרואיד במרבית השווקים מחוץ לסין; עם זאת, הוא הפך לזמין ברחבי העולם לאחר שמוזג עם חברה נוספת ב־2 באוגוסט 2018 עם הרשת חברתית הסינית, מיוזיקלי - musical.ly. באוקטובר 2018 היה טיקטוק ליישומון עם מספר ההורדות הגבוה ביותר בארצות הברית. נכון לשנת 2018 הוא זמין ביותר מ־150 שווקים וב־75 שפות. נכון ל־2024, ישנם ליישומון יותר מארבעה מיליארד הורדות.
היישומון מאפשר להגיב על קטעי וידאו, לשתף אותם עם משתמשים אחרים, לעקוב אחר משתמשים, להשתמש בקובצי קול שסרטונים אחרים משתמשים בהם, ועוד.
מנכ"ל חברת טיקטוק העולמית הוא היזם הסינגפורי שו זי צ'ו.
היסטוריה > פיתוח

Dǒuyīn(אנ') (‏抖音) הושקה בסין – על-ידי חברת ByteDance – שבבעלות יזם הטכנולוגיה הסיני ג'אנג יימינג, בספטמבר 2016. Dǒuyīn פותחה ב־200 ימים, ובתוך שנה כ־100 מיליון משתמשים הורידו אותה, ויותר ממיליארד קטעי וידאו נצפו מדי יום. עם שמירה על שם היישום "Dǒuyīn" בסין, Dǒuyīn מותגה כ־"TikTok" בשוק הבין־לאומי, כאשר היא החלה להתרחב למדינות אחרות באוגוסט 2018.
היסטוריה > המיזוג עם מיוזיקלי

ב־9 בנובמבר 2017, חברת-האם של טיקטוק,‏ ByteDance, רכשה תמורת כמיליארד דולר את מיוזיקלי - musical.ly, אפליקציית רשת חברתית סינית. מיוזיקאלי אפשרה יצירה ושיתוף של סרטוני וידאו ושידורים חיים. טיקטוק התמזגה עם חברת מיוזיקלי ב־2 באוגוסט 2018 כדי ליצור קהילת וידאו גדולה יותר, כאשר חשבונות קיימים ונתונים מאוחדים באפליקציה אחת, תוך שמירה על הסימן המסחרי TikTok במקום השם המסחרי של musical.ly. האפליקציה שינתה את הלוגו, ואליה נוספו פילטרים ואופציות חדשות.
היסטוריה > התרחבות בין־לאומית

נכון לשנת 2018, טיקטוק זמינה ביותר מ־150 שווקים, ב־75 שפות. טיקטוק הורדה יותר מ־104 מיליון פעמים בחנות האפליקציות של אפל במהלך המחצית הראשונה של 2018, על פי נתונים שסופקו ל־CNBC על ידי Sensor Tower, פלטפורמת ניתוח אפליקציות. היא גברה על פייסבוק, יוטיוב ואינסטגרם במספר ההורדות, והייתה אפליקציית ה־iOS עם מספר ההורדות הגבוה ביותר בעולם באותה תקופה. בפברואר 2019, טיקטוק, יחד עם Dǒuyīn, הגיעו למיליארד הורדות ברחבי העולם. סלבריטאים אמריקאים כמו ג'ימי פאלון וטוני הוק הצטרפו לאפליקציה בנובמבר 2018. טיקטוק הגיעה למיליארד משתמשים בפברואר 2019 והכפילה את מספר המשתמשים באפריל 2020. ובאמצע 2021 היא הגיעה לשלושה מיליארד משתמשים.
באוקטובר 2022, דווח כי טיקטוק מתכננת להתרחב לשוק המסחר האלקטרוני בארצות הברית, לאחר השקת TikTok Shop בבריטניה. הפרסום התבסס על מודעות דרושים שהחברה בפרסמה. על פי נתונים מקבוצת Sensor Tower, פלטפורמת ניתוח אפליקציות, הפרסום ב-TikTok בארצות הברית צמח ב-11% במרץ 2023.
היסטוריה > סגירת הפעילות במדינות שונות

