stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
PBY קטלינה
שירות אזרחי ושירות לאחר מלחמת העולם השנייה

מטוסי קטלינה הופעלו על ידי חברת התעופה האוסטרלית קוואנטס מאמצע 1943. אחד מקווי התעופה שהופעלו על ידי החברה במטוסי קטלינה הייתה טיסה מפרת' לקולומבו, בסרי לנקה, מרחק של 6,652 ק"מ. בשל מהירות הטיסה האיטית של המטוס (כ-200 קמ"ש) נמשכה הטיסה בין 28 ל-32 שעות, וכונתה "טיסת שתי הזריחות", מכיוון שנוסעים ראו שתי זריחות במהלך הטיסה הרצופה. טיסה זו נחשבת לטיסה הסדירה הארוכה ביותר אי פעם, ומכיוון שהתבצעה במהלך המלחמה נעשתה תמיד בדממת אלחוט, מחשש לתקיפה יפנית. בסך הכל נשאו המטוסים בטיסה כזו מטען במשקל 450 ק"ג, או שלושה נוסעים ודואר צבאי או דיפלומטי במשקל 65 ק"ג.
עם תום מלחמת העולם השנייה הוצאו רוב מטוסי הקטלינה משירות בצי ארצות הברית, אם כי הגרסאות האמפיביות נותרו בשירות כמה שנים נוספות. המטוס האחרון הוצא משירות בתחילת 1957. פיקוד האוויר האסטרטגי של חיל האוויר של ארצות הברית הפעיל מטוסי קטלינה במשימות סיור בשנים 1946–1947.  המטוס נותר בשירות כוחות צבאיים של מדינות אחרות, במספרים משמעותיים, עד סוף שנות ה-60 של המאה ה-20.
חיל האוויר הברזילאי הפעיל מטוסי קטלינה במשימות לוחמה נגד צוללות החל מ-1943. המטוסים שימשו גם להטסת דואר. ב-1948 הוקמה טייסת תובלה שצוידה במטוסי PBY-5A, כטייסת תובלה אמפיבית. הטייסת נקראה טייסת התובלה הראשונה (ETA-1), והפעילה מטוסי קטלינה ו-C-47 Skytrain עד 1982. יתרונם של מטוסי הקטלינה היה ביכולתם להגיע לאזורים נידחים לאורך נהר האמזונאס, שהגישה אליהם הייתה קשה מאוד, ואפשרית רק באמצעות מסוקים. סמלה של הטייסת היה צב מכונף והמוטו "אמנם איטי, אך אני תמיד מגיע". מטוס קטלינה מוצג כיום במוזיאון האוויר והחלל בריו דה ז'ניירו.
ב-1951 ביצע מטוס קטלינה אוסטרלי את הטיסה הטרנס-פסיפית הראשונה מאוסטרליה לצ'ילה, מרחק של למעלה מ-11,000 ק"מ. הטיסה כללה נחיתות ביניים רבות באיים לאורך הדרך, כדי לתדלק ולאפשר מנוחה לצוות. שני המטוסים הראשונים של צ'יינה איירליינס, חברת התעופה של טייואן, היו מטוסי קטלינה.
החוקר ז'אק איב קוסטו עשה שימוש במטוסי קטלינה לתמיכה במשלחות החקר התת-ימי שערך. בנו השני, פיליפ, נהרג בתאונה במטוס קטלינה בנהר הטאגוס בפורטוגל, ליד ליסבון. טייס המרוצים והפעלולים פאול מאנץ הסב כמה מטוסי קטלינה ליכאטות מעופפות בסוף שנות ה-40 ובתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20. חברת סטוארד דייוויס הסבה כמה מטוסים לסטנדרט שהוגדר על ידם "סופר קאט" (Super Cat), על ידי החלפת מנועיהם למנועים חזקים יותר והגדלת הגה הכיוון, כדי להתגבר על הסבסוב שיצרו המנועים החדשים. שיפורים נוספים הותקנו גם בתא הנוסעים.
קפטן רוברטו פאראגואה, טייס בחיל האוויר של צ'ילה, ביצע ב-1951 טיסה ראשונה מסוגה מצ'ילה לאי הפסחא, וטיסה דומה לטהיטי. את הטיסות ביצע במטוס קטלינה שזכה לשם "מאנו-טארה", "ציפור בת מזל" ברפה נוי. הטיסה אושרה על ידי נשיא צ'ילה, והטייס היה לגיבור לאומי בצ'ילה וגם בצרפת. ב-1957 חזר פאראגואה על טיסתו, אך הפעם ללא אישור, ובשל כך סולק מחיל האוויר הצ'ילאני.
שירות בחיל האוויר הישראלי

