stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קווארק למטה
הערות שוליים

↑
| חלקיקים בפיזיקה |
| --- | --- | --- |
| חלקיקים יסודיים | חלקיקים יסודיים |  |
| בוזונים | בוזוני כיול (פוטון • גלואון • בוזון W+ • בוזון W- • בוזון Z0) • בוזון היגס |  |
| קווארקים | למעלה (קווארק • אנטיקווארק) • למטה (קווארק • אנטיקווארק) • קסום (קווארק • אנטיקווארק) • מוזר (קווארק • אנטיקווארק) • עליון (קווארק • אנטיקווארק) • תחתון (קווארק • אנטיקווארק) |  |
| לפטונים | אלקטרון • פוזיטרון • מואון • אנטימואון • טאו • אנטיטאו • ניוטרינו • אנטיניוטרינו • ניוטרינו אלקטרוני • אנטיניוטרינו אלקטרוני • ניוטרינו מואוני • אנטיניוטרינו מואוני • ניוטרינו טאואוני • אנטיניוטרינו טאואוני |  |
| חלקיקים מורכבים | חלקיקים מורכבים |  |
| באריונים | נוקליאונים (פרוטון • נייטרון) • אנטיפרוטון • אנטינייטרון • היפרונים • באריון אקזוטי (פנטאקווארק) • הפטאקווארק • הקסאקווארק |  |
| מזונים | פאיון • קאון • אטא • פי • מזון D • מזון J/psi • מזון B • אופסילון • מזון אקזוטי (טטראקווארק) • Y(4140) |  |
| לא האדרונים | גרעין האטום • אטום • מולקולה • אטומים אקזוטיים (אנ') (מואוניום) |  |
| חלקיקים היפותטיים | חלקיקים היפותטיים |  |
| בוזונים | גרביטון • מזון אקזוטי • כדור גלואונים |  |
| פרמיונים | באריון אקזוטי |  |
| שותפי על | גרביטינו • לא גאוג'ינואים (ניוטרלינו • צ'רג'ינו) |  |
| אחרים | טכיון • מונופול מגנטי • פראון |  |
| המודל הסטנדרטי של פיזיקת החלקיקים> בוזונים | המודל הסטנדרטי של פיזיקת החלקיקים> פרמיונים | המודל הסטנדרטי של פיזיקת החלקיקים> פרמיונים | המודל הסטנדרטי של פיזיקת החלקיקים> פרמיונים |
| --- | --- | --- | --- |
: קווארקים
|  פוטון |  למעלה |  קסום |  עליון |
|  גלואון |  למטה |  מוזר |  תחתון |
: לפטונים
|  בוזוןZ |  נייטרינואלקטרוני |  נייטרינומיואוני |  נייטרינוטאואוני |
|  בוזון W |  אלקטרון |  מיואון |  טאו |
 בוזוןהיגס:
קליידוסקופ

קליידוסקופ לילדים
צורה אותה יצר הקליידוסקופ
קָלֵידוֹסְקוֹפּ (באנגלית: kaleidoscope, על בסיס היוונית, מילולית: "צופה בתמונה יפה"; על פי האקדמיה ללשון העברית: גְּלִילוֹר), הוא מכשיר אופטי, שנועד להמחיש צורות סימטריות, וכיום משמש בעיקר לשעשוע. הוא מורכב מגליל שבתוכו מראות, המשקפות עצמים (בדרך כלל שברי זכוכית) צבעוניים שבתוכו למשתמש המשקיף מחור בקצה הגליל, כשאור מאיר מהקצה השני. בדרך כלל הוא כולל שתי מראות מלבניות המוצמדות זו לזו בשפתן המוארכת. סידור המראות בזווית 45 מעלות ייצור שמונה שכפולים של העצמים הנראים, זווית של 60 מעלות תיצור שישה שכפולים, וזווית של 90 מעלות תיצור ארבעה שכפולים. כשמסובבים את הגליל, משתנים העצמים הנצפים, והסידורים השונים של עצמים שהמראות משקפות יוצרים שפע של צורות סימטריות וצבעוניות.
את הקליידוסקופ המציא סר דייוויד ברוסטר ב-1816, והוא נרשם כפטנט ב-1817.
המילונאי ראובן אלקלעי הציע במילונו את החידוש רָהִיב כשם תואר (תחת קליידוסקופי).
הערות שוליים