בנובמבר 2024, ממשלת קנדה הורתה על סגירת הפעילות של טיקטוק בקנדה, כולל סגירת המשרדים בטורונטו ובונקובר. משתמשי טיקטוק בקנדה ימשיכו להיות מסוגלים לצפות ולהעלות סרטונים, אך החברה לא תוכל להפעיל את עסקיה במדינה. ההחלטה התקבלה בעקבות בדיקת אבטחה לאומית של חברת האם הסינית של טיקטוק, ByteDance Ltd. שר התעשייה הקנדי, פרנסואה-פיליפ שמפאן, ציין שההחלטה מבוססת על מידע וראיות שנאספו במהלך הבדיקה, בהמלצת גופי הביטחון והמודיעין של קנדה. השר הוסיף בראיון ל-CBC שהפעילות של טיקטוק בקנדה עשויה להיות "מסוכנת לביטחון הלאומי", אך לא פירט מעבר לכך. טיקטוק הודיעה שהיא תיאבק בהחלטה בבית המשפט, בטענה כי סגירת משרדי החברה בקנדה תגרום לפיטורים של מאות עובדים מקומיים עם שכר טוב.
חשבונות בולטים

אלו החשבונות עם כמות העוקבים הגבוהה ביותר, נכון למאי 2024:
| מיקום | שם משתמש | בעלים | עוקבים (במיליונים) | לייקים (במיליארדים) | עיסוק | מדינה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ‎@khaby.lame | קאבי לאמה | 162 | 2.4 | כוכב רשת | סנגל סנגל |
| 2 | ‎@charlidamelio | צ'ארלי ד'אמליו | 154 | 11.6 | רקדנית | ארצות הברית ארצות הברית |
| 3 | ‎@mrbeast | MrBeast | 94.7 | 0.919 | כוכב רשת | ארצות הברית ארצות הברית |
| 4 | ‎@bellapoarch | בלה פורץ' | 94.1 | 2.3 | זמרת | הפיליפינים הפיליפינים |
| 5 | ‎@addisonre | אדיסון ריי | 88.8 | 5.8 | רקדנית | ארצות הברית ארצות הברית |
| 6 | ‎@zachking | זאק קינג | 82 | 1.2 | כוכב רשת | ארצות הברית ארצות הברית |
| 7 | ‎@kimberly.loaiza | קימברלי לואייזה | 81 | 5.1 | זמרת | מקסיקו מקסיקו |
| 8 | ‎@tiktok | טיקטוק | 80.4 | 0.324 | רשת חברתית מקוונת | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין |
| 9 | ‎@cznburak | CZN Burak | 75.1 | 1.5 | שף | טורקיה טורקיה |
| 10 | ‎@therock | דוויין ג'ונסון | 74.5 | 0.543 | שחקן | ארצות הברית ארצות הברית |
תכונות

אפליקציות טיקטוק מאפשרת למשתמשים ליצור וידאו קצר של עצמם אשר לעיתים קרובות קיימת מוזיקה ברקע, ניתן להאיץ, להאט או לערוך עם פילטר. כדי ליצור סרטון מוזיקה עם האפליקציה, משתמשים יכולים לבחור מוזיקת רקע ממגוון רחב של ז'אנרים של מוזיקה, לערוך עם פילטר ולהקליט סרטון של 15 שניות עם התאמות מהירות לפני העלאתו לשיתוף עם אחרים בטיקטוק או בפלטפורמות חברתיות אחרות. כמו כן, באפשרות המשתמשים לפרסם וידאו ב"שידור חי".
התכונה "תגובה" של האפליקציה מאפשרת למשתמשים לצלם את תגובתם לסרט וידאו מסוים, שעליו הוא ממוקם בחלון קטן שניתן לטלטלו על המסך. תכונת "דואט" שלה מאפשרת למשתמשים לצלם וידאו בצד וידאו נוסף.
האפליקציה מאפשרת למשתמשים להגדיר את החשבונות שלהם כ"פרטיים". תוכן חשבונות אלה נשאר גלוי לטיקטוק, אך הוא נגיש רק למשתמשי טיקטוק שהיוצר אישר להם את הגישה. משתמשים יכולים לבחור אם כל משתמש אחר, או רק "חברים" שלו, עשויים לקיים איתם אינטראקציה באמצעות האפליקציה באמצעות תגובות, הודעות או סרטוני "תגובות" או "דואטים".
טיקטוק מנתחת את תחומי העניין וההעדפות של המשתמש באמצעות האינטראקציות שלו עם התוכן, ומציגה תוכן מותאם אישית לכל משתמש, בתוך דף "עבורך" (For You). קיימת גם אופציה לראות רק סרטונים של חשבונות שאחריהם אתה עוקב, אולם גם סרטונים אלה מופיעים לפי אלגוריתם לא ידוע ולא לפי סדר מסוים.
יחס ציבורי