שלושה מטוסי PBY-A5 קטלינה נרכשו בארצות הברית על ידי ישראל כדי לשמש את חיל האוויר הישראלי וחיל הים הישראלי לסיור חופים. המטוסים נכנסו לשירות חיל האוויר הישראלי ב-1953 והופעלו על ידי טייסת 69 ("טייסת הפטישים") עד סגירתה ולאחר מכן הועברו אל טייסת 103 ("טייסת הפילים") עד להוצאתם משרות.
דגמים וגרסאות

על פי ההערכה נבנו בין יוני 1937 למאי 1945 4,051 מטוסי קטלינה, קאנסו ו-GST מכל הדגמים. המטוסים נבנו עבור חיל הים של ארצות הברית, חילות האוויר של צבא ארצות הברית, משמר החופים של ארצות הברית, חיל האוויר המלכותי הבריטי, חיל האוויר המלכותי הקנדי, חיל האוויר המלכותי האוסטרלי, הצי הסובייטי, מדינות נוספות שהיו חלק מבעלות הברית, וכן עבור משתמשים אזרחיים.
דגמים וגרסאות > דגמים עיקריים

PBY-1
PBY-2
PBY-3
PBY-4
PBY-5
PBY-A
PBN-1 נומאוד (אנגלית: Nomad, נווד)
PBY-6A
דגמים וגרסאות > צי ארצות הברית

XP3Y-1
XPBY-1
PBY-1 (דגם 28-1)
PBY-2 (דגם 28-2)
PBY-3 (דגם 28-3)
PBY-4 (דגם 28-4)
PBY-5 (דגם 28-5)
XPBY-5A
PBY-5A (דגם 28-5A)
PBY-6A
PBY-6AG
PB2B-1
PB2B-2
PBN-1 נומאוד (אנגלית: Nomad)
PBV-1A
דגמים וגרסאות > חילות האוויר של ארצות הברית

OA-10
OA-10A
OA-10B
דגמים וגרסאות > חיל האוויר המלכותי הבריטי

קטלינה I‏
קטלינה IA‏
קטלינה IB‏
קטלינה II‏
קטלינה IIA‏
קטלינה IIIA‏
קטלינה IVA
קטלינה IVB
קטלינה VI
דגמים וגרסאות > חיל האוויר הקנדי המלכותי

קאנסו A
דגמים וגרסאות > מפעילים אחרים

GST
סטיוארט דייוויס סופר קטלינה ("סופר קאט", Super Cat)
אוואלון טורבו קאנסו
נתונים > מאפיינים כלליים

צוות: 9 - 10: טייס, טייס משנה, מקלען חרטום, מהנדס טיסה, אלחוטן אוויר, נווט, מפעיל מכ"ם, מקלעני גוף, מקלען זנב
אורך: 63.81 רגל (19.44 מטר)
גובה: 20.18 רגל (6.15 מטר)
שטח כנף: 104 רגל (31.7 מטר)
משקל ריק: 20,911 ליברות (9,488 ק"ג)
משקל המראה מרבי: 35,422 ליברות (16,067 ק"ג)
מנוע: זוג "פראט אנד ויטני" R-1830-92 בעלי הספק של 1,200 כ"ס כל-אחד
נתונים > ביצועים

מהירות מרבית: 179 מייל בשעה (288 קמ"ש)
מהירות שיוט: 125 מייל בשעה (201 קמ"ש)
קצב טיפוס: 526 רגל/דקה (160 מטר/דקה)
סייג רום מבצעי: 14,698 רגל (4,480 מטר)
טווח: 2,545 מייל (4,095 ק"מ)
נתונים > חימוש

ארבעה מקלעי 12.7 מ"מ
מקלע 7.62 מ"מ
4000 ליברות של פצצות, מטעני עומק ומוקשים ימיים כולל 2 טורפדו
הערות שוליים

↑  (צי ארצות הברית)
↑  (חיל האוויר הברזילאי)
1 2 3 4  על פי האתר Catalina Society.
↑  על פי אתר Uboat.net.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284712705171  GND: 4173587-0  LCCN: sh85020811  NKC: ph616218 
הצוללת הגרמנית U70 שנלכדה על ידי מטוס קטלינה. הצוללת נראית מתחת לכנף המטוס, מאחורי אונייה בריטית. 27 באוגוסט 1941
מטוס קטלינה נוחת על המים
מטוס קטלינה המשמש במטוס כיבוי, 2009
קטלינה במוזיאון חיל האוויר בחצרים
אה"מ רייסהורס (1757)

