stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ורדה גבעולי ואילן גלבר
ביוגרפיה

ורדה גבעולי נולדה בשנת 1947 בפולין, בת למהנדס מכרות, ממציא פטנטים הקשורים לציוד של קידוח נפט וזכה בפרסים. בשנת 1957 עלתה עם משפחתה לישראל. אביה הקים באשקלון מפעל תעשייתי. בשנת 1973 הייתה ממקימי מפלגת "רצ". לאחר לימודי מנהל באוניברסיטת תל אביב למדה פיסול באיטליה. במשך השנים יזמה מספר סמפוזיונים לפיסול בישראל בין היתר הקימה בשנות ה-90 פרויקט של פיסול סבייתי באשקלון בשם "ויה מאריס". פעילה כגזברית במסגרת איגוד האמנים הפלסטיים.
אילן גלבר נולד בשנת 1951 ברעננה. בשנות ה-80 השתלם בפיסול באבן באיטליה. הוא למד אמנות והתמחות באבן ושיש, בקרארה, ופייטרה סנטה, איטליה.
משנת 1984 הם עובדים במשותף על יצירותיהם. עיקר יצירתם של גבעולי וגלבר היא בתחום הפיסול הסביבתי. הפסלים שיוצרים השניים הם בעלי אופי פיגורטיבי ועוסקים בנושאים סמליים. הסטודיו שלהם נמצא במקוה ישראל. השניים שיפצו את הפסל של יאנוש קורצ'אק שיצר יעקב אפשטיין.
בשנת 2011 הקימו את "מזרקת המזלות" בכיכר קדומים ביפו העתיקה.
חיים אישיים

גבעולי וגלבר מתגוררים בדירה ביפו העתיקה. בתה של גבעולי, אוריאנה גבעולי בעבר דוגמנית וכיום מפיקה של סדרות כגון "בטיפול" ו"מישהו לרוץ אתו".
פסלים במרחב הציבורי

כורסא עם חתול – גן לעיוור, רחוב המפקד, אבו תור, ירושלים לזכר צבי קורבלום (1992)
4 עמודים – רחוב אחוזה, רעננה (1993)
שער החתולים – אשדוד (1994)
אגדה מקומית (שמשון ודלילה) – אשקלון (1995)
אנדרטה לזכר הלוחמים בנאצים, 50 שנה לניצחון על הנאצים, פארק הזיכרון, מערב ראשון לציון (1995)
אבנים הולכות – ראשון לציון (1996)
אנדרטת הלוחם היהודי במלחמת העולם השנייה – בת ים (1996)
יד ללוחמים היהודים במלחמת העולם השניה – דרך נמיר פינת דרך בגין, גן וולובלסקי קרני (2000)
שעון שמש – בית ספר עציון, בגן הפסלים של בית הספר, כפר סבא (2000)
כבשת משחק – בית ספר עציון, בגן הפסלים של בית הספר, כפר סבא (2001)
רימון חצוי (אבן) – בית ספר עציון, בשביל-גינה, כפר סבא
סבבה – דרך הפסלים בחצרים
קיפולים בזמן – דרך הפסלים ביער צרעה (יער הנשיא)
אבן לכל עת – ביחד עם ע. רוט. דרך הפסלים ביער צרעה (יער הנשיא)
שלושה כיסאות וחתול – פסל חוצות, אחוזה/בן-גוריון, רעננה
פסיפס של גלגל המזלות – ביחד עם נבות גיל. בסמוך לרחבת התצפית נבנה גשר המשאלות, יפו העתיקה (2005)
חותם – רחוב קפלן, פינת אנסקי, נווה גנים, פתח תקווה (2006)
ארץ חלב ודבש – בכיכר בין רחוב הנביאים לפינת רחוב שלמה, שעריה, פתח תקווה (2008)
מזרקת המזלות – ביחד עם נבות גיל עיצוב דימויים. כיכר קדומים יפו העתיקה (2011)
הארנב ממושי – בגן המצוי ברחוב העבודה 12, חולון
חילזון – גן ברחוב ברקת, חולון
פעם למעלה ופעם למטה – מכללת חנקין, חולון
לטאה – גן הקקטוסים, חולון
פעמון – רחבת היכל התרבות, רחוב ז'בוטינסקי 16, ראשון לציון
בן-גוריון והילד – שדרות רוטשילד, ראשון לציון
חלום יעקב – ככר ליד גן הנשיאים ברעננה
המתמיד – בית ספר ארן, רחוב נחשון, כפר סבא
הרימון – בחצר בית רייזל, רחוב גאולה, כפר סבא
צב – מדרחוב ירושלים, כפר סבא
דולפין – ככר במרכז מסחרי חומה ומגדל פינת ויצמן 184, כפר סבא
היפופוטם – ככר במרכז מסחרי חומה ומגדל פינת ויצמן 184, כפר סבא
אבן הנצחה ליאנוש קורצ'אק ועוזרתו סטפה וילצ'ינסקה, שנספו בטרבלינקה עם תלמידיהם. ביער הר הרוח
מזרקה – שדרות מוגרבי, פתח תקווה
דוד בן-גוריון העומד על ראשו – כיכר דוד בן-גוריון, בשדרת בן-גוריון, בסמוך למרכז הספורט של אוניברסיטת בן גרויון בכניסה לתחנת רכבת צפון (2018)
פסלים של דוד בן-גוריון וגולדה מאיר יושבים על ספסל – ברחבת הדשא בכניסה לבית הוועד הפועל של ההסתדרות (2021).
מיצב פיסולי על פי הספר צ'יקה, הכלבה בגטו מאת בת-שבע דגן – בחצר בית להיות, מרכז חינוכי עירוני לטיפוח תודעת השואה ולקחיה בחולון (2024).
גלריה

פסל הנצחה לפרטיזנים, 50 שנה לניצחון על הנאצים, פארק הזיכרון, מערב ראשון לציון
סבבה, בדרך הפסלים בחצרים
אבן הנצחה ליאנוש קורצ'אק ולסטפה וילצ'ינסקה ביער יהדות פולין, הר הרוח
הארנב ממושי, חולון
פסלי דוד בן-גוריון וגולדה מאיר, בגינת ההסתדרות בתל אביב
פסל דוד בן-גוריון, בגינת ההסתדרות בתל אביב
פסיפס גלגל המזלות, יפו העתיקה
מזרקת המזלות, כיכר קדומים יפו העתיקה
פסל דוד בן-גוריון העומד על ראשו, כיכר בן-גוריון בבאר שבע
חלום יעקב, ככר ליד גן הנשיאים ברעננה
הערות שוליים

↑  פסל יאנוש קורצ'אק המחודש - תיעוד תהליך השחזור, באתר מקוה ישראל
↑   מזרקת המזלות, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 0:31)
1 2 3  מדריך פסלי חוצות ואנדרטאות ראשון לציון
↑  "שלושה כיסאות וחתול" - פסל חוצות של ורדה גבעולי ואילן גלבר - אחוזה/בן-גוריון, רעננה, ישראל, באתר שלטי רחובות, אתרים ומספרי בתים האולטימטיבי
↑  ניצן צבי כהן, ‏״מצדיעים לשני ענקים״: בטקס ׳הכרת הטוב׳ נחנך פסלם של בן גוריון וגולדה מאיר בגן ההסתדרות, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 9 במאי 2021
↑  קובי פינקלר, חדשות התיירות והתרבות לימי מלחמה, באתר ערוץ 7, 3 במרץ 2024
פיתוח תוכנה

פיתוח תוכנה הוא תרגום הצרכים של משתמש או של יעד שיווקי למוצר תוכנה. פיתוח תוכנה הוא ברוב המקרים פיתוח מוצר חדש, המורכב מהנדסת תוכנה במשולב עם מחקר, ולעיתים גם עם שיווק.
מודל מפל המים: המחשה של תהליך הפיתוח, זרימה חד-כיוונית דרך שלבים מוגדרים
ישנן מתודולוגיות שונות לפיתוח תוכנה, חלקן מתבססות על פיתוח מתמשך של התוכנה, ואילו אחרות מתבססות על פיתוח בחלקים. רוב המתודולוגיות כוללות את צירוף של המרכיבים הבאים כחלק משלבי פיתוח התוכנה:
מחקר שוק
איסוף דרישות לפתרון עסקי מוצע
ניתוח הבעיות
קביעת תוכנית או עיצוב לפתרון תוכנה
מימוש התוכנה
בדיקות תוכנה
פריסה
תחזוקה ותיקון באגים
אל שלבים אלו מתייחסים לעיתים בהכללה כמחזור פיתוח תוכנה (SDLC; software development lifecycle). גישות שונות בפיתוח תוכנה מיישמות את שלבים אלו בסדר שונה, או שונות בזמן המוקדש לכל אחד מהשלבים. רמת הפירוט של התיעוד הנוצר בכל אחד מהשלבים גם הוא עשוי להשתנות. כל אחד מהשלבים יכול להיעשות בתורו (מפל מים; waterfall) או עשויים לחזור על עצמם במספר סבבים או איטרציות (כגון Extreme Programming). גישה של פיתוח אקסטרים לרוב תכלול פחות השקעה בתכנון ותיעוד, ויותר זמן בתכנות ובפיתוח בדיקות אוטומטיות. כמו כן גישה כזו מעודדות בדיקות רציפות במהלך מחזור פיתוח התוכנה, ושמירה על מוצר עובד כל העת. גישה של מפל מים מנסה להעריך את מרבית הסיכונים ולתכנן תוכנית מפורטת של התוכנה לפני התחלת המימוש (הקידוד), ונמנעת משינויי עיצוב משמעותיים ותכנות מחדש בשלבים מאוחרים של מחזור פיתוח התוכנה.
לכל אחת מן המתודולגיות ישנם יתרונות וחסרונות, והגישה העדיפה לפתרון בעיה לרוב תלויה בסוג הבעיה. אם הבעיה מובנת היטב וניתן לתכנן פתרון מראש גישה של מפל מים עשויה להיות עדיפה. לעומת זאת אם הבעיה ייחודית ומבנה פתרון התוכנה איננו קל לתכנון, עשוי מודל האקסטרים להיות עדיף.
ראו גם

מתודולוגיית פיתוח תוכנה
מחקר ופיתוח
הנדסת תוכנה
חוב טכני
ערפול (תוכנה)
הערות שוליים

↑  Birrell, N.D. (1985). A Practical Handbook for Software Development. Cambridge University Press. ISBN 0-521-25462-0.
↑  DRM Associates (2002). "New Product Development Glossary". נבדק ב-2006-10-29.
↑  McCarthy, Jim (1995). "Dynamics of Software Development". Microsoft Press, pp. 10-30.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545619205171  BNE: XX732797  GND: 4116522-6  LCCN: sh85029535  NDL: 00679589 
ערך זה הוא קצרמרבנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
איסור אכילת שרצים

| --- | --- |
 מקרא:  ויקרא, י"א, כ"ג, ספר ויקרא, פרק י"א, פסוקים מ"א–מ"ד
 משנה תורה:  ספר קדושה, הלכות מאכלות אסורות, פרק ב'
 שולחן ערוך:  יורה דעה, סימן פ"ד
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו קעה-קע"ט
 
איסורי אכילת שרצים הם מצוות לא תעשה מהתורה. התורה מבחינה בין שלושה סוגי שרצים בעלי איסורים נפרדים: שרץ הארץ, שרץ העוף, ושרץ המים. מכיוון שיש חפיפה חלקית בין הקבוצות, באכילת שרצים מסוימים עלולים לעבור עד שבעה לאווים דאורייתא.
במהלך השנים התרחב חשש הנגיעות בחרקים למאכלים רבים, ובייחוד בדורות האחרונים שבהם הומצאו מכשירים לזיהוי יצורים קטנים שבעבר לא ניתן היה לראותם. בעקבות זאת הוקמו חברות ומפעלים המשווקים ירקות ופירות בשיטות גידול ייחודיות המבקשות להדר בייצור תנובה נקייה מחרקים.
האיסור ומקורו > סוגי השרצים האסורים ומנין הלאווים

השרצים כוללים מגוון רחב של בעלי חיים. כלולים בהם רוב בעלי החיים (למעט רוב היונקים היבשתיים, דגים בעלי צורת דג רגילה, עופות ומספר קטן של מיני חגבים). בין השרצים ניתן למצוא יונקים החיים בסביבה מימית כגון כלבי ים, יונקי יבשה קטנים כגון עכברים, זוחלים, דו-חיים, רוב החרקים, עכבישים, תולעים ועוד.
האיסור ומקורו > סוגי השרצים האסורים ומנין הלאווים > איסורים כללים

ישנם בתורה שני לאווים הכתובים בספר ויקרא, פרק י"א, פסוק מ"ג, שנאמרו באופן כללי על כלל השרצים:
"אַל תְּשַׁקְּצוּ אֶת נַפְשֹׁתֵיכֶם בְּכָל הַשֶּׁרֶץ הַשֹּׁרֵץ
וְלֹא תִטַּמְּאוּ בָּהֶם וְנִטְמֵתֶם בָּם"
בתורה מחולקים השרצים לשלושה סוגים, ועל כל אחד יש לאווים נפרדים נוספים:
האיסור ומקורו > סוגי השרצים האסורים ומנין הלאווים > שרץ הארץ

בשרץ הארץ כלולים השרצים ההולכים או זוחלים על הארץ ואינם חיים במים כגון חולד, נחש ופרעוש. האוכל משרץ הארץ שאינו מעופף עובר על חמישה לאווים, מאחר שבתורה נכתבו שלושה לאווים לעובר ואוכל מהם, בצירוף עוד שני הלאווים שנאמרו באופן כללי על כל סוגי השרצים. הלאווים הייחודיים לשרץ הארץ הם:
"וְכָל הַשֶּׁרֶץ הַשֹּׁרֵץ עַל הָאָרֶץ שֶׁקֶץ הוּא לֹא יֵאָכֵל" - (ספר ויקרא, פרק י"א, פסוק מ"א)
"כֹּל הוֹלֵךְ עַל גָּחן וְכֹל הוֹלֵךְ עַל אַרְבַּע עַד כָּל מַרְבֵּה רַגְלַיִם לְכָל הַשֶּׁרֶץ הַשֹּׁרֵץ עַל הָאָרֶץ לֹא תֹאכְלוּם כִּי שֶׁקֶץ הֵם" (ספר ויקרא, פרק י"א, פסוק מ"ב)
"כִּי אֲנִי ה' אֱלֹוהֵיכֶם וְהִתְקַדִּשְׁתֶּם וִהְיִיתֶם קְדֹשִׁים כִּי קָדוֹשׁ אָנִי וְלֹא תְטַמְּאוּ אֶת נַפְשֹׁתֵיכֶם בְּכָל הַשֶּׁרֶץ הָרֹמֵשׂ עַל הָאָרֶץ" (ספר ויקרא, פרק י"א, פסוק מ"ד)
האיסור ומקורו > סוגי השרצים האסורים ומנין הלאווים > שרץ העוף

בשרץ העוף כלולים החרקים המעופפים, האוכל מהם עובר על שישה לאווים. בתורה נכתב לאו אחד על שרץ העוף, ויש להוסיף את הלוואים שנאמרו ב'שרץ הארץ' שהרי כל שרץ שמעופף הולך גם על הארץ, ובתוספת שני הלאווים הכלליים הרי שישה לאווים:
"וְכֹל שֶׁרֶץ הָעוֹף אֲשֶׁר לוֹ אַרְבַּע רַגְלָיִם שֶׁקֶץ הוּא לָכֶם" (ספר ויקרא, פרק י"א, פסוק כ"ג)
האיסור ומקורו > סוגי השרצים האסורים ומנין הלאווים > שרץ המים

בשרץ המים כלולים יצורי המים כגון כלב ים, עלוקת מים וצפרדע. האוכל מהם עובר בארבעה לאווים, שני לאווים שנאמרו על שרץ המים, ושני הלאווים הכלליים המשותפים לכל השרצים:
- "וְכֹל אֲשֶׁר אֵין לוֹ סְנַפִּיר וְקַשְׂקֶשֶׂת בַּיַּמִּים וּבַנְּחָלִים מִכֹּל שֶׁרֶץ הַמַּיִם וּמִכֹּל נֶפֶשׁ הַחַיָּה אֲשֶׁר בַּמָּיִם שֶׁקֶץ הֵם לָכֶם" (ספר ויקרא, פרק י"א, פסוק י')
- "וְכֹל אֲשֶׁר אֵין לוֹ סְנַפִּיר וְקַשְׂקֶשֶׂת לֹא תֹאכֵלוּ טָמֵא הוּא לָכֶם" (ספר דברים, פרק י"ד, פסוק י')
שיעור האיסור

מהתורה אין לוקים באכילת איסור אם אכל ממנו שיעור כזית, ככל איסורי אכילה שהם 'כזית' (כלומר אם אכל שרץ בכמות פחותה מ"זית", אין הדבר נחשב לעברה על האיסור). אמנם אף בפחות מכן אסור מהתורה מאחר שלהלכה נפסק כדעת רבי יוחנן שחצי שיעור אסור מהתורה.
בשמונת השרצים המטמאים שיעור האכילה למלקות הוא בכעדשה (נפח של זרע עדשה).
שיעור האיסור > בריה

האוכל שרץ בשלמותו חייב מלקות אף שאין בו שיעור כזית - מדין בריה, מאחר שמדובר ביצור שלם יש לו חשיבות אף שאינו בשיעור כזית.
היתרים שונים > השורץ על הארץ

איסור שרצים נאמר דווקא בשרץ השורץ על הארץ, ולכן שרץ שנברא בתוך הפרי אין איסור מהתורה לאוכלו כל זמן שלא יצא אל מחוץ לפרי. נחלקו הראשונים האם דין זה נאמר רק על שרצים בפרי התלוש מן הקרקע או גם בשרצים שנוצרו בפרי בזמן חיבורו לקרקע. להלכה נפסק בשולחן ערוך ששרצים ששרצו בפרי מחובר לקרקע אסורים באכילה, פרט למקרה שבו השרץ כלוא בתוך הפרי ומעולם לא זז.
היתרים שונים > במים שבכלים

שרצים שנולדו במים שבכלים או במים שבבורות תחומים אינם בכלל איסור ואין איסור לשתות את המים אף על פי שבולע שרצים, וזה בתנאי שהשרץ לא פירש מהמקום שגדל שם. אם יצא השרץ מהבור או מהתחום שהוא גדל שם הוא נאסר משום שנהיה כמו שרץ הארץ.
היתרים שונים > אינו נראה בעין

הדעה הרווחת בין הפוסקים היא שחרקים שאינם נראים בעין בראייה רגילה ('עין בריאה') אינם אסורים באכילה, אף שנראים באופן ברור באמצעי ראייה שונים. ודעתם שמאחר שלא ניתנה תורה למלאכי השרת, אין לאסור אלא רק מה שנראה לאדם בעיניו . אמנם אם נראים באור שמש או באופנים מסוימים בעין רגילה אסור. ויש שכתבו שאף אם בעיני אדם רגיל הדבר נראה כנקודה בלבד אך לדעת מומחה הוא תולעת, הדבר אסור. ויש שצידדו שאין צורך לבדוק אחר שרצים זעירים שאינם נראים אלא בתנאי תאורה מיוחדים.
היתרים שונים > מתעסק או דבר שאינו מתכוון

יש שכתבו להתיר אכילת תולעים ושרצים במקרה שאין ידוע לאדם האוכל שעלולים להיות שם תולעים, וטעמם מאחר שאכילת התולעים במקרה כזה מותרת מדין מתעסק, שהרי האדם מתעסק באכילת היתר, ואינו מעלה על דעתו שבתוך כך הוא אוכל דברי איסור, ואין סיכוי שיהנה מטעמם של השרצים הזעירים.
אך ישנם פוסקים שכתבו שאין להתיר מטעם מתעסק, מאחר שמבואר בתלמוד שדין מתעסק לא נאמר במקרה והאדם נהנה מאכילתו, וכפי שאמרו ”המתעסק בחלבים ועריות חייב 'שכן נהנה'”.
יש אומרים שאין איסור תורה באכילת מאכל שעלול להיות בו חרק, מאחר שהוא אינו מעוניין באכילת החרק, והוא מתלווה לאכילתו שלא ברצונו, והואיל ואין וודאות שהוא אוכל חרק יחד עם המאכל שאוכל, הדבר נחשב לדבר שאינו מתכוון שמותר. אלא שחכמים הצריכו לבדוק את המאכלים ששכיחה בהם נגיעות של חרקים כל זמן שישנו מיעוט המצוי מאותו המאכל הנגוע בחרקים.
היתרים שונים > ביטול ברוב

אף במקרה ויש רוב נגד השרצים ואפילו יש שישים כנגדם, מדרבנן אין בכך כדי להתיר את המאכל באכילה, מאחר שהשרץ הוא שלם, ואין ביטול מועיל לדבר שלם (בריה), אמנם מהתורה בכל אופן מועיל ביטול. אך אם נחתך חלק מהשרץ, או שנמעך עד שצורתו השתנתה, אין לו חשיבות ברייה והוא בטל בשישים.
היתרים שונים > ריסוק וטחינה

דרך נוספת להכשיר לאכול פרי או ירק נגוע, הוא על ידי טחינת הפרי או הירק, דבר הגורם לכך שאף אם יש בו חרקים ושרצים, הם יתבטלו ברוב לאחר שכבר לא יהיו שלמים (בריה).
אמנם אם כוונתו בשביל לבטל את האיסור ולהתיר את התערובת באכילה, הדבר אסור משום ביטול איסור לכתחילה. אך יש שכתבו שאם אינו מתכוון על מנת לבטל את האיסור הדבר מותר.
חובת הבדיקה

חיוב הבדיקה בכל מאכל, הוא לפי חשש הנגיעות הקיים בו:
מוחזק כנקי - ירק או פרי שמוחזק כנקי, ורק לעיתים רחוקות מאוד נמצא בו נגיעות של חרקים ושרצים, אין כלל חיוב לבודקו.
מיעוט שאינו מצוי - פרי או ירק שיש בו לעיתים רחוקות נגיעות של חרקים, אין בו חובת בדיקה, ויש מחמירים לבודקו במבט כללי, או בבדיקה מדגמית.
מיעוט המצוי - ירק או פרי שידוע שיש בו נגיעות אפילו היא נגיעות מועטת אך מצויה ('מיעוט המצוי') חל עליו חובת בדיקה, ואין לאוכלו בלא בדיקה. אמנם בדיעבד אם לא בדקו קודם שנתבשל וכעת אי אפשר לבודקו המאכל מותר באכילה.
מוחזק כנגוע - מאכלים שמוחזקים ברוב הפעמים שיש בהם נגיעות של חרקים או תולעים, חייב בבדיקה קודם האכילה, ואף בדיעבד אם נתבשל בלא בדיקה, המאכל נאסר באכילה.
מילווין

בתקופת הראשונים החל דיון הלכתי, שהלך והתעצם ברבות השנים, סביב תולעי המילווין (mealworm), המזוהים עם תולעי חיפושית הקמח. ביצי תולעים אלו מוטלות בתוך מצע אבקתי, שלרוב הוא קמח, דבר שיצר פעמים רבות בעיה הלכתית קשה, שכן במקומות ובזמנים מסוימים אחוז גבוה משקי הקמח היו נגועים, והפוסקים נדרשו לשאלה אם מותר לעשות שימוש בקמח זה.
על פי ההלכה, תולעים שבקעו בקמח ולא פרשו ממנו כלל, מותרות באכילה. אולם ראשון המתייחסים לתולעי המילווין, הרא"ש, החמיר לאסור אכילת קמח הנגוע בהן מחשש שפרשו אל דופן הכלי וחזרו לקמח. מנגד, ראשונים אחרים לא חששו לכך כל עוד לא ניפו את הקמח להפרדת הסובין ממנו, ונוצר חשש שהתולעים הופרשו מהקמח על ידי הנפה וחזרו אליו לאחר מכן. בפועל, רוב הפוסקים נטו להחמיר כדעת הרא"ש, אולם כאשר ישנו ספק אם ישנן תולעים בקמח או לא, רובם הגדול לא חייבו לנפות את הקמח מפניהן גם כאשר ישנו אחוז נגיעות שבדרך כלל מחייב בדיקה, הואיל ויש כאן ספק ספקא.
בעשרות השנים האחרונות היו שעשו קישור בין תולעי המילווין לקרדית הקמח (flour mite), בת משפחתה של קרדית אבק הבית, ומתוך כך דרשו ניפוי קמח בנפה בעלת צפיפות גבוהה של 70 מש או יותר. מנגד, אחרים דחו את הזיהוי, מפני שגודלה פחות מ-0.5 מ"מ, ותיאור המילווין המוזכר בפוסקים אינו עולה בקנה אחד עם מידותיה הזעירות.
ירקות ללא חרקים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הפולמוס בעניין תולעי ה'אניסאקיס'

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הפולמוס בעניין תולעי ה'אניסאקיס' > רקע

בשולחן ערוך נפסק להלכה, שטפילים – תולעים האסורים באכילה הם רק אלו הנמצאים על עור הדג, או בבטנו או על אחד מאיבריו הפנימיים, והטעם הוא כיוון שמקורם הוא מחוץ לדג, חל עליהם איסור שרץ המים. אך במקרה והטפילים - תולעים נמצאו בתוך בשר הדג עצמו הרי הם מותרים באכילה. והטעם שתולעים אלו מותרות הוא כפי המובא בתלמוד ”דמינייהו קגבלי”, כלומר כיוון שתולעים אלו נוצרו בתוך בשר הדג, ולא באו מבחוץ וממילא אינם נחשבים 'שרץ המים', מאחר שלא שרצו מעולם במים.
הפולמוס בעניין תולעי ה'אניסאקיס' > האוסרים והמתירים

בשנת ה'תש"ע התעורר פולמוס גדול בעקבות תולעים מסוג 'אניסאקיס', שנמצאו במעי דגים באיברים פנימיים ובדפנות הבטן, כגון בזנים מסוימים של הרינג וסלמון. הפוסקים נחלקו האם אפשר להתיר תולעים אלה באכילה, או שמא יש לאוסרם ככל השרצים.
טעם האוסרים את אותן תולעים באכילה הוא מאחר שלפי דעות החוקרים, תולעי 'האניסאקיס' באות מבחוץ, ואינן נוצרות בבטן הדג.
יש שרצו להתיר תולעת זו, טעמם הוא שבזמן שהתולעת נכנסת לבשר הדג היא קטנה ביותר עד שאינה נראית בעין, וממילא אינה נחשבת באותו זמן כתולעת השורצת 'על הארץ', ונחשב כאילו תחילת שריצתה היא במים.
ראו גם

כשרות
מאכלים אסורים
דברים שאינם בטלים
בריה (הלכה)
טומאת שרץ
לקריאה נוספת

בדיקת המזון כהלכה - מאת הרב משה וויא
לכם יהיה לאכלה - מאת הרב איתם הנקין
הרב חיים קניבסקי, קרני חגבים, בני ברק תשל"ז
הערות שוליים

↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן פ"ד
↑  בין המתירים הם תפארת ישראל מסכת עבודה זרה ב ו, בועז ג. חכמת אדם כלל לח בבינת אדם מט. ערוך השלחן סימן לו. שו"ת שואל ונשאל (חלק ה יו"ד סד). שו"ת אגר"מ (יורה דעה, חלק ב', קמו.
↑  דעת הרב שלמה זלמן אוירבך הובא בידיעון הלכות שדה 51.
↑  הרב נחום אליעזר רבינוביץ', שיח נחום סימן מה
↑  הרב אליעזר מלמד‏, המחלוקת בדין שרצים זעירים, באתר פניני הלכה
↑  הרב איתם הנקין, לכם יהיה לאכלה
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן ק', סעיף א'
↑  שולחן ערוך - יורה דעה- פרק ק - סעיף א
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן פ"ד, סעיף י"ג, ושולחן ערוך, יורה דעה, סימן ק"א, סעיף ו'.
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן פ"ד, סעיף ח'
↑  שו"ת הרא"ש כלל כ', סעיף ג'.
↑  ט"ז יורה דעה סימן פד, סעיף קטן יב, כנסת הגדולה יו"ד פד, הגהות בית יוסף סעיף מז, ועוד.
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן פ"ד, סעיף ט"ז.
↑  כך היא דעת רוב הראשונים, אמנם דעת הרמב"ם לאסור גם אותם
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ס"ז, עמוד ב'.
↑  הרב רווח בתשובה לביאור דעתו
| כשרות |
| --- | --- | --- |
| כשרות הבשר | אבר מן החי • טרפה • סירכא • גיד הנשה • צומת הגידים • סימני הכשרות • עופות טמאים • זרוע, לחיים וקיבה • איסור אכילת חֵלֶב • שחיטה • הכשרת בשר • איסור אכילת דם • בשר שנתעלם מן העין • כחל (כשרות) |  |
| מצוות התלויות בארץ | שמיטה • יובל • טבל • תרומות ומעשרות • חלה • איסור חדש • איסור ערלה • נטע רבעי • כלאי הכרם • פאה •מתנות עניים • ביכורים |  |
| הלכות הרחקה מגויים | חלב נוכרי, גבינת נוכרי וחמאת נוכרי • יין נסך • פת עכו"ם • בישולי גויים |  |
| הכשרת כלים | טבילת כלים • הכשרת כלים • ליבון • נעיצה |  |
| איסורי תורה | בשר בחלב • חמץ בפסח • איסור אכילת שרצים |  |
| איסורי דרבנן ומנהגים | איסור לינת לילה • משקים שנתגלו • איסור אכילת קטניות בפסח • איסור שתיית מים בחילופי תקופות • אכילת דג עם בשר • אכילת דג עם חלב • אוכלים ומשקים שתחת המיטה |  |
| דינים כלליים | איסור והיתר • תערובת • מיעוט המצוי • טעם כעיקר • נותן טעם • נותן טעם לפגם • נ"ט בר נ"ט • דבר דעביד לטעמא • מעמיד • ביטול איסור לכתחילה • איסורים מבטלים זה את זה • כבוש כמבושל • תתאה גבר • מליח כרותח • עבירה מטמטמת |  |
| כשרות בעת החדשה | ירקות ללא חרקים • ג'לטין • משגיח כשרות • שטירל • בראקל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007495462905171
אקווריום: הופעות במפעל הפיס (מיני-אלבום של עמיר בניון)

אקווריום: הופעות חיות במפעל הפיס הוא המיני-אלבום החמישי של הזמר הישראלי עמיר בניון, והעשירי שיצא לאור במסגרת הפרויקט המוזיקלי אקווריום. המיני-אלבום הוקלט במהלך הופעה שקיים בניון באקווריום, וזה יצא לאור ב-2 ביוני 2022.
רשימת השמעה

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי עמיר בניון.
| מס' | שם | אלבום מקורי | משך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ללכת לשם  | שלכת (2002) | 4:17 |
| 2. | מילה ברוח  | מילה ברוח (2016) | 5:29 |
| 3. | עומד בשער  | עומד בשער (2008) | 4:54 |
| 4. | כשאת עצובה  | רק את (1999) | 6:14 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 20:55 |
משתתפים

עמיר בניון – זמרה, בנג'ו
אלעד לוי – כינור
יניב דדון – גיטרה
עדי גיגי – בס
הלל אמסלם – כלי הקשה
מתן כספי – כלי הקשה
יהושוע לוי – קלידים
סהר דוד – נאי
הערות שוליים

↑  אקווריום - הופעות במפעל הפיס, באתר מפעל הפיס
| אקווריום |
| --- | --- | --- |
| מיני-אלבומים | דניאל סאן קריף • נונו • החצר האחורית • טדי נגוסה • כנסיית השכל • כרקוקלי • ישי לוי • דניאלה ספקטור • צליל דנין • עמיר בניון • נורוז • עומר מושקוביץ • ימן בלוז וקולות תימן • תומר ישעיהו • אסתר רדא • עדן דרסו • גבע אלון • אסף אמדורסקי • ארקדי דוכין • קרולינה • רונה קינן • התקווה 6 • מבוא הדודאים • אלון עדר ולהקה • נרקיס • טריפולי • ג'ימבו ג'יי • בניה ברבי • גיא מזיג • אברהם טל • ברי סחרוף • טיפקס • בלקן ביט בוקס • אביב בכר • אהוד בנאי • שי צברי • ליילי • טפש • תזמורת ירושלים מזרח ומערב ונטע אלקיים • אקו • סימה נון • עלמה גוב • שולי רנד • אורית טשומה • נטע וינר • מירי מסיקה • קורין אלאל • שלומי שבן • אפרת גוש • מיכה שטרית • אניה בוקשטיין • שמעון בוסקילה • נורית גלרון • פלד • אליעד • אבי אבורומי • רייזינג דאסט ושירה גבריאלוב • אמיר דדון • נסטיה רוד • רגיני • בר צברי • דיקלה • עטרה • רון עשהאל • זהבה בן • יובל דיין |  |
| סינגלים | "YMCA" (עמיר לב) • "קמתי לרקוד" (ארטיפקס ונינט טייב) • "64 אחוז" (מאיה אביגדור) • "העצב הזה" (עידו שוורץ) • "פרו" (עמר גשן) |  |
| ערכים קשורים | מפעל הפיס |  |
הקוטב הדרומי

מקומו הסמלי של הקוטב הדרומי. דגלי המדינות שחתמו על ההסכם האנטארקטי מסודרים סביבו. ברקע ניתן לראות את הכיפה הישנה של תחנת הקוטב. הכיפה זזה מהמקום המדויק של הקוטב הדרומי בשל תזוזת מדף הקרח שעליו היא יושבת
משלחות הגילוי שהגיעו ראשונות לקוטב הדרומי
תנועת הקוטב המגנטי הדרומי בשנים 1945–2000, על רקע קו החוף של אנטארקטיקה
הקוטב הדרומי הוא הנקודה הדרומית ביותר בכדור הארץ. הקוטב מצוי ביבשת אנטארקטיקה והוא למעשה נמצא בנקודה המרכזית של ציר כדור הארץ הדרומי. הטמפרטורות הממוצעות בקוטב הדרומי הן מינוס 28 מעלות בקיץ, ומינוס 60 בחורף. בשנת 1983 נמדד מזג האוויר הקר ביותר בקוטב - מינוס 89.2 מעלות.
הקוטב הגאוגרפי הדרומי

הקוטב הגאוגרפי הדרומי הוא הנקודה שבה ציר סיבוב כדור הארץ חותך את פני האדמה. זוהי הנקודה אליה מתייחסים כאשר מזכירים את הקוטב הדרומי ללא פירוט נוסף.
הראשונים שהגיעו לקוטב הדרומי היו רואלד אמונדסן ומשלחת הקוטב הדרומי ב-14 בדצמבר 1911. מתחרהו הראשי של אמונדסן, רוברט פלקון סקוט ומשלחת טרה נובה, הגיע לקוטב 33 יום מאוחר יותר. בדרכם חזרה מתו סקוט וארבעת אנשי צוותו מרעב ומקור קיצוני. אחריהם ביקרה בקוטב משלחת בראשות אדמונד הילרי ואחר כך משלחת של ויוויאן פוקס. מאז היו מסעות רבים לקוטב הדרומי. האדמירל האמריקאי ריצ'רד בירד היה הראשון שטס מעל הקוטב הדרומי ב-29 בנובמבר 1929.
באזור הקוטב הדרומי נמצאת התחנה האנטארקטית אמונדסן-סקוט המאוישת באופן קבוע על ידי חוקרים ואנשי תחזוקה. התחנה הוקמה ב-1958 שנקראה השנה הגאופיזית הבינלאומית.
יבשת אנטארקטיקה נמצאת מעל הקוטב הדרומי, אולם לא זה היה המצב לאורך כל שנות קיומו של כדור הארץ, בשל נדידת היבשות. ההיטל של הקוטב הדרומי הגאוגרפי לתוך השמיים מגדיר את הקוטב השמיימי הדרומי.
הקוטב המגנטי הדרומי

הקוטב המגנטי הדרומי הוא הנקודה הקרובה ביותר לקוטב הגאוגרפי הדרומי שבה השדה המגנטי בגובה פני הקרקע אנכי לפני כדור הארץ. מצפן רגיל, שיכול לנוע אך ורק במישור מאוזן, למעשה לא יפעל בו, ויצביע על כיוון אקראי.
הקוטב המגנטי הדרומי נע לאורך השנים בכיוון צפון-צפון-מערב. בשנת 2005 נמצא הקוטב הקוטב המגנטי הדרומי ב-64.5° דרום 137.9° מזרח, ובשנת 2010 נמצא ב-64.4° דרום 137.4° מזרח.
הקוטב הגאומגנטי הדרומי

הקוטב הגאומגנטי הדרומי הוא הנקודה הקרובה ביותר לקוטב הגאוגרפי הדרומי, בה הציר של הדיפול המגנטי (ציר הדו-קוטביות) של כדור הארץ - "חותך" את פני כדור הארץ. זווית השדה המגנטי איננה ‎90°‏ בדיוק כי הדו-קוטביות בשדה המגנטי של כדור הארץ איננה "מושלמת" וקיימת חוסר סימטריות. אם כדור הארץ היה מגנט דו-קוטבי מושלם - הקטבים המגנטיים היו חופפים את הקטבים הגאומגנטיים.
מבחינה פיזיקלית, הקוטב המגנטי/הגאומגנטי הדרומי של כדור הארץ - הוא למעשה קוטב מגנטי צפוני, ולהפך. הקוטב הדרומי של כל מגנט נמשך לקוטב הצפוני של מגנטים אחרים, כך גם הקוטב הדרומי של מגנט מרחף (כמו, למשל, במצפן) יצביע לכיוון הקוטב דרומי הגאומגנטי (שהוא כאמור מגנט צפוני).
המיקום המדויק של הקטבים המגנטיים והגאומגנטיים - הן בצפון והן בדרום - משתנה באופן הדרגתי. בשנת 2005 נמצא הקוטב הגאומגנטי הדרומי ב-79.8° דרום 108.2° מזרח, ובשנת 2010 נמצא ב-80.0° דרום 108.0° מזרח.
ב-16 בינואר 1909 משלחת בראשות ארנסט שקלטון מצאה את הקוטב הדרומי המגנטי.
הקוטב הדרומי הלא-נגיש

נמצא ב-85°50′S 65°47′E﻿ / ﻿85.833°S 65.783°E﻿ / -85.833; 65.783, בשטחה של היבשת האנטארקטית. זו הנקודה הרחוקה ביותר באנטארקטיקה מהאוקיינוס הדרומי. משלחת סובייטית הגיעה אליו לראשונה בשנת 1957. הם הקימו שם את תחנת סובטצקייה (Sovetskaya) ואיישו אותה במהלך הקיץ הדרומי של 1957–1958.
ראו גם

תחנת הקוטב הדרומי
קוטב
הקוטב הצפוני
השדה המגנטי של כדור הארץ
אנטארקטיקה
זמן באנטארקטיקה
קראי מזרח אירופה

בית תפילה של הקראילאר בליטא
קראים (קראילאר) הוא השם המקובל בקרב צאצאי היהודים הקראים במזרח אירופה לכינוי ללאומיותם. לאומיות זו צמחה בעקבות התנועה הלאומית הקראית בתחילת המאה ה-19. חלק מתנועה זו דגלו בדעה לפיה הקראים באירופה שייכים ללאום נפרד ולא ללאום היהודי. חלקם רואים את עצמם כשייכים לעם ישראל.
שמה של לאומיות זו נגזר מהשפה הקראית בה דיברו הקראילאר. שפה זו הייתה שייכת למשפחת השפות הטורקיות, ובעקבות כך הופיעה בקרב הקראילאר ההשקפה שהם שייכים ללאום טורקי.
ראו גם

קרימצ'קים
יהדות קראית