בחודש יוני 2018, טיקטוק הגיעה ל־500 מיליון משתמשים פעילים מדי חודש ברחבי העולם ו־150 מיליון משתמשים פעילים מדי יום בסין. היא הפכה לאפליקציה עם מספר ההורדות הגבוה ביותר בעולם בחנות האפליקציות של אפל במחצית הראשונה של 2018, עם כ־104 מיליון הורדות, עם כמות הורדות גבוהה יותר מאפליקציות כמו PUBG Mobile, יוטיוב, וואטסאפ ואינסטגרם באותה תקופה.
האפליקציה הולידה מספר רב של טרנדים ויראליים ואושיות רשת ברחבי העולם והיא ידועה בקרב סלבריטאים בשל הפופולריות שלה והשפעתה החברתית.
בשנת 2018 האפליקציה הודיעה על שיתוף פעולה עם ארגון Girls who code שנוסד על ידי רשמה סאוג'ני ועל העברת 1$ למשתמשים שיעלו וידאו להאשטאג ‎#raiseyourhand.
השיח סביב האפליקציה עוסק פעמים רבות בחששות שונים, הנוגעים בין היתר לפרטיות ברשת ולצנזורה. נושאים אלו גרמו לפוליטיקאים במספר מדינות לשקול חקיקה נגד האפליקציה. ארצות הברית והודו אף ביצעו חקיקה זו הלכה למעשה.
יחס ציבורי > התמכרות

| --- | --- |
 :  ראו גם – התמכרות
כיוון שהשימוש בטיקטוק עלול להיות ממכר, המשתמשים עלולים להתקשות בהפסקת השימוש באפליקציה. בחודש אפריל 2018, נוספה ל־Dǒuyīn התכונה, "הפחתת התמכרות", זו מעודדת את המשתמשים להפסיק את השימוש כל 90 דקות. מספר חודשים לאחר מכן התווספה התכונה גם לטיקטוק. נכון ל-2020, המשתמש הממוצע מבלה בטיקטוק כ-52 דקות ביום בממוצע.
יחס ציבורי > ביקורת

כיוון שהאפליקציה מאפשרת למשתמשים לתקשר באמצעות שיחות וידאו עם אנשים שעליהם הם לא יודעים כלום, טיקטוק הושוותה לצ'אט רולט. עיתונאים בכמה מדינות העלו חששות בנוגע לפרטיות בשימוש באפליקציה, בין השאר משום שהיא נפוצה בקרב ילדים ועשויים לחשוף אותם לעברייני מין.
מספר משתמשים דיווחו על בריונות באינטרנט בטיקטוק, כולל התעללות גזענית ואנטישמית.
בטור של ניצן וייסברג המתאר את השימוש של ילדים באפליקציה היא מציינת שהם נחשפים באמצעותה לתכנים לא נאותים, בהם הקליפ הפרובוקטיבי "מים" של דודו פארוק וסרטי סנאף. היא מכנה את טיקטוק "אפליקציה שהיא 100% הדוניזם ניהליסטי ממכר ומסוכן", וממליצה להורים להיות מעורבים בתכנים שילדיהם נחשפים אליהם באמצעות האפליקציה.
חלק מהחששות סביב תכנים לא נאותים באפליקציה עוסק באתגרים המוצעים למשתמשים. בפברואר 2021 הגיעה טיקטוק להסכמה עם ממשלת איטליה, שתחסום את האפליקציה לשימוש של קטינים מתחת לגיל 13, בעקבות מותה של ילדה בת 10 שפורסם שמתה בגלל אתגר שעוסק בעצירת נשימה.
יחס ציבורי > פרטיות וחששות ביטחוניים

| --- | --- |
 :  ראו גם – פרטיות
בינואר 2019, חקירה של מכון החשיבה האמריקאי פיטרסון לכלכלה בין־לאומית תיארה את טיקטוק כ"בעיה בגודל של וואווי", המהווה איום ביטחוני לאומי על המערב, וציין את הפופולריות של האפליקציה בקרב משתמשים מערביים, כולל אנשי צבא, ויכולתה להעביר מידע על מיקום, תמונה וביומטריה לחברת האם הסינית שלה, שאינה יכולה מבחינה משפטית לסרב לחלוק נתונים עם ממשלת סין. פיטרסון גם הביע חששות כי טיקטוק יכולה לשמש ל"מניפולציה של דעת הקהל".
בדצמבר 2019, צבא ארצות הברית אסר על חייליו להשתמש בטיקטוק.
במהלך שנת 2020 בחנו גורמים נוספים הנחיות להימנע מהתקנת טיקטוק משיקולים דומים. בחודש יולי חברת ולס פארגו הוציאה הנחיה לעובדיה להסיר את האפליקציה, ומהלך דומה הוכרז ובוטל גם על ידי חברת אמזון. ממשלת הודו אסרה על הצגת האפליקציה – לצד 58 אפליקציות סיניות נוספות – בחנויות האפליקציות במדינה, וממשלות נוספות החברות בנאט"ו הודיעו שיבחנו מדיניות דומה.
יחס ציבורי > צנזורה

| --- | --- |
 :  ראו גם – צנזורה
סרטונים והאשטאגים הקשורים לתוכנית "Peppa Pig" הבריטית, מצונזרים על Dǒuyīn, כי הממשלה הסינית רואה בהם סמלים של חתרנות.
ב־3 ביולי 2018 נאסר על השימוש בטיקטוק באינדונזיה, לאחר שהממשלה האינדונזית האשימה אותו בהוצאת "פורנוגרפיה, תוכן לא ראוי וחילול הקודש". לאחר ביצוע שינויים שונים, כולל הסרת תוכן שלילי, פתיחת משרד קישור ממשלתי, יישום הגבלות גיל ומנגנוני אבטחה, האיסור הוסר ב־11 ביולי 2018.
בנובמבר 2018 חסמה ממשלת בנגלדש את הגישה לאתר האינטרנט של טיקטוק.
בנוסף בשנת 2018, ננזפה טיקטוק על ידי צופי התקשורת הסינית על הצגת תוכן "לא מקובל", כגון קטעי וידאו המתארים הריונות בגיל ההתבגרות.
בינואר 2019 הודיעה ממשלת סין כי היא תחל להחזיק במפתחי אפליקציות כמו ByteDance האחראים על תוכן המשתמשים המשותף לאפליקציות כגון טיקטוק, וציינה 100 סוגים של תוכן שהממשלה הסינית תצנזר.
בדצמבר 2022 העביר הקונגרס של ארצות הברית חוק שאוסר על שימוש בטיקטוק בכל המכשירים ששייכים לממשלת ארצות הברית, למעט מקרים שבהם שימוש באפליקציה נדרש לצורך אכיפת חוק, שמירה על ביטחון המדינה או מחקר.
ב-18 במרץ 2023 חסמה ניו זילנד את הגישה לטיקטוק מכל מכשיר ממשלתי, או מכשיר שמקושר לאיש ציבור, ובכך הצטרפה להחלטה של מספר מדינות שביצעו את אותה הפעולה, כגון ארצות הברית, קנדה, הממלכה המאוחדת והולנד.
יחס ציבורי > עיצוב מכוון של דעת הקהל

בשנים האחרונות גוברות הדאגות כי האלגוריתמים של טיקטוק אינם נייטרליים וכי הפלטפורמה עשויה לשמש להפצת נרטיבים התואמים את האינטרסים של המפלגה הקומוניסטית הסינית (המק"ס).
הדו"ח "המתקפה הדיגיטלית המקסימה של המפלגה הקומוניסטית הסינית" מאת מכון המחקר Network Contagion חושף כיצד המק"ס משתמשת באלגוריתם החיפוש של טיקטוק וברשתות השפעה פרו-סיניות כדי לעצב את תפיסות הדור הצעיר בארצות הברית. המחקר מצא שטיקטוק מקדמת תוכן פרו-סיני ומדחיקה תוכן ביקורתי כלפי סין, במיוחד בנושאים כמו טיבט, טיאננמן והאויגורים. בנוסף, נמצא קשר בין זמן השימוש בטיקטוק לבין עלייה בעמדות חיוביות כלפי מדיניות זכויות האדם של סין. הדו"ח מדגיש את הצורך ברגולציה שקופה של אלגוריתמים ברשתות החברתיות כדי להגן על ערכים דמוקרטיים וחופש הבחירה.
יחס ציבורי > הפצת מידע כוזב