| --- | --- |
"רייסהורס" ו"קארקֶס" לכודות בקרח, תחריט על פי ציור של ג'ון קליבלי הצעיר. איור בספר מ-1744
"רייסהורס" ו"קארקֶס" לכודות בקרח, תחריט על פי ציור של ג'ון קליבלי הצעיר. איור בספר מ-1744
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  סלופ מלחמתי 18-תותחים - ספינת הבערה מאפריל עד מאי 1758 - ספינת הרעשה מ-1758 עד 1760 - ספינת מחקר גאוגרפי ב-1773 - ספינת הרעשה מ-1775 עד 1778 בשם אה"מ "ת'אנדר"
 צי:  הצי המלכותי הבריטי
 דגל הצי:  
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  מספנה אזרחית בנאנט, צרפת
 הושקה:  1757
 תקופת הפעילות:  28 באפריל 1757 – 14 באוגוסט 1778 (21 שנים)
 אחריתה:  נפלה בשבי הצי הצרפתי ב-1778
 מידות
 תפוסה:  66/94 385 טון לפי מידת התפוסה הבריטית הישנה
 אורך:  אורך כללי: "96-7 רגל (29.4 מ') אורך השדרית: "¼77-1 רגל (23.5 מ')
 רוחב:  "30-8 רגל (9.3 מ')
 עומק הספנה:  "13-4 רגל (4.0 מ')
 נתונים טכניים
 גודל הצוות:  120 איש
 מספר תרנים:  3
 סוג המעטה:  מעטה רוחבי שלם
 הנעה:  מפרשים
 אמצעי לחימה
 חימוש:  18 תותחים של 6 ליטראות 14 תותחי סביבול של 1/2 ליטרה
אוניית הוד מלכותו "רֵייסְהוֹרְס" (באנגלית: HMS Racehorse) הייתה סלופ נושאת 18 תותחים של הצי המלכותי הבריטי, שהוסבה לימים לאוניית מחקר. היא הייתה במקורה הפריבטיר הצרפתי "מרקיז דה ווּדְרֵיי" (Marquis de Vaudreuil), שככל הנראה נתפסה במהלך מלחמת שבע השנים ונרכשה על ידי הצי המלכותי ב-28 באפריל 1757. האונייה הייתה חלק מן המשלחת שיצאה ב-1773 בראשותו של  קונסטנטין ג'ון פיפס בחיפוש אחר המעבר הצפון-מערבי מן האוקיינוס האטלנטי אל האוקיינוס השקט. הוריישו נלסון הצעיר שירת כפרח חובלים באונייה השנייה של המשלחת, "אה"מ קארקֶס",  תחת פיקודו של סקפינגטון לאטווידג', ששימש גם כסגנו של פיפס בהנהגת המשלחת.
המשלחת הפליגה מנוֹר ב-10 ביוני, שטה לאורך החוף המערבי של סְבָאלְבָּרְד והתקדמה עד קו רוחב 80°50'N, שם נחסמה דרכה על ידי חזית קרח. הם התקרבו כדי מרחק ראייה מ-Sjuøyane, ליד החוף הצפוני של סבאלברד, ופרח החובלים ג'ון ואלדן, (Walden) עם עוד שני אנשי צוות, ירד לחוף באי המערבי ביותר ב-5 באוגוסט של אותה שנה. האי נקרא מאוחר יותר על שמו – ואלדנויה (Waldenøya, האי ואלדן). המשלחת חזרה כלעומת שבאה.
ב-1775 הוחלף שמה של "רייסהורס" ל"ת'אנדר" (Thunder) והיא דורגה מחדש כספינת הרעשה. האונייה, בפיקודו של קומנדר גיימס גמבייר, נשבתה ב-14 באוגוסט 1778, ליד סֶנְדִי הוּק, על ידי אוניות המלחמה הצרפתיות "הקטור" (74 תותחים) ו-"וָאיאן" (Vaillant,‏ 64 תותחים), שהשתייכו לשייטת בפיקודו של הרוזן ד'אסטן.
לקריאה נוספת

Winfield, Rif (2007). British Warships in the Age of Sail 1714–1792: Design, Construction, Careers and Fates. London: Seaforth.
אורית נבון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 במאי 1978 (בת 46) רמת גן
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיסוק:  עיתונאית וכותבת טורים
 מעסיק:  Mako, תאגיד השידור הישראלי, רייטינג
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  orit.navon
 
אורית נבון (נולדה ב-1 במאי 1978) היא עיתונאית ישראלית.
ביוגרפיה

נולדה ברמת גן למשפחה דתית. הבת הבכורה מבין שלושה ילדים. למדה באולפנה בבני ברק.
את קריירת הכתיבה העיתונאית החלה במגזין הילדים אותיות ובגיל 16 החלה לכתוב במעריב לנוער. בגיל 17 החלה לעבוד ב"יומן מורשת" של "קול ישראל".
לאחר שסיימה שירות לאומי, למדה תואר ראשון בסוציולוגיה באוניברסיטת בר-אילן וכתבה במגזין רייטינג, בהמשך מונתה לסגנית עורכת של מוסף "סגנון" של העיתון מעריב. לאחר מכן הייתה בצוות ההקמה של אתר "מאקו" בו שימשה כעורכת וכתבת. הייתה בעלת טור במשך מספר שנים באתר מאקו.
בעשור השלישי של המאה ה-21, היא כותבת, במאית ומגישה את הסדרה "כאן מקשיבים" בחטיבת הדיגיטל של כאן 11.
נבון למדה גישור ואף עוסקת בתחום זה.
נבון נשואה לאלעד ואם לשניים. היא מתגוררת בשוהם.
הערות שוליים

