stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מארי הנריקס
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Lise Svanholm. "Marie Henriques (1866 - 1944)" (בדנית). Dansk Kvindebiografisk Leksikon. נבדק ב-5 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Bodelsen, Merete. "Marie Henriques" (בדנית). Dansk Bibliografisk Leksikon. נבדק ב-5 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Kvindelige Kunstneres Samfund". kks-kunst.dk. נבדק ב-1 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lise Svanholm. "Marie Henriques". Kunstindeks Danmark & Weilbach Kunstnerleksikon. נבדק ב-1 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  William Behrend. "Robert Henriques". Dansk Biografisk Leksikon, Gyldendal. נבדק ב-1 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Katz, Miriam, De løfter kvindelige kunstneres historie ud af glemslen, ‏2014 (בדנית)
↑  "Marie Henriques som kunstner og menneske" (PDF). kks-kunst.dk (בדנית). נבדק ב-7 בפברואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007515054505171  RKD: 463676  ULAN: 500184452  VIAF: 629162422734332460009   WorldCat (עם VIAF): 629162422734332460009 
סרקופג אצטקי (1928)
מודל (לוגיקה מתמטית)

בלוגיקה מתמטית, מודל של תורה הוא מבנה המתאים לשפה, שבו מתקיימות כל האקסיומות. לעניין זה, המבנה כולל קבוצה, עם השׂמות מתאימות לקבועים, לפונקציות וליחסים השייכים לשפה.
לדוגמה, אפשר לתאר תורה שיש בה קבוע אחד  c, ויחס בינארי  P, עם האקסיומות  \forall x:P(x,c),\forall x\,\exists y:P(y,x)\land \neg P(x,y). מודל אפשרי כולל את הקבוצה  \{1,2,3,c\}, והיחס  P={\bigl \{}(1,c),(2,c),(3,c),(c,c),(1,2),(2,3),(3,1){\bigr \}}, שבה מתקיימות שתי האקסיומות.
קיומו של מודל מוכיח שהתורה עקבית. מאידך, משפט השלמות של גדל קובע שלכל תורה עקבית יש מודל אחד לפחות.
לפי משפט הקומפקטיות, לתורה שיש לה מודלים בגדלים סופיים לא חסומים, יש גם מודל אינסופי.
לפי משפט לוונהיים-סקולם, לתורה שיש לה מודל אינסופי, יש מודל מכל עוצמה אינסופית הגדולה מעוצמת קבוצת הקבועים.
לא צפוי

"לא צפוי" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרים הישראליים עומר אדם ושרית אביטן. הוא יצא לאור ב-27 בינואר 2014, על ידי חברת התקליטים NMC, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן. נכתב והולחן על ידי שי אלמגור, ליאור מיארה ואלירן אביטל והופק על ידי ציקי זנתי.
בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה ממאה אלף השמעות. הווידאו קליפ הרשמי שלו פורסם ב-28 בינואר בערוץ היוטיוב הרשמי של אדם. על-אף שנכתב שם כי השיר עתיד להיכלל באלבומו הרביעי, מודה אני, בחרו המפיקים שלא לצרפו לרשימת הרצועות. נכון לאפריל 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-6.5 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 10 |  |
הערות שוליים

↑   לא צפוי, בביצוע עומר אדם, סרטון  באתר יוטיוב
| עומר אדם |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נמס ממך • ילד טוב ילד רע • מוזיקה ושקט • מודה אני  • אחרי כל השנים • Omer • סוף העולם |  |
| מיני אלבומים | 5 בום! • The 8 • ‏3 • לכאורה • חמישה לילות |  |
| אלבומי הופעה | מהפכה! (Live) • אחרי כל השנים (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • אסף אטדגי • כוכב נולד |  |
| עומר אדם - שירים |
| --- | --- | --- |
| נמס ממך | "להאבד ברוח" • "אל תבכי" • "את בליבי" • "נמס ממך" • "הופה" |  |
| ילד טוב ילד רע | "מאושרת" • "קסם" • "מיליון נשיקות" • "בואי עכשיו" • "ילד טוב בגוף של ילד רע" • "בניתי עלייך" |  |
| מוזיקה ושקט | "מאמי זה נגמר" • "וואי לי" • "מתקרבת מתרחקת" • "נסיכה" • "כמו בימים" • "כובשת" • "תל אביב" • "תרחמי עליי" • "שקט" • "לבדי" |  |
| מודה אני | "נועצת מבט" • "מהפכה של שמחה" • "אחי" • "אז הלכתי" • "בוקרשט" • "היא רק רוצה לרקוד" • "עצוב לי שזה ככה" |  |
| אחרי כל השנים | "אחרי כל השנים" • "שדות של תירוצים" • "סיפור ישן" • "פוליטיקה וסקס" • "מביט מהצד" • "בסוף הכל חולף" |  |
| 5 בום! | "טמפרטורה" • "תיתן לה פרחים" • "שיר הרווק" • "תגידו לה / אהבה מטורפת" • "יום השישי" |  |
| Omer | "פעם בחיים" • "שני משוגעים" • "חברות שלך" • "אוהבת אותי אמיתי" • "בחורים טובים" • "רחוק מכולם" • "מאושרת בלעדיי" • "תגידי לי שטוב לך" • "חברות שלך 2" • "יעשו לנו כבוד" • "ניפגש בשמחות" • "כתבתי עלייך שיר" • "Beg" • "מים שקופים" • "שגרה מפוארת" |  |
| The 8 | "פסקול חיי" • "מה שנפל מהידיים" |  |
| סוף העולם | "אני" • "התעוררתי עם נמר" • "DXB to TLV" |  |
| חמישה לילות | "מבת ים ועד הנצח" ‏•‏‏ "אקדח" ‏•‏‏ "כסף או דמעות" ‏•‏‏ "לילות וקללות" ‏•‏‏ "רק שלך" |  |
| סינגלים אחרים | "Paradise" • "מזל" • "ככה זה מרגיש להתאהב" • "לא הפסקתי לחפש אותך" • "לרקוד ולזוז" • "לעולם בעקבות השמש" • "הלב שלי" • "יש לנו את הכוח" • "יש דברים שלא עושים" • "שירו של שפשף" • "קוקוריקו" • "תמחל לי" • "הנשיקות שלי" • "על מה בנות חושבות בלילה" • "פרצופים" • "Dale Mami" • "קאקדילה" • "יהיה טוב & מים שקופים" • "תרקוד לנצח" • "ואיך שלא" • "צמוד צמוד" • "ראיתי עולם" • "עברנו הכל" |  |
| השתתפות בסינגלים | "השתגע העולם" |  |
| שירים אחרים | "אהבתי לך" |  |
מאסרו של ישו

המאסר במאסטה מהמאה ה-14
המאסר בציורו של ג'וטו די בונדונה
מאסרו של ישו (קאראווג'ו)
מאסרו של ישו הוא אירוע מכריע בחיי ישו, המתואר בכתבי הבשורות. האירוע מוביל לצליבת ישו ולכן הוא נחשב לתחילת הפסיון של ישו. על פי המתואר בברית החדשה, לאחר הסעודה האחרונה יצא ישו להתפלל בגן המכונה "גת שמנים", ושם הסגיר אותו יהודה איש קריות לידי שליחי הכהנים והחיילים הרומאים. על פי אות מוסכם מראש, נישק אותו יהודה איש קריות וכך ידעו החיילים את מי לאסור. המאסר הוא אחד מחמשת האירועים המפורטים ביותר בכתבי הבשורות, יחד עם משפטו של ישו, הצליבה, הקבורה, והתחייה.
על פי המסורת הנוצרית, המאסר התרחש במערת הבגידה.
המאסר בבשורות

על פי ארבע הבשורות, לאחר הסעודה האחרונה פנה ישו להתפלל בגת שמנים עם שלושה מתלמידיו. לאחר הייסורים בגן, אמר ישו לתלמידיו שהנה עומדים למסור אותו בידי החוטאים. מיד התקיימו דבריו ויהודה איש קריות הגיע בראש המון רב לתפוס אותו. על פי מתי ומרקוס ניגש אליו יהודה ובאמרו "רבי רבי" נשק לו על מנת לסמן שהוא ישו. על פי מתי, ישו גם ענה לו "רעי, על מה באת?" ואז אחז בו ההמון. על פי לוקאס הוא קרב אליו לנשקו, אולם ישו עצר אותו ואמר לו "הֲבִנְשִׁיקָה אַתָּה מוֹסֵר אֶת־בֶּן־הָאָדָם?". בבשורה על-פי יוחנן לא מוזכר עניין הנשיקה, אולם מתואר דו-שיח קצר בין ישו לבין ההמון, שבו הוא שואל אותם שוב ושוב את מי הם מחפשים, והם נרתעים ממנו. כמו כן, יוחנן הוא היחיד המזכיר במפורש שבראש האוסרים עמדו חיילים רומאים: "אָז תָּפְשׂוֹּ הַגְּדוּד וְשַׂר הָאֶלֶף וּמְשָׁרֲתֵי הַיְּהוּדִים אֶת־יֵשׁוּעַ וַיַּאַסְרֻהוּ". בבשורות האחרות מוזכרים רק יהודים: ראשי הכהנים, שרי המקדש, הזקנים ופרושים.
לאחר מכן פנה ישו אל העם ושאלם מדוע באו אליו במקלות ובחרבות משל היה שודד, הלוא הוא ישב במקדש מדי יום והם יכלו לתפסו שם. אז לקחו אותו משם אל המשפט בבית קיפא הכהן הגדול, או, על פי יוחנן, לבית חותנו חנן ומשם לבית קיפא. שם נחקר בפני ראשי הכהנים, הזקנים והסופרים, ומשם נשלח למשפט בפני פונטיוס פילאטוס.
קיצוץ אוזנו של עבד הכהן הגדול

בארבע הבשורות מסופר שאחד מתלמידיו (על פי יוחנן זהו פטרוס) שלף את חרבו וקיצץ את אוזנו של עבד הכהן הגדול, ושמו מלכוס (מלכות', Malchus) (על פי דברי יוחנן). ישו גער בו, וציווה עליו להניח את חרבו ולאפשר לו להיאסר בתואנה כי "כל אוחזי חרב, בחרב יאבדו" (אולי על בסיס הברכה לעשו–”על חרבך תחיה” (בראשית, כ"ז, מ')) וכי עליו לסבול את מלוא ייסוריו. על פי לוקס, הוא ריפא את אוזנו של העבד, וזה היה הנס האחרון שביצע ישו בחייו הארציים.
הנמלט העירום

בבשורה על פי מרקוס מופיעים הפסוקים:
51 וְנַעַר אֶחָד הָלַךְ אַחֲרָיו מְעֻטָּף בְּסָדִין לְכַסּוֹת אֶת־עֶרְוָתוֹ וַיֹּאחֲזֻהוּ הַנְּעָרִים׃

52 וַיַּעֲזֹב אֶת־הַסָּדִין בְּיָדָם וַיָּנָס מִפְּנֵיהֶם עָרֹם׃
חוקרים רבים נחלקו בשאלה מי הוא אותו הנער ומדוע מופיע הקטע בבשורה כלל. כמה הצעות שונות הועלו בדבר זהות הנער הבורח, ביניהן: מרקוס עצמו (שסיפר על החוויה האישית שעבר), ישו, יוחנן בן זבדי, יעקב אחי ישו, לזרוס ודמויות נוספות.
אמנות

ככל האירועים הבולטים בחיי ישו, המאסר תואר בצורה נרחבת בציורים, בפסלים ובויטראז'ים. בין האמנים הבולטים שעסקו בנושא ניתן למנות את דירק בוטס, פרה אנג'ליקו, אלברכט אלטדורפר, הירונימוס בוש וקאראווג'ו. בכנסיית כל העמים שבגת שמנים, המקום שבו לפי המסורת אירע האירוע, קבועים שני פסיפסים המתארים את נשיקת יהודה איש קריות משמאל למזבח, ואת מעמד המאסר מימין לו.
לקריאה נוספת

אפי זיו, הצופן הנוצרי באמנות, אור יהודה: כנרת, זמורה-ביתן, 2015, עמ' 164 - 168, מסת"ב 978-965-566-137-8
הערות שוליים

↑  מתי, כו, 45-46. מרקוס, יד, 41-42
↑  מתי, כו, 49
↑  מרקוס, יד, 45
↑  לוקס, כב, 47-48
↑  יוחנן, יח, 12
↑  מתי, שם, 51
↑  יוחנן, יח, 10
↑  לוקס, שם, 51
↑  הבשורה על פי מרקוס פרק יד – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org
1 2  abraham kuruvilla, [http://homiletix.com/wp-content/uploads/2012/01/Kuruvilla-JETS-2011.pdf THE NAKED RUNAWAY AND THE ENROBED
REPORTER OF MARK 14 AND 16: WHAT IS THE
AUTHOR DOING WITH WHAT HE IS SAYING?], Journal of the Evangelical Theological Society
| חייו, מותו, ותחייתו של ישו |
| --- | --- | --- |
| ילדותו | הבשורה למרים • הביקור • הולדת ישו • סגידת הרועים • שלושת האמגושים • הבריחה למצרים • טבח החפים מפשע • ישו בין המורים |  |
| בגרותו | טבילת ישו • פיתויו של ישו • החתונה בקנה • הדרשה על ההר • הדרשה על המישור  • השומרוני הטוב • ההשתנות |  |
| השבוע הקדוש | הכניסה לירושלים • הסעודה האחרונה • הייסורים בגן • מאסרו של ישו • חקירת ישו בידי הסנהדרין • משפטו של ישו בפני פונטיוס פילאטוס • צליבת ישו |  |
| תחייתו | קבורת ישו • תחיית ישו • נס הדגים השני וההבטחה לפטרוס • הפגישה באמאוס • העלייה השמיימה • הביאה השנייה |  |
מוספלסבאיר