| --- | --- |
 :  ראו גם – פייק ניוז, דיסאינפורמציה
כשאר הרשתות החברתיות המקוונות מתמודדת טיקטוק עם הסיכון בהפצת מידע כוזב וחדשות כזב ברשת. בפרוץ מגפת הקורונה העולמית מהעיר ווהאן שבסין. כאשר החלו במבצעי חיסון המוניים, ונפוץ סביב החיסונים מידע כוזב רב, הצהירו טיקטוק על יישום מספר אמצעים, חלקם כבר נוסו בהצלחה קודם לכן על ידי רשתות חברתיות אחרות, שמטרתם הפניית משתמשי הפלטפורמה שמחפשים תוכן שקשור לקורונה למידע מהימן, שנוצר על ידי מומחים לנושא. בפברואר 2021 הודיעו טיקטוק שיסמנו, באמצעות גורמי בדיקת עובדות, סרטונים מסוימים כ"לא אמינים" גם בלי קשר למגפת הקורונה. באפריל 2023 הודיעו שיסירו תכנים של מכחישי משבר האקלים.
ב-13 במרץ 2024 אישר בית הנבחרים בארצות הברית הצעת חוק לחסימת טיקטוק. הצעת החוק אושרה בתמיכה משני צידי המפה הפוליטית, ברוב של 362 תומכים לעומת 65 מתנגדים. בין הגורמים ליוזמת החקיקה היו ההשלכות של מתקפת 7 באוקטובר של ארגון הטרור חמאס על ישראל. בשבועות הראשונים לאחר המתקפה זיהו מבקרים רבים עלייה בהפצה של תוכן אנטישמי, תוכן שטנה וחדשות כזב (פייק ניוז) שכוונו נגד ישראל בטיקטוק. הצעת החוק צריכה עדיין לעבור את אישור הסנאט ואז לעבור לחתימתו של הנשיא ג'ו ביידן. הבית הלבן הודיע שאם הצעת החוק הזו תגיע לשולחנו, הנשיא יחתום עליה.
יחס ציבורי > מלחמת חרבות ברזל

ב-2023, בזמן מלחמת חרבות ברזל, נערכה פגישה בין שני בכירים בחברה, אדם פרסר וסת' מלניק, לבין ידוענים אמריקאים שונים, בהם השחקנים היהודים סשה ברון כהן, דברה מסינג ואיימי שומר. בפגישה עלו טענות קשות בדבר השותפות של פלטפורמת טיק טוק להפצת שנאה כלפי יהודים וישראלים. ברון כהן טען כי "טיקטוק יוצרת את התנועה האנטישמית הגדולה ביותר מאז הנאצים". מסינג ביקרה את העובדה שמסרים של שנאה ואלימות לא נחסמים, במילים "אני מבינה שאתם נמצאים במקום מאוד מאוד קשה ומסובך, אבל זו גם הפלטפורמה העיקרית להפצת שנאת יהודים". פרסר הגיב בצער והוסיף כי "הרבה מזה, למען האמת חדש לי". הפגישה נערכה, בין שאר, על רקע טרנד של צעירים אמריקאים להגיב באהדה למסמך אנטישמי של בן לאדן.
עוד בזמן המלחמה, תחקיר של פוקס ניוז חשף כי עובדת תוכן התגאתה בהתכתבות פנימית בקידום תועמלן חמאס, בעוד תוכן של קמפיין להשבת החטופים נדחה על ידי הרשת בטענה שהוא "פוליטי מדי".
תחקיר של הוול סטריט ג'ורנל מצא כי תוכן גרפי מהמלחמה הוצג למשתמשים צעירים, ומרבית הסרטונים נטו לצדד בצד הפלסטיני.
בעיות חוקיות > תביעות טנסנט