↑  מיכל פיררסקי,כאן אורית נבון, באתר אבן שוהםנט, 7 בינואר 2018
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אורית לביא-נשיאל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  11 בינואר 1968 (בת 56) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 בן או בת זוג:  רון נשיאל 
 קישורים חיצוניים
 טוויטר:  OritLaviNesiel
 
אורית לביא-נשיאל (נולדה ב-11 בינואר 1968) היא עיתונאית ואשת טלוויזיה ישראלית שעבדה כמגישת חדשות בערוץ הראשון ובערוץ הכנסת.
ביוגרפיה

אורית היא בתם של יוכבד פרנץ ויעקב לביא (לוי במקור), צאצאית של הרב ישראל דב לוי שעלה במחצית הראשונה של המאה ה-19 לטבריה.
את דרכה הטלוויזיונית החלה כמגישת חדשות בערוץ הראשון. בין השנים 1997–2001 הגישה את מגזין החדשות "יומן" בימי שישי. בשנת 2003 החלה להגיש את התוכנית "מבט שני".
בשנת 2003 פורסם כי אורית לביא-נשיאל נבחרה לתפקיד המגישה הראשית של ערוץ החדשות שאמור היה לקום באותם ימים, אולם לבסוף בעקבות מאבקים משפטיים הערוץ לא עלה לאוויר.
בשנת 2004 עם עלייתו של ערוץ הכנסת הצטרפה לסגל הערוץ והחלה להגיש את מהדורת החדשות המרכזית בערוץ ובהמשך הוחלפה בדפנה ליאל ועברה להגיש את מגזין הצהריים "אולפן פתוח". במשך השנים הנחתה גם את התוכניות "קו פתוח", "לקראת מליאה", "ועדת האורחים", ו"זה ראיון!" בערוץ.
נשואה לעיתונאי רון נשיאל, עורך חדשות בקול ישראל.
הערות שוליים

↑  רוני קורן-דינר, התוכנית "מבט שני" חוזרת לערוץ 1 בהגשת אורית לביא-נשיאל, באתר TheMarker‏, 10 באפריל 2003
↑  המגישה הראשית של ערוץ החדשות: אורית לביא-נשיאל, באתר וואלה, 20 באוקטובר 2002
↑  זוהר ישראל, אורית לביא-נשיאל עוברת לערוץ הכנסת, באתר ynet, 28 באפריל 2004
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Truth Hurts

Truth Hurts (בעברית: האמת כואבת) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית ליזו. השיר יצא לאור ב-19 בספטמבר 2017, על ידי חברות התקליטים אטלנטיק ונייס לייף רקורדס, כסינגל שלא מתוך האלבום. בשל הצלחתו, הופיע השיר באלבומה השלישי של ליזו אשר יצא בשנת 2019, Cuz I Love You.
השיר היה ללהיט רדום, ששנתיים לאחר צאתו כבש השיר את פסגת מצעד הבילבורד הוט 100, ובכך היה לאחד מן השירים הבודדים בהיסטוריה של המצעד אשר הצליחו לעשות זאת.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי ליזו, ריקי ריד, ג'סי סיינט ג'ון וסטיבן צ'אונג והופק על ידי ריקי ריד וטֶלי. השיר הוא שיר בסגנון הפופ, המשלב בתוכו גם את סגנון הטראפ. שני הסגנונות המוזיקליים הללו מאפיינים שירים נוספים של ליזו, כדוגמת השיר "Tempo".
בנוסף לכך, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, בסמוך לצאתו.
ביקורות > רשימות כל הזמנים

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| בילבורד | 500 שירי הפופ של כל הזמנים | 281 |  |
הצלחה

תחילה, לא זכה השיר כלל להצלחה ולא דורג באף מצעד רשמי. שנתיים לאחר צאתו המקורית, הפך השיר לתופעת אינטרנט ולוויראלי ב-TikTok. הדבר עורר התעניינות סביב השיר וליזו כאחד, ובעקבות כך החל להתנגן בתחנות הרדיו השונות ברחבי העולם. השיר זכה לפופולריות נוספת כאשר הופיע בסרט "Someone Great" של נטפליקס.
לאחר כל המאורעות הללו, זכה השיר להצלחה בינלאומית תוך שהצליח להיכנס אל עשרות מצעדים שונים, ואף כבש את פסגת מצעד הבילבורד הוט 100.
באוגוסט 2019, ליזו הופיעה בטקס פרסי VMA עם השיר "Truth Hurts" ו-"Good as Hell" בהופעה שזכתה לשבחים רבים; מגזין קוסמופוליטן כתב שהופעתה הייתה "החלק הטוב ביותר בטקס", מגזין אסקווייר כינה את הופעתה "בלתי נשכחת" ומגזין Parade (אנ') כתב שהופעתה הייתה "פורצת דרך עבור נשים בכל הצבעים והמידות".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר עוצב על ידי ברוק קנדי והועלה לערוץ היוטיוב של ליזו ב-25 בספטמבר 2017, כמה ימים לאחר שיצא כסינגל. בקליפ ניתן לראות את ליזו לבושה ככלה, בדיוק כמו בעטיפת הסינגל. הקונספט של הקליפ הוא חתונה.
נכון לאוקטובר 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-270 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 15 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 15 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 1 |  |
|  ארצות הברית | רולינג סטון טופ 100 | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B\היפ הופ | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 78 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 29 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד שירי ה-R&B | 16 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 11 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 30 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלגלצ | 2 |  |
|  לטביה | לטביה טופ 40 | 16 |  |
|  ליטא | AGATA | 21 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 5 |  |
|  סין | בילבורד סין | 24 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 38 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 25 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 50 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 66 |  |
|  צרפת | SNEP | 167 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 7 |  |
|  קנדה | CHR/Top 40 | 3 |  |
|  קנדה | Hot AC | 28 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 2 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 94 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלגלצ | 19 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה 2× | 140,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה 7× | 7,000,000 |
| ברזיל (Pro-Música Brasil) | זהב | 20,000 |
| בריטניה (BPI) | פלטינה | 600,000 |
| ניו זילנד (RMNZ) | פלטינה | 30,000 |
| קנדה (Music Canada) | פלטינה 4× | 320,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
היסטוריית יציאות לאור

| מקם | תאריך יציאה | פורמט | גרסה | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 19 בספטמבר 2017 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | רגילה | אטלנטיק |  |
| ארצות הברית | 28 במאי 2019 | רדיו טופ 40 | רגילה | אטלנטיק |  |
| עולם | 22 באוגוסט 2019 | הורדה דיגיטלית • סטרימינג | רמיקס מאת סי איי די | אטלנטיק |  |
| עולם | 22 באוגוסט 2019 | הורדה דיגיטלית • סטרימינג | רמיקס מאת דה-בייבי | אטלנטיק |  |
| עולם | 26 באוגוסט 2019 | תקליט 12 אינץ' | רגילה | אטלנטיק |  |
אוטאבה רימה

אוטאבה רימה (מאיטלקית: Ottava rima, אוקטבה מחורזת; בעברית מיושנת לעיתים: על השמינית) היא מבנה שירי של בית מחורז שבו שמונה טורים בני אחת-עשרה הברות כל אחד (אוקטבה), שששת הראשונים שבהם מתחרזים באופן מסורג (א-ב-א-ב-א-ב) ושני האחרונים מתחרזים ביניהם לחוד (ג-ג).
הצורה, שמקורהּ בשלהי המאה ה-13 באיטליה, שימשה בעבר בפואמות ארוכות שגוללו מעללי גבורה. השימוש הידוע הראשון לאוטאבה רימה הוא ביצירותיו של ג'ובאני בוקאצ'ו.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה ובנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Qt (ערכת כלים)

| --- | --- |


שימוש ב-QtDesigner לעריכת ממשקי משתמש גרפיים
 מפתח:  The Qt Company
 מחזור חיים:  20 במאי 1995 – הווה (29 שנים) 
 גרסה אחרונה:  6.7.3 (27 בספטמבר 2024) 
 מערכת הפעלה:  חוצה-פלטפורמות
 נכתבה בשפות:  C++ 
 סוג רישיון:  LGPL, GPL (עם חריגים מיוחדים של Qt), רישיון ציבורי Q, קנייני
 קוד מקור:  https://code.qt.io/cgit/qt/qtbase.git/ 
 קטגוריה:  ערכת כלים
 http://qt.io
 
Qt (יוצריה הוגים זאת כמו המילה האנגלית Cute, "קְיוּט"), היא ערכת כלים וסביבת פיתוח לתוכנות חוצות-פלטפורמות, המשמשת בעיקר לפיתוח ממשקי משתמש גרפיים (במקרה זה היא נקראת ערכת widgets), אך משמשת גם לפיתוח תוכנות ללא ממשק גרפי, כגון כלי קונסול ותוכנות לשרתים.
Qt מפותחת על ידי The Qt Company המבוססת כיום בפינלנד, שבמקור נוסדה בנורווגיה ונקראה Trolltech.
Qt משתמשת בקוד ++C בשילוב עם מספר הרחבות לא סטנדרטיות. אליהן נוסף קדם-מעבד (Pre-Processor) היוצר קוד ++C סטנדרטי לפני ההידור. ניתן להשתמש ב-Qt בשפות נוספות; קיימת הרחבה עבור שפת ADA בשם QtAda, הרחבה עבור #C בשם Qyoto/Kimono, הרחבה עבור Java בשם Qt Jambi, והרחבות נוספות ל-Pascal, ‏Perl, PHP, Ruby, פייתון ועוד. Qt רצה על כל הפלטפורמות העיקריות, אינה מוגבלת למערכת הפעלה או חומרה מסוימת ובעלת תמיכה נרחבת בבינאום. מלבד יצירת ממשקי משתמש גרפיים, Qt תומכת ב-SQL, ניתוח XML, ניהול תהליכים, תמיכה ברשתות, ממשק אחיד לניהול קבצים ועוד.
תוכנות ידועות שפותחו בשימוש ב-Qt הן סקייפ‏, Google Earth‏, Opera‏, KDE‏, ועוד.
מגוון גרסאות

Qt הופצה על ידי Trolltech בפלטפורמות הבאות:
Qt/X11 – עבור מערכות מבוססות X Windows, כדוגמת Unix או Linux.
Qt/Mac –עבור מערכת ההפעלה Mac OS X של Apple.
Qt/Windows –עבור מערכת ההפעלה חלונות של מיקרוסופט.
Qt/Embedded –עבור פלטפורמות מוכללות (סמרטפונים, מחשבי כף יד וכו').
Qt/WinCE – עבור מערכת ההפעלה חלונותCE.
Qt Jambi – עבור שפת Java.
Qt Extended – עבור מחשבים ניידים מבוססי לינוקס (לא נתמך יותר).
קיימות ארבע גרסאות זמינות של Qt לכל אחת מהפלטפורמות, ונקראות:
Qt Console – גרסה לפיתוח תוכנות ללא ממשק משתמש גרפי.
Qt Desktop Light – גרסה בסיסית של Qt ליצירת ממשק משתמש גרפי, ללא תמיכה ברשתות או בסיסי נתונים.
Qt Desktop – גרסה מלאה.
Qt Open Source Edition – גרסה "מלאה", מלבד חריגים מסוימים, עבור מפתחי קוד פתוח או תוכנות חופשיות.
רישוי

עבור גרסאות הקודמות לגרסה 4.5, Qt זמינה תחת רישיון כפול, GPL גרסה 2 או גרסה 3, עם חריגים מיוחדים, ותמיכה ברישיון מסחרי בכל הפלטפורמות הנתמכות. הרישיון המסחרי מאפשר לתוכנות שנוצרות בעזרת Qt להיות תחת רישיונות קוד פתוח או תוכנה חופשית, כגון LGPL או רישיון אומנותי (Artistic License) או רישיון תוכנה קנייני. עד גרסה 1.45, Qt הופצה תחת רישיון FreeQt, שלא נחשב כרישיון חופשי העונה להגדרות רישיונות חופשיים של קרן התוכנה החופשית. עם שחרור גרסה 2.0 של הערכה, הרישיון שונה להיות Q Public License (שנקרא QPL), רישיון תוכנה חופשי, אך עדיין לא מותאם לרישיון GPL של קרן התוכנה החופשית. חברת Trolltech ו-KDE הגיעו לפשרות שבהן נאמר כי Qt לא תופץ ברישיון מגביל יותר מ-QPL, אפילו אם Trolltech תירכש על ידי חברה אחרת או תפשוט רגל.
ב-3 במרץ 2009, נוקיה הפיצה את גרסה 4.5 של Qt גם תחת רישיוןLGPL.
כל הגרסאות תומכות במגוון רחב של מהדרים, בין היתר במהדר GCC של ++C, ותמיכה ב-Visual Studio של מיקרוסופט.
בנוסף, קיימים תוספים עבור Visual Studio ו-Eclipse, כמו גם עורך קוד ייעודי - QtCreator.
גרסה נוכחית

ב-28 ביוני 2005, Trolltech הוציאה את גרסה 4 של Qt, ובה הציגה חמש טכנולוגיות חדשות בסביבת העבודה:
צבעוני (Tulip) – סט של עצמי-מכלים גנריים (Template Containter Classes).
ראיון (Interview) – מודל או ארכיטקטורת הצגה להצגת עצמים.
ארתור (Arthur) – סביבת עבודה לציורים דו-ממדיים.
רשם (Scribe) – מציג טקסט Unicode עם API (ממשק תכנות יישומים) כללי לביצוע סידור טקסט ברמת עבודה נמוכה.
חלון-ראשי (MainWindow) – חלון ראשי מודרני מבוסס פעולות, בעל תפריטים, אפשרויות עגינת חלונות, שורת מצב ועוד.
גרסה 4.1 של Qt, שיצאה ב-19 בנובמבר 2005, הציגה בין היתר תמיכה מובנית ביצירת PDF ובהצגת קובצי SVG.
גרסה 4.2 של Qt, שיצאה ב-4 באוקטובר 2006, הציגה בין היתר תמיכה בוויסטה, תמיכה טבעית בעיצוב Widgets בעזרת CSS, אובייקט לתמיכה בהצגה יעילה של אובייקטים דו-ממדיים על המסך.
גרסה 4.3 של Qt, שיצאה ב-30 במאי 2007, הציגה בין היתר שיפור בתמיכה בוויסטה, שיפור התמיכה ב-OpenGL, יצירת קובצי SVG.
גרסה 4.4 של Qt, שיצאה ב-6 במאי 2008, הציגה בין היתר שיפור בתמיכה במולטימדיה (בעזרת API של נגן המולטימדיה Phonon), תמיכה מורחבת ב-XML, סביבת עבודה ממוקבלת לשיפור הפיתוח של מערכות מרובות-תהליכים.
גרסה 4.5 של Qt, שיצאה ב-3 במרץ 2009, הציגה תוספות משמעותיות, בין היתר את QtCreator – עורך הקוד של Qt, מנוע גרפי משופר, תמיכה בפורמטים של OpenDocument. כמו כן, הופצה הגרסה תחת רישיון LGPL לראשונה.
היסטוריה

האוורד נורד ואיריק צ'מב-אנג (המפתחים המקוריים של Qt, והמנכ"ל והנשיא בהתאמה של Trolltech), התחילו לפתח את Qt בשנת 1991, שלוש שנים לפני שהחברה התאחדה עם קוואזר-טכנולוגיות, שינתה את שמה ל-Troll Tech, ולבסוף ל-Trolltech.
ערכת הכלים נקראה Qt כיוון שהאות Q נראתה נעימה לעין בפורט שבו האוורד השתמש בתוכנת ה-Emacs (תוכנה לעריכת טקסט בלינוקס/יוניקס), והאות t נלקחה מ-Xt, ערכת כלים מבוססת מערכת חלונות X (מערכת הפעלה לינוקסית).
בשנת 1998 נוצרה מחלוקת, כשהתברר ש-KDE הולכת להיות אחת מסביבות שולחנות העבודה המובילות ללינוקס. כיוון ש-KDE התבססה על Qt, רבים מתנועת התוכנה החופשית חששו שחלק עיקרי ממערכת ההפעלה החופשית העיקרית יהיה קנייני.
דבר זה הוביל לשני כיוונים: ערכת הכלים "הרמוניה", שחרתה על דגלה לשכפל את ערכת Qt לחלוטין תחת רישיון תוכנה חופשית, ושולחן העבודה GNOME, אשר שאף לדחוק את KDE לגמרי. שולחן העבודה GNOME התבסס כולו על ערכת GTK+, אשר נכתבה במקור עבור GIMP (תוכנת קוד פתוח לעריכת תמונות), ומבוססת על קוד בשפת C.
שתי הגרסאות הראשונות של Qt כללו תמיכה בשתי מערכות הפעלה: Qt/X11 עבור יוניקס ו-Qt/Windows עבור חלונות. הגרסה לחלונות הייתה זמינה רק תחת רישיון קנייני, דבר שגרם לכך שלא היה ניתן להעביר לחלונות תוכנות חופשיות או בעלות קוד פתוח אשר נכתבו ב-Qt עבור X11, מבלי לרכוש גרסת QPL (רישיון קנייני של Qt). בסוף שנת 2001, Trolltech הוציאה את Qt 3.0 אשר הוסיפה תמיכה למערכת ההפעלה Mac OS X. גם גרסה זו הייתה מבוססת רישיון קנייני בלבד, עד יוני 2003, אז הוציאה טרולטק את Qt 3.2, עם תמיכה במערכת ההפעלה Mac OS X תחת רישיון GPL.
בשנת 2002, חברים בפרויקט KDE החלו להמיר את הקוד של Qt/X11 המבוסס GPL לחלונות. דבר זה נעשה בעקבות סירובה של טרולטק להפיץ גרסת Qt תחת רישיון GPL בטענה כי חלונות אינה תוכנה חופשית או בעלת קוד פתוח. אף על פי שפרויקט זה לא הגיע לאיכות של המקור, הוא השיג הצלחה משמעותית.
בעיות הרישיון נפתרו ביוני 2005, כאשר טרולטק הוציאה את Qt/Windows 4 תחת רישיון GPL. Qt גרסה 4 תומכת באותו סט של מערכות הפעלה במהדורה החופשית או בעלת הקוד הפתוח, כמו במהדורה הקניינית. דבר זה מאפשר ליצור תוכנות חופשיות או מבוססות קוד פתוח תחת רישיון GPL בעזרת Qt, בכל מערכות ההפעלה הנתמכות.
ביוני 2008 נוקיה רכשה את טרולטק על מנת להאיץ את אסטרטגיית פיתוח תוכנות חוצות-פלטפורמות, וכדי לפתח שירותי אינטרנט עסקיים. בספטמבר אותה שנה, נוקיה שינתה את שמה של טרולטק ל-Qt software.
באוגוסט 2012 רכשה דיגיה הפינית, חברה שקודם לכן רכשה מנוקיה את הזכויות המסחריות על Qt, את הבעלות המלאה על Qt, והפכה לאחראית בלעדית על המשך פיתוח והפצת הספרייה. דיגיה הרחיבה את התמיכה ב-Qt גם לפלטפורמות נוספות, כגון אנדרואיד ו-IOS 7.
בספטמבר 2014 הסבה דיגיה את צוות הפיתוח של Qt לחברת בת עצמאית בשם The Qt Company. במאי 2016 נפרדו החברות זו מזו לשתי חברות בלתי תלויות, כאשר The Qt Company הונפקה בנסד"ק הלסינקי.
סניפים

לחברת טרולטק יש סניפים ברחבי העולם, בסין, בגרמניה בארצות הברית באוסטרליה, והחל משנת 2008, גם בישראל. בארץ החברה מיוצגת על ידי "טאקט פתרונות תוכנה".
רעיונות מרכזיים > שימוש בפקודות ממשק משתמש טבעי תלוי מערכת הפעלה

גרסאות ראשונות של Qt השתמשו במראה ממשק משתמש שנוצר על ידי Qt עצמו, ובא לדמות את המראה של הפלטפורמה המתאימה; דבר זה גרם לעיתים לאי-התאמה במראה המערכת. הגרסאות האחרונות של Qt משתמשות בפקודות (API) טבעיות של מערכת ההפעלה על מנת ליצור את הכפתורים שלQt.
רעיונות מרכזיים > מהדר מטא-אובייקטים

מהדר מטא-אובייקטים (Meta Object Compiler – Moc) הוא כלי שרץ על תוכניות שכתובות ב-Qt לפני ההידור שלהן. המהדר הזה יוצר קוד ++C עם מטא-מידע על האובייקטים של התוכנית. Qt משתמש במטא-מידע זה על מנת ליצור אפשרויות שלא טבעיות בשפת ++C, לדוגמה: מערכת האותות/חריצים, קריאות א-סינכרוניות לפונקציות וכולי.
רעיונות מרכזיים > מהדר מטא-אובייקטים > מחלוקת

קיימת ביקורת על השימוש בכלי זה כדי להפוך את התכנות ב-Qt לשונה מתכנות טבעי ב-++C. הועברה ביקורת במיוחד על מימוש המשתמש במאקרו (Macro) עקב חוסר בבטיחות סוגי משתנים, וזיהום של namespace. חברת טרולטק מחשיבה זאת כהכרח על מנת לאפשר את מנגנון האותות וחריצים הנוצרים באופן דינמי.
רעיונות מרכזיים > מפענח סקריפטים

Qt Script היא ערכת כלים חוצת-פלטפורמות שהמאפשרת למפתחים להפוך את תוכנות ה-Qt שלהם, מבוססות ++C, לניתנות לשינוי בעזרת סקריפטים, בעזרת שפת סקריפטים ניתנת-לפירוש, בדומה ל-JavaScript.
החל מגרסה 4.3.0 של Qt, אוסף פקודות הסקריפטים הן חלק מליבת Qt ולא באים בתור ספרייה נפרדת.
רעיונות מרכזיים > קוד תוכנית "Hello World" ב-Qt

ב-Qt, תוכנית לכתיבת Hello World נכתבת כך:
#include <QApplication>
#include <QLabel>

int main(int argc, char *argv[])
{
    QApplication app(argc, argv);
    QLabel label("Hello, world!");
    label.show();
    return app.exec();
}
התוכנות השונות המרכיבות את Qt

חבילת הפיתוח של Qt מגיעה עם ארבע תוכנות בסיסיות עיקריות:
Qt Examples and Demos
QtAssistant
QtDesigner
QtLinguist
החל מגרסה 4.5 מצורפת תוכנה חמישית, לעריכת הקבצים, בשם QtCreator.
התוכנות השונות המרכיבות את Qt > Qt Examples and Demos

Qt Examples and Demos היא תוכנה המאפשרת הצגה של אוסף התוכנות לדוגמה וה-demos, המדגימים עקרונות תכנות נכון בסביבת Qt. כל אחת מהתוכנות ניתן להרצה, וניתן להסתכל על קוד המקור שלה, שנבנה תוך הקפדה על הדגשת העקרונות. הדוגמאות מחולקות לקטגוריות, ביניהן: תכנות ממוקבל, עבודה עם desktop, שימוש ב-widgets שונים, עבודה עם התוכנות השונות המצורפות, SQL, XML, עבודה עם threads ועוד.