stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כריסטיאן רומרו
קריירת מועדונים

רומרו גדל במחלקת הנוער של בלגראנו. הוא ערך 16 הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הארגנטינאית.
ב-1 ביולי 2018 חתם בגנואה מהסרייה א'. ב-20 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד יובנטוס במסגרת המחזור התשיעי בליגה לעונת 2018/2019. ב-28 באוקטובר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בתיקו 2-2 נגד אודינזה במסגרת המחזור העשירי בליגה. הוא ערך 27 הופעות ליגה בעונה זו, בהן הבקיע שני שערים.
ב-12 ביולי 2019 חתם ביובנטוס מהסרייה א', והושאל בחזרה לגנואה למשך עונת 2019/2020. הוא ערך 30 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע שער אחד.
ב-5 בספטמבר 2020 הושאל למשך עונה אחת לאטאלנטה מהסרייה א'. הוא ערך 31 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע שני שערים. ב-6 באוגוסט 2021 חתם במועדון באופן קבוע.
ביום בו חתם באטאלנטה הושאל למשך שתי עונות לטוטנהאם הוטספר מהפרמייר ליג. ב-15 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–1 על מנצ'סטר סיטי במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2021/2022. ב-16 במרץ 2022 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–2 על ברייטון אנד הוב אלביון במסגרת המחזור ה-16 בליגה. הוא ערך 22 הופעות ליגה בעונה זו, בהן הבקיע שער אחד. ב-30 באוגוסט 2022 חתם על חוזה קבוע לחמש עונות במועדון.
קריירה בינלאומית

ב-3 ביוני 2021 ערך רומרו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ארגנטינה, בתיקו 1-1 נגד נבחרת צ'ילה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022. ב-8 ביוני 2022 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בתיקו 2-2 נגד נבחרת קולומביה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
הוא היה חלק מסגל נבחרת ארגנטינה בטורניר קופה אמריקה 2021, בו זכתה נבחרתו, וערך שלוש בטורניר.
נכלל בסגל נבחרת ארגנטינה בטורניר מונדיאל 2022.
תארים

קופה אמריקה: 2021
הפיינליסימה: 2022
גביע העולם: 2022
קופה אמריקה: 2024
הערות שוליים

↑  Romero, gli accordi con il Genoa, באתר הרשמי של יובנטוס, 12 ביולי 2019 (באיטלקית)
↑  UFFICIALE: Juve, ceduto Romero in prestito biennale con diritto di riscatto all'Atalanta, באתר tuttomercatoweb, ‏ 5 בספטמבר 2020 (באיטלקית)
↑  ESERCIZIO DEL DIRITTO DI OPZIONE PER IL CALCIATORE CRISTIAN ROMERO, באתר הרשמי של יובנטוס, 6 באוגוסט 2021 (באיטלקית)
↑  Romero signs from Atalanta, באתר הרשמי של טוטנהאם הוטספר, 6 באוגוסט 2021 (באנגלית)
↑  Romero completes permanent move באתר הרשמי של טוטנהאם הוטספר, 30 באוגוסט 2022 (באנגלית)
↑  Lista de la Selección Argentina para el Mundial de Qatar 2022 באתר TyC Sports, ‏ 11 בנובמבר 2022 (בספרדית)
| נבחרת ארגנטינה – קופה אמריקה 2021 (מקום ראשון) |
| --- | --- | --- |
|  1 ארמני •  2 מרטינס קוארטה •  3 טגליאפיקו •  4 מונטייל •  5 פארדס •  6 פסלה •  7 דה פול •  8 אקוניה •  9 אגוארו •  10 מסי •   11 די מריה •  12 מרצ'סין • 13 רומרו •  14 פלאסיוס • 15 גונסאלס • 16 ח. קוריאה • 17 דומינגס • 18 רודריגס • 19 אוטמנדי • 20 לו סלסו • 21 א. קוריאה • 22 לא. מרטינס • 23 א. מרטינס • 24 גומס • 25 לי. מרטינס • 26 מולינה • 27 אלברס • 28 מוסו • מאמן: סקאלוני |  1 ארמני •  2 מרטינס קוארטה •  3 טגליאפיקו •  4 מונטייל •  5 פארדס •  6 פסלה •  7 דה פול •  8 אקוניה •  9 אגוארו •  10 מסי •   11 די מריה •  12 מרצ'סין • 13 רומרו •  14 פלאסיוס • 15 גונסאלס • 16 ח. קוריאה • 17 דומינגס • 18 רודריגס • 19 אוטמנדי • 20 לו סלסו • 21 א. קוריאה • 22 לא. מרטינס • 23 א. מרטינס • 24 גומס • 25 לי. מרטינס • 26 מולינה • 27 אלברס • 28 מוסו • מאמן: סקאלוני | ארגנטינה |
| נבחרת ארגנטינה – מונדיאל 2022 (אלופת העולם) |
| --- | --- | --- |
|  1 ארמני •  2 פוית •  3 טגליאפיקו •  4 מונטייל •  5 פארדס •  6 פסלה •  7 דה פול •  8 אקוניה •  9 אלברס •  10 מסי •   11 די מריה •  12 רולי • 13 רומרו •  14 פלאסיוס • 15 קוריאה • 16 אלמדה • 17 גומס • 18 רודריגס • 19 אוטמנדי • 20 מק אליסטר • 21 דיבאלה • 22 לא. מרטינס • 23 א. מרטינס • 24 פרננדס • 25 לי. מרטינס • 26 מולינה • מאמן: סקאלוני |  1 ארמני •  2 פוית •  3 טגליאפיקו •  4 מונטייל •  5 פארדס •  6 פסלה •  7 דה פול •  8 אקוניה •  9 אלברס •  10 מסי •   11 די מריה •  12 רולי • 13 רומרו •  14 פלאסיוס • 15 קוריאה • 16 אלמדה • 17 גומס • 18 רודריגס • 19 אוטמנדי • 20 מק אליסטר • 21 דיבאלה • 22 לא. מרטינס • 23 א. מרטינס • 24 פרננדס • 25 לי. מרטינס • 26 מולינה • מאמן: סקאלוני | ארגנטינה |
| נבחרת ארגנטינה – קופה אמריקה 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 ארמני •  2 מרטינס קוארטה •  3 טגליאפיקו •  4 מונטייל •  5 פארדס •  6 פסלה •  7 דה פול •  8 אקוניה •  9 אלברס •  10 מסי •   11 די מריה •  12 רולי • 13 רומרו •  14 פלאסיוס • 15 גונסאלס • 16 לו סלסו • 17 גרנאצ'ו • 18 רודריגס • 19 אוטמנדי • 20 מק אליסטר • 21 קרבוני • 22 לא. מרטינס • 23 א. מרטינס • 24 פרננדס • 25 לי. מרטינס • 26 מולינה • מאמן: סקאלוני |  1 ארמני •  2 מרטינס קוארטה •  3 טגליאפיקו •  4 מונטייל •  5 פארדס •  6 פסלה •  7 דה פול •  8 אקוניה •  9 אלברס •  10 מסי •   11 די מריה •  12 רולי • 13 רומרו •  14 פלאסיוס • 15 גונסאלס • 16 לו סלסו • 17 גרנאצ'ו • 18 רודריגס • 19 אוטמנדי • 20 מק אליסטר • 21 קרבוני • 22 לא. מרטינס • 23 א. מרטינס • 24 פרננדס • 25 לי. מרטינס • 26 מולינה • מאמן: סקאלוני | ארגנטינה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 127593515X  VIAF: 7914167202615567930001   WorldCat (עם VIAF): 7914167202615567930001
מקסימיליאן של

| --- | --- |

 לידה:  8 בדצמבר 1930 וינה, אוסטריה
 פטירה:  1 בפברואר 2014 (בגיל 83) אינסברוק, אוסטריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות המרכזי בווינה 
 מדינה:  שווייץ, אוסטריה 
 תקופת הפעילות:  1953–2014 (כ־61 שנים) 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מינכן  אוניברסיטת בזל  אוניברסיטת ציריך  אוניברסיטת לאמנויות ברן 
 בן או בת זוג:  Natalya Andrejchenko (1985–2005)  Iva Mihanović 
 מספר צאצאים:  1 
 פרסים והוקרה:  פרס אוסקר שני פרסי גלובוס הזהב
 פרופיל ב-IMDb
 
מקסימיליאן של בסרט משפטי נירנברג
מקסימיליאן של (באנגלית: Maximilian Schell; 8 בדצמבר 1930 – 1 בפברואר 2014) היה שחקן קולנוע אוסטרי-שווייצרי, זוכה פרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר לשנת 1961 על תפקידו כהנס רולפה בסרט "משפטי נירנברג".
ביוגרפיה

נולד בווינה, בירת אוסטריה, וגדל בציריך, שווייץ. אחותו הייתה שחקנית הקולנוע מריה של.
של החל להופיע בקולנוע ובטלוויזיה דוברת הגרמנית החל משנת 1952. הוא התפרסם כשחקן במחזות של שייקספיר. את הופעת הבכורה הקולנועית הראשונה שלו בסרט אמריקני עשה בדרמה המלחמתית של אדוארד דמיטריק, "כפירי אריות" (1958), שעסק במלחמת העולם השנייה. נושא זה הופיע גם בסרטו הבא, "משפטי נירנברג" (1961), עליו קיבל את פרס האוסקר לשחקן הטוב ביותר. ב-1964 הופיע בתפקיד ראשי בסרט טופקאפי למולה של מלינה מרקורי.
בהמשך חזר לסרטים העוסקים בנאצים שוב ושוב. הוא קיבל שתי מועמדויות נוספות לפרס האוסקר, עבור סרטים ששניהם עסקו בנאצים: "האיש בתא הזכוכית" (אנ') (1975, כשחקן ראשי), בה גילם יהודי ניצול מחנה השמדה, המתגלה למעשה כנאצי אכזרי על ידי סוכן ישראלי המביא אותו למשפט בישראל, ובסרטו של פרד זינמן "ג'וליה", שקיבל 11 מועמדויות לפרס האוסקר.
בין סרטיו האחרים נמנים "הרומן הקטלני", שביים סידני לומט, "תרגיל בחמש אצבעות" (1962), "בחזרה מן האפר" (1965), "מזרחית ליאווה" (1968), "תיק אודסה" (1974), לצד ג'ון וויט, "גשר אחד רחוק מדי", "החור השחור" (1979), לצד אנטוני פרקינס, "הדגול" (1981), עיבוד קולנועי לרומן של חיים פוטוק, "אודסה הקטנה" (1994), "לשקר באמריקה" (1997), לצד קווין בייקון ו"פגיעה קטלנית" (1998), עם רוברט דובאל ומורגן פרימן, שהיה לשובר קופות.
בשנת 1972 שיחק בסרט האפיפיורית יוהנה.
במקביל ניהל קריירת משחק בסרטי טלוויזיה, בהם זכה לגלם שורה של דמויות ידועות: ד'ארטרניאן ב"שלושת המוסקטרים" (1960), אוטו פרנק, אביה של אנה פרנק ב"יומנה של אנה פרנק" (1980), פנטום האופרה ב"פנטום האופרה" (1983), פיוטר הגדול במיני סדרה "פיוטר הגדול" (1986), פרידריך השני מלך פרוסיה ב"קתרין הקטנה" (1991), ולדימיר לנין ב"סטלין" (1992), עליו קיבל מועמדות לפרס אמי כשחקן המשנה הטוב ביותר, פרעה מלך מצרים ב"אברהם" (1994) ואת אלברט איינשטיין ב"Giganten: Albert Einstein" משנת 2006.
בעשור האחרון לחייו הרבה להופיע בהפקות דוברות גרמנית, לצד סרטיו האמריקאים. כך הופיע ב-20 פרקים בסדרת טלוויזיה גרמנית בין השנים 2003–2005. בניגוד לשחקנים אחרים, של לא האט מקצב עבודתו בשל גילו המבוגר (75+). למשל, במהלך שנת 2006 הופיע בארבעה סרטים.
רציף ימי

ספינה קשורה לרציף במיורקה (ספרד)
רציף הוא משטח בנמל או בגדת נהר, אליו אונייה יכולה להיקשר כדי לפרוק או לטעון סחורות או נוסעים. רציף עשוי לכלול מחסנים לאחסון סחורות הנפרקות מכלי השיט ותשתיות לתמיכה באוניות, כגון מערכת להספקת מי שתייה ומערכת להספקת דלק. בנמל גדול יכולים להיות כמה רציפים, כדי לטפל בכמה אוניות בו זמנית.
רציף נוסעים

רציף נוסעים משמש להעלאת והורדת נוסעים, כמו ברציף רכבת. רציף נוסעים כולל דרכי תעבורה אליו וממנו.
רציף מטען

רציף מטען משמש לפריקת ולטעינת מטען. העבודה מבוצעת על ידי כלי רכב, כגון מלגזות או על ידי עגורנים. לאחר פריקת משא האונייה, הוא מועבר למחסנים בשטח הנמל, או ישירות למשאיות ורכבות שיעבירו אותו לתוך היבשת.
ראו גם

פיתה (ימאות)
נמל
מעגן
אלקטרה (אוריפידס)

אלקטרה (ביוונית עתיקה: Ἠλέκτρα) היא טרגדיה יוונית מאת המחזאי היווני אוריפידס. הטרגדיה נכתבה בשנת 413 לפנה"ס לערך. לא ברור אם גרסה זו של המחזה הוצגה לפני מחזהו של סופוקלס הנקרא אף הוא אלקטרה. המחזה מתאר את סיפורה של אלקטרה מהמיתולוגיה היוונית.
רקע

כמה שנים קודם לתחילת עלילת המחזה, בתחילתה של מלחמת טרוייה, מנהיג צבא יוון העתיקה, אגממנון, נדרש להקריב את בתו איפיגניה לאלה ארטמיס, על מנת שזו תאפשר לרוחות לנשוב ולספינות הצי היווני להפליג. האלה ארטמיס הצילה את איפיגניה והביאה אותה לטאוריס. קליטמנסטרה אשת אגממנון מעולם לא סלחה לו, ועם שובו מטרויה היא ומאהבה אייגיסתוס רצחו אותו.
אלקטרה, בתם של קליטמנסטרה ואגממנון, נישאה לחקלאי פשוט בשל חששה שאם תישאר בחצר המלוכה ותינשא לאציל, יגדלו ילדיה וילמדו את מה שאירע, הם ינסו לנקום את מות אביה על ידי הרג אימה.
אלקטרה נותרת בתולה כיוון שלבקשתה החקלאי לא מימש את נישואיהם.
אחיהן של אלקטרה ואיפיגניה - אורסטס נשלח לפוקיס וגדל בבית המלוכה שם, יחד עם בן מלך פוקיס - פילאדס.
תקציר עלילה

אורסטס וחברו פילאדס מגיעים לארגוס בכוונה לנקום את מות אביו של אורסטס. הם מגיעים לביתה של אלקטרה כאשר הם מחופשים, במטרה להשיג מידע. הם טוענים כי הם שליחים של אורסטס, אולם המשרת הזקן שהבריח את אורסטס בילדותו מזהה אותו ומגלה לאלקטרה את זהותו.
אלקטרה רוצה לעזור לאחיה לנקום באמה ובמאהבה אייגיסתוס את רצח אביה.
המשרת הזקן מפתה את קליטמנסטרה לבוא לבית אלקטרה כשהוא מספר לה שנולדה לה נכדה. אורסטס הורג את אייגיסתוס וחוזר עם הגופה. עם שובו אורסטס משנה את דעתו ומחליט שלא להרוג את אמו. בינתיים קליטמנסטרה מגיעה אל אלקטרה ואלקטרה רוצחת אותה.
בסוף המחזה מגיעים אחיה של קליטמנסטרה - קסטור ופולידאוסס שהפכו לאלים, ומספרים שקליטמנסטרה אכן קיבלה את העונש המגיע לה, אולם האחים חטאו בכך שרצחו את אמם, ועליהם לטהר את עצמם בשל המעשה.
תרגומים

המחזה תורגם לעברית בידי אהרן שבתאי ויצא לאור בהוצאת שוקן. בשנת 1964 הוא הוצג בתיאטרון הקאמרי
תרגומים > תרגומים לאנגלית

אדוארד פ. קולריג', 1891: טקסט מלא.
גילברט מורי, 1911.
ארתור ס. ויי, 1912.
אמילי טאונדנס ורמיול, 1958.
ג'. דיווי, 1998.
ג'. מורווד, 1998.
הערות שוליים

↑  "אלקטרה" לאוריפידס – בתיאטרון הקאמרי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007587897605171  PLWABN: 9810590087005606  BNE: XX1963701  BnF: cb122048108 (data)  GND: 4389663-7  LCCN: nr2006002107  NLA: 35069311  SUDOC: 03068028X  VcBA: 492/10805  VIAF: 271611581   WorldCat (עם VIAF): 271611581
קנרי וורף

| --- | --- |

 מידע
 עיר:  טאוור האמלטס 
 קואורדינטות:  51°30′18″N 0°01′10″W﻿ / ﻿51.505°N 0.019444444444444°W﻿ / 51.505; -0.019444444444444
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסקנרי וורף(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסקנרי וורף(למפת טאוור האמלטס רגילה) קנרי וורף(למפת טאוור האמלטס מוגדלת) קנרי וורף
 
כיכר קנדה 8 (שמאל), כיכר קנדה 1 (מרכז), כיכר קנדה 25 (ימין)
קנרי וורף (באנגלית: Canary Wharf; רציף הקנרית) הוא מתחם עסקים וקניות בלונדון, ממוקם באזור הדוקלנדס שברובע טאוור האמלטס.
בקנרי וורף נמצאים שלושה מהמבנים הגבוהים ביותר בממלכה המאוחדת: כיכר קנדה 1 (הידוע כמגדל קנרי וורף) בגובה 235.1 מטר, כיכר קנדה 8 (מגדל HSBC) וכיכר קנדה 25 (מרכז סיטיגרופ) בגובה 199.5 מטר כל אחד.
היסטוריה

קנרי וורף נבנה על מעגני מערב הודו הישנים באייל אוף דוגס, שהיו פעילים בין השנים 1802–1980. לפרקים היה האזור אחד המעגנים העמוסים ביותר בעולם.
אזור המעגנים הופצץ רבות במהלך מלחמת העולם השנייה וכמעט כל המחסנים המקוריים נהרסו לחלוטין. על אף ניסיון השיקום, תעשיית הנמל החלה לדעוך בשנות ה-50 של המאה ה-20. חוסר הגמישות והניידות הפכו את המעגנים של מרכז לונדון לפחות רלוונטיים מול נמלי הים ועד 1980 כל המעגנים נסגרו. אלפים נותרו חסרי תעסוקה ואזור הדוקלנדס נעזב, כעדות לכלכלה העולמית המשתנה.
הפרויקט להחייאת אזור הדוקלנדס החל בשנת 1981 על ידי הקמת החברה לפיתוח המעגנים של לונדון על ידי ממשלת השמרנים בראשות מרגרט תאצ'ר.
כיום

כיום בין הדיירים של קנרי וורף ניתן למצוא בנקים גדולים כמו קרדיט סוויס, HSBC, סיטיגרופ, מורגן סטנלי, בנק אוף אמריקה, נורתן טראסט, ברקליס, וג'יי פי מורגן, משרדי עורכי דין בכירים, חברות מדיה בכירות כמו רויטרס ודיילי מירור. כמו כן כמה חברות טכנולוגיה מובילות ואף נציגויות של הסקטור הציבורי.
בסוף שנת 2006 היה מספר המועסקים הרשמי בקנרי וורף 90,302, מתוכם כ-25% חיים בחמשת הרבעים הסמוכים. במידה הולכת וגוברת קנרי וורף הופך לאזור קניות, בעיקר לאחר פתיחת מרכז קניות היובל ב-2004. כחצי מיליון אנשים עורכים קניות מדי שבוע בקנרי וורף.
MVP של העונה הסדירה ב-NBA

| --- | --- |
 ענף:  כדורסל
 תאריך ייסוד:  1956
 מדינות משתתפות:  ארצות הברית ארצות הברית קנדה קנדה
 זוכה:  ניקולה יוקיץ'
 הכי הרבה זכיות:  כרים עבדול-ג'באר (6)
 
MVP של העונה הסדירה ב-NBA (באנגלית: NBA Most Valuable Player Award) הוא פרס הניתן לשחקן הכדורסל המצטיין של העונה הסדירה (לא פלייאוף) של ליגת ה-NBA. תואר זה חולק לראשונה בעונת 1955/1956.
השחקן נבחר על ידי הצבעה שנערכת מיד בתום העונה הסדירה. עד עונת 1979/1980 מי שהצביע עבור השחקן שיזכה בתואר היו שחקני ה-NBA עצמם, אך החל מעונת 1980/1981 הוחלט שההצבעה תיעשה על ידי 125 כתבים, פרשנים ושדרני ספורט מקנדה ומארצות הברית. מאז עונת 1982 כל שחקן שזכה בתואר ניצח לפחות ב-50 (מתוך 82) משחקים בעונה הסדירה (מלבד קארל מלון בעונת 1998/1999 שהייתה מקוצרת עקב שביתת שחקני הליגה, לברון ג'יימס בעונת 2011/2012 שהייתה מקוצרת עקב שביתת שחקני הליגה, ראסל וסטברוק שקבוצתו ניצחה 47 משחקים בלבד בעונת 2016/2017 אך היה לשחקן השני בהיסטוריה לסיים עונה עם ממוצע של טריפל דאבל כרים עבדול ג׳באר עונת 1975/1976 וניקולה יוקיץ בעונת 2020/2021 שקבוצתו ניצחה 47 משחקים בלבד אך גמרה את העונה במקום השלישי במערב).
כרים עבדול-ג'באר זכה בתואר 6 פעמים. ביל ראסל ומייקל ג'ורדן זכו בתואר 5 פעמים כל אחד. וילט צ'מברלין ולברון ג'יימס זכו בתואר 4 פעמים. מג'יק ג'ונסון, לארי בירד וניקולה יוקיץ' זכו 3 פעמים כל אחד בתואר. רק שני רוקים הצליחו לזכות בתואר זה: וילט צ'מברלין בעונת 1959/1960 ווס אנסלד בעונת 1968/1969.
דירק נוביצקי (2006/2007), יאניס אדטוקמבו (2018/2019, 2019/2020) וניקולה יוקיץ' (2020/2021, 2021/2022, 2023/2024) הם האירופאים היחידים שזכו בתואר. דריק רוז זכה בפרס בעונת 2010/2011 ובך הפך לשחקן הצעיר ביותר שזכה בפרס, בגיל 22. סטפן קרי הוא היחיד שזכה בתואר פה אחד, בעת בחירתו ל-MVP בעונת 2015/2016. כרים עבדול ג׳באר הוא השחקן היחיד שזכה בפרס שקבוצתו לא העפילה לפלייאוף (בעונת 1975/1976).
החל מעונת 2023/2024, על השחקנים להופיע לפחות ב-65 משחקים כדי להיות זכאים לרוב פרסי העונה הסדירה, ביניהם גם פרס ה-MVP. ההשתתפות במשחק נחשבת החל מ-20 דקות משחק אישיות. עם זאת, כאשר ישנם שני משחקים בהם הופיע השחקן במשך לפחות 15 דקות, הם יכולים להיכלל בספירת 65 המשחקים. החרגות נוספות קיימות גם לשחקנים הסובלים מפציעות סיום עונה ששיחקו לפחות 62 משחקים, ולשחקנים שהושפעו מ"נסיבות בחוסר תום לב".
ה-MVP של העונה זוכה בגביע מייקל ג'ורדן, אשר נקרא כך מאז עונת 2022/2023 על שמו של שחקן העבר שזכה בפרס חמש פעמים. גובהו של הגביע 23.6 אינץ' ומשקלו 23.6 פאונד, מחווה למספר החולצה של ג'ורדן (23) ומספר האליפויות שלו (6). חמש הצלעות בגביע הן מחווה לחמש הזכיות של ג'ורדן בתואר ה-MVP וגם התג למטה בעל שישה צדדים, כסמל למספר האליפויות של ג'ורדן. בנוסף, הגביע בזווית של 15 מעלות לאור 15 שנות קריירה של ג'ורדן ב-NBA והכדור בראש הגביע מורכב מ-23 נקודות, כמספר המזוהה ביותר עם ג'ורדן.
ראו גם

MVP של סדרת הגמר ב-NBA
חמישיית העונה ב-NBA
הערות שוליים

↑  מריחואנה מחוץ לרשימת החומרים האסורים: ה-NBA בדרך להסכם חדש, באתר ישראל היום, 1 באפריל 2023
↑  ‏ב-NBA הודיעו: פרס ה-MVP ייקרא על שמו של מייקל ג'ורדן, באתר ספורט1, 13 בדצמבר 2022
| פרסי ליגת ה-NBA |
| --- | --- | --- |
| גביע האליפות | גביע לארי אובריאן |  |
| פרסים אישיים | MVP של העונה הסדירה • MVP של סדרת הגמר • MVP של סדרות הגמרים האזוריים • שחקן ההגנה של העונה • השחקן השישי של העונה • השחקן המשתפר של העונה • רוקי השנה • MVP של משחק האולסטאר • שחקן הקלאץ' של העונה • מאמן השנה • מנהל השנה |  |
| פרסים חברתיים | פרס האזרחות • פרס הספורטיביות • פרס השחקן הקבוצתי • פרס עזרה לקהילה • פרס לצדק חברתי |  |
| חמישיות העונה | חמישיית העונה • חמישיית ההגנה של העונה • חמישיית הרוקיז של העונה |  |
| הנצחות | קבוצת השנה ה-75 • קבוצת השנה ה-50 • קבוצת השנה ה-35 • קבוצת השנה ה-25 • פרס מפעל חיים |  |
וילט צ'מברלין זכה בפרס 4 פעמים במהלך הקריירה
כרים עבדול-ג'באר זכה בפרס 6 פעמים במהלך הקריירה, יותר מכל שחקן אחר
מייקל ג'ורדן זכה בפרס 5 פעמים במהלך הקריירה
דירק נוביצקי אחד משלושת האירופאים היחידים שזכו בפרס
דריק רוז השחקן הצעיר ביותר שזכה בפרס
ניקולה יוקיץ', זכה בפרס 3 פעמים
חסן טהראני מוקדם

| --- | --- |

 לידה:  29 באוקטובר 1959 טהראן, איראן 
 פטירה:  19 בנובמבר 2011 (בגיל 52) טהראן, איראן 
 מדינה:  איראן 
 בן או בת זוג:  Elham Heydari 
 דרגה:  בריגדיר גנרל 
 
חסן טהראני מוקדם (בפרסית: حسن تهرانی مقدم; 1959 – 12 בנובמבר 2011) היה גנרל, בדרגה המקבילה לתת-אלוף, במשמרות המהפכה האסלאמית של איראן. היה מייסד תוכנית הטילים האיראנית.
כבר במהפכה האיסלאמית ב-1979 לקח חלק ויצר כלי נשק מאולתרים. השתתף במלחמת איראן–עיראק שם זכה לתהילה רבה, דבר שהקנה לו הערכה רבה כמפקד במשמרות המהפכה האסלאמית. הוא ייסד את חיל התותחנים והטילים ולאחר מכן עבר לתחום הבליסטיקה. הוא ייסד את תוכנית טילי הקרקע-קרקע של איראן, והיה אחראי לטילים של חזבאללה וחמאס, במסגרת זו אף עמד בקשר עם מחמוד אל מבחוח שהיה אחראי על הברחת אמצעי לחימה מאיראן לעזה.
נהרג בפיצוץ בבסיס הטילים סאגאד (פר') הממוקם מערבית לטהראן. באותו פיצוץ נהרגו מלבדו עוד 16 - 40 איש. הסיבה לפיצוץ לא פורסמה. בעיתונות הזרה ייחסו את הפיצוץ לחבלה עליה אחראי המוסד, גורמים בממשל האיראני הכחישו בתחילה שהפיצוץ נגרם בשל חבלה. אך לאחר זמן הודו כי ייתכן וישראל אחראית לפיצוץ.
על פי צוואתו על מצבתו נכתב: "כאן קבור אותו אחד שרצה להשמיד את ישראל".
מנהיג איראן עלי חמינאי בקברו של מוקדם
לקריאה נוספת

רונן ברגמן, ארבע בום, מוסף 7 ימים ידיעות אחרונות, 9 בדצמבר 2011
הערות שוליים

↑  דודי כהן, איראן תפיק סדרה על הקצין שנהרג בפיצוץ בטהרן, באתר ynet, 22 בדצמבר 2011
↑  ההרוג: המוח שמאחורי הטילים, באתר ישראל היום, 12 בינואר 2012
↑  עמית ולדמן, ‏צפו: הרוגי הפיצוץ באירן נקברו בטקס ממלכתי, באתר ‏מאקו‏, 14 בנובמבר 2011
↑  דודי כהן והסוכנויות, איראן: 17 הרוגים בפיצוץ בבסיס צבאי ליד טהרן, באתר ynet, 12 בנובמבר 2011
↑  גורם מודיעיני מערבי: המוסד אחראי לפיצוץ באירן, באתר וואלה, 14 בנובמבר 2011
↑  איראן מאשימה לראשונה: המוסד אחראי לפיצוץ, באתר ynet, 15 בנובמבר 2011
↑  דודי כהן, צוואתו של גיבור איראן: "להשמיד את ישראל", באתר ynet, 29 בנובמבר 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007500798405171  GND: 1199406074  VIAF: 7593157416866016710005   WorldCat (עם VIAF): 7593157416866016710005 
ערך זה הוא קצרמרבנושא איראנים ובנושא אנשי צבא. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סינקופה

ערך זה עוסק במושג במוזיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
במוזיקה, סינקופה היא הטעמה של פעמה שאינה אמורה להיות מוטעמת, או אי נגינה של פעמה שאמורה להיות מוטעמת.
לדוגמה, במשקל 4/4, הפעמה הראשונה והשלישית מודגשות בדרך כלל. אם נעביר את הדגש לפעמות השנייה והרביעית, ניצור סינקופה. על פי אותו עיקרון, אם נשאיר את הדגש על הפעמה השלישית, אך לא ננגן כלום בפעמה הראשונה כך שייווצר "חלל ריק" במקום שבו אמור להופיע התו - תיווצר סינקופה.
מקרה נוסף שבו תופיע סינקופה הוא כאשר ההטעמה לא תבוא על פעמה (1-2-3-4) אלא בין הפעמות ("אוף-ביט").
לדוגמה, את משקל 4/4 ניתן לחלק ל-8 שמיניות: & 4 & 3 & 2 & 1. (יש להגות: אחד ו- שתיים ו- שלוש ו- ארבע ו-).
כאשר תו מודגש יופיע בין הפעמות (על & במקום על מספר) הוא יקרא סינקופה.
בתמונה, התו הראשון הוא שמינית, ולכן התו השני (לא משנה מה אורכו) ינוגן על ה-"אוף-ביט" של הפעמה הראשונה וישמע מוטעם. כל התווים חוץ מהראשון יוצרים סינקופה.
צורה נוספת של סינקופה, שנגזרת מהצורה הקודמת, היא כאשר מנגנים תו מסוים קצת לפני או אחרי הפעמה (במרווח זמן קטן מאוד) וזאת במטרה ליצור הטעמה יש מאין.
ניתן למצוא סינקופות בסגנונות מוזיקה רבים, מקלאסית ועד פופ ורוק, אך השימוש המסיבי ביותר קיים בג'אז וברגטיים, שם הסינקופות מופיעות על בסיס קבוע.
דוגמאות

מוזיקת ג'אז: כמעט בכל קטע ג'אז משולבות סינקופות. הנגן או הזמר מבצע סינקופה כמעט בכל פתיחת משפט מוזיקלי גם אם אין הדבר מצוין במפורש בתווים.
מוזיקה ברזילאית: מקצב הליווי של קטעי סמבה ובוסה נובה
מוזיקה קלאסית: הרקוויאם של מוצרט, בפרק ה-Domine Jesu: כל קטע ה-Quam olium Abrahae promisiti et semini ejus, ראוול, קונצ'רטו ליד שמאל.
שירים ישראליים:
- "טיפ טיפה" של אהוד בנאי (לאורך השיר כולו)
- "שיר אהבה" ("כמו גלגל") של מתי כספי (לאורך השיר כולו)
- "לא אגדה רעיי" (לאורך הפזמון: "הו שלהבת יה...")
- "בלילות הקיץ החמים" של מתי כספי (לאורך השיר כולו)
- "קומה אחא" (לאורך השיר כולו)
- "שני שושנים" של מרדכי זעירא (לאורך השיר כולו)
- "שיבולת בשדה" של מתתיהו שלם (לאורך השיר כולו)
- "ביכורים" של שמואל בס ושרה לוי-תנאי (בפזמון)
ראו גם

מונחים בתאוריית המוזיקה
רציף ויקטוריה

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת 
 אורך:  2 ק"מ 
 הקמה
 תקופת הבנייה:  ?–1870 
 מיקום
 ערים ראשיות:  הסיטי של וסטמינסטר, הסיטי של לונדון 
 כבישים מסתעפים:  Northumberland Avenue, Middle Temple Lane, New Bridge Street, Carmelite Street, Savoy Street, Savoy Place, John Carpenter Street, Derby Gate, Temple Place, Upper Thames Street, Horse Guards Avenue, Bridge Street, גשר בלקפריירס, גשר וסטמינסטר, Temple Avenue 
 קואורדינטות:  51°30′26″N 0°07′18″W﻿ / ﻿51.507222222222°N 0.12166666666667°W﻿ / 51.507222222222; -0.12166666666667
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסרציף ויקטוריה(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסרציף ויקטוריה(למפת הסיטי של וסטמינסטר רגילה) הפרלמנט הבריטירציף ויקטוריה(למפת הסיטי של וסטמינסטר מוגדלת) הפרלמנט הבריטירציף ויקטוריה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
חלק מאנדרטת הקרב על בריטניה
רציף ויקטוריה (באנגלית: Victoria Embankment) הוא חלק מרציפי התמזה. הרציף מצוי לאורך הגדה הצפונית של התמזה בלונדון שבאנגליה.
היסטוריה

רציף ויקטוריה הוקם בשנת 1870 על ידי ג'וזף באזאלגט, במטרה להקים ללונדון מערכת ביוב מודרנית. לצורך זה הוקם הרציף ותחתיו הוקמה מערכת הביוב של לונדון. על הרציף נבנה כביש במטרה להקל על עומסי התנועה בסטרנד וברחוב פליט.
הרציף נבנה על שטח שיובש מנהר התמזה, ומתחתיו נבנתה גם מנהרת קו דיסטריקט של הרכבת התחתית של לונדון. כמו כן נמצאים על הרציף גנים נרחבים ועליהם פסלים ואנדרטאות.
מיקום הרציף

רציף ויקטוריה מתחיל בגשר וסטמינסטר, צפונית לארמון וסטמינסטר. הרציף נמשך צפונה מעבר לגשר הנגרפורד וגשר ווטרלו. הרציף מסתיים בגשר בלקפריירס.
אתרים תיירותיים לאורך הרציף

על גדת הרציף נמצאת מחט קלאופטרה ואוניית הוד מלכותה פרסידנט עוגנת לידו דרך קבע, על הרציף נקבעה בשנת 2005 אנדרטת הקרב על בריטניה.
השיטפונות במפרץ הפרסי (2024)

| --- | --- |

 תאריך התרחשות:  אפריל 2024 
 הרוגים:  33 
 
הצפה במנאמה, בחריין
רחוב מוצף במוחרק, בחריין
באפריל 2024, גשם כבד הכה בכמה מדינות במפרץ הפרסי, וגרם להצפות חריגות. מספר מדינות רשמו כמות גשם של שנה ממוצעת במהלך יום בודד. לשיטפונות הייתה השפעה משמעותית ברחבי האזור, כאשר עומאן ואיחוד האמירויות הערביות נפגעו במיוחד, בשיטפונות נהרגו לפחות 33 בני אדם, רבים מהם היו בעומאן וכן גמלים וחיות אחרות. גם דרום מזרח איראן, בחריין, קטאר ומחוז א-שרקייה של ערב הסעודית, חוו גשמים כבדים והצפות שלאחר מכן.
רקע

אזור המפרץ הפרסי ידוע במזג אוויר חם ויבש, אם כי גשמים עזים שגרמו להצפות התרחשו בקביעות רבה יותר בשנים האחרונות. בשל האקלים המדברי הצחיח והטמפרטורות הגבוהות, נעשה שימוש בזריעת עננים באיחוד האמירויות הערביות על מנת להילחם במחסור במים. ייצור גשם מלאכותי זכה לביקורת על ההשפעה הסביבתית של שימוש בחומרי זריעה מזיקים, אך באיחוד האמירויות משתמשים במלחים טבעיים כסוכני זריעה במקום כימיקלים מזיקים כמו יודיד כסף. כאחד האזורים החמים והיבשים ביותר על פני כדור הארץ, תוכנית המחקר של איחוד האמירויות הערביות למדעי שיפור הגשם משקיעה בפתרונות חדשים להתמודדות עם המחסור הצפוי במים במדינה. כמה פרשנים קישרו את מזג האוויר החריג לשינויי האקלים. האזור נפגע בעבר מגלי חום וציקלון בשנים האחרונות, ועם עליית הטמפרטורות ורמות הלחות, יש הצופים עלייה בסיכון לשיטפונות במפרץ.