stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פאבל טרטיאקוב
קורות חיים > מותו

טרטיאקוב נפטר בשנת 1898 ונקבר בבית הקברות דנילובסקויה. בשנת 1948 הועברו עצמותיו לבית הקברות נובודוויצ'י.
האסטרואיד טרטיאקוב

בשנת 1977 נקרא אסטרואיד טרטיאקוב 3925 שהתגלה על ידי האסטרונומית הסובייטית לודמילה ז'וראבליובה על שמו ועל שם אחיו סרגיי מיכאילוביץ'.
פסלו של טרטיאקוב בחזית גלריית טרטיאקוב.
עונת 1972/1973 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  18 באוקטובר 1972
 תאריך סיום:  20 במרץ 1973
 מספר משתתפות:  26
 ערים מארחות:  משחק הגמר: אלכסנדראו מלטרון, סלוניקי
 זוכה:  ברית המועצות ספרטק לנינגרד
 מספר משחקים:  57
 → 1971/19721973/1974 ←
 
עונת 1972/1973 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל הייתה העונה השביעית של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.
המשחק הראשון התקיים ב-18 באוקטובר 1972 והתחרות הסתיימה ב-20 במרץ 1972. בתחרות השתתפו 26 קבוצות. מחזיקת התואר מהעונה הקודמת סימנטל מילאנו לא השתתפה בתחרות.
בתחילת התחרות התקיימו שני סיבובים של שלב הקדם בשיטת משחק בית/משחק חוץ בהם נקבעו 6 עולות לשלב הבתים. המשחקים בבתים נערכו בשיטת משחק בית/משחק חוץ שלצורכי חישוב נחשבו כ"מפגש בודד". בהמשך התקיימו משחקי חצי הגמר בשיטת משחק בית/משחק חוץ והגמר במגרש שנקבע בתחילת התחרות.
התחרות הסתיימה בניצחון של ספרטק לנינגרד מברית המועצות.
מהלך התחרות > שלב הבתים

בית א'
| מיקום | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ברית המועצות ספרטק לנינגרד | 2 | 4 | 2 | 0 | 290 | 267 | 23 |
| 2. | איטליה מובילקוואטרו מילאנו | 2 | 3 | 1 | 1 | 300 | 288 | 12 |
| 3. | צ'כוסלובקיה ספרטק ברנו | 2 | 2 | 0 | 2 | 313 | 348 | 35- |
בית ב'
| מיקום | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | יוגוסלביה יוגופסטיקה | 2 | 4 | 2 | 0 | 314 | 295 | 19 |
| 2. | ספרד 1939 חובנטוד בדאלונה | 2 | 3 | 1 | 1 | 296 | 298 | 2- |
| 3. | רומניה (1965-1989) סטיאווה בוקרשט | 2 | 2 | 0 | 2 | 294 | 311 | 17- |
מהלך התחרות > שלבי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |
|   |   ברית המועצות ספרטק לנינגרד |   ברית המועצות ספרטק לנינגרד | 95 | 57 |   | 152 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   ספרד 1939 חובנטוד בדאלונה |   ספרד 1939 חובנטוד בדאלונה | 64 | 54 |   | 118 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   ספרד 1939 חובנטוד בדאלונה |   ספרד 1939 חובנטוד בדאלונה | 64 | 54 |   | 118 |   |   |   ברית המועצות ספרטק לנינגרד |   ברית המועצות ספרטק לנינגרד |   | 77 |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   ברית המועצות ספרטק לנינגרד |   ברית המועצות ספרטק לנינגרד |   | 77 |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   יוגוסלביה יוגופסטיקה |   יוגוסלביה יוגופסטיקה |   | 62 |  |  |  |
|  |   יוגוסלביה יוגופסטיקה |   יוגוסלביה יוגופסטיקה | 96 | 82 |   | 178 |   |   |   יוגוסלביה יוגופסטיקה |   יוגוסלביה יוגופסטיקה |   | 62 |  |  |  |
|  |   יוגוסלביה יוגופסטיקה |   יוגוסלביה יוגופסטיקה | 96 | 82 |   | 178 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   איטליה מובילקוואטרו מילאנו |   איטליה מובילקוואטרו מילאנו | 81 | 70 |   | 161 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
מהלך התחרות > משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 במרץ 1973 | ברית המועצות ספרטק לנינגרד | 62:77 | יוגוסלביה יוגופסטיקה | אלכסנדאין מלטרון, סלוניקי צופים: 5,500 שיפוט: יוזמטין טופזוגלו (טורקיה),  אלדו אלבנזי  (איטליה) |
| 20 במרץ 1973 | יורי פבלוב (2) ואלרי פיודורוב (25) יבגני וולצ'קוב (6) איוואן דבורני (2)   אלכסנדר בלוב (18)   יורי שטוקין (10)  סרגיי קוזנצוב (2)  לאוניד איוואנוב (10)  ולדימיר יאקובלב (2) |  | מיכאילו מנוביץ' (4)   רדו טוורדיץ' (18)  דמיר שולמן (24)  ברנקו מצורה (4)  דויה קרסטולוביץ' (7)   לוברה טוודריץ'(2)   זדנקו פרוג (3) | אלכסנדאין מלטרון, סלוניקי צופים: 5,500 שיפוט: יוזמטין טופזוגלו (טורקיה),  אלדו אלבנזי  (איטליה) |
ישראל בתחרות

מכבי רמת גן הייתה הנציגה הישראלית בתחרות. היא התחילה את השלב המוקדם מהסיבוב הראשון בו היא הפסידה לסטיאווה בוקרשט הרומנית בסיכום של שני משחקים 72:83 ו-81:67.
פטר וייר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 בספטמבר 1879 באד דיבן, הקיסרות הגרמנית הקיסרות הגרמנית
 פטירה:  4 ביוני 1947 (בגיל 67) פרנקפורט על האודר, שטח הכיבוש הסובייטי בגרמניה ברית המועצות
 מדינה:  גרמניה 
 השתייכות:  הקיסרות הגרמנית הקיסרות הגרמנית   רפובליקת ויימאר רפובליקת ויימאר   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 תקופת הפעילות:  1898–1943 (כ־45 שנים)
 דרגה:   גנרל חיל התותחנים
 תפקידים בשירות
 מפקד הדיוויזיה ה-14   מפקד הקורפוס ה-28   מפקד מחוז צבאי X   מפקד מחוז צבאי I
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה  מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
  צלב הברזל דרגה ראשונה   צלב הברזל דרגה שנייה   הצלב הגרמני בכסף   עיטור בית הוהנצולרן עם חרבות
 
פטר וייר (בגרמנית: Peter Weyer‏; 30 בספטמבר 1879 – 4 ביוני 1947) היה קצין בכיר בוורמאכט, שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה > ראשית חייו

וייר נולד ב-30 בספטמבר 1879 בבאד דיבן, שהייתה חלק מהקיסרות הגרמנית. בשנת 1898 הוא התגייס לצבא הקיסרות הגרמנית, והצטרף לרגימנט ארטילריית הרגלים ה-3 (גנרלפלדצוגמייסטר - ברנדנבורג). וייר לחם עם ברגימנט במהלך מלחמת העולם הראשונה, ואף עוטר על פעולותיו בעיטור צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה, צלב האבירים של מסדר בית הוהנצולרן וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.
לאחר המלחמה הצטרף וייר לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. בתחילת נובמבר 1927 הועלה לדרגת אוברסט לויטננט, ובמרץ 1930 הוא הועלה לדרגת אוברסט. באוקטובר 1930 עבר למטה אזור האימונים הצבאי ייטרבוג, ובסוף מרץ 1933 הוא פרש בדרגת גנרל מיור, ומכאן ואילך עבד כמנהל הכשרה בארטילריה.
באוקטובר 1936 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-14 הועלה לדרגת גנרל לויטננט.
ביוגרפיה > מלחמת העולם השנייה ואחריתו

וייר לחם עם הדיוויזיה בפיקודו במהלך הפלישה לפולין ובמהלך המערכה על צרפת. ביוני 1940 הוא מונה לתקופה קצרה למפקד הקורפוס ה-28, ובאוקטובר 1940 הוא מונה למפקד מחוז צבאי X, שבסיסו בהמבורג. ב-1 בדצמבר 1940 הוא הועלה לדרגת גנרל חיל התותחנים, ובמאי 1941 הוא מונה למפקד מחוז צבאי I, שבסיסו בקניגסברג. בסוף ינואר 1943 הוא הועבר לעתודת המילואים ובסוף מרץ 1943 פרש משירות פעיל והוענק לו עיטור הצלב הגרמני בכסף.
לאחר המלחמה הוא נפל בשבי הסובייטי, וב-4 ביוני 1947 הוא מת בפרנקפורט על האודר במהלך שהותו בשבי.
פיליפ ראמט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1961  (בן 63 בערך) Auxere 
 לאום:  צרפתי
 תחום יצירה:  אמנות פלסטית
 
פיליפ ראמט (בצרפתית: Philippe Ramette; נולד ב-1961 באוסר (Auxerre), צרפת) הוא אמן עוסק באמנות פלסטית, גר ועובד בפריז.
ראמט התחיל כצייר והפך ל"פלסטיקאי".
בהיותו קודם כל פסל, הוא בונה חפצים לאו דווקא שימושיים, שמטרתם לעורר מחשבה בצופים בהם. הוא מפסל יצירות כגון "נקודת מבט" בהן צריך "לדמיין מה שניתן היה לראות".
את היצירות שלו הוא בוחר לצלם ולהציגן כתמונות, ולא להציג את הפסלים המקוריים.
הוא משתמש בהומור ופעמים רבות צוחק גם על עצמו.
הוא עובד בשיתוף פעולה עם הצלם מארק דומאז' (Marc Domage).
הצילומים לא עוברים שום שינוי או עיבוד כדי לשמור על האותנטיות והקשר בין הפיסול ובין התמונה. זאת הוא משיג באמצעות התקנים המוסתרים על ידי החליפה וזוויות הצילום. בתמונות שצולמו בתוך הים נעשה שימוש במשקולות כדי לקבע את האדם המצולם.
תמונותיו מוצגות גם במוזיאון ישראל. יצירות שלו משולבות בגנים של טירת ריבו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb122643851 (data)  GND: 123398649  ISNI: 0000 0001 2120 9338  LCCN: nr00016938  RKD: 233245  SUDOC: 031427898  VIAF: 12366778   WorldCat (עם VIAF): 12366778
עיכוב ביצוע

עיכוב ביצוע הוא דחיית ביצועו של פסק דין או של גזר דין עד סיום הבירור בערעור המוגש על פסק הדין. לעיתים אורכים הליכי הערעור זמן רב, ואילו אחר פסק הדין או גזר הדין יש למלא מיד. במקרה כזה עלול להגרם נזק לנאשם, או לנתבע, שכן יהיה עליו למלא אחר פסק דין או לשאת בעונש על פי גזר דין, כאשר ייתכן שערכאת הערעור תהפוך את פסק הדין, או תקל בגזר הדין.
בישראל

בישראל הגשת ערעור אינה מעכבת באופן אוטומטי את ביצוע ההחלטה והמעוניין בעיכוב ביצוע חייב לבקש זאת מבית המשפט שנתן את פסק הדין או את גזר הדין, זאת כל אימת שלא הוגש ערעור או בקשת רשות ערעור. מקום שהוגש ערעור או בקשת רשות ערעור, ניתן לבקש זאת מערכאת הערעור.
בישראל > במשפט האזרחי

ניתן לבקש עיכוב ביצועו של פסק דין אזרחי, והדבר תלוי בשאלה האם ייגרם לנתבע נזק בלתי הפיך אם ימלא אחר פסק הדין, כך שלאחר הדיון בערעור, לא ניתן יהיה להשיב המצב לקדמותו אם יזכה הנתבע בערעורו. בעת בחינת בקשה לעיכוב ביצוע פסק דין שוקל בית המשפט הן את סיכויי הערעור והן את מאזן הנוחות.
באופן כללי, לא מעוכבת העברת כספים על פי פסק דין עד לשמיעת הערעור. אולם כאשר העברת הכספים עלולה לגרום נזק לציבור, למשל כאשר החייבת היא רשות מקומית במצב כלכלי קשה, נקבע שיש מקום להתחשב ולעכב את הביצוע לפחות באופן חלקי. בנוסף, בית המשפט נוטה לעכב חלק מהתשלום או מורה להעביר חלק מהכסף לידי נאמן, אם מקבל הכספים עלול שלא להיות מסוגל להשיב את הכסף, אם פסק הדין ישונה בערעור.
כאשר פסק הדין מורה על סילוק יד מנכס, בית המשפט יסכים בדרך כלל לעכב את ביצוע פסק הדין, כי אם תסולק ידו של הנתבע מן הנכס, יהיה קשה להשיב את המצב לקדמותו אם המסולק מהנכס יזכה בערעורו. במיוחד הדברים אמורים לגבי דירת מגורים, בשל ההשלכות המיידיות החמורות של פינוי אדם ומשפחתו ממקום מושבם הקבוע. סירוב לעיכוב ביצוע של פינוי מנכס מסחרי הוא על כן יותר שכיח מאשר סירוב לעיכוב ביצוע של פינוי מדירת מגורים.
כאשר בקשה לעיכוב ביצוע נדחית בטענה שיהיה ניתן בקלות להשיב את המצב לקדמותו, לא יכול הטוען זאת לטעון אחר כך שהערעור נוגע ל"מעשה עשוי" שלא ניתן לשנותו.
בישראל > במשפט הפלילי

בית המשפט העליון קבע שיקולים לבירור מתי יעוכב ביצוע גזר דין של עונש מאסר בזמן שערעור תלוי ועומד, על מנת לאזן בין האינטרס הציבורי לאכיפה יעילה לבין רצון המערער שלא להתחיל בריצוי גזר דינו קודם לשמיעת הערעור.  השיקולים שנקבעו כוללים:
חומרת העבירה ונסיבות ביצועה
אורך תקופת המאסר שהושתה על המבקש
טיב הערעור וסיכויי הצלחתו
עברו הפלילי של המבקש והתנהגותו במהלך המשפט
נסיבותיו האישיות של המבקש
האם הוגש ערעור על חומרת העונש בלבד או גם על הכרעת הדין
בקביעה האם לעכב את ביצוע עונש המאסר, בית המשפט אינו מניח שלמורשע עומדת חזקת החפות מפשע, אלא על המורשע להראות נסיבות מיוחדות המצדיקות את עיכוב הביצוע. כאשר המורשע כבר החל לרצות את עונשו, נדרשים טעמים מיוחדים אף יותר כדי להצדיק את קטיעת ריצוי העונש, הגם שבמקרה שריצוי העונש התחיל מיד בתום הקראת גזר הדין כתב השופט חנן מלצר שיש מקום לרכך כלל זה.
הערות שוליים

↑  תקנה 145 לתקנות סדר הדין האזרחי, תשע"ט-2018
↑  ע"א 1610/09 רואים 6/6 לייזר רפואי ומדעי בע"מ ואחרים נ' רוני פרץ, החלטה מ-18.3.2009, סעיף 4
↑  ע"א 2138/10 מועצה מקומית דלית אל כרמל נ' סונול ישראל בע"מ, סעיף 19
↑  רע"א 678/08 פרוספריטי פי. די. אם. איי.שרותי מזון (1977) בע"מ נ' אפריקה ישראל להשקעות בע"מ, סעיף 7
↑  עע"ם 6881/07 שמשון ברגר נ' המועצה האזורית עמק חפר, סעיפים 15-18
↑  ע"פ 111/99 שוורץ נ' מדינת ישראל, ניתן ב־7.6.2000, סעיף 18
↑  ע"פ 2247/10 שלום ימיני נ' מדינת ישראל, ניתן ב־26.4.2010], סעיף 15
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
עמנואל סנייה

| --- | --- |

 לידה:  22 ביוני 1966 (בת 58) פריז, צרפת 
 מדינה:  צרפת צרפת
 תקופת הפעילות:  מ-1984 
 בן או בת זוג:  רומן פולנסקי (1989–?) 
 צאצאים:  Morgane Polanski, Elvis Polanski 
 מספר צאצאים:  2 
 פרופיל ב-IMDb
 
עמנואל סנייה בהופעה בלונדון, יולי 2008
עמנואל סנייה (בצרפתית: Emmanuelle Seigner; נולדה ב-22 ביוני 1966) היא שחקנית קולנוע, דוגמנית וזמרת צרפתייה.
ביוגרפיה

סנייה נולדה בפריז שבצרפת. בת לצלם קולנוע ולעיתונאית, אך רבים במשפחתם עסקו במשחק. סבה ודודתה היו חברים ב"קומדי פרנסז" וגם אחותה, מתילד סנייה היא שחקנית קולנוע. למדה בבית ספר קתולי. סנייה החלה את הקריירה שלה כדוגמנית, בגיל 14, ועברה למשחק אחרי שהופיעה בסרט "בלש" של ז'אן-לוק גודאר לצד ג'וני האלידיי ונטלי ביי.
תפקידה המשמעותי הראשון היה לצידו של האריסון פורד בסרט פרנטיק (1988) של רומן פולנסקי. סנייה ופולנסקי התאהבו ונשאו ב-30 באוגוסט 1989. לזוג שני ילדים, הבת מורגן (נולדה ב-1993) והבן אלביס (נולד ב-1999).
קריירת המשחק של סנייה ניצבה זמן ארוך בצל נישואיה לבמאי המפורסם רומן פולנסקי, שבסרטיו השתתפה מספר פעמים נוספות, למשל ב"ירח מר" (1992) ו"השער התשיעי" (1999), בעיקר בהשוואה לקריירה המצליחה יותר של אחותה הצעירה. לקראת סוף שנות התשעים החלה קריירת המשחק והדוגמנות שלה לפרוח מחדש עם הופעה ב"פלאס ונדום" לצד קתרין דנב וחוזי דוגמנות. בשנים 2004-2003 השתתפה סנייה בחמישה סרטים.
בשנת 2008 התארחה באלבומו של ברט אנדרסון Wilderness, בשיר "Back to You". בשנת 2009 יצא לאקרנים סרטו של במאי הקולנוע האיטלקי דאריו ארג'נטו Giallo, בו שיחקה סנייה לצדו של שחקן הקולנוע זוכה פרס האוסקר אדריאן ברודי.
בפברואר 2010 הוציאה אלבום בכורה בשפה הצרפתית בשם "Dingue" ("משוגעת"). כל שירי האלבום נכתבו והולחנו על ידי קרן אן, שאף הפיקה אותו מוזיקלית. האלבום הוקלט בחלקו הגדול בישראל, בזמן שסנייה ביקרה בארץ לצורך צילומי סרט, ובין הנגנים המשתתפים בו גם שלומי שבן, אסף אמדורסקי ורון אלמוג.
בשנת 2013 חזרה סנייה לככב בסרט של פולנסקי בצרפתית בשם "ונוס בפרווה", שם היא מגלמת את דמותה של ונדה, שחקנית מסתורית המתייצבת לאודישן למחזה "ונוס בפרווה" ומנסה בדרכה לשכנע את הבמאי שהיא המועמדת הראויה לתפקיד.
שנת 2016 שיחקה בסרט המלחמה "מצור ג'דוטוויל" אודות הקרבות בקטנגה. בשנת 2017 שיחקה בסרט הדרמה "מבוסס על סיפור אמיתי", בבימויו של רומן פולנסקי, שגם כתב את התסריט, לצד אוליבייה אסאיאס.
פילמוגרפיה חלקית

Pet Shop Days‏ (2024)
קצין ומרגל (2019)
ואן גוך: בשערי הנצח (2018)
מבוסס על סיפור אמיתי (2017)
מצור ג'דוטוויל (2016)
La Vénus à la fourrure ‏(2013)
בתוך הבית (2012)
ג'יאלו (2009)
ארבעה שירים אחרונים (2007)
Ils se marièrent et eurent beaucoup d'enfants‏ (2004)
Sans toi‏ (2004)
Os Imortais‏ (2003)
גוף לגוף (2003)
Laguna‏ (2001)
Streghe verso nord‏ (2001)
Buddy Boy ‏ (1999)
השער התשיעי (1999)
פלאס ונדום (1998)
סיבובים לדקה (1998)
La Divine poursuite ‏ (1997)
Nirvana ‏ (1997)
Pourvu que ça dure ‏ (1996)
Le Sourire ‏ (1994)
ירח מר (1992)
Il Male oscuro ‏ (1990)
פרנטיק (1988)
Cours privé ‏ (1986)
בלש (1985)
L'Année des méduses ‏ (1984)
פבלובו

סמל יצרנית האוטובוסים הרוסית פבלובו, 2010
אוטובוס חדיש מתוצרת פבלובו, 2009
חברת המניות המשולבת אוטובוסי פבלובו (ברוסית: "ОАО "Павловский автобус) היא יצרנית האוטובוסים הרוסית שמשרדה ומפעליה יושבים בעיר פבלובו, מחוז ניז'ני נובגורוד, ברוסיה. שמה הרשמי של החברה הוא "מפעלי האוטובוס של פבלובו על שם אנדריי ז'דאנוב".
היסטוריה

החברה הוקמה ב-1930 כשלוחה של חברת גא"ז. שנתיים לאחר מכן החלו לצאת מפס הייצור אוטובוסים על בסיס קבוע וב-1952 הפכה להיקרא בשם פא"ז - מפעל האוטובוסים של פבלובו (Павловский автобусный завод ,ПАЗ), על שם העיר בה שכנו המפעלים.



החברה הוציאה ממפעליה מספר אוטובוסים פופולריים. בשנות ה-90 ובעשור הראשון של המאה ה-21 החברה הכינה דגמים מודרניים של אוטובוסים, בעיקר לנסיעות בינעירוניות.
ערפילית בליעה

ערפילית ראש הסוס בקבוצת אוריון
ערפילית ברנארד 68 בקבוצת נושא הנחש
ערפילית בליעה היא ערפילית המורכבת מענני אבק בין-כוכבי קרים וצפופים המסתירים את האור של ערפילית פליטה או החזרה הנמצאת מאחוריהם או אפילו את כוכבי הגלקסיה שמאחוריהם. לערפיליות בליעה אין צורה אופיינית או שוליים ברורים, שכן צורתה תלויה גם בצורת ענן האבק עצמו וגם ברקע שמאחוריה.
ענני אבק שאין בקרבתם כוכבים שיכולים להאיר אותם ולהפוך אותם לערפיליות פליטה או החזרה לא ניתנים לצפייה בדרך כלל. ניתן להבחין בהם רק כאשר הם מסתירים ערפילית בהירה וגדולה יותר שנמצאת מאחוריהם (כמו במקרה של ערפילית ראש הסוס) או כאשר הם נמצאים קרוב יחסית למערכת השמש ובכיוון של מישור הגלקסיה (כמו במקרה של ערפילית שק הפחם), שאז הם יוצרים אזור חשוך וריק מכוכבים בתוך הרצועה המוארת יחסית ועשירה בכוכבים של שביל החלב. למרות שערפילית בליעה נראית חשוכה באור נראה, קרינה בעלת אורך גל ארוך יותר מגודלם האופייני של חלקיקי האבק יכולה לעבור דרכה ולכן ניתן "לראות" דרך ערפיליות אלו באמצעות טלסקופים בתחום התת-אדום או באמצעות רדיו-טלסקופים.
תצפיות העלו שבתוך ענני האבק המרכיבים ערפיליות בליעה מתרחשים תהליכי יצירת כוכבים חדשים.
גלובולות בוק הן ערפיליות בליעה קטנות יחסית ומבודדות, המכילות אבק קוסמי וגז דחוס שממנו 
עשוי להיווצר כוכב.
ערוץ מצו

| --- | --- |

 פרטי הערוץ
 מדינה:  צרפת 
 תאריך השקה:  1992 
 בעלות:  MCM Group 
 משרד ראשי:  פריז 
 זמינות
 חבילה:  yes • HOT
 www.mezzo.tv
 
ערוץ מצו (Mezzo TV) הוא ערוץ טלוויזיה צרפתי המשדר תוכניות מוזיקה קלאסית, אופרה, בלט, ג'אז ומוזיקת עולם.
הערוץ נוסד ב-1992 בשם "France Supervision", וב-1998 קיבל את שמו הנוכחי. נכון לשנת 2008 יש לו 16 מיליון מנויים ב-38 מדינות בעולם.
הערוץ משודר גם בישראל, למנויים בחברות פרטנר tv, HOT ו-yes+. הערוץ ירד משידורי yes בסוף דצמבר 2017, וחזר לשידורי yes (באפליקציית yes+ בלבד) בפברואר 2024. HOT הודיעה על כוונתה להוריד את שני ערוצי מצו משידוריה ב-18 בספטמבר 2019. בעקבות מחאה ציבורית של צרכני מצו בישראל, HOT חזרה בה מהחלטתה.
ערוץ Mezzo Live

ערוץ נוסף תחת מותג Mezzo הוא "Mezzo Live" (לשעבר "Mezzo Live HD"), המשדר קונצרטים בהופעה חיה וקונצטרים המוקלטים מראש. הערוץ עלה לראשונה בישראל ב-HOT. בפברואר 2024 הערוץ עלה בשירות האינטרנטי של yes, yes+ באפיק 209.
הערות שוליים

↑  חגי חיטרון, עכבר העיר אונליין, 20 מיליון צופים, גם אם זה לא שפוי, באתר הארץ, 17 ביולי 2008
↑  אלכסנדר כץ, בשעת לילה מאוחרת: Mezzo מודיע על עזיבת yes, באתר אייס, 25 בדצמבר 2017
↑   יהודה אטלס, יש מקום אחד בטלוויזיה בלי "אחי" ובלי "נשמה", וגם אותו רוצים להרוס | יהודה אטלס, באתר הארץ, 14 בספטמבר 2019
↑  אמיר מנדל, הוט חזרה בה: לא תבטל את שידורי ערוץ המוזיקה הקלאסית מצו ומצו HD, באתר הארץ, 16 בספטמבר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007327886405171  LCCN: no2003074562  SUDOC: 067101437  VIAF: 143411731   WorldCat (עם VIAF): 143411731 
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עונת 1985/1986 בגביע קוראץ'

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  2 באוקטובר 1985
 תאריך סיום:  27 במרץ 1986
 מספר משתתפות:  45 
 זוכה:  איטליה וירטוס רומא (זכייה ראשונה)
 סגנית:  איטליה יובקזרטה באסקט
 → 1984/19851986/1987 ←
 
עונת 1985/1986 בגביע קוראץ' הייתה המהדורה ה-15 של תחרות פיב"א לקבוצות כדורסל אירופיות, שנערכה בין 2 באוקטובר 1985 ל-27 במרץ 1986.
וירטוס רומא ניצחה בגמר את יובקזרטה באסקט, שתיהן מאיטליה, וזכתה בטורניר בפעם הראשונה.
סיבוב ראשון

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| קפריסין קראבנוס | 96–267 | ישראל הפועל תל אביב | 38–140 | 58–127 |
| אנגליה מנצ'סטר ג'יינטס | 172–207 | ספרד סרגוסה | 83–90 | 89–117 |
| הולנד ורקנדאם | 167–218 | ספרד קאחה אלאבה | 73–88 | 94–130 |
| שווייץ מונטה | 150–178 | צרפת אסוול ליון-וילרבאן | 74–83 | 76–95 |
| אנגליה סולנט סטארס | 151–170 | בלגיה סטנדרד לייז' | 68–77 | 83–93 |
| בולגריה (1971–1990) לבסקי סופיה | 188–191 | יוון פאוק סלוניקי | 105–87 | 83–104 |
| יוון היראקליס | 168–176 | בולגריה (1971–1990) ספרטק פלבן | 92–78 | 76–98 |
| טורקיה אוניברסיטת צ'וקורובה | 160–207 | איטליה טורינו | 86–93 | 74–114 |
| טורקיה אג'זאג'יבאשי | 160–162 | מערב גרמניה מדי ביירוית | 86–79 | 74–83 |
| פינלנד אודנקופונגין אורהייליאט | 196–201 | מערב גרמניה שרלוטנבורג | 103–95 | 93–106 |
| לוקסמבורג קונטרן | 143–209 | יוגוסלביה פרטיזן בלגרד | 83–108 | 60–101 |
| צרפת שאלאן | 187–175 | בלגיה הרסטאל | 99–94 | 88–81 |
| יוון א.א.ק. אתונה | 193–192 | הונגריה (1957–1989) MAFC | 105–107 | 88–85 |
| אוסטריה טירוליה ויינרוולד | 123–140 | מערב גרמניה האגן | 70–84 | 53–56 |
| ישראל הפועל חולון | 134–141 | צרפת אולימפיק אנטיב | 74–62 | 60–79 |
| יוון פאניוניוס | 148–128 | בלגיה גנט | 72–64 | 76–64 |
| קפריסין אפואל ניקוסיה | 156–313 | יוגוסלביה ק.ק. זאדאר | 40–121 | 116–192 |
| לוקסמבורג אמיקאלה | 108–212 | ספרד גרנויירס | 59–105 | 49–107 |
| אוסטריה קלגנפורט | 141–234 | בלגיה מאס פילס | 69–109 | 72–125 |
סיבוב שני

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ישראל הפועל תל אביב | 197–193 | ספרד סרגוסה | 104–89 | 93–104 |
| ספרד קאחה אלאבה | 172–182 | צרפת אסוול ליון-וילרבאן | 84–94 | 88–88 |
| בלגיה סטנדרד לייז' | 157–188 | יוון פאוק סלוניקי | 81–96 | 76–92 |
| בולגריה (1971–1990) ספרטק פלבן | 178–197 | איטליה טורינו | 90–96 | 88–101 |
| מערב גרמניה מדי ביירוית | 148–173 | איטליה יובקזרטה באסקט | 80–86 | 68–87 |
| מערב גרמניה שרלוטנבורג | 168–225 | יוגוסלביה פרטיזן בלגרד | 89–96 | 79–129 |
| צרפת שאלאן | 188–162 | יוון א.א.ק. אתונה | 102–77 | 86–85 |
| מערב גרמניה האגן | 65–66 | צרפת אולימפיק אנטיב | 0–0 | 65–66 |
| יוון פאניוניוס | 151–189 | יוגוסלביה ק.ק. זאדאר | 78–97 | 73–92 |
| ספרד גרנויירס | 177–176 | בלגיה מאס פילס | 94–91 | 83–85 |
שלב הבתים

שלב הבתים נערך בארבעה בתים בני ארבע קבוצות, והקבוצה במקום הראשון בכל בית העפילה לחצי הגמר.
פלקנסטרו וארזה, הכוכב האדום בלגרד, פו אורטז, וירטוס רומא, בוסנה סרייבו ובראוגן העפילו לשלב זה אוטומטית.
חצי גמר

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| איטליה פלקנסטרו וארזה | 159–162 | איטליה יובקזרטה באסקט | 84–71 | 75–91 |
| צרפת אולימפיק אנטיב | 144–161 | איטליה וירטוס רומא | 69–78 | 75–83 |
גמר

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| איטליה יובקזרטה באסקט | 150–157 | איטליה וירטוס רומא | 78–84 | 72–73 |
ישראל בתחרות

הפועל תל אביב והפועל חולון, שסיימו במקום השני והשלישי בהתאמה בעונת 1984/1985 בליגה הלאומית בכדורסל, ייצגו את ישראל בתחרות.
הפועל תל אביב הוגרלה בסיבוב הראשון מול קראבנוס וניצחה 267–96 (140–38 בניקוסיה ו-127–58 בתל אביב), ובסיבוב השני הוגרלה מול סרגוסה וניצחה 197–193 (ניצחון 104–89 בתל אביב והפסד 93–104 בסרגוסה). בשלב הבתים הודחה לאחר שסיימה במקום השני בבית עם וירטוס רומא (ניצחון 92–82 בבית והפסד 74–93 בחוץ), שאלאן (ניצחונות 81–79 בבית ו-85–80 בחוץ) ובוסנה סרייבו (הפסד 89–105 בחוץ וניצחון 110–107 בבית).
הפועל חולון הודחה בסיבוב הראשון על ידי אולימפיק אנטיב לאחר שהפסידה 134–141 (ניצחון 74–62 בחולון והפסד 60–79 באנטיב).
הערות שוליים

↑  משחק זה שבר שני שיאים בכדורסל האירופי: שיא הנקודות המשותפות למשחק (308) ושיא הנקודות האישיות למשחק (144 של זדנקו באביץ' מזאדאר).
↑  יהונתן אליהו‏, הבגידה: 30 שנה למשחק 144 הנקודות של זדנקו באביץ' האלמוני, באתר וואלה, 28 בפברואר 2016
↑  המשחק הראשון בהאגן הופסק תוך 9 דקות לאחר שאחד הסלים נשבר, ופיב"א החליטה שהמפגש יוכרע במשחק אחד באנטיב.
עמרם רוזנבוים

רבי עמרם רוזנבוים (נקרא בשם: רבי "עמרם חסידא", מפני חסידותו וצדקותו; ה'תק"ן, 1790 - ט"ז בחשוון ה'תק"ץ, נובמבר 1829) היה רב בהונגריה ולאחר מכן בארץ ישראל.
ביוגרפיה

נולד בנג'וואז'ון שבהונגריה בשנת 1790, לרבי משה נחום, רבן של מספר קהילות בהונגריה. למד אצל הרב מרדכי בנט, רבה של חבל הארץ מוראביה ושל העיר מיקולוב.
בגיל 13 נישא לבתו הרב ישראל ברי"ל, רבה של וארפלוטה ותלמידו של הרב יחזקאל לנדא (הנודע ביהודה). התגורר אצל חמיו ככל הנראה עד לפטירתו ב-1808. בשנת ה'תקע"א הוא כבר התגורר בבונהאד ולימד שם תורה.
בשנת ה'תקע"ד, בגיל 24, נקרא לכהן כרבה של אירשה (נתאחד עם הכפר אלברטי, וכיום נקרא אלברטירשה), ושימש שם כרב עד לשנת ה'תק"ף, אז נקרא לכהן כרבה של מאד.
היה חברו של רבי משה סופר, בעל "החתם סופר", שהעריכו וכיבדו מאוד. הוא כותב עליו: "רב חביבי הרב הגאון חסידא ופרישא וכו', נשיא אלקים בתוך הנשיאים לאומתם, עיניו הבדולחים יביטו בהעתק תשובתו". ובתשובה אחרת הוא כותב: "ומאד תמהתי על דברי ידיד נפשי הגאון מוה' עמרם, מוחזקני בו שהוא בקי בחדרי תורה, ואך הפעם לא כיון יפה".
בשנת ה'תקפ"ו (1826) עלה לארץ ישראל והשתקע בצפת, בהצעתו של הרב יעקב שאלתיאל ניניו. בדרכו לארץ ישראל עבר במיקולוב אצל רבו הרב מרדכי בנט ובברטיסלאבה אצל החתם סופר. שימש כרב בצפת במשך 4 שנים וכממונה על כולל החסידים במקום, עד לפטירתו בט"ז בחשוון ה'תק"ץ (1829), בהיותו בן ארבעים. נקבר בבית העלמין העתיק בצפת. מסופר כי לפני פטירתו בירך בשם ומלכות: "ברוך המאיר לעבדיו מאור הגנוז מששת ימי בראשית".
החתם סופר - שהמליץ לו להתגורר בירושלים דווקא - הספידו: "נשא נפשו בכפו ונסע עם כל בני ביתו אל ארץ הקודש, וכל מגמתו הייתה לשבת בירושלים עיר הקודש, ונתעכב על ידי סיבות בצפת תיבנה ותכונן".
משפחתו

על פי מסורת המשפחה, צאצא של הרב אדם בעל שם. בנוסף, צאצא למהר"ל מפראג, של הרב גרשון אשכנזי, רבה של וינה, של הרב מנחם מנדל קרוכמל, של מהר"י וייל, מהר"ם מרוטנבורג רבי יהודה החסיד, רש"י ועוד.
גיסיו של הרב היו הרב חיים קיצה, אב בית הדין של אירשא וישראל קאהוט, אביו של חנוך יהודה קאהוט, ממייסדי היהדות הקונסרבטיבית ומחבר "ערוך השלם"
ילדיו:
הרב משה פירסט, רבה הראשון של מאראש-ואשרהעלי ומחבר "מראה משה"
מרים בלוך, נישאה לדיין אלימלך ממאד. בזיווג שני נשאה את הרב יצחק יעקב בלום, רבה של היידושאמשון. בנם הוא הרב עמרם בלום
אביטל, אשת הרב אברהם דייטש
אשת הרב משה לייב הלר, שוחט ובודק בטבריה.
אשת הרב מאיר זינגר
הרב מנשה קליין היה נשוי לאחת מהצאצאיות שלו. הוא נקשר לדמותו, שיפץ את קברו, ועל פי צוואתו נקבר בסמוך אליו.
הערות שוליים

1 2 3 4  רפאל בן יעקב הלפרין, אטלס עץ חיים - ט, באתר אוצר החכמה
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  עקיבא בן מרדכי ליב פישר, עטרת עקיבא, באתר אוצר החכמה
1 2 3  יהודה שוורץ, מורשת רבני הונגריה, באתר אוצר החכמה
1 2 3  שלמה שפיצר, קהילת הונגריה, באתר אוצר החכמה
↑  ספר "ערוגות הבושם" וספר "דברי תורה"
↑  ישכר בעריש גרינפלד - שמעון הירשלער, משפחת השמעוני, באתר אוצר החכמה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007585601905171