| --- | --- |
סמל מוספלסבאירסמל מוספלסבאיר

 מדינה:  איסלנד איסלנד
 מחוז:  הפידבורגארסוויידיד (מחוז עיר הבירה)
 ראש העיר:  Regína Ás­valds­dótt­ir
 שטח:  197 קמ"ר
 גובה:  0 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  1,343 (1 בינואר 2023)
  ‑ צפיפות:  45.78 נפש לקמ"ר (2011)
 קואורדינטות:  64°04′00″N 21°57′00″W﻿ / ﻿64.0666666666667°N 21.95°W﻿ / 64.0666666666667; -21.95
 אזור זמן:  UTC
 http://www.mosfellsbaer.is
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת איסלנד מוגדלת) רייקיאוויק אקוריירי קפלאוויק אקרנס איסאפיירד'ור סאוד'אורקרוקור איילססטאד'יר סלפוסמוספלסבאיר(למפת איסלנד רגילה) רייקיאוויק אקוריירי קפלאוויק אקרנס איסאפיירד'ור סאוד'אורקרוקור איילססטאד'יר סלפוסמוספלסבאיר    מטרופולין רייקיאוויק tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מוספלסבאיר (באיסלנדית: Mosfellsbær) היא עיר במערב איסלנד, כ-17 ק"מ מהבירה רייקיאוויק. העיר נמצאת על כביש הטבעת של איסלנד, המוליך מהבירה לאקרנס, ושטחה הוא 197 קמ"ר. אוכלוסיית העיר מנתה בשנת 2011 כ-8,886 תושבים.
במהלך השנים האחרונות חלה התפתחות שיטתית בפעילויות הפנאי באזור. גבעות המקיפות את העיירה, כמו מוספל, גרימנספל, הלגאפל ואולפרספל, מספקות נופים מדהימים של אזור החוף הדרום-מערבי, כמו כן יש הזדמנויות נהדרות להליכה, רכיבה על סוסים, טיולים ודיג פורלים וצ'ארקטיקה ארקטית. הפעילות התרמית באזור סיפקה לרייקיאוויק מים חמים לחימום ובריכות חמות מאז 1933.
הסופר האיסלנדי הלדור לכסנס בילה חלק מילדותו בעיר, ולפי המסורת המקומית, כאן טמן אגיל סקדלאגרימסון את אוצרות הכסף שלו.
ערים תאומות

פינלנד לוימה, פינלנד
נורווגיה שיאן, נורווגיה
דנמרק טיסטד, דנמרק
שוודיה אודוואלה, שוודיה
הערות שוליים

↑  Guide to Iceland, Information about Mosfellsbær
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 10065051-X  ISNI: 0000 0004 0398 2978  MusicBrainz: 85c4b54f-9852-4a21-b35b-ba623f74d1d3  VIAF: 128799007   WorldCat (עם VIAF): 128799007 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של איסלנד ובנושא יישובים באירופה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מודיף

מודיף (בערבית: المضيف, "המארח") הוא מבנה מסורתי המשמש את ערביי הביצות (המכונים "מעדאן", معدان) באזורי הביצות שבין נהרות פרת וחידקל בדרום עיראק. בתי המודיף בנויים מקנים ומסוף המכסים שטחים גדולים בתחומי מחייתם. המודיף הוא בית טקסי גדול המשמש להארחה או כמקום התכנסות לחתונות, לוויות וכדומה, והשימוש בו נעשה עבור תשלום לשייח' שהקימו.
מבני מודיף נבנו על ידי תושבי הביצות בדרום עיראק עוד בימי קדם. הגבהה מגולפת של מבנה כזה, המתוארכת לאמצע האלף השלישי לפנה"ס התגלתה בעתיקות אוּרוּכּ, וכיום נמצאת באוספי המוזיאון הבריטי בלונדון.
מודיף הוא סוג מיוחד של "סריפה", בתים צפים על משטחים עשויים גזעי עצים, קנים ובוץ, המשמש להתכנסות. סוגים אחרים של בתים בנויים מקנים הם ה"ראבה" (עם כניסות בשני הקצוות ומשמשים כבית משפחתי) או "ביית" (המכיל חדר אחד בלבד). אלה בדרך כלל קטנים יותר ממודיף ומשמשים למגורים או לאחסון.
לכל שייח' מודיף המסוגל להכיל לפחות עשר נפשות. מספר הקשתות המשמשות במודיף מוכתב על ידי השבט וקבוצת המשפחה. לעיתים עוטר המודיף בצרורות קנים נוספים, המסודרים בתבניות קישוטיות וקבועים בחזית כדי לשמש כמזהה שבטי. הכניסה למודיף פונה תמיד לעיר מכה.
מדריך לפיד

| --- | --- |

מדריך לפיד לצפון אירופה, מהדורה 12, 1986
 מידע כללי
 מאת:  יוסף לפיד
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  מדריך טיולים
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת שקמונה
 תאריך הוצאה:  1970
מדריך לפיד היה מדריך הטיולים העברי המקורי הראשון שפנה לתייר הישראלי היוצא לחו"ל (בפרט למערב אירופה). המדריך, אותו חיבר יוסף לפיד, ראה אור לראשונה בשנת 1970 בהוצאת שקמונה וזכה לעשרות מהדורות.
מאפיינים

סגנון הכתיבה היה אישי למחצה והעצות הרבות, שנמסרו מפיו של לפיד ברוח של עצות ידידותיות של איש לחברו, כללו גם הדרכה כללית לגבי ההתנהלות הראויה (כיצד להתכונן לנסיעה, מה לארוז, לא לרוץ בין אתרים שונים ועוד. למשל: "לנוסע השובב והצעיר: אנא, לטובתך, אל "תרים" מזכרות, אנא, לטובתנו, אל תהיה קולני... ואנא, לטובת האנושות, אל תרשום על קירותיהם של אתרים היסטוריים כי 'ענת ורונן ביקרו פה'").
המדריך שיקף את אותה תקופה שבה הישראלי הממוצע הצליח לראשונה להרוויח דיו על מנת לצאת לטיול בחו"ל ושטיול כזה לא נתפס עוד כמותרות יוצאי דופן, אך עם זאת עשה זאת בחשש ובחרדה של חסר ניסיון.
לפיד הקפיד להתייחס לנקודה היהודית בכל אתר ואף נטה לקבוע בהחלטיות את יחסם של בני המקום ליהודים ולישראלים (למשל: "יחס חם אל היהודים, המוצא ביטוי גם ביחס לישראלים, שמור בליבם של הולנדים רבים, בייחוד מהדור הישן").
מסלולי הטיולים המוצגים הם השגורים והפופולריים ביותר, ללא כל יומרה לחידוש, מקוריות או ייחוד, והמדריך מוביל את הנעזר בו באופן מדויק ומדוד. עם זאת, תיאוריו של לפיד שופעים דמיון ומחיים את המראות הנגלים לעין המבקר. כך למשל בקולוסיאום ברומא: "מה שתופס את דמיונך הוא קול טפיפת סנדלי הרומאים הבאים למפגש, רחש הציפייה של ההמון הצמא לדם, שאגת החיות העולה מהכלובים ויללת העבדים המושלכים טרף לחיות".
לוקאס סאשה

לוקאס פאצ'קו אפיני (בפורטוגזית: Lucas Pacheco Affini; נולד ב-1 במרץ 1990), הידוע כלוקאס סאשה, הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת פורטלזה מליגת העל הברזילאית.
קריירה

סאשה גדל במחלקת הנוער של קורינתיאנס. לאחר שבקבוצת הנוער זכה בגביע 'סאו פאולו' לשחקנים עד גיל 21, את הקריירה המקצוענית שלו החל בקבוצת גרמיו בראורי, במדיה רשם 16 הופעות בסך הכל. בינואר 2011 נבחן בווסטהאם יונייטד, אך לא הצליח להשיג רישיון עבודה, ובספטמבר עבר לשחק בקבוצת קטנזארו 1929 מליגה נמוכה באיטליה, על מנת לקבל דרכון מקומי שהעניק לו אזרחות איטלקית. בשנת 2012 חזר לשחק בברזיל, בקבוצת סאו ז'וזה, שם רשם 10 הופעות בליגה המקומית של סאו פאולו.
לקראת עונת 2012/2013 עבר סאשה לקבוצת צסק"א סופיה מליגת העל הבולגרית, במדיה כבש שער ליגה אחד ב-29 הופעות, וכן כבש את שער הניצחון מול לודוגורץ ראזגרד במסגרת הגביע הבולגרי. בתום העונה נקלעה הקבוצה למשבר כלכלי, וסאשה הפך לשחקן חופשי.
לקראת עונת 2013/2014 הגיע סאשה לישראל, וחתם על חוזה לשנתיים בקבוצת הפועל תל אביב. כבר במשחק הבכורה שלו כבש את השער הראשון לזכות הקבוצה בעונה זו, חמש דקות לאחר שריקת הפתיחה במשחק מול ברואה בבולגריה במסגרת מוקדמות הליגה האירופית, בדרך לניצחון 1-4. ב-24 בפברואר 2014 כבש סאשה את שער הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 3-1 למכבי חיפה. לאחר מכן כבש מול מכבי חיפה גם בניצחון 4–0 וגם בתיקו 1–1, אז כבש את שער השוויון בדקה ה-90, ובסך הכל סיים את העונה בליגה עם ארבעה שערים ושני בישולים. בעונת 2014/2015 כבש שלושה שערי ליגה, ולאחר סיום חוזהו השתחרר מהמועדון לאחר שנתיים בהן שיחק בהפועל תל אביב.
ב-5 ביוני 2015 חזר סאשה לבולגריה וחתם בקבוצת לודוגורץ ראזגרד, עמה זכה בארבע אליפויות רצופות. בעונת 2016/2017 גם העפיל עם הקבוצה לשלב הבתים של ליגת האלופות, והגיע עמה לגמר הגביע הבולגרי, ובעונת 2017/2018 העפיל עם הקבוצה לשלב 32 האחרונות בליגה האירופית, בו הודחה על ידי מילאן. ב-5 ביולי 2018 זכה עם הקבוצה בסופר קאפ הבולגרי.
ב-10 ביולי 2019 חתם סאשה לשנתיים בקבוצת אריס סלוניקי מליגת העל היוונית.
ב-1 ביולי 2022 חזר לאחר עשר שנים לברזיל וחתם בפורטלזה.
הערות שוליים

↑  טליה סלנט, ‏לוקאס סאשה חתם לשנתיים בהפועל ת"א, באתר ערוץ הספורט, 4 ביולי 2013
↑  נדב צנציפר, הפועל ת"א: לוקאס סאשה עזב ולא ימשיך, באתר ynet, 10 במאי 2015
↑  עמית גולדשטיין‏, מהפועל תל אביב לליגת האלופות? לוקאס סאשה חתם בלודוגורץ רזגארד, באתר וואלה, 5 ביוני 2015
מבצר ביהייב

| --- | --- |

אחד משלושת חדרי הנשק, מבצר ביהייב
 מידע כללי
 סוג:  ביצורים, קסרקטין 
 מיקום:  ניו סאות' ויילס 
 מדינה:  אוסטרליה 
 קואורדינטות:  33°49′39″S 151°16′05″E﻿ / ﻿33.8275°S 151.268°E﻿ / -33.8275; 151.268
  (למפת סידני מוגדלת) מבצר ביהייב(למפת סידני רגילה) מבצר ביהייב
 
מבצר ביהייב (באנגלית: Beehive Casemate) הוא ביצור היסטורי שממוקם ליד חוף אובליסק (אנ'), מפרץ סידני, ניו סאות' ויילס, אוסטרליה. המבצר מהווה חלק מהפארק הלאומי נמל סידני (אנ').
תיאור והיסטוריה

המבצר נבנה בין השנים 1871–1874, תחת פיקוחו של האדריכל הקולוניאלי ג'יימס בארנט (אנ'). חומת הסוגרים התת-קרקעית הייתה מהראשונות שתוכננו ונבנו במקום לאחר נסיגת הכוחות הבריטיים ב-1870 ורפורמות קארדוול (אנ'). המבצר מכיל שלושה תאים ששימשו כחדרי נשק. בכל חדר היה חרך ירי הנשקף לעבר סידני האדס (אנ'). התאים התת-קרקעיים בנויים מלבנים ומטיט והם נבנו בתוך חללים שנחפרו באדמה. עמדות הירי נועדו לירות על ספינות האויב בעת שהן מנווטות סביב שונית סוא ופיגס (אנ'), בכניסה למפרץ ג'קסון.
גלריה

ביצור גדול יותר הממוקם מעל וסמוך למבצר ביהייב
החיצוב של מבצר ביהייב בשטח הצוק בוצע ב-1871
מבט לתוך אחד מהחלונות שמהם ירו לעבר ספינות אויב
הערות שוליים

↑  "Eleventh National Conference on Engineering Heritage: Federation Engineering a Nation; Proceedings". Informit. ארכיון מ-2008-09-10. נבדק ב-2020-10-08.
↑  "Beehive Casemates, Sydney Harbour National Park". Arup. אורכב מ-המקור ב-22 בנובמבר 2007. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מבצר ביהייב".
מוסא אל-כאזם

האימאם מוסא בן ג'עפר אל-כאזם (בערבית: موسى بن جعفر الكاظم; תעתיק מדויק: מוסא בן ג'עפר אלכאט'ם; 10 בנובמבר 745 באל-מדינה - 4 בספטמבר 799 בבגדאד) היה האימאם השביעי על פי אמונת הזרם המרכזי של השיעים התריסריים, ולפיכך, על פי השקפתם, יורש ישיר של הנביא מוחמד. הוא כיהן כאימאם כ-35 שנים, מגיל 21.
אל-כאזם נולד בתקופת מאבקי הכוח בין בית אומיה לבית עבאס. הוא היה רק בן ארבע, כשאבו אל-עבאס א-ספאח הפך לח'ליף העבאסי הראשון. מוסא לא היה בנו הבכור של אביו, ג'עפר א-צאדק, שהיה האימאם השישי על פי השיעה. דבר זה יצר מאבקי ירושה, והנהגתו לא הייתה מוסכמת על כל השיעים. לאחר הירצחו של אביו בתקופת שלטונו של הח'ליף אל-מנסור החליטו מרבית השיעים כי מוסא אל-כאזם יירש את אביו כאימאם. קבוצות אחרות (האיסמאעיליה) ראו באסמאעיל אבן ג'עפר, הבן הבכור, יורש ואימאם.
תחת שלטונו של הארון א-רשיד הוא נכלא, ולאחר מספר שנים בכלא, לטענת השיעים, הוא הורעל (בדומה לשאר האימאמים השיעים). הוא נקבר לצד נכדו, מאוחר יותר האימאם מֻחמד א-תקי, בכאזמיה, אשר מהווה כיום שכונה צפונית בבגדאד.
הערות שוליים

↑  Haider, Najam I., “Mūsā l-Kāẓim”, in: Encyclopaedia of Islam, THREE, Edited by: Kate Fleet, Gudrun Krämer, Denis Matringe, John Nawas, Everett Rowson. Consulted online on 11 October 2021 <http://dx.doi.org/10.1163/1573-3912_ei3_COM_41059>
↑  Kohlberg, E., “Mūsā al-Kāẓim”, in: Encyclopaedia of Islam, Second Edition, Edited by: P. Bearman, Th. Bianquis, C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Consulted online on 11 October 2021 <http://dx.doi.org/10.1163/1573-3912_islam_SIM_5563>
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007520769905171  GND: 119147726  ISNI: 0000 0000 5491 2209  LCCN: n85235881  NTA: 197779565  TDVİA: musa-el-kazim  VIAF: 62993534   WorldCat (עם VIAF): 62993534 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אסלאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מאסר

.
אסיר וסורגי תאו
מאסר הוא עונש שבית משפט רשאי לגזור על אדם שהורשע בעבירה פלילית על פי חוק. מהותו של העונש היא בשלילת חירותו של האדם וזכויות אחרות. האסיר נכלא בדרך כלל בבית סוהר למשך תקופת המאסר, אם כי לעיתים משמש לכך בית מעצר או מתקן כליאה אחר.
סוגי המאסר

ישנם שלשה סוגי מאסר:
מאסר בפועל – העבריין נכלא מאחרי סורג ובריח. בחוק נקבעת תקופת המאסר המרבית לכל עבירה. לעבירות מסוימות קבועה בחוק גם תקופת המאסר המזערית. עונש המאסר החמור ביותר הוא מאסר עולם. בית המשפט קובע את משך המאסר במסגרת המגבלות שבחוק.
עבודות שירות – עבודות יומיות לטובת הציבור, ובערב המורשע חוזר ללון בביתו. עונש זה חל במקרה שבית המשפט מטיל על המורשע מאסר לתקופה שאינה עולה על תשעה חודשים.
מאסר על-תנאי – המורשע לא ייכנס לבית הסוהר בגין עבירה זו, אך אם בפרק זמן קצוב הנאשם יחזור על עבירה שבגינה הורשע, הוא יכנס לבית הסוהר לתקופה בין שנה ל-3 שנים.
היסטוריה

אף על פי שמאסר במובן המוכר בימינו החל להתבצע בהיקף רחב רק בעת החדשה, גרסאות מסוימות של עונשי מאסר היו נהוגות בצורות שונות עוד מהעת העתיקה. בזמנים עברו היה נהוג לכלוא בני אדם לכל חייהם בצינוקים מעופשים ושורצי מחלות.
במאה ה-18, בעקבות התקדמות טכנולוגית שאפשרה מעקב מדויק יותר אחר זהויות של אזרחים, החלה המגמה המודרנית של עונשי מאסר לתקופות זמן מוגדרות. בהדרגה השתכלל מודל המאסר, ועם העלייה ברמת החיים והעלייה בחשיבות החברתית של זכויות אדם, הוסדר תחום המאסר, ובמדינות מערביות מודרניות יש פיקוח הדוק על בתי הכלא והאסירים זוכים למזון, תנאים תברואתיים נאותים, שירותים רפואיים, תמיכה נפשית ועזרה בשיקום חייהם.
במאה ה-21 נבחנת מחדש האפקטיביות של עונש מאסר לעומת אלטרנטיבות. בעשורים הראשונים של המאה המגמה במערב היא הפחתה, לעיתים בעשרות אחוזים, של כמות המאסרים, זאת מכיוון שלעונש המאסר מספר חסרונות, בהם העלות הגבוהה (לדוגמה, בישראל של 2020 עלות אסיר בודד מוערכת בקרוב ל-12,000 ש"ח בחודש), וממצאים שונים המצביעים על כך שמאסר כמעט ואיננו משקם אסירים, ומטילים ספק במידת האפקטיביות של אפקט ההרתעה של העונש. במקביל לנטייתם של שופטים מערביים להפנות פחות ופחות אסירים למאסר, עולה מנגד שימוש נפוץ יותר לאלטרנטיבות, חלקן בסיוע חידושים טכנולוגים, דוגמת אזיק אלקטרוני או מעצרי בית בשעות הלילה.
מטרת המאסר

מאסר אמור למלא ארבע מטרות: גמול וענישה, הרחקה, הרתעה, ושיקום. היכולת לכלוא אדם כעונש נועדה למנוע גם מאחרים את הסיכוי לביצוע פשעים. לכן, בתי הסוהר הם חלק מהעונש המוטל על אנשים שחורגים מהגבולות החוקיים. בתי סוהר גם מגנים על החברה בכך שהם מרחיקים ממנה את אותם אנשים שעלולים להוות סיכון לאחרים. לבתי הסוהר יש גם תפקיד שיקומי כאשר במהלך תקופת הכליאה מנסים לשנות את טבעם של הכלואים ובכך להקטין את הסיכוי שהם יפשעו שוב לאחר שישוחררו.
החוק מתיר למערכת בתי הסוהר להחליט על קיצור תקופת המאסר לאסיר שהתנהגותו טובה. כמו כן יש אפשרות לקיצור תקופת המאסר באמצעות חנינה.
מעצר מנהלי הוא מונח המתאר מעצר של אדם לתקופה מקסימלית של 6 חודשים מבלי שהורשע על ידי בית משפט בביצוע עבירה אלא על-פי צו מנהלי של הרשות.
בעוד שאין ספק לגבי האפקטיביות של הרחקת אסירים, ובמיוחד אסירים אלימים וראשי ארגוני פשיעה, נכון ל-2021 בדיקות וממצאים שונים מתקשים להראות אפקטיביות בהרתעה, ומצביעים על שיקום רק במספר קטן של מקרים.
ראו גם

ניסוי הכלא של סטנפורד
הרשות לשיקום האסיר
מדי אסיר
לקריאה נוספת

אהרון אנקר, מאסר על תנאי, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1981 (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

1 2 3 4  ד"ר אברהם טננבוים, שקיעתו של עונש המאסר, באתר ערוץ 7, 9 בספטמבר 2020
| ערכים העוסקים בענישה |
| --- | --- | --- |
| ענישה | ענישה • ענישה בישראל • ענישה במדינות העולם • עונש מוות בארצות הברית (עונש מוות לקטינים בארצות הברית) • עונש מוות ברוסיה |  |
| סוגי ענישה | חרם חברתי • מבחן וטיפול בקהילה • קנס • פיצוי הקורבן • מאסר עולם • עבודות שירות • מעצר מנהלי • מאסר • בית סוהר • ענישה גופנית • גלות • עונש מוות |  |
| גופי הטלת ענישה | בית משפט • בית דין צבאי • דין משמעתי • בית דין שדה • משפט חברים • חבר מושבעים • חבר מושבעים גדול • וואר דיר • איון על ידי מושבעים |  |
| מקור הסמכות לענישה | חוק • תקנון • משמעת • מצווה |  |
| תופעות המצריכות ענישה | סטייה חברתית • עבירה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283344705171  GND: 4274032-0  LCCN: sh85020023  NARA: 10638133
מוזיאון הסכו"ם של שפילד

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון, מוזיאון עצמאי 
 כתובת:  Alma Street, Sheffield, S3 8RY 
 מיקום:  Sheffield 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 קואורדינטות:  53°23′22″N 1°28′20″W﻿ / ﻿53.3895°N 1.47234°W﻿ / 53.3895; -1.47234
 אתר רשמי
 he
 
מוזיאון הסכו"ם של שפילד או מוזיאון האי קלהאם (באנגלית: The Kelham Island Museum) הוא מוזיאון תעשייתי המציג את ההיסטוריה התעשייתית של העיר לאורך 300 שנים. המוזיאון ממוקם על אי מלאכותי בן כ-900 שנה, שנוצר במקור לשימוש בטחנת מים. המוזיאון מציע מבט מקיף על התפתחות התעשייה בשפילד, החל מהמהפכה התעשייתית ועד ימינו. בין התערוכות המרכזיות ניתן למצוא את מנוע הנהר דון, מנוע קיטור בעוצמה של 12,000 כוחות סוס, שמופעל בפני המבקרים, וכן ממיר בסמר, אחד מהבודדים שנותרו בעולם. בנוסף, המוזיאון מציג סדנאות משוחזרות של חרשי מתכות קטנים ואוסף כלי עבודה מהוללים.
המוזיאון מהווה עוגן חשוב בנתיב המורשת התעשייתית האירופית ומופעל על ידי קרן המוזיאונים התעשייתיים של שפילד. זהו מקום ייחודי שבו המבקרים יכולים ללמוד על תולדות העיר ולהתנסות בחוויות אינטראקטיביות המספרות את סיפורם של עובדי המתכת, אומני המלאכה ומפעלי הייצור המפורסמים של שפילד.