פלטפורמת WeChat של טנסנט הואשמה בחסימת סרטי הווידאו של Dǒuyīn. בחודש אפריל 2018, Dǒuyīn תבעה את חברת טנסנט והאשימה אותה בהפצת מידע מזויף ופוגע על פלטפורמת WeChat, בדרישה פיצוי של מיליון יואן והתנצלות. ביוני 2018 הגישה חברת טנסנט תביעה נגד Toutiao ו־Dǒuyīn בבית משפט בבייג'ינג, בטענה כי השמיצו את טנסנט שוב ושוב בחדשות שליליות ופגעו במוניטין שלו, וביקשו סכום נומינלי של 1 יואן בפיצויים והתנצלות פומבית. בתגובה, Toutiao הגישה תלונה למחרת היום נגד טנסנט על תחרות בלתי הוגנת לכאורה ודרשה 90 מיליון יואן בשל הפסדים כלכליים.
בעיות חוקיות > חוקי הגנת פרטיות בארצות הברית

ב־27 בפברואר 2019, ה־FTC קנס את ByteDance ארצות הברית ב־5.7 מיליון דולר בגין איסוף מידע מקטינים מתחת לגיל 13 בניגוד לחוק הגנת הפרטיות המקוונת של ילדים בארצות הברית (Children's Online Privacy Protection Act). חברת ByteDance הגיבה על ידי הוספת מצב ילדים בלבד לטיקטוק אשר חוסם העלאת קטעי וידאו, בניית פרופילים של משתמשים, הודעות ישירות, והערות על קטעי וידאו של אחרים, ועדיין מאפשר צפייה והקלטה של תוכן.
באוגוסט 2020, הנשיא אז דונלד טראמפ הודיע על כוונתו לחסום את האפליקציה במדינה, מטענות של ביטחון לאומי. החסימה לא יצאה לפועל לאחר דיונים על רכישת חלק מהחברה על ידי אורקל.
בדצמבר 2022 העביר הקונגרס של ארצות הברית חוק שאוסר על שימוש בטיקטוק בכל המכשירים ששייכים לממשלת ארצות הברית, למעט מקרים שבהם שימוש באפליקציה נדרש לצורך אכיפת חוק, שמירה על ביטחון המדינה או מחקר. החוק עבר בתמיכת נציגים משתי המפלגות, מעט יותר מחודש לאחר שראש ה-FBI כריסטופר ריי אמר למחוקקים שהסוכנות מודאגת מאוד מהשפעת הממשלה הסינית דרך טיקטוק. נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן חתם על החוק ב-29 בדצמבר 2022.
מלבד הממשל הפדרלי, נכון לינואר 2023, ב-22 מדינות בארצות הברית קיים איסור על שימוש בטיקטוק במכשירים אלקטרוניים ומחשבים ששייכים למדינה. בחלק מהמדינות יש איסור על מתן גישה לטיקטוק ברשתות Wi-Fi ששייכות למדינה, כולל בקמפוסים של מוסדות חינוך ציבוריים.
באפריל 2024 אושרה בבית הנבחרים ובסנאט הצעת חוק האוסרת את כל פעילותה של טיקטוק בארצות הברית. המחוקקים עבדו על טיוטת החוק בסתר במשך כשנה, כדי למנוע מהלובי החזק של טיקטוק לסכל את המהלך. זאת מכיוון שהלובי של טיקטוק הצליח בעבר להשפיע על הנשיא לשעבר דונלד טראמפ להתנגד לחוק המוצע. ברקע העבודה על החוק, במהלך תדרוך שהתקיים בקונגרס, סגנית התובע הכללי בארצות הברית ליסה מונקו, הזהירה את המחוקקים, שטיקטוק עלולה לשבש את הבחירות בארצות הברית. עתירה שהגישה טיקטוק נגד החוק נדחתה. הנשיא הנבחר טראמפ ביקש לדחות את תחולת החוק, כדי שהממשל החדש יוכל לקבוע את מדיניותו בעניין.
בעיות חוקיות > איסור שימוש בהודו

בפברואר 2019 קראו כמה פוליטיקאים הודים לחסום את טיקטוק או להסדיר את הבעיה, לאחר שהתעוררו חששות בנוגע לתוכן בעל אופי מיני מפורש, בריונות ברשת ו"דיפ-פייק".
ב־3 באפריל 2019, בית המשפט הגבוה של מדראס, בעת ששמע את הליטיגציה הציבורית, ביקש מממשלת הודו לאסור את השימוש באפליקציה, וציין כי היא "מעודדת פורנוגרפיה". בית המשפט גם ציין כי ילדים המשתמשים באפליקציה היו בסיכון לשמש כמטרה לטורפים מיניים. הדובר של טיקטוק הצהיר כי הם שומרים על החוק המקומי וממתינים להעתקת צו בית המשפט בטרם יפעלו. ב־17 באפריל, גוגל ואפל הוציאו את טיקטוק מחנויות האפליקציות שלהן, Google Play ו־App Store. בית המשפט סירב לשקול מחדש את האיסור. החברה הודיעה כי המשתמשים מסוגלים להשתמש באפליקציה, גם אחרי שנחסמה ההורדה. הם גם טענו כי הם צנזרו מעל 6 מיליון סרטונים שהפרו את מדיניות התוכן וההנחיות שלהם. העניין מתוכנן לדיון ב־22 באפריל.
בעיות חוקיות > איסור שימוש בהודו > ביטול האיסור

ב־25 באפריל 2019 היישום טיקטוק לא הורשה לשימוש עוד בהודו, לאחר שבית המשפט בטאמיל נאדו הפך את ההוראה לאסור הורדות של האפליקציה ב־App Store וב־Google Play. בתחילה הוא הצהיר כי הפלטפורמה מעודדת התפשטות של תכנים מפורשים ו"השפלה תרבותית" לאחר חששות למטרות פורנוגרפיות ולניצול ילדים. בעקבות הפצרה של מפתחי טיקטוק, בייטדנס טכנולוגיה, האיסור הוסר, והיישום הותר להורדה.
מגמות

בטיקטוק יש מגוון של מגמות, כולל חיקויים, ליפ־דאבים, קומדיות, דואטים וריקודים. תכונה המאפשרת למשתמשים להוסיף וידאו משלהם בנוסף לווידאו קיים עם אודיו של התוכן המקורי, הובילה את רוב המגמות האלה.
מגמות > השפעה על תעשיית המוזיקה

ההצלחה של טיקטוק ופופולריות של סרטונים מוזיקליים באפליקציה גרמה להשפעות משמעותיות על תעשיית המוזיקה העולמית. אופן הפעולה של האפליקציה משפיע גם על האופן שבו הקהל הרחב, ובמיוחד הצעירים, צורכים מוזיקה, וכתוצאה מכך גם על האופן שבו חלק מהיצירות נכתבות, למשל, ביטים קצביים של 15 שניות.
לפי ניתוח שפורסם בשנת 2020 ב־BBC, וסקר את הסינגלים המצליחים ביותר בשנה האחרונה, שמונה מבין 20 הסינגלים המצליחים ביותר זכו להצלחתם הרבה בזכות הצלחתם קודם לכן באפליקציית טיקטוק.
ראו גם

טיקטוק, בום. (סרט)
מיוזיקלי – musical.ly
צבי אל-פלג

צבי אֶל-פֶּלֶג (1926 - 27 ביוני 2015) היה איש צבא, דיפלומט, היסטוריון וחוקר ישראלי. חוקר התנועה הלאומית הפלסטינית.
אל-פלג היה קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה ושירת כמושל הצבאי באזור המשולש, בעזה, בשכם ובדרום לבנון. הוא שימש כשגריר ישראל בטורקיה, וקונסול כבוד של טורקיה בתל אביב.
ביוגרפיה

אל-פלג נולד בשנת 1926 בברנוב שבפולין לרבקה לבית זייפנטרגר ויוסף אלפלנג. אביו היה נגר, ואמו עקרת בית. צבי היה השני מבין ארבעה אחים: הדסה (1924), דוד (1928) וירחמיאל (1929). בשנת 1934 עלה לארץ ישראל עם משפחתו, אשר השתקעה בשכונת מכבי-צריפים ביפו. כילד היה חבר בתנועת הנוער "החוגים המרקסיסטיים", וב-1940 התנדב לארגון "ההגנה". בשנת 1948, בפרוץ מלחמת העצמאות, עבר עם משפחתו לתל אביב ושירת במלחמה בחטיבת אלכסנדרוני. בעקבות הוראת בן-גוריון כי על קצינים לעברת את שם משפחתם, שינה את שם משפחתו מ"אלפלנג" ל"אל-פלג".
ביוגרפיה > מושל צבאי

לאחר סיום שירותו הצבאי ובמקביל ללימודיו האקדמיים המשיך לשרת בצבא קבע. הוא היה המושל הצבאי באזור המשולש בדרגת סרן. לאחר מלחמת סיני היה המושל הצבאי בעזה בדרגת רב-סרן, ולאחר מלחמת ששת הימים היה המושל הצבאי באזור שכם בדרגת רב-סרן ולאחר מכן בנפת ח'אן יונס בדרגת סגן-אלוף. לאחר סיום מלחמת יום הכיפורים ועד להסכם הפרדת הכוחות היה מושל באזור פאיד שממערב לתעלת סואץ במצרים. בעת מלחמת לבנון הראשונה היה מושל צבאי בדרום לבנון. הגיע לדרגת אלוף-משנה.
אל-פלג ביקר בחריפות את המדיניות הישראלית ביהודה ושומרון לאחר מלחמת ששת הימים. הוא סבר שהיה עדיף להגיע להסכם עם ממלכת ירדן על ניהול השטחים. עם זאת, הוא טען שאם השלטון הישראלי העדיף לטפח שלטון מקומי ככוח נגד לממלכת ירדן ואש"ף, היה עליו לנצל את בוגרי הממשל הצבאי על ערביי ישראל שהבינו את האוכלוסייה המקומית, ולא להצניח מפקדים צבאיים שלא הבינו את האוכלוסייה המקומית. הוא טען שהשלטון הצבאי היה צריך לנצל את כוחו כדי לטפח מנהיגות מקומית הנאמנה לישראל ולא לאפשר הקמת עיתונים המזוהים עם אש"ף ולקיים בחירות בהם נציגי אש"ף זכו.
ביוגרפיה > שנים מאוחרות

בשנת 1975 הזהיר מהפקעת קרקעות לצורך יהוד הגליל, שעלול להביא תסיסה בקרב ערביי ישראל.
בזמן שירותו הצבאי למד היסטוריה באוניברסיטת תל אביב והתמחה בנושא התנועה הלאומית הפלסטינית והסוציולוגיה של החברה הערבית. ב-1989 סיים את לימודיו לתואר שני בהיסטוריה של המזרח התיכון ואפריקה באוניברסיטת תל אביב.
בשנות ה-90 היה חבר במשלחת הישראלית בשיחות הרב-צדדיות.
בשנת 1995 מונה לשגריר ישראל בטורקיה, תפקיד שמילא עד לשנת 1997. לאחר סיום תפקידו מונה על ידי נשיא טורקיה סוליימאן דמירל לקונסול כבוד של טורקיה בתל אביב.
אל-פלג היה חבר במועצה לשלום ולביטחון, ובמסגרתה חתם על עצומה הקובעת שתוכנית ההתנתקות חשובה לביטחון הלאומי.
בשנת 2008 הוענק לו תואר יקיר העיר תל אביב-יפו.
כיהן כמרצה וכחוקר במרכז דיין שליד אוניברסיטת תל אביב, ופרסם מאמרים בנושאי ההיסטוריה של הלאומיות הפלסטינית.
צבי אל-פלג נפטר בשנת 2015, בגיל 89, והובא לקבורה בקיבוץ עין החורש.
משפחתו

אשתו הראשונה ואם שני ילדיו, נעמי (1932–1978), הייתה בתם הצעירה של נחמה ויעקב צוואנגר, שנרצח ב-1937.
נישא בשנית למשוררת מיכל סנונית, והיה נשוי לה עד מותו.
נכדתו דנאל אל-פלג יצרה סרט תיעודי על סבה בשם "המושל", זוכה פרס דיאמונד לסרט התיעודי הטוב ביותר לשנת 2024 מטעם פסטיבל הקולנוע ירושלים.
ספריו

תוכנית הפדרציה של חוסיין: גורמים ותגובות, 1977.
מאורעות 1936-1939: פרעות או מרד, 1979.
פלסטין עצמאית בסבך היריבות הבינערבית 1946-1948, 1982.
(יחד עם גיא בכור), לקסיקון אש"ף, משרד הביטחון, 1991.
המופתי הגדול, בהוצאת משרד הביטחון, 1989. (תרגום הספר לאנגלית)
מנקודת ראותו של המופתי: מאמרי חאג' אמין מתורגמים ומבוארים, בהוצאת הקיבוץ המאוחד, 1995.