stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמילי ארמסטרונג
מחלוקות > הכנסייה הסיינטולוגית

בשנת 2013, תועדה ארמסטרונג בעודה משתתפת בגאלה ה-44 של מרכז המפורסמים הבינלאומי של ארגון הסיינטולוגיה. בהודעה שיצאה לעיתונות לאחר האירוע, זוהתה על ידי הכנסייה כ"חברה בולטת". זמן קצר לאחר שהצטרפה ללינקין פארק, בוקרה בכלי התקשורת ובקרב מעריצי הלהקה על השתייכותה לכנסייה השנויה במחלוקת. מארק סייבג' ציין בדיווח ל-BBC:
ארמסטרונג מעולם לא הגיבה בפומבי על מערכת היחסים שלה עם הכנסייה, אבל כמה מהמילים של דד שרה מרמזות על ביקורת ודחייה של רעיון הסיינטולוגיה.
מחלוקות > דני מסטרסון

בספטמבר 2024 נודע כי השתתפה ארמסטרונג בשימועו הפלילי של שחקן העבר, הסיינטולוג והאנס המורשע דני מסטרסון שנערך בשנת 2020. כריסי קרנל-ביקסלר (קורבן של מסטרסון), ובן זוגה, סדריק ביקסלר-זוואלה (סיינטולוג לשעבר וסולן להקות אט דה דרייב אין ודה מארס וולטה) ביקרו את ארמסטרונג על השתתפותה בשימוע. בתגובה, העלתה סטורי באינסטגרם בו הסבירה את נקודת המבט שלה בנוגע לתמיכתה במסטרסון.
לפני מספר שנים, התבקשתי לתמוך במישהו שהחשבתי לחבר בהופעה בבית המשפט, והלכתי לדיון מוקדם אחד כצופה. זמן קצר לאחר מכן, הבנתי שלא הייתי צריכה. אני תמיד מנסה לראות את הטוב שבאנשים, והערכתי אותו לא נכון. מעולם לא דיברתי איתו מאז. פרטים בלתי נתפסים הופיעו והוא נמצא מאוחר יותר אשם. להגיד את זה בצורה הכי ברורה שאפשר: אני לא מאשרת התעללות או אלימות כלפי נשים, ואני מזדהה עם הקורבנות של הפשעים האלה.
חיים אישיים

בשנת 2016 הייתה בזוגיות עם הדוגמנית קייט האריסון. ארמסטרונג מגדירה את עצמה כקווירית.
דיסקוגרפיה > עם דד שרה

Dead Sara (2008)
Pleasure to Meet You (2015)
Ain't It Tragic (2021)
דיסקוגרפיה > עם לינקין פארק

From Zero (2024)
קרחון הנסן

| --- | --- |

מיקומו של רכס סנטינל ביבשת אנטארקטיקה
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 רכס הרים:  רכס סנטינל
 קואורדינטות:  78°21′S 84°33′W﻿ / ﻿78.35°S 84.55°W﻿ / -78.35; -84.55
 he
 
מפת רכס סנטינל.
הקרחון הנסן (באנגלית: Hansen Glacier) הוא קרחון באורך 10 מילים ימיים (כ-18.5 קילומטרים), המצוי ברכס סנטינל שבארץ אלזוורת' ביבשת אנטארקטיקה.
הקרחון משתרע מצפון מזרח לפסגת ההר טאק, בין מצוק ורגאבה ורמת דויראן, ומתחבר לקרחון דייטר מערבה לפסגת דיקי.
בין השנים 1957-59 נערך המיפוי הראשון של קרחון הנסן. המיפוי בוצע על ידי המכון הגאולוגי של ארצות הברית תוך שימוש בסקרים וצילומי אוויר שסופקו על ידי הצי האמריקני. הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים העניקה לקרחון את שמו לזכרו של הרברט ל. הנסן, אשר שירת כמטאורולוג בתחנת הקוטב הדרומי בשנת 1957.
ראו גם

רשימת הקרחונים באנטארקטיקה
מפות

וינסון מאסיף. קנה מידה 1:250000מפה טופוגרפית. רסטון, וירג'יניה: המכון הגאולוגי של ארצות הברית, 1988.
מסד נתונים דיגיטלי של אנטארקטיקה (ADD). קנה מידה 1:250000 מפה טופוגרפית של אנטארקטיקה. הוועדה המדעית לחקר אנטארקטיקה (SCAR). מאז 1993, מתעדכן באופן קבוע.
יואב זהבי

| --- | --- |

 לידה:  10 במאי 1987 (בן 37) תל אביב יפו, ישראל
 מדינה:  ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב
 תקופת הפעילות:  מ-2008
 עיסוק:  עיתונאי, מגיש טלוויזיה
 מעסיק:  כאן 11
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  yoav.zehavi
 טוויטר:  Yoav__Zehavi
 
יואב זהבי-לונדון (נולד ב-10 במאי 1987) הוא עיתונאי ישראלי, המשמש ככתב חוץ בכאן חדשות. בעבר היה גם עורך "חדשות הלילה", עורך בערוץ הספורט וכתב ב-Time Out תל אביב. מגיש תוכנית האקטואליה "העולם היום".
ביוגרפיה

זהבי הוא בנו מחוץ לנישואים של ירון לונדון. קשר זה בין השניים נחשף לציבור לראשונה ב-2013 אימו של זהבי, לאה זהבי, שימשה מפיקה בערוץ הראשון. זהבי הוא אחיה למחצה של הקריקטוריסטית והסופרת דניאלה לונדון דקל.
למד תכנון ערים ואזורים באוניברסיטת תל אביב.
בשנת 2008 החל לעבוד בערוץ צ'רלטון, במקביל בשנים 2014–2016 היה כתב ב-Time Out תל אביב. בתאגיד השידור הישראלי הוא משמש ככתב חוץ ובעבר, שימש גם עורך התוכנית "חדשות הלילה". בנוסף, הוא משמש כמגיש מחליף ב"העולם היום" ובתוכניות נוספות.
ב-13 במאי 2021 בעת מבצע שומר החומות, הותקפו פיזית זהבי והצלם רוליק נוביצקי בשכונת התקווה בתל אביב, על ידי שני פעילי ימין רדיקלי. התאגיד הגיש תלונה במשטרה, שהובילה להגשת כתבי אישום נגד התוקפים.
זהבי מתגורר בתל אביב.
הערות שוליים

↑  אלעד מן, ראשי דסק החוץ בשלושת הערוצים הגדולים לקחו את הסיפור הזה על עצמם - הם מובילים בכל מה שקשור לסיקור המגפה בהיבט הרחב שלה, באתר העין השביעית, 11 באפריל 2020
↑   הבן הסודי של ירון לונדון נחשף, באתר nana10‏, 27 בפברואר 2013 - מתוך התוכנית "ערב טוב עם גיא פינס", ערוץ 10 (הקישור אינו פעיל)
↑  ספי קצב, ‏מי הוא בנו מחוץ לנישואים של ירון לונדון?, באתר ‏מאקו‏, 1 במרץ 2013
↑   ציוץ של רן בוקר ברשת החברתית אקס (טוויטר), 13 במאי 2021
↑   בר פלג, כתב אישום הוגש נגד תוקפי צוות כאן 11 בתל אביב בצעדה של אנשי ימין, באתר הארץ, 18 במאי 2021
↑  ניצן שפיר, ‏כתב אישום נגד תוקפי עיתונאי תאגיד השידור: "תקיפה אלימה ומכוונת", באתר גלובס, 18 במאי 2021
סלח'ד (נפה)

| --- | --- |

מפת נפת סלח'ד
 מדינה:  סוריה סוריה
 שטח:  1,779.92 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בנפה:  60,375 (2004)
 קואורדינטות:  32°29′30″N 36°42′40″E﻿ / ﻿32.49166667°N 36.71111111°E﻿ / 32.49166667; 36.71111111 
 he
נפת סלח'ד (בערבית: منطقة صلخد) היא נפה במחוז א- סווידא שבדרום סוריה, ומרכזה בעיר סלח'ד. ב-2004 אוכלוסיית האזור הגיעה ל-60,375 נפש לפי מפקד האוכלוסין.
אזורים בנפת סלח'ד

רובע מרכז סלח'ד
מחוז דיבין
מחוז אל-גרייה
מחוז אל-קוריה
יד מלח
הערות שוליים

↑  מפקד האוכלוסיין של מחוז סלח'ד בשנת 2004.
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה ובנושא סוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טום בוי

ערך זה עוסק במונח הקשור לתפקידי מגדר. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
"הטום בוי", ציור של ג'ון ג'ורג' בראון (1873)
שתי בנות - הבת מימין מפגינה מאפיינים שנחשבים אופייניים לבנות, בעוד שהבת משמאל מפגינה מאפיינים שנחשבים אופייניים לבנים
טום בוי (מאנגלית: Tomboy) הוא מונח הנמצא בשימוש בעיקר במדינות ובאזורים דוברי אנגלית ומתייחס לנערות ולנשים המפגינות מאפיינים או התנהגויות הנחשבים כאופייניים לבנים, כולל לבישת בגדים "גבריים" ומעורבות במשחקים ובפעילויות שהן פיזיות בטבען ונחשבות בתרבויות רבות "לא-נשיות" או שייכות ל"תחום של הבנים".
אטימולוגיה

הכינוי "טום" הוא גרסה מקוצרת לשם "תומאס", ונמצא בשימוש עוד משנת 1377 בארצות דוברות אנגלית ככינוי כללי ל"אדם פשוט".
האזכור הראשון של המילה "טומבוי" הוא משנת 1533, ומשמעותו אז הייתה "ילד גס ונמהר". מ-1579 משמעות המילה היא "אישה חצופה או חסרת בושה", ומאז 1592 משמעות המילה היא "ילדה המתנהגת כמו ילד תוסס".
מחקרים

לאורך השנים נערכו מחקרים שונים שחקרו את מידת השכיחות של המקרים שבהם נערות או נשים מתנהגות או בעלות תחומי עניין שאינם תואמים את התפקיד המגדרי הנשי. ממחקר שנערך מטעם "Avon Longitudinal Study of Parents and Children" עלה שכאשר נערות בגיל הרך[דרושה הבהרה] עוסקות בתפקידי מגדר האופייניים לבנים, כגון משחק בצעצועים המועדפים בדרך כלל על בנים, הן מושפעות בעיקר מגורמים גנטיים וטרום-לידתיים. כמו כן, נמצא שטומבוי מגלות עניין רב יותר בתחומי מדע וטכנולוגיה.[דרוש מקור]
הערות שוליים

↑  tomboy | Search Online Etymology Dictionary, www.etymonline.com
1 2  J. Michael Bailey, Kathleen T. Bechtold, Sheri A. Berenbaum, Who Are Tomboys and Why Should We Study Them?, Archives of Sexual Behavior 31, 2002-08-01, עמ' 333–341 doi: 10.1023/A:1016272209463
↑  „tom“ in: Douglas Harper: Online Etymology Dictionary
↑  „tomboy“ in: Douglas Harper: Online Etymology Dictionary. 2001 2008.
↑  Hines, Melissa; Golombok, Susan; Rust, John; Johnston, Katie J.; Golding, Jean; Avon Longitudinal Study of Parents and Children Study Team (1 בנובמבר 2002). "Testosterone during Pregnancy and Gender Role Behavior of Preschool Children: A Longitudinal, Population Study". Child Development. 73 (6): 1678–1687. doi:10.1111/1467-8624.00498. JSTOR 3696409. {{cite journal}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Who Are Tomboys and Why Should We Study Them?, Springer Publishing, Archives of Sexual Behavior, Volume 31, Number 4(הקישור אינו פעיל)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: sh2011002322
איסטנה נורול אימאן

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מעון רשמי, ארמון 
 מיקום:  בנדר סרי בגוואן 
 מדינה:  ברוניי 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1984
 תאריך פתיחה רשמי:  1984 
 אדריכל:  Leandro Locsin 
 
 קואורדינטות:  4°52′19″N 114°55′15″E﻿ / ﻿4.87203056°N 114.92075556°E﻿ / 4.87203056; 114.92075556
 www.istananuruliman.org
 he
 
האיסטנה נורול אימאן (באנגלית: Istana Nurul Iman) הוא מעונו הרשמי של סולטאן ברוניי, חסן אל-בולקיה ומקום מושבה של ממשלת ברוניי.
עיצוב ובנייה

השם "איסטנה נורול אימאן" לקוח ממלאית "איסטנה" ומערבית "נור-אול אימאן" ופירושו "ארמון אור האמונה". הוא תוכנן על ידי האדריכל הפיליפיני ויסאיאני לוצ'ין, אשר ניצל את המוטיב האדריכלי של כיפות זהב וגגות מקומרים כדי להדהד את ההשפעות האסלאמיות והמלאיות של ברוניי. פנים הארמון עוצב על ידי חואן צ'ו, מנהל העיצוב של KCA International, ששאר עבודותיו כוללות את בורג' אל-ערב בדובאי. הבנייה טופלה על ידי איילה אבוט ובאטרס, חברת בנייה בבריטניה, והסתיימה ב-1984 בעלות כוללת של כ-1.4 מיליארד דולר.
הארמון הגדול בעולם

קשה לקבוע את התואר "הארמון הגדול בעולם" ושנויה במחלוקת, שכן מדינות שונות משתמשות בסטנדרט הייחודי שלהן כדי לטעון שהארמון שלהן הוא הגדול ביותר. באמצעות הגדרות שונות, מספר ארמונות טוענים שהם הגדולים בעולם.
שימושים

הסולטן לוקח את הקהל הרשמי שלו לארמון. הארמון משמש גם לכל תפקידי המדינה של ממשלת ברוניי. בנוסף, בארמון שוכן משרד ראש הממשלה, ומשמש כמקום מושבה של ממשלת ברוניי.
בנוסף לחדרי הקהל וחדרי המדינה, יש חדר כס המשמש לאירועים רשמיים שונים כגון הכרזת נסיך הכתר וחגיגת יום ההולדת השנתית.
עם זאת, בהתאם לשימוש העיקרי שלו כמעונו האישי של הסולטן, הארמון הוא ביתם של 17,000 המכוניות של סולטן ב-110 מוסכים נפרדים.
נגישות

הארמון אינו פתוח לציבור אלא בחגיגה האסלאמית השנתית של עיד-אל-פיטר (הפסטיבל בסוף חודש הצום המוסלמי) כאשר הארמון מקבל כ-110,000 מבקרים במהלך תקופה של שלושה ימים בה האורחים מקבלים מתנות של מזון וכן חבילות ירוקות המכילות כסף לילדים צעירים. הארמון פתוח גם למוסלמים במהלך 10 ימים מתקופת הרמדאן לכינוס תפילות תדארוס וטאראווי .
הערות שוליים

↑  איסטנה נורול אימאן - מהו הארמון הגדול ביותר בעולם?, באתר eureka.org.il
קאפ ארקונה

| --- | --- |

קאפ ארקונה בשנת 1927
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  אוניית נוסעים
 צי:  קריגסמרינה
 חברת ספנות:  Hamburg Südamerikanische Dampfschifffahrts-Gesellschaft
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  בלום ווס 
 הושקה:  14 במאי 1927
 תקופת הפעילות:  1927 – 3 במאי 1945 (כ־18 שנים)
 אחריתה:  טבעה ב-3 במאי 1945, נגרטה ב-1949
 מיקום:  54°3.9′N 10°50.45′E﻿ / ﻿54.0650°N 10.84083°E﻿ / 54.0650; 10.84083
 מלחמות וקרבות:  Operation Hannibal 
 מידות
 תפוסה:  27,561 טון
 אורך:  205.9 מטר
 רוחב:  25.8 מטר
 שוקע:  12.8 מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  20 קשר
 גודל הצוות:  475
 מספר נוסעים:  475 
 הנעה:  שני מנועי קיטור, שני מדחפים
 צורת הנעה:  מדחף
 
קאפ ארקונה עולה באש, זמן קצר לאחר התקיפה
קאפ ארקונה (Cap Arcona) הייתה אוניית נוסעים גרמנית מפוארת, אשר הייתה שייכת בעברה לחברת "קו המבורג - דרום אמריקה" (בגרמנית: Hamburg Südamerikanische Dampfschifffahrts-Gesellschaft; היום חברת הספנות הענקית Hamburg Süd). ב-3 במאי 1945, בעודה עמוסה לעייפה באסירים ממחנות ריכוז, הותקפה וטובעה על ידי מטוסי חיל האוויר הבריטי ואלפים מן השוהים עליה נהרגו. היה זה האסון הימי השני בחומרתו בהיסטוריה.
היסטוריה

האונייה קאפ ארקונה, במעמס  של 27,561 טון נקראה על שם כף ארקונה באי ריגן, במקלנבורג-מערב פומרניה, שבגרמניה. האונייה הושקה בשנת 1927. בעת השקתה היא נחשבה לאחת מאוניות הנוסעים היפות בעולם, והייתה האונייה הגדולה ביותר בקו שבין גרמניה לדרום אמריקה, כשהיא נושאת את תיירי המעמד העליון בתאי הסיפון, לצד מהגרים שנסעו בבטן האונייה.
בשנת 1940 סופחה האונייה קאפ ארקונה לקריגסמרינה (צי גרמניה הנאצית) אשר השתמש בה כספינת מגורים בים הבלטי. בשנת 1942 הופיעה הספינה בסרט גרמני שהציג את אסון הטיטניק. בשנת 1945 השיב הקריגסמרינה את הספינה לשירות במסגרת מבצע חניבעל, כאשר העביר בספינה 25,795 חיילים גרמנים ואזרחים מפרוסיה המזרחית למערב גרמניה.
אוניית אסירים

לקראת סוף חודש אפריל 1945 אספו הנאצים צי קטן של אוניות במפרץ ליבק בים הבלטי, בהן קאפ ארקונה, דויטשלנד (SS Deutschland), ושתי אוניות קטנות טילבק (Thielbek) ואתן (Athen). האונייה אתן שימשה להעברת אסירים מנמל ליבק לאוניות הגדולות יותר, ומאונייה לאונייה. לקראת סוף החודש היו על האוניות ומספר דוברות יותר מ-10,000 אסירים ממחנה הריכוז נוינגמה ומחנות ריכוז אחרים, כולל שטוטהוף ודורה-מיטלבאו. את ההוראה להעביר את האסירים מן המחנות אל האוניות נתן קארל קאופמן, ראש המפלגה הנאצית בהמבורג, אשר פעל על פי הוראות הממונים עליו בברלין. קאופמן טען מאוחר יותר, בעת שהעיד במשפטי נירנברג, כי האסירים היו מיועדים להגיע לשוודיה. אולם באותו משפט העיד הנינג פון בשביץ בר (Henning von Bassewitz Behr), אשר היה ראש
הגסטפו בהמבורג, כי אסירים אלה היו מיועדים להריגה על פי הוראותיו של הימלר. יש ששיערו כי התוכנית להריגת האסירים הייתה בהטבעת האוניות על יושביהן.
ב-30 באפריל 1945 הפליגו מנמל ליבק שתי ספינות שוודיות, "מגדלנה" (Magdalena) ו"לילי מטיסן" (Lillie Matthiessen). על סיפון המגדלנה היו 223 אסירים מאירופה המערבית, רובם דוברי צרפתית, אשר הועברו אליה מסיפונה של האונייה טילבק. על סיפון לילי מטיסן היו 225 נשים ממחנה הריכוז ראוונסבריק. האסירים היו בדרכם לאשפוז בבתי חולים שוודים.
ב-2 במאי 1945 הגיעה הארמייה השנייה של צבא בריטניה לערים ליבק וויסמר. הכוחות נכנסו ללא התנגדות לעיר ליבק. הצלב האדום הבינלאומי הודיע למפקד הדיוויזיה המשוריינת ה-11, גנרל ג'ורג' פ.ב. רוברטס, כי על סיפון האוניות העוגנות במפרץ ליבק ישנם 7,000 - 8,000 אסירים.
טביעתה

ב-3 במאי 1945, ארבעה ימים לאחר התאבדות היטלר, אולם ארבעה ימים בטרם כניעתה הרשמית של גרמניה הנאצית, הותקפו האוניות קאפ ארקונה, טילבק ודויטשלנד (אשר ייתכן כי הוסבה לאוניית בית חולים, אף שלא סומנה בהתאם), זאת כחלק מהתקיפות האוויריות של חיל האוויר המלכותי הבריטי על אוניות בים הבלטי. הטייסים אשר התקיפו את האוניות הצהירו כי לא ידעו שהאניות עמוסות באסירים. אולם, יש שטענו כי חלק מן הפיקוד הבריטי ידע על יושבי האוניות ולא העביר את המידע הלאה, כנדרש. כך, בדו"ח החקירה שנערך בחודש יוני 1945 נכתב: 
”קצין המודיעין בטייסת 83 של חיל האוויר הבריטי הודה בשתי הזדמנויות, קודם לסגן ה.פ. אנסל מוועדת חקירה זו (בנוכחות מפקד הטייסת), ובהזדמנות נוספות לקצין החוקר אשר לווה על ידי סגן ה.פ. אנסל, כי התקבלה הודעה ב-2 במאי 1945 ולפיה אוניות אלה עמוסות באסירי מחנות ריכוז, אולם מידע זה מעולם לא הועבר לידי הטייסים של המטוסים שתקפו את האוניות למחרת היום, אף שהיה די והותר זמן  לעשות זאת... מן הראיות ומן ההודאות שנאספו מקצין המודיעין של חיל האוויר הבריטי, נראה שהאחריות העיקרית לאובדן אדיר זה של חיי אדם חייב לנוח על אנשי חיל האוויר הבריטי אשר כשלו מלהעביר לטייסים את ההודעה שקיבלו על נוכחות אסירי מחנות הריכוז על ספינות אלה.”  מפקדי חיל האוויר הבריטי אשר הורו על התקיפה סברו כי האוניות עמוסות בקציני אס אס המנסים להימלט, כנראה לנורווגיה שהייתה בשליטה גרמנית.
רוב שומרי האס אס על סיפון קאפ ארקונה הצליחו להינצל לאחר שלבשו חליפות הצלה וקפצו אל המים, בטרם הימלטם הם ירו באסירים שניסו להימלט. ספינות דיג גרמניות נשלחו להציל את אנשי הצוות של קאפ ארקונה ומשו מן המים 16 מלחים, 400 חיילי אס אס, ו-20 חיילות אס אס. רוב האסירים שניסו לטפס על ספינות הדיג סולקו אל המים בבעיטות, ואלה שהגיעו בשחיה אל החוף, נורו. רק 350 מתוך 4,500 האסירים, שהיו על סיפון הקאפ ארקונה בעת ההתקפה, הצליחו להינצל. אחד הטייסים שהשתתף בהתקפה סיפר לאחר שנים: "השתמשנו באש תותחים כדי לירות באנשים שהיו במים... ירינו בהם בתותחי 20 מ"מ במים. דבר נורא, אולם כך אמרו לנו לעשות. זו מלחמה."
לאחר שנפגעה קשות בהתקפה ועלתה באש, האונייה התהפכה על צידה. צילומי מטוס סיור בריטי, שעבר באזור האירוע בשעה 17:00 לערך, זמן קצר לאחר ההתקפה, הראו את האוניות דויטשלנד, טילבק וקאפ ארקונה, עולות באש, ואסירים מזי רעב שוחים במימיו הקרים של הים הבלטי (7 מעלות צלזיוס באותה תקופת שנה). ב-4 במאי צילם מטוס סיור בריטי את האוניות טילבק וקאפ ארקונה על צידן. קאפ ארקונה נסחפה מאוחר יותר לחוף, וגוף הספינה נגרט בשנת 1949.
שבועות לאחר האירוע המשיכו גופות הקורבנות להיפלט אל החוף, הן נאספו ונקברו בקבר המוני. חלקי שלדים המשיכו להיפלט לחוף במהלך שלושים השנים לאחר האירוע, בפעם האחרונה בשנת 1971. בין הקורבנות היו אסירים מ-28 לאומים שונים: אוקראינים, איטלקים, אמריקאים, אסטונים, בלארוסים, בלגים, גרמנים, דנים, הולנדים, הונגרים, יוגוסלבים, יוונים, לוקסמבורגים, ליטאים, לטבים, נורווגים, פולנים, ספרדים, פינים, צ'כוסלובקים, קנדים, רומנים, רוסים, שווייצרים, ואחרים.
לקריאה נוספת

Roy Nesbit, Cap Arcona: atrocity or accident? Aeroplane Monthly, June 1984
Benjamin Jacobs and Eugene Pool, The 100-Year Secret: Britain's Hidden World War II Massacre. The Lyons Press, October 2004. ISBN 1-59228-532-5.
Benjamin Jacobs, The Dentist of Auschwitz, University Press of Kentucky, Reprinted April 2001, ISBN 0813190126, chapters 17, 18.
Günther Schwarberg: Angriffsziel "Cap Arcona", Steidl Verlag, 1998 Göttingen, ISBN 3-88243-590-9
Lawrence Bond, Typhoons' Last Storm, film 2000
הערות שוליים

↑  Williams, David, Wartime Disasters at Sea, Patrick Stephens Ltd., Nr Yeovil, Somerset, UK, 1997, pp.235-36.
↑  Koberger, Jr., Charles W., Steel Ships, Iron Crosses, and Refugees, Praeger, NY, 1989, p. 87.
↑  Vaughan, Hal (2004). Doctor to the Resistance: The Heroic True Story of an American Surgeon and His Family in Occupied Paris. Brassey's. pp. 154–156. ISBN 1574887734.
↑  Bond, D. G. (1993). German history and German identity: Uwe Johnson's Jahrestage. Rodopi. pp. 150–151. ISBN 9051834594.
↑  Noel Till, Report on Investigations, WO 309/1592
↑  Max Arthur, RAF pilots tricked into killing 10,000 camp survivors at end of war. The Independent, 16/10/2000.
↑  Noel Till, Report on Investigations, WO 309/1592
↑  British error killed WW2 camp inmates, Shanghai Star, 7/3/2000.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4201089-5  NKC: kn20100624007  VIAF: 159454292   WorldCat (עם VIAF): 159454292
שלוש מצודות סן מרינו

הר טיטאנו ושלוש המצודות
מראה מכיוון צפון-מזרח
שלוש מצודות סן מרינו (באיטלקית:Torri di San Marino) הן שלושה מבצרים ברפובליקה השלווה של סן מרינו, הממוקמים על שלוש פסגות ברכס ההר המוארך טיטאנו, שמשתרע בין הבירה סן מרינו לעיירה בורגו מג'ורה.
מצודות אלו הן סמל לאומי בסן מרינו ומופיעות בסמל המדינה, בדגלה, ומתנוססות על מטבעות האירו שמוטבע בסן מרינו.
במטבח הסן מרינזי המסורתי, קיימת עוגת טורטה טר מונטי הקרויה על שם המצודות.
שלוש המצודות > מצודת גואיטה

המצודה הראשונה והגדולה ביותר מבין השלוש השוכנות על ההר, היא מצודת גּוּאַיְטַה (Guaita), המכונה גם "המגדל הראשון" (Prima Torre) או "רוקה" (Rocca - "מצודה"). משמעות המילה "גואיטה" בניב המקומי היא "לשמור", והמצודה היא הצפונית מבין השלוש. הגרעין המרכזי של המבנה הוקם במאה ה-11 ושימש כמגן וכמקום מקלט לתושבי סן מרינו. המצודה בנויה משתי חגורות של חומות הגנה היקפיות. בפינותיה של החומה הפנימית היו קבועים מגדלי שמירה שנהרסו במהלך המאה ה-16, והיא מקיפה את מגדל הפעמונים, את מגדל השמירה ואת מגורי השומרים, שחלקם שימשו מהמחצית השנייה של המאה ה-18 ועד שנת 1970 כתאי כליאה. המבנה עוצב ונבנה מחדש במספר הזדמנויות החל במאה ה-13 ועד למאה ה-20, אך אלה לא שינו את אופיו.
שער הכניסה למצודה מתוארך לתחילת המאה ה-15. הוא נבנה לפי עקרונות התכנון המקובלים באותה עת, והיה מוגן בגשר הרמה. ברחבה המרכזית ניצבים מספר תותחים שנתרמו למצודה בשנת 1907 על ידי מלך איטליה ויטוריו אמנואלה השלישי. תותחים אלה שימשו עד לא מזמן לירי טקסי בעת חגיגות ציבוריות. במגדל הדרומי של המצודה ניצב בעבר מזבח שהוקדש לברברה הקדושה, הקדושה המגנה של התותחנים, ובשנת 1960 נבנתה ליד המגדל כנסייה המוקדשת לקדושה.
מגדל הפעמונים הוקם ככל הנראה באמצע המאה ה-16, ונחשב לאחד מסמליה של הרפובליקה. בעבר נהגו פעמוניו להתריע על סכנה אך כיום הם מצלצלים בחגים דתיים ולאומיים. מגדל השמירה המחומש הוקם מחדש במחצית השנייה של המאה ה-15, וגגו מתוארך למאה ה-16. תאי הכליאה שימשו לכליאת אסירים שגזר דינם לא חרג משישה חודשי מאסר. אסירים לתקופות ממושכות יותר הועברו למתקני כליאה באיטליה. כיום מוצגות בתאים אלה תערוכות מתחלפות.
שלוש המצודות > מצודת צ'סטה

מצודת צ'סטה (Cesta), הידועה גם בכינויים "המגדל השני" (Seconda Torre) או "פראטה" (Fratta), שוכנת בין שתי המצודות האחרות, בשיא גובהו של הר טיטאנו, ברום של 755 מטר מעל גובה פני הים. המקום שימש כעמדת תצפית כבר בתקופה הרומית, ומגדל השמירה נזכר לראשונה במסמך משנת 1253. בשנת 1320 הוקמה חומה חיצונית גבוהה סביב המגדל והיא חוברה לחומה ההיקפית שחיברה את כל שלוש המצודות. המגדל המשיך והיה בשימוש עד סוף המאה ה-16. בדומה למצודת גואיטה, גם מבנה זה שונה פעמים מספר במהלך תולדותיו, וגם הוא שימר את אופיו המקורי, בין היתר הודות לעבודות שיפוץ מקיפות שנערכו בשנים 1924–1925 ועצרו את תהליך התדרדרותו מאז נפסק בו השימוש.
ב-15 במאי 1956 נחנך המוזיאון לכלי-נשק עתיקים (Museo delle Armi Antiche) במצודה, ובו 700 מוצגים מהמאה ה-13 ועד ימינו, שנרכשו על ידי המדינה ממועד הקמתו של המוזיאון עד שנת 1972.
שלוש המצודות > מצודת מונטאלה

מצודת מונטאלה (Montale), או "המגדל השלישי" (Terza Torre), מתאפיינת בצללית צרה בקצהו הדרומי של ההר. עד המאה ה-13 שכנו במקום ביצורים נפרדים, אשר חוברו לשתי המצודות האחרות בחומה היקפית בשנת 1320. המצודה כונתה במסמכים בשם "פלאטיום מונטאליס" (Palatium Montalis, מילולית "הארמון ההררי"), ותפקידה העיקרי היה להתריע על פעילות תוקפנית מצד אויביה של סן מרינו מצד דרום. כאשר איום זה נעלם בשנת 1479 איבדה המצודה את חשיבותה האסטרטגית ונינטשה. המצודה שופצה ב-1743, 1817 וב-1935, אך היא אינה פתוחה לקהל הרחב. במצודה תא כליאה בעומק של 8 מטרים הידוע בשם "פונדו דלה טורה" (fondo della torre - "תחתית המגדל") והוא נגיש רק מתקרתו.
הערות שוליים

↑  European Central Bank, San Marino, European Central Bank, ‏2015-06-25 (באנגלית)
↑  Cenni storici
↑  Ingresso
↑  Cappella della rocca o di Santa Barbara
↑  Torre campanaria
↑  Priggioni
↑  Cenni storici
↑  Museo delle armi antiche
מצודת גואיטה
מצודת צ'סטה
מצודת מונטאלה
ישראל באירוויזיון 2022

ישראל השתתפה באירוויזיון 2022. זו הייתה ההשתתפות ה-44 של ישראל בתחרות הזמר של האירוויזיון. נציג ישראל באירוויזיון היה מיכאל בן דוד עם השיר "I.M" איתו הופיע על במת האירוויזיון באולם פאלה אלפיטור בעיר טורינו שבאיטליה. בשנה זו כשלה המדינה בניסיון להעפיל לגמר התחרות - לאחר שש שנים רצופות של עלייה לגמר.
לפני האירוויזיון > אקס פקטור לאירוויזיון

ב-22 בפברואר 2021 הכריז תאגיד השידור הישראלי שיוציא מכרז לערוצי הברודקאסט במטרה לבחור את נציג ישראל לאירוויזיון 2022. וב-18 במרץ 2021 פרסם "כאן" "קול קורא להגשת הצעות לשיתוף פעולה עם תאגיד השידור הישראלי לבחירת נציג התאגיד לתחרות הזמר של אירוויזיון 2022". עד סיום המכרז הונחו בפני התאגיד 2 הצעות: הצעה אחת של ערוץ "קשת 12" עם תוכנית המציאות "הכוכב הבא" והצעה אחרת של ערוץ "רשת 13" עם תוכנית המציאות "אקס פקטור ישראל". ב-6 באפריל 2021 הכריז התאגיד על הערוץ הזוכה במכרז "רשת 13" עם התוכנית "אקס פקטור".
לפני האירוויזיון > אקס פקטור לאירוויזיון > השיר שלנו לאירוויזיון 2022

ב-17 באוגוסט 2021 פרסם התאגיד קול קורא להגשת שירים לתחרות אירוויזיון 2022. הגשת השירים החלה ב-19 בספטמבר 2021 והסתיימה ב-17 באוקטובר 2021. הגשת השירים התאפשרה באמצעות שני מסלולים: מסלול כללי, שבמסגרתו הוגשו שירים שלא נכתבו עבור אמן מסוים ומסלול אמן, שבמסגרתו הוגש שיר שנכתב עבור אחד ממתמודדי אקס פקטור שהגיע לשלב חצי-הגמר השני. יוצרים אשר היו מעוניינים להגיש שיר במסלול האמן, היו רשאים להשתתף כצופים בהקלטת תוכנית חצי הגמר הראשון שהתקיים ב-14 בספטמבר 2021. עד סיום הגשת השירים הגיעו לוועדה המקצועית כ-130 שירים. בתחילת נובמבר 2021 החלה הוועדה להאזין לשירים שהוגשו. בדצמבר 2021 סיימה הוועדה להאזין לשירים ובחרה את 8 השירים שעלו לשלב הסופי. השירים פורסמו במשדר מיוחד, בהנחייתה של אשת התקשורת מאיה אלקולומברה, ב-30 בינואר 2022, בכאן גימל וכאן דיגיטל.
| שם המבצע | שם השיר | מילים ולחן | שפה |
| --- | --- | --- | --- |
| ענבל ביבי | "ZaZa" | מאי ספדיה | אנגלית ועברית |
| ענבל ביבי | "Marionette" | צליל קליפי, טל פורר ומאי כהן | אנגלית |
| מיכאל בן דוד | "Don't" | איליה סיניאסקי | אנגלית |
| מיכאל בן דוד | "I.M" | חן אהרוני, לידור סעדיה ואסי טל | אנגלית |
| אלי חולי | "Blinded Dreamers" | רובי פאייר ואלי חולי | אנגלית |
| אלי חולי | "Nostalgia" | רובי פאייר ואלי חולי | אנגלית |
| ספיר סבן | "Breaking My Own Walls" | גל ג'ו כהן, איל ישי, דיקלה דורי ועידו דנקנר | אנגלית |
| ספיר סבן | "Head Up" | אלה דורון, יהל דורון, נעמה גלי כהן ולירון לב | אנגלית ועברית |
בשלב זה ששודר בשידור חי ב-3 בפברואר 2022, בכאן 11, כל אחד מארבעת המועמדים הסופיים ביצע שני שירים חדשים שנכתבו במיוחד לתחרות האירוויזיון ונבחרו עבורו על ידי ועדה מיוחדת שהוקמה על ידי תאגיד השידור הישראלי. מתוך שני השירים צוות שופטים מיוחד וקהל הצופים נבחר שיר אחד לכל מועמד שיעבור לשלב הגמר. 50% מהקולות היו בידי הקהל, 25% מהקולות היו בידי השופטים, ו-25% מהקולות היו בידי הוועדה המיוחדת של תאגיד השידור הישראלי. לאחר שחלתה בקורונה, השופטת נטע ברזילי לא נכחה במשדר.
בפתיחת הערב שרו כל ארבעת המתמודדים את "את ואני" ואת "Set Me Free" בהשתתפות הזמרת ונציגת ישראל באירוויזיון 2021, עדן אלנה.
| סדר | שם המבצע | שם השיר | הצבעת השופטים | הצבעת הוועדה | הצבעת הקהל | ניקוד סופי | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מיכאל בן דוד | "I.M" | 25 | 20 | 38 | 83 | נבחר |
| 2 | מיכאל בן דוד | "Don't" | 0 | 5 | 12 | 17 | לא נבחר |
| 3 | אלי חולי | "Nostalgia" | 5 | 10 | 18 | 33 | לא נבחר |
| 4 | אלי חולי | "Blinded Dreamers" | 20 | 15 | 32 | 67 | נבחר |
| 5 | ענבל ביבי | "Marionette" | 15 | 10 | 28 | 53 | נבחר |
| 6 | ענבל ביבי | "ZaZa" | 10 | 15 | 22 | 47 | לא נבחר |
| 7 | ספיר סבן | "Head Up" | 0 | 10 | 21 | 31 | לא נבחר |
| 8 | ספיר סבן | "Breaking My Own Walls" | 25 | 15 | 29 | 69 | נבחר |
לפני האירוויזיון > אקס פקטור לאירוויזיון > הגמר

שלב זה שודר בשידור חי ברשת 13 ב-5 בפברואר 2022.