↑  דאגלס הארפר, kaleidoscope, מילון האטימולוגיה המקוון (Online Etymology Dictionary)
↑  גְּלִילוֹר במילון , באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  ראובן אלקלעי, מלון עברי שלם, כרך 3, הוצאת גליל, 1994, אמנם בפֶרֶט חידושי הלשון כתוב "קליידוסקופ" (ש"ע), כלומר "שם עצם", אך יש להניח שזו שגיאת דפוס והנכון הוא ש"ת כפי שכתוב ומנוקד בערך 'רהיב' שבגוף המילון (עמוד 1506)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538690105171  NDL: 01145615  NKC: ph842544 
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צ'שובה

| --- | --- |
כנסייה ניקולאוס הקדוש שנבנתה ב-1751
כנסייה ניקולאוס הקדוש שנבנתה ב-1751
 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  שלזיה (פרובינציה) שלזיה
 תאריך ייסוד:  1305
 שטח:  11 קמ"ר
 גובה:  282 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  221 (31 במרץ 2021)
 קואורדינטות:  50°40′13″N 18°50′10″E﻿ / ﻿50.67028°N 18.83611°E﻿ / 50.67028; 18.83611
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיצ'שובה(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיצ'שובה(למפת פרובינציית שלזיה רגילה) קטוביץ צ'נסטוחובה סוסנוביץ גליביצה ביילסקו ביאלה  לודז' שוו. אופולה פולין קטן צ'כיה סלובקיהצ'שובה(למפת פרובינציית שלזיה מוגדלת) קטוביץ צ'נסטוחובה סוסנוביץ גליביצה ביילסקו ביאלה  לודז' שוויינטו. אופולה פולין קטן צ'כיה סלובקיהצ'שובה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
צ'שובה (בפולנית: Cieszowa) הוא כפר בדרום פולין, השוכן 231 קילומטרים דרומית מערבית מהבירה ורשה, 48 קילומטרים צפונית מהעיר קטוביץ ומצוי בשטח הגמינה קושנצ'ין במחוז לובלינייץ בפרובינציית שלזיה.
היסטוריה

התיעוד הראשון לכפר מצוי ברשומות הכנסייה מ-1305 בהקשר לתשלום משכורות לנושאי משרות מסוימות. בשטח הכפר ממוקמת כנסיית ניקולאוס הקדוש, שהוקמה ב-1751 ועשויה מעץ. תושבי צ'שובה מתפרנסים מחקלאות. שמו של הכפר נגזר משמו של אציל פולני בשם צ'שובסקיץ' שהיה בעל האדמות באזור מ-1586 ועד 1628.
הקהילה היהודית

במהלך המאה ה-17 התיישבו יהודים בכפר. בפאתי הכפר צ'שובה מצויים שרידי בית עלמין יהודי שנוסד ככל הנראה במחצית השנייה של המאה ה-17. קיים תיעוד מ-1690 העוסק בתשלום מס בגין השימוש בקרקע בה מצוי בית העלמין. בשטח בית העלמין פזורות כמה עשרות מצבות המתוארכות מאמצע המאה ה-18 ועד שלהי המאה ה-19. הכיתוב על המצבות הוא בעברית וגרמנית. ב-1753 הוקם מבנה בית הכנסת של הקהילה, שעשוי היה מעץ ועמד על תילו עד 1911. בסמוך לבית הכנסת שכן ביתו של רב הקהילה ומבנה ששימש כתלמוד תורה.
בתקופת שלטונו של פרידריך השני, מלך פרוסיה שגשגה הקהילה ואוכלוסייתה גדלה. בארכיון בוורוצלב מצוים מסמכים מ-1757 המעידים על קהילה משלמת מיסים בת כ-100 נפשות. במחצית השנייה של המאה ה-19 ניתנו ליהודים זכויות תנועה והגירה מסוימות ואוכלוסיית הקהילה הלכה והצטמצמה. ב-1855 מנתה אוכלוסיית הכפר 476 נפשות, מתוכם 18 יהודים וב-1894 נותרו בכפר 4 יהודים בלבד. רב הקהילה האחרון נפטר ב-1871. ב-1905 לא התגוררו עוד יהודים בכפר. במקום בו עמדו בעבר מבני בית הכנסת ובית הרב, מצויה אנדרטה לציון 700 שנים להקמת הכפר. מקום הצבת האנדרטה מכונה גם בימינו על ידי תושבי הכפר בשם דוֹם רָבִּינַא, שמשמעו בעברית בית הרב. ב-2002 ביצעו נציגי השלטון המקומי ומתנדבים פעולות ניקוי ואחזקה במתחם בית העלמין. באוגוסט 2008, במהלך סופה עזה נגרמו לבית העלמין נזקים כבדים.
מצבה מבית העלמין היהודי ועליה הכיתוב: פה טמון הילד שמעון בן ר' שמואל קוסטרליטץ אשר נפטר ביום א', כ"ה באייר תר"מ, ה-6 במאי 1880
מצבה ועליה הכיתוב: פה נטמן מאיר בנו של ר' יחיאל מיכל אשר נפטר בשיבה טובה בכ"ז בניסן תקצ"ג, ה-14 ביוני 1833
הכיתוב על המצבה משמאל: פה נטמן הירשל, בנו של ר' אברהם אולשבסקי. נפטר ב-16 באפריל 1837
הערות שוליים

1 2 3  צ'שובה וקהילתה, באתר kirkuty.xip.pl (בפולנית).
↑  בית העלמין היהודי בצ'שובה, באתר השטעטל הווירטואלי (באנגלית).
קווארק מוזר

| המודל הסטנדרטי של פיזיקת החלקיקים> בוזונים | המודל הסטנדרטי של פיזיקת החלקיקים> פרמיונים | המודל הסטנדרטי של פיזיקת החלקיקים> פרמיונים | המודל הסטנדרטי של פיזיקת החלקיקים> פרמיונים |
| --- | --- | --- | --- |
: קווארקים
|  פוטון |  למעלה |  קסום |  עליון |
|  גלואון |  למטה |  מוזר |  תחתון |
: לפטונים
|  בוזוןZ |  נייטרינואלקטרוני |  נייטרינומיואוני |  נייטרינוטאואוני |
|  בוזון W |  אלקטרון |  מיואון |  טאו |
 בוזוןהיגס: 
קווארק מוזר (באנגלית: Strange quark) הוא חלקיק יסודי במודל הסטנדרטי. זהו קווארק דור שני בעל מטען חשמלי של  -{\frac {1}{3}}e. הקווארק המוזר הוא הקל ביותר שבקווארקים, אחרי קווארק למעלה וקווארק למטה. מסתו מוערכת בין 90 ל-100 MeV. "החלקיק המוזר" הראשון התגלה ב-1947, עם גילוי הקאון. הקווארק המוזר לא זוהה והוגדר עד שנות ה-60 של המאה ה-20, עם פיתוח מודל הקווארקים.
לקווארק המוזר מטען מוזרות של 1-.
משקילות המסה והאנרגיה שנובעת מתורת היחסות הפרטית, נובע כי אנרגיית הקשר המחברת את הקווארקים יחדיו מעניקה לנוקלאונים את מסתם. המסה מגיעה מאנרגיית שדה הכוח של הגלואונים ולא ממסת המנוחה של הקווארקים עצמם. דבר קיומם של הקווארקים הוצע לראשונה על ידי מספר מדענים באופן בלתי תלוי - מארי גל-מאן, ג'ורג' צוויג ויובל נאמן ב־1964.
האדרונים המכילים קווארק מוזר

חלק מההאדרונים מכילים קווארקים מוזרים:
קאונים הם מזונים המכילים קווארק מוזר (או אנטי-קווארק מוזר) וקווארק למעלה או למטה.
המזונים חסרי הטעם η ו- ή הם קומבינציות ליניאריות של מספר זוגות קווארקים ואנטי-קווארקים, ביניהם קווארק מוזר ואנטי-קווארק מוזר.
המזון φ חסר הטעם מורכב מזוג של קווארק מוזר, ואנטי-מוזר.
באריונים מוזרים הידועים כהיפרונים. ל-Σ ול-Λ יש קווארק מוזר אחד, ל-Ξ שניים, ול-Ω שלושה.
הערות שוליים

↑  J. Beringer et al. (Particle Data Group), PR D86, 010001 (2012) and 2013 partial update for the 2014 edition
| חלקיקים בפיזיקה |
| --- | --- | --- |
| חלקיקים יסודיים | חלקיקים יסודיים |  |
| בוזונים | בוזוני כיול (פוטון • גלואון • בוזון W+ • בוזון W- • בוזון Z0) • בוזון היגס |  |
| קווארקים | למעלה (קווארק • אנטיקווארק) • למטה (קווארק • אנטיקווארק) • קסום (קווארק • אנטיקווארק) • מוזר (קווארק • אנטיקווארק) • עליון (קווארק • אנטיקווארק) • תחתון (קווארק • אנטיקווארק) |  |
| לפטונים | אלקטרון • פוזיטרון • מואון • אנטימואון • טאו • אנטיטאו • ניוטרינו • אנטיניוטרינו • ניוטרינו אלקטרוני • אנטיניוטרינו אלקטרוני • ניוטרינו מואוני • אנטיניוטרינו מואוני • ניוטרינו טאואוני • אנטיניוטרינו טאואוני |  |
| חלקיקים מורכבים | חלקיקים מורכבים |  |
| באריונים | נוקליאונים (פרוטון • נייטרון) • אנטיפרוטון • אנטינייטרון • היפרונים • באריון אקזוטי (פנטאקווארק) • הפטאקווארק • הקסאקווארק |  |
| מזונים | פאיון • קאון • אטא • פי • מזון D • מזון J/psi • מזון B • אופסילון • מזון אקזוטי (טטראקווארק) • Y(4140) |  |
| לא האדרונים | גרעין האטום • אטום • מולקולה • אטומים אקזוטיים (אנ') (מואוניום) |  |
| חלקיקים היפותטיים | חלקיקים היפותטיים |  |
| בוזונים | גרביטון • מזון אקזוטי • כדור גלואונים |  |
| פרמיונים | באריון אקזוטי |  |
| שותפי על | גרביטינו • לא גאוג'ינואים (ניוטרלינו • צ'רג'ינו) |  |
| אחרים | טכיון • מונופול מגנטי • פראון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4346665-5
קינגיספ

קינגיספ (ברוסית: Кингисепп) היא עיר ברוסיה בחלקו המערבי של מחוז לנינגרד, 114 ק"מ מערבית מסנקט פטרבורג. העיר משמשת כמרכז אזור קינגיספ. העיר נמצאת על הנהר לוגה (ברוסית: Луга), הנשפך למפרץ פינלנד. אוכלוסיית העיר מונה 48,488 תושבים (2010). עד שנת 1922 נקראה העיר יאמבורג, אך שמה הוחלף כדי להנציח את זכרו של המהפכן הרוסי-אסטוני ויקטור קינגיספ.
היסטוריה

העיר נוסדה בשנת 1384 כמבצר ונקראה יאם (ברוסית: Ям). המבצר שימש להגנה מהפלישות הרבות של האבירים הגרמנים והשוודים. בשנת 1583 נכבשה העיר על ידי שוודיה. היא הוחזרה לרוסיה ב- 1595 ושוב נפלה בידי השוודים ב- 1617. הצריחים וחומות המבצר פוצצו ונהרסו בשנת 1685.
במהלך המלחמה הצפונית הגדולה (1700— 1721) העיר שוחררה על ידי צבא רוסיה, אך שמה השוודי יאמבורג לא שונה.
מקומות מיוחדים בעיר

קתדרלת יקטרינה בכיכר ניקולאי. בנייתה הסתיימה בשנת 1782. אדריכלי הבניין היו ברתולומאו רסטרלי  ואנטוניו רינלדי.
אישים נודעים

אלכסנדר קרז'אקוב, כדורגלן נודע שנולד בקינגיספ.
אלכסנדר דרוזדנקו, מושל מחוז לנינגרד, שניהל את מועצת הנבחרים של קינגיספ.
קתדרלת יקטרינה בכיכר ניקולאי
קניון פסטיבל סיטי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מרכז קניות
 שימוש:  מסחר
 מיקום:  דוחה
 מדינה:  קטר (מדינה) קטר
 בעלים:  חברת אל פוטאים
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 5 באפריל 2017
 תאריך פתיחה רשמי:  5 באפריל 2017
 מידות
 שטח:  600,000 מ"ר
 קומות:  2
 קואורדינטות:  25°23′06″N 51°26′32″E﻿ / ﻿25.385°N 51.4422°E﻿ / 25.385; 51.4422
 https://www.dohafestivalcity.com
 he
 
קניון פסטיבל סיטי (בערבית: الدوحة فيستيفال سيتي; באנגלית: Festival City) הוא מרכז קניות הממוקם באום סלאל מוחמד, צפונית לבירה דוחה, קטר.
המרכז נפתח בחודש אפריל 2017, גודלו כ-600,000 מ"ר, ובכך נחשב לקניון הגדול ביותר בקטר.
בין כותלי הקניון ניתן למצוא משטח סקי שלג, מתחם קולנוע 4D, מסלול רכיבה על אופניים, מסלול מרוצים חיצוני, חנות NBA, מרכול מונופריקס (Monoprix), סניף איקאה וכ-200 חנויות עם מותגים בינלאומיים מארצות הברית, בריטניה, איטליה וגרמניה.
הקניון קיבל דירוג של כ-3 כוכבים מארגון המפרץ למחקר ופיתוח (GSAS Design & Build) ובבנייתו הושקעו כ-6 מיליארד דולר.
הערות שוליים

↑  Qatar Tribune, webmaster, Doha Festival City to open on April 5, Qatar Tribune, ‏21 במרץ 2017 (באנגלית)
↑  Joey Aguilar, Qatar's 'largest mall' Doha Festival City opens, Gulf Times, ‏5 באפריל 2017 (באנגלית)
↑  First official NBA Store in the Middle East opens in Qatar, The Jerusalem Post | JPost.com (באנגלית)
↑  Victoria Scott, Five things to know about the upcoming Doha Festival City, Doha News, ‏21 במרץ 2017 (באנגלית)
צוויזל

| --- | --- |
סמל צוויזלסמל צוויזל

 מדינה:  גרמניה גרמניה
 שטח:  41.16 קמ"ר
 גובה:  750 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  9,045 (31 בדצמבר 2022)
 קואורדינטות:  49°01′00″N 13°14′00″E﻿ / ﻿49.016666666667°N 13.233333333333°E﻿ / 49.016666666667; 13.233333333333 
 אזור זמן:  UTC+1
 http://www.zwiesel.de
 he
 
מבט לעיר
כיכר העיר
צוויזל (בגרמנית: Zwiesel) היא עיר במזרח בוואריה, גרמניה. העיר שוכנת באזור היער הבווארי וידועה בעיקר בשל תעשיית הזכוכית והקריסטל שהתפתחה בה, הקנתה לה את הכינוי "עיר הזכוכית" וקיבעה את סיסמתה: "Fein Glas, gut Holz sind Zwiesels Stolz" (בתרגום חופשי: "זכוכית ויער איכותיים הם גאוותנו"). מאז שנת 1972 מוכרת העיר כאזור איכותי במיוחד של אוויר צלול.
היסטוריה

שם העיר מוזכר לראשונה בשנת 1254 והוא אוית בצורות שונות במהלך השנים. פירוש השם בגