stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפרעה לאור שמש
הפרעה לאור השמש > היסטוריה חקיקתית

מקורה של ההבחנה בין הפרעה לאור השמש לבין הפרעות אחרות להנאת אדם מזכויותיו במקרקעין הוא במשפט האנגלי. במשפט האנגלי זכות האדם להנאה מאור שמש נחשבת כ - "ancient light" וזוכה להגנה רק אם הוא רכש אותה בהסכם או בשימוש במשך שנים (במשפט האנגלי - עשרים שנה). כלומר, הזכות אינה נובעת מעצם בעלות או החזקה בקרקע (ר' Prescription Act 1862 s. 3).
הגדרתו של סעיף 48 בפקודת הנזיקין מראה כי בעקבות המשפט האנגלי, גם במשפט הישראלי אין הזכות לאור שמש מהווה זכות טבעית, אלא מוענקת לנתבע רק אחרי שימוש בן שנים.
במשפט העברי, אמנם אין צורך בתקופת זמן ארוכה אולם עדיין אין מדובר בזכות טבעית שכן יש צורך ברכישה בהסכם או קדימה של התובע לתפיסת הנתבע במקרקעין שלו (בבא בתרא כא).
ברוב מדינות ארצות הברית לא נקלטה עוולה זו מהמשפט המקובל, כיוון שסברו שהיא מגבילה פיתוח עירוני בחברה מתפתחת, ומתאימה בעיקר לחברה לא-אורבנית. עם זאת, באנגליה הוחלט, לאחר מלחמת העולם השנייה, להותירה על כנה.
הפרעה לאור השמש > סקירת הדין > הגדרת העוולה

העוולה מוגדרת בסעיף 48 בפקודת הנזיקין בזו הלשון –
"אדם עושה עוולה אם הוא מונע, על ידי חסימה או בדרך אחרת, מבעל מקרקעין או מן התופש אותם ליהנות מכמות סבירה של אור שמש, בהתחשב עם מקומם וטיבם של המקרקעין, לאחר שהבעל או התופש או מי שקדמו להם בזכויות אלו נהנו ברציפות מאור זה — שלא לפי תנאי חוזה או הסכם — לפחות חמש עשרה שנים שקדמו בתכוף לחסימה או למניעה".
מבט לעתיד > שינויים רלוונטיים בתזכיר חוק דיני ממונות

בתזכיר חוק דיני ממונות אין ביטוי לתפיסה שהוצגה לעיל. אמנם, בוטלה במסגרת ההצעה העוולה העצמאית של הפרעה לאור השמש והיא נכללת בעוולת המטרד ליחיד במסגרת הסעיף המוצע של הגנת שימוש בנכס. לעומת זאת, עוולת המטרד ליחיד לא השתנתה באופן מהותי (סעיף 397 בהצעת החוק) ועוולת מניעת תמיכה נותרה כעוולה עצמאית בסעיף 398 שבהצעת החוק. שינוי הנוסח של האחרונה צורני בלבד ואינו משקף שינוי מהותי בהגדרתה. אף בעניין האחריות האישית של הנתבע ביחס לפעולותיהם של אחרים (למשל של קבלן ששכר) נראה כי אין שינוי עקרוני שכן אחריות זו מעוגנת בסעיף 368א להצעת החוק. לעומת זאת, עולה מהצעת החוק הקלה בנוגע למשטר האחריות (ביחס לנתבע) החל על עוולות המטרד ובכלל זה על מניעת תמיכה - הדרישה המפורשת להתרשלות מצד הנתבע עשויה להקנות לו הגנה אם נקט בכל אמצעי הזהירות הסבירים אף אם צפה את האפשרות לגרימת הנזק. הצעת הקודקס מעלה חלופה המסייגת הקלה זו במשטר האחריות. לפי חלופה זו יוענק לבית המשפט שיקול דעת לחייב את הנתבע גם אם לא הייתה התרשלות מצדו. ניסוח זה פותח פתח להותרת הדין הקיים, היינו ההסתפקות במבחן צפיות, על כנו. יתרה מכך, מאחר שהחלופה אינה מעמידה דרישה למבחן צפיות היא עשויה לאפשר משטר של אחריות מוחלטת במקרים מסוימים. בגדרי משטר זה לא נדרש כל יסוד נפשי מהנתבע, והתביעה תיבחן לפי תוצאת מעשיו.
ראו גם

משטרי אחריות בדיני נזיקין
אחריות שילוחית ואחריות מעביד
מטרד לציבור
פיצויים (חוק התכנון והבנייה)
לקריאה נוספת

פסיקה
ע"א 513/88 ויג'י שאה נ' רחל שני (כרבאסי), לא פורסם
ע"א 243/83 עיריית ירושלים נ' גורדון, פ"ד לט(1) 113
תא (נצ') 4896/98 פרג' חאיק נ' ראיק סלימאן
תא (י-ם) 23346/98 ארפה אנואר אבוספר נ' אחמד עלי קרעין
שלום - (י-ם) ת"א 3877/02 האשם עלי אלנבולסי נ' עארף עבדלעזיז אבו חמדה
מחוזי - (י-ם) בר"ע 746/03 שלמה גואטה נ' נורמן פרידמן
המ' 246/50 נוי נ' כהן, פ"מ ב' 29
המ' 296/50 ריזנברג נ' רדז'בילובסקי, פ"מ ד' 60
שלום - (ת"א) ת"א 78608/97 יסני ליאורה נ' וולקר נחמן ואח'
שלום - (חדרה) ת"א 3104/93 מראענה סאלח נ' מראענה סארי
ע"א 6146/00 עיריית ת"א נ' בצלאל אהובה ואח'
שלום - (חדרה) ת"א 3104/93 מראענה סאלח נ' מראענה סארי
שלום - (י-ם) ת"א 25162/99 עמותת ביה"כ אוהל יעקב גבעת מרדכי נ' עיריית ירושלים
שלום - (נהריה) בש"א 3179/05 רוימי אמיל נ' ברוכי יוסף
ע"א 407/54 בית משותף ג' פתח-תקוה נ' למפרט, פ"ד י
תא (ת"א) 982/83 רחל שני (כרבאסי) נ' ויג'י שאה, פ"מ תשמ"ט(1) 441
מחוזי - (י-ם) ת"א 208/94 יששכר - חברה לבניין ופיתוח בע"מ נ' מינהל מקרקעי ישראל, 99 (9) 409
ספרות ומאמרים בעברית
אהרן ברק, "האחריות בנזיקין של המעסיק למעשיו של קבלן עצמאי" הפרקליט כ.
חנוך דגן, קניין על פרשת דרכים, רמות, אוניברסיטת תל אביב (2005).
רם וינוגרד, "הזכות לתמיכה במקרקעין" משפטים לג (תשס"ג).
דוד קרצ'מר, "דיני נזיקין – העוולות השונות" מטרדים 120-100 (ג. טדסקי עורך, תש"ם).
אוריאל רייכמן, "השפעת זיקת ההנאה על הלכות שכנים," עיוני משפט ג'.
חקיקה אנגלית
Prescription Act 1862 s. 3
Prescription Act 1862 s. 4
פסיקה אנגלית
(Colls v. Home & Colonial Stores Ltd. (1902; 1 Ch. 302
(Colls v. Home & Colonial Stores Ltd. (1904 A. C. 179
Ambler v. Gordon [1905] 1 K.B. 417
Popplewell v. Hodkinson (1869) L.R.4 Ex. 248
ספרות באנגלית
Clerk and Lindsell, on Torts (14th ed.) §1445
Gale, on Easements (14th ed.) p. 150; ibid. p. 287; ibid. p. 291
Kent's Commentaries on American Law (14th ed. By John M. Gould) vol III, p. 698-702
Walzer, Michael, Spheres of Justice, NEY YORK 1983
מקורות מהמשפט העברי
תלמוד בבלי, בבא בתרא כא ע"ב
שולחן ערוך, לרבי יוסף קארו, חושן משפט סימן קנד סעיף כא
משנה בבא בתרא, פרק ב משנה ד
רבי יוסף קארו, שולחן ערוך, חושן משפט, סימן קנד, סעיף כח
שו"ת אמרי יושר, לר' מאיר אריק, אב"ד טירנא, חלק ב, סימן כא
תלמוד בבלי, בבא בתרא דף י"ז ע"א; ובשיטות רבינו חננאל ורבינו תם, לעומת רש"י ור' יצחק אלפסי שם.
הערות שוליים

↑  ע"א 513/88 ויג'י שאה נ' רחל שני (כרבאסי), לא פורסם (להלן :"פרשת שאה"), סעיף 9 לפסק הדין; דוד קרצ'מר, "דיני נזיקין – העוולות השונות" מטרדים 108 (ג. טדסקי עורך, תש"ם), (להלן: "קרצ'מר - מטרדים")
↑  ע"א 243/83 עיריית ירושלים נ' גורדון, פ"ד לט(1) 113
↑  רשב"א, שאלות ותשובות רבינו שלמה בן אדרת, חלק ג', סימן קנו, באתר היברובוקס
↑  א' רייכמן "השפעת זיקת ההנאה על הלכות שכנים," עינוי משפט ג' 227
↑  דגן חנוך, (2005),קניין על פרשת דרכים, רמות, אוניברסיטת תל אביב, 105-20
↑  Walzer, Michael, Spheres of Justice, New York 1983, pp. 6-10
| דיני נזיקין |
| --- | --- | --- |
| העוולות הספציפיות | תקיפה • כליאת שווא • גרם הפרת חוזה • הסגת גבול • הפרת חוזה נישואין והפרת חוזה עקב שביתה והשבתה כחריג לגרם הפרת חוזה • מטרד לציבור • מטרד ליחיד • הפרעה לאור שמש ומניעת תמיכה • תרמית • שליחת יד • נגישה |  |
| עוולת הפרת חובה חקוקה | הפרת חובה חקוקה |  |
| עוולת הרשלנות | התרשלות • חובת הזהירות • הדבר מעיד על עצמו • חובת הראיה ברשלנות |  |
| קשר סיבתי | קשר סיבתי משפטי • קשר סיבתי עובדתי |  |
| נזק | נזק כלכלי טהור • נזקי ריקושט • נזק בלתי ממוני טהור • גולגולת דקה • פגיעה באוטונומיה • ריחוק הנזק • עקרון הקטנת הנזק |  |
| נזיקין מתחום הרפואה | רשלנות רפואית • הסכמה מדעת • הולדה בעוולה • הפלה בעוולה • חוק זכויות החולה |  |
| לשון הרע | ההגנה על הפרטיות בנזיקין • לשון הרע על המת ולשון הרע על ציבור • הגנת "אמת דיברתי" בלשון הרע • הגנת תום הלב בלשון הרע |  |
| עוולות מסחריות | גנבת עין • פגמי ייצור והעדר אזהרות • גזל סוד מסחרי • פגמי תכנון |  |
| עוולות חוקתיות | עוולות חוקתיות |  |
| הגנות | מעשה של מה בכך • קטין • הגנה עצמית • כורח |  |
| דוקטרינות המשפיעות על החיוב בנזיקין | אשם תורם כהגנה מוחלטת • אשם תורם כהגנה יחסית • הסתכנות מרצון • אשם תורם וקטינים • מעילה בת עוולה לא תצמח תרופה • התיישנות בנזיקין |  |
| ריבוי מעוולים | ריבוי מעוולים • מעוולים במשותף • נזק שאינו ניתן לחלוקה |  |
| אחריות שילוחית | אחריות שילוחית ואחריות מעביד • אחריות מעסיק קבלן • אחריות משתף ומשדל • אחריות רשויות ציבור ועובדי מדינה |  |
| פיצויים | פיצויים עונשיים • הטבת נזקי גוף • תשלום עתי ותשלום חד-פעמי • פיצוי ללא הוכחת נזק |  |
| מטרות דיני הנזיקין | צדק מתקן • צדק חלוקתי • הרתעה |  |
| ערכים נוספים בדיני נזיקין | כללי ברירת הדין • המחאת תביעה • מלחמה בדיני הנזיקין • מחדלים בנזיקין |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00568556
וולין (אי)

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  הים הבלטי
 קואורדינטות:  53°55′00″N 14°30′00″E﻿ / ﻿53.916666666667°N 14.5°E﻿ / 53.916666666667; 14.5
 שטח:  265 קילומטר רבוע
 אורך:  37.5 קילומטר
 רוחב:  19.0 קילומטר
 נתונים מדיניים
 מדינה:  פולין פולין
 אוכלוסייה:  30,000
 אזור זמן:  CET
 עיר ראשית:  וולין
  (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיוולין(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיוולין(למפת פרובינציית פומרניה המערבית רגילה) שצ'צ'ין קושאלין סטארגרד קולובז'ג לובוש פולין גדול פ ו מ ר נ י ה  הים הבלטי ג ר מ נ י ה וולין(למפת פרובינציית פומרניה המערבית מוגדלת) שצ'צ'ין קושאלין סטארגרד קולובז'ג לובוש פולין גדול פ ו מ ר נ י ה  הים הבלטי ג ר מ נ י ה וולין
 
וולין (בפולנית: Wolin, בגרמנית: Wollin, בפומרנית: Wòlin) הוא אי פולני בים הבלטי.
מנהלית האי שייך לפומרניה המערבית. נהר הסווינה מפריד בין אוזדום, האי השכן, לבינו וערוץ של נהר האודר מפריד בינו לבין שאר פומרניה.
באי ישנה עיירה גם בשם וולין.
הפרוור ההרודיאני

| --- | --- |
 חדר מגורים של משפחת כהנים מתקופת הבית השני
 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון לארכאולוגיה
 כתובת:  רח' הקראים 1, ירושלים
 מיקום:  ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–?
 קואורדינטות:  31°46′31″N 35°13′56″E﻿ / ﻿31.775194444444°N 35.232138888889°E﻿ / 31.775194444444; 35.232138888889
 
 
מקווה טהרה מתקופת הבית השני
ציור הקיר של המנורה
מוזיאון וואהל לארכאולוגיה - הפרוור ההרודיאני הוא מוזיאון ברובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים המציג מספר בתים רחבי היקף של שכונת פאר שעמדה במקום (העיר העליונה של ירושלים בתקופת הבית השני) בתקופת שלטונו של המלך הורדוס ובתקופה שלאחר מכן עד חורבן בית המקדש השני בשנת 70 לספירה.
הבניינים התגלו בעת שיקום הרובע היהודי לאחר מלחמת ששת הימים, בחפירות ארכאולוגיות שנערכו במקום על ידי משלחת ארכאולוגית בראשותו של פרופ' נחמן אביגד. במקום מוצגים מספר מבנים לציבור (לא כל המבנים שהתגלו מוצגים לקהל). שיטת החפירות הארכאולוגיות, בשל מחסור בזמן ובכוח אדם, הביאה לכך שלאחר חפירת יסודות הבתים כוסו המוצגים, ועליהם נבנתה ישיבת הכותל. לאחר מכן, עם סיום בניית הישיבה, נחפרו הממצאים מתחת לרצפת המבנה, שהיא תקרת המוזיאון.
הבית המערבי

במבנה זה, המערבי מבין המבנים במוזיאון, שרדה רק קומת המרתף. קומה זו לא שימשה למטרות מגורים והתגלו בה מחסנים, בורות מים ומתקני רחצה (בעיקר מקוואות טהרה). כמו כן שרד גם גרם המדרגות שהוביל בעבר לקומות העליונות.
באחד מחדרי הרחצה נשתמרה רצפת פסיפס - מאפיין של התקופה שנועד למנוע היווצרות בוץ בחדר הרחצה. רצפת הפסיפס מציגה דגמים גאומטריים בלבד ולא צורות בעלי חיים, בהתאם לאיסור התקופה על עשיית תמונות ("לא תעשה לך פסל וכל תמונה"). בחדר המקווה התגלתה גם קערת אבן - ככל הנראה "ערבת רגליים" - כלי המשמש לשטיפת הרגליים בטרם הכניסה למקוה (מסכת ידיים ד א), וזאת כדי להימנע מללכלך את מימי המקוה.
בית הפריסטיל

מבנה זה הוא חלק משדרת עמודים מחורצים שהקיפו חצר של בית. העמודים היו למעשה עמודי אבן, ועל מנת ליצור מראית עין של פאר כוסו העמודים בטיח בדוגמה של שיש (אפקט דומה מצוי גם בארמון הורדוס במצדה).
הבית האמצעי

את המבנה הזה חוצה תעלת ניקוז שנחפרה בתקופה הביזנטית. מבית זה שרדו הטרקלין (חדר המגורים) שריצפתו עשויה פסיפס. בחדר זה היו מוצבות שלוש ספות שעליהן שכבו האורחים בהסבה ואכלו משולחנות שהונחו לצידם. השולחנות וחלק מכלי החרס שרדו.
בית המידות

מבנה זה הוא המבנה הגדול ביותר ששרד. שטחו הכולל של המבנה עלה על 600 מטרים רבועים. אורכו של אולם המבואה של המבנה היה כ-11 מטרים.
קירות המבנה כוסו טיח מצויר, שחיקה אבנים מסותתות. סגנון זה הוא הסגנון הראשון של פומפי - סגנון שהיה פופולרי בפומפי במאה הראשונה לפני הספירה. ככל הנראה הסגנון הפך אופנתי בירושלים כמה עשרות שנים לאחר שיצא מהאופנה בפומפי.
במבנה התגלו כלי חרס רבים בעלי צבע אדום מסוג "טרה סיגילטה", וכן כד זכוכית שנעשה על ידי אומן הזכוכית אניון מצידון (הכד נושא את החותמת "אניון עשה"). שלושה כדים מסוג זה שרדו עד ימינו בכל העולם.
שרידי השרפה הגדולה של שנת 70 נראים בבית שעל ריצפתו קורת עץ שרופה וסימני פיח.
במרכז הבית עמדה חצר גדולה ולצדדיה חדרים ובהם פינת רחצה בה אמבטיית ישיבה, מחסנים, בורות מים ומקוואות.
למקווה שני פתחים - האחד אפשר לטמאים לרדת לטבול מבלי לגעת בטהורים העולים מן המקווה (מסכת שקלים ח ב. משנה זו מובאת במסכת פסחים דף יט עמוד ב. ומפרש שם רש"י "בדרך אחת היו יורדין לבית הטבילה ועולין בדרך אחרת"). מערכת של מרזבים הובילה מי גשמים אל בורות מים ואל המקוואות. המקוואות לא ניזונו מאמות המים שהובילו מים לירושלים בתקופה זו.
מספר המקוואות הרב הביא את הארכאולוגים למסקנה כי המבנה היה ביתו של משפחת כהנים בכירה, אולי משפחתו של כהן גדול או של משפחת המלוכה החשמונאית.
הבית הדרומי

מבנה זה לא שוחזר ונוקה, על מנת להראות למבקרים את שרידי ההרס של המבנים.
מוצגים שהתגלו

באתר התגלו רהיטים רבים ששימשו את תושבי ירושלים בתקופת הבית השני - בין היתר התגלו שולחנות אבן, שעוני שמש, כלי חרס, כלי ברונזה וכלי זכוכית.
במקום התגלה גם ציור קיר של המנורה שעמדה בבית המקדש. ציור זה שונה מתיאור המנורה המופיע על שער טיטוס. הסיבה להבדל בין השניים אינה ברורה, שכן ככל הנראה הן הציור והן התיאור המופיע בשער טיטוס נעשו על ידי אנשים שראו את המנורה. אחד ההסברים שהועלה היה שהמנורה במקדש הוחלפה בפרק הזמן שבין ציור הקיר לחורבן בית המקדש. יש הסבורים שציור הקיר מתאר את המנורה הגדולה, שבהיכל, ואילו מנורת שער טיטוס היא מנורה משנית, קטנה יותר, מה שמסתבר מהשוואת גודל המנורה לגודל הרומאים הנושאים אותה.
גלריית תמונות

ממצאים שהתגלו - כלי אבן המעידים על כך שהתגוררו במבנים משפחות כוהנים
צלחת זכוכית - כלי נדיר בתקופת הבית השני, מעיד על עושרן של המשפחות שהתגוררו במבנים
פיח -שרידי שריפת ירושלים על ידי הרומאים בשנת 70 לספירה, בעת חורבן העיר
שרידי "בית העמודים"
לקריאה נוספת

אייל מירון, ירושלים וכל נתיבותיה, הוצאת יד בן צבי, 1996.
נחמן אביגד, "העיר העליונה של ירושלים : פרשת החפירות הארכאולוגיות ברובע היהודי של העיר העתיקה בירושלים", הוצאת שקמונה בשיתוף עם החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, 1981.
אייל ברוך, "בית המידות בירושלים: עושר ואידאולוגיה", בתוך: ברוך, אייל; לוי-רייפר, איילת; פאוסט, אברהם (עורכים), חידושים בחקר ירושלים, הקובץ הארבעה-עשר, מרכז אינגבורג רנרט ללימודי ירושלים, רמת גן, 2008.
Hillel Geva (ed.), Jewish Quarter Excavations in the Old City of Jerusalem - Volume I: conducted by Nahman Avigad, 1969-1982: Architecture and Stratigraphy: Areas A, W and X-2, Final Report, Israel Exploration Society: Jerusalem, 2000.
Hillel Geva (ed.), Jewish Quarter Excavations in the Old City of Jerusalem - Volume II: conducted by Nahman Avigad, 1969-1982. The Finds: Areas A, W and X-2, Final Report, Israel Exploration Society: Jerusalem, 2003
Hillel Geva (ed.), Jewish Quarter Excavations in the Old City Jerusalem - Volume III: Area E and Other Studies, Final Report, Israel Exploration Society, Jerusalem, 2006
הערות שוליים

↑  האתר סגור עד להודעה חדשה לרגל שיפוצים, פרטים בהמשך., באתר החברה לפיתוח הרובע היהודי, ‏2021-01-18
הסדר חובות

הסדר חובות (גם: בוררות חוב, משא ומתן בענייני חוב או הסדרי אשראי) הוא גישה להפחתת חוב שבה החייב והנושה מסכימים - תוך התפשרות - לצמצם את החוב שביניהם, וצמצום זה ייחשב כאילו החוב שולם במלואו.
יש להבדיל בין הסדר חובות לאיחוד חובות. באיחוד חובות החייב מעביר תשלומים חודשיים לגורם מתווך (הגובה עמלה משלו) והוא זה שמעביר את התשלומים לנושים, בעוד שבהסדר חובות החייב מעביר תשלומים לגורם מתווך (הגובה עמלה משלו) והאחרון מעביר את התשלומים לחשבון נאמנות. הנושים יוכלו לקבל את כספם בתנאי שיגיעו להסדר חובות עם החייב. יתרה מכך הגורם המתווך לרוב ממליץ לחייבים לא להעביר את התשלומים החודשיים, ובכך להכריח בעקיפין או ביודעין את הנושים להגיע להסדר חובות עם החייב במהירות האפשרית.
בין אם מדובר באדם פרטי ובין אם מדובר בחברה עסקית, על מנת לטפל בחובות באופן אחראי ניתן להיעזר בהליך המכונה הסדר חובות על מנת למנוע את המפגש הלא נעים עם אנשי ההוצאה לפועל. החובות הקיימים יכולים להיות במסגרת חובות אישיים של אדם או במסגרת חוב של חברה עסקית, אך תהליך הסדר החובות ומניעת ההוצאה לפועל הוא יחסית זהה.
החייבים יכולים לבחור במספר דרכים כדי להגיע להסדר חובות, באמצעות ייעוץ אינטרנטי, שכירת עו"ד שיפעל למענם מול הנושים, או באמצעות חברה המתמחה בניהול הסדרי חובות.
הסדר חובות בין אדם פרטי לחברה בע"מ

אחד ההבדלים הקיימים בין חברה עסקית (בע"מ) לאדם פרטי הוא בכך שקיים מסך משפטי המגן על בעלי החברה מפני עיקול נכסיהם הפרטיים.
בשנים האחרונות עולה תדירות הדרישה לפעולה משפטית הנקראת הרמת מסך שעיקרה הוא היכולת לדרוש מבעלי החברה את כיסוי החוב מנכסיהם וביטול "החסינות" לכיסוי החוב שמעניקה החברה.
תהליך התמודדות עם חוב

בשלב הראשון, אדם פרטי החייב לבנקים כסף בעבור הלוואה או משכנתא שלקח לדוגמה, יקבל התרעה מן הבנק ממנו לווה את הכסף. כבר בשלב זה, מומלץ לנסות להסדיר את החוב על ידי פריסתו מול פקיד הבנק ולהתגמש כך שיהיה ניתן לעצור את סחף החובות כבר בשלב זה.
בשלב הבא, הבנקים יתאמו מול עורך דין חיצוני בנוגע למצב, החייב יקבל מכתב מעו"ד הדורש את התשלום, ומתריע על נקיטת הליכים משפטיים ופתיחת תיק מול בעל החוב בלשכת הוצאה לפועל.
אם החובות לא הוסדרו עד שלב זה, יפתח כנגד האדם תיק בהוצאה לפועל ויתווספו תשלומים נוספים מלבד החוב (הוצאות משפטיות עבור עורך דין, אגרה ללשכת ההוצאה לפועל וכו'). השלב הבא הוא קבלת אזהרה לפני הוצאה לפועל, בהוצאה לפועל יידרש האדם לבצע חקירת יכולת שתקבע את יכולתו להחזיר את החוב וינסו לפרוס את התשלומים על פי הסדר שמחשב את יכולתו הכלכלית של החייב. במצב זה ישלם בעל החוב בכל חודש סכום קבוע לפירעון החובות שלו.
אדם בעל מספר תיקים בהוצאה לפועל יכול לבקש את איחודם ואז סכום הפירעון החודשי יחולק באופן יחסי בין כל הזוכים. בנוסף, לשכת ההוצאה לפועל יכולה לבצע פעולות שונות על מנת להחזיר את החוב לבעליו למשל, לעקל נכסים ומשכורת, לעכב יציאה מן הארץ וכיוצא בזה.
יש לפנות למשרד עורכי דין המתמחה בהסדר חובות. עורך הדין ינסה להגיע לפשרה מול עורך הדין החיצוני או מול עו"ד של הבנק וינסה להגיע להסדר חובות שיספק את החייב מחד אך גם את הבנק וכך ייפסק הליך הפניה להוצאה לפועל.
ראו גם

הסדר חוב
הערות שוליים

↑  מידע לחייבים בתיקי הוצאה לפועל, באתר רשות האכיפה והגבייה, ‏5 במאי 2021
↑  בקשה לאיחוד יזום של תיקים בהוצאה לפועל, באתר רשות האכיפה והגבייה
↑  בקשה לאיחוד תיקים של חייב בהוצאה לפועל, באתר כל זכות
↑  מדריך לחייב בהוצאה לפועל שלא מכחיש את החוב, באתר כל זכות
↑  הסדרת חובות בתקופת לחימה: כך תעשו זאת נכון, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, ‏6 בנובמבר 2023
וולבי יערוני זוטר

| וולבי יערוני זוטר> מצב שימור |
| --- | --- |
 מצב שימור: קרוב לסיכון קרוב לסיכון (NT) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: קנגוראים
תת־סדרה:: דמויי-קנגורו
משפחה:: קנגוריים
סוג:: ולבי יערוני
מין:: וולבי יערוני זוטר
שם מדעי
 Dorcopsulus vanheurni ‏תומאס, 1922
תחום תפוצה


וולבי יערוני זוטר (שם מדעי: Dorcopsulus vanheurni) הוא מין של וולבי קטן דמוי חולדה בסוג וולבי יערוני, האנדמי לרכסי ההרים של גינאה החדשה. הוא תואר מדעית בשנת 1841 על ידי אולדפילד תומאס והוא המין הקטן בסוגו. אף על פי שטווח התפוצה שלו גדול יותר מקרובו וולבי יערוני מקלאי ובעבר הוא היה נפוץ למדי, הוולבי הזוטר נדיר יחסית כיום כתוצאה מציד וקשה במיוחד למצוא אותו בקרבת מגורי אדם.
תיאור

הוולבי הזוטר הוא יונק קטן ושעיר, הנראה כצורת ביניים בין הוולבי לחולדה: הגוף שלו קומפקטי ועגלגל, הראש קטן ומשולש, ויש לו עיניים שחורות גדולות ובולטות וחוטם ריבועי קטנטן וכהה. האוזניים קטנות ועגולות והן דלילות בשיער. גפיו הקדמיות קצרצרות ודקיקות ולהן חמישה טפרים קטנים. הרגליים האחוריות גדולות ומסיביות יותר, עם קרסוליים ארוכים ושלוש אצבעות בעלות ארבעה טפרים. זנבו של הוולבי הזוטר ארוך יחסית, עבה בבסיסו וצר בקצהו. אורך ראשו וגופו של הוולבי הזוטר: 44-31 סנטימטרים, ואורך זנבו 22–40 סנטימטרים; משקלו נע בין 1.5 ל-2.3 קילוגרם. הוא נחשב לאחד המינים הגדולים בתוך המיקרו-פאונה של גינאה החדשה.
הפרווה החדגונית של הוולבי הזוטר גסה ושעירה ומזכירה את פרוות החולדה. צבעה כהה יחסית, ונע בין חום כהה לחום שוקולדי או אפילו פחם, עם גוונים בהירים יותר בגפיים ובירכיים. המצח, הראש, הגחון והחזה עשויים להיות בעלי גוון זהוב, והחרטום, קצות האוזניים והגפיים בצבע כהה במעט משאר הגוף. הלחיים והזנב חיוורים יחסית. הוולבי הזוטר נבדל מקרובו וולבי מקלאי, בכך שהוא קטן וכהה יותר, באוזניו הקטנות ובזנבו הארוך אשר אינו בהיר בקצהו. הדו-צורתיות הזוויגית אינה בולטת אצל מין זה למעט אי אלו הבדלים באורך הזנב והגוף.
תפוצה ואקולוגיה

הוולבי הזוטר אנדמי לאי גינאה החדשה והוא מצוי בשטחן של שתי המדינות החולקות את האי: פפואה ואינדונזיה. התפוצה הגאוגרפית שלו משתרעת לאורך רכסי ההרים החוצים את האי מהמזרח למרכז: רכס אואן סטנלי ורכס ביסמרק; הוא מצוי גם בחצי האי הואון ובהרי פוג'ה, ונעלם ממספר רכסי הרים מבודדים דוגמת רכס שרדר, רכס הונשטיין, רכס טוריצ'ילי ואולי גם רכס אלברט. בית הגידול שלו מורכב מיערות גשם הרריים בגבהים של 3,100-800 מטר מעל פני הים, בדרך כלל מסוג יערות עננים שבהם ערפל תמידי, משקעים גבוהים ויוצאי דופן, צמחייה סבוכה, ואדמה בוצית אשר עשירה בשרכים, בשיחים ובצמחים מטפסים. הוא מצוי גם בקרחות יער, ברצועות מנשק שבין היער לסוואנה הגשומה, ונראה לעיתים קרובות על שפת הנחלים.
מעט מאוד ידוע על אורח החיים של המין. הוולבי הזוטר הוא יונק פעיל יום, אשר נמצא מרבית הזמן בשטח ביתי קבוע שגודלו נע בין דונם לדונם וחצי. את שעות הלילה הוא מבלה בשינה במקום מסתור מוגן, דוגמת חורים באדמה ומתחת לשורשי עצים. התנוחה השפופה שלו מותאמת היטב לתנועה בתוך השיחים, והפרווה הכהה שלו מתמזגת להפליא עם האדמה החשוכה והבוצית של היער. הוולבי הזוטר ניזון מעלים שונים, אפיפיטים ופירות שנפלו על קרקעית היער. הוא מגוון את תזונתו בפטריות ובשורשים. הרבייה מתרחשת בכל השנה ללא עונה קבועה. הנקבה ממליטה גור יחיד בדרך כלל.
מצב שימור

הוולבי היערוני הזוטר מסווג על ידי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור קרוב לסיכון (NT), מכיוון שהאוכלוסייה שלו נמצאת בירידה משמעותית כתוצאה מציד, והוא מתקרב בהדרגה לקריטריונים של מצב השימור פגיע (VU). הוולבי הזוטר מאויים מעלייה בצפיפות האוכלוסייה האנושית, ומציד אינטנסיבי לבשר. הוא נחשב לפריט מזון מבוקש על ידי הציידים המקומיים בשל שכיחותו והיותו מין גדול יחסית למרבית יונקי פפואה הזעירים. איום חמור נוסף עליו, הוא מצד כלבי בר אשר צדים אותו גם באזורים מבודדים ורחוקים ממקום יישוב, ובכך מקשים עליו למצוא מקום מפלט מפני הציד האנושי. בנוסף, בית הגידול שלו הולך ומצטמצם כתוצאה מבירוא יערות לשימוש חקלאי. מחקרים אודות צפיפות האוכלוסייה של הוולבי הזוטר, מצאו שהם מושפעים בחדות מנוכחות אנושית, כאשר הצפיפות הגבוהה ביותר נמצאת ברכסי הרים בלתי נגישים.
הוולבי הזוטר מצוי במספר אזורים מוגנים, והבולט שבהם הוא אזור השימור YUS בחצי הואון שהוקם עבור קנגורו אילני הואון, ובו יש אוכלוסייה משגשגת של הוולבי הזוטר אשר נמצאת בעלייה מתמדת. ברוב חלקי פפואה, הוא סובל מהכחדות מקומיות, במיוחד מרכסי הרים מבודדים דוגמת טוריצ'ילי, שרדר והונשטיין שבהם הוא אינו קיים עוד.
הערות שוליים

↑  וולבי יערוני זוטר באתר הרשימה האדומה של IUCN
| קנגוריים |
| --- | --- | --- |
| וולביים ארנביים מפוספסים | וולביים ארנביים מפוספסים |  |
| וולבי ארנבי מפוספס | וולבי ארנבי מפוספס (סוג ומין יחיד) |   |
| קנגורים | קנגורים |   |
| קנגורו | קנגורו אפור מזרחי • קנגורו אפור מערבי • קנגורו אדום • וולארו האנטילופה • וולארו מצוי • וולארו שחור • וולבי אגיל • וולבי שחור-פס • וולבי טמר • וולבי סבך מערבי • וולבי פרמה • וולבי זנב-שוט • וולבי אדום-צוואר |   |
| קנגורו אילני | קנגורו אילני אפרורי • קנגורו אילני לומהולץ • קנגורו אילני בנט • קנגורו אילני דובי • קנגורו אילני הואון • קנגורו אילני דוריה • קנגורו אילני סרי • קנגורו אילני גודפלו • קנגורו אילני עטוי-זהב • קנגורו אילני שפלתי • קנגורו אילני הוזר • קנגורו אילני וונדיוואי • איפולה • דינגיסו • טנקיל |   |
| וולבי הצבי | וולבי צבי שחור • וולבי צבי לבן-פס • וולבי צבי אפור • וולבי צבי חום |   |
| וולבי יערוני | וולבי יערוני מקלאי • וולבי יערוני זוטר |   |
| וולבי ארנבי | וולבי ארנבי ממושקף • וולבי ארנבי אדמוני |   |
| וולבי זנב-מסמר | וולבי זנב-מסמר מרוסן • וולבי זנב-מסמר צפוני |   |
| וולבי הסלע | וולבי סלע קצר-אוזן • וולבי סלע וילקינס • וולבי סלע פרוסרפיני • וולבי סלע רוטשילד • וולבי סלע צהוב-רגל • וולבי סלע אלייד • וולבי סלע כף-יורק • וולבי סלע גודמן • וולבי סלע הרברט • וולבי סלע חדגוני • וולבי סלע שחור-צד • וולבי סלע מאריבה • וולבי סלע זנב-מברשת • וולבי סלע סגול-צוואר • וולבי סלע שרמן • מונג'ון • נברלק |   |
| פדמלון | פדמלון טסמני • פדמלון בראון • פדמלון כהה • פדמלון קלבי • פדמלון ההרים • פדמלון אדום-רגל • פדמלון אדום-צוואר |   |
| וולבי ביצות | וולבי ביצות (סוג ומין יחיד) |   |
| קווקה | קווקה (סוג ומין יחיד) |   |
דגימה של וולבי יערוני זוטר. ניתן להבחין בדמיון לחולדה.
הסדר למניעת ניגוד עניינים

הסדר למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה, הוא הסדר הנערך לעובד המדינה בישראל או למועמד להיות עובד המדינה, ובשיתוף עימו, על ידי היועץ המשפטי של המשרד הממשלתי הנוגע בדבר. מטרת ההסדר היא לוודא שעובד הציבור לא ימצא במצב של חשש לניגוד עניינים בין עבודתו הציבורית ועניינים עליהם הוא מופקד בתפקידו הציבורי לבין עניין אחר שלו או תפקיד אחר שהוא ממלא.
הסדר ניגוד עניינים של ראש הממשלה ושר התקשורת בנימין נתניהו, 14 ביוני 2016
היסטוריה

העיקרון האוסר על עובד הציבור להימצא במצב של חשש לניגוד עניינים בעבודתו הציבורית מוצא את ביטויו במספר הוראות חקוקות.
בשנת 1980, כאשר לא חלה החובה לעריכת הסדר לניגוד עניינים, קבע בית המשפט העליון כי ההוראות החקוקות הקיימות הן "בית קיבול" לעיקרון האוסר על המצאות במצב של חשש לניגוד עניינים, אך הוא לא מסתיים רק בהן. מדובר בעיקרון מהותי המהווה חלק מהמשפט הציבורי, ואשר ממנו נגזרות זכויות הפרט מזה וסמכויות השלטון מזה. כן האיסור החל על עובד ציבור להימצא במצב של חשש לניגוד עניינים מבוסס על כללי הצדק הטבעי, האוסרים על עובד הציבור להימצא במצב בו קיימת אפשרות למשוא פנים או דעה משוחדת, וכן קיום יחסי אמון בין עובד הציבור לבין הציבור, מהם נובע כי עובד הציבור חב כלפי הציבור חובות מסוימים. מקורות נוספים עליהם מבוסס הכלל הם כללי המינהל התקין וחובת ההגינות ותום הלב.
ביוני 2006 פורסמה הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בנושא עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה. בעקבות פרסום ההנחיה, קבעה נציבות שירות המדינה נוהל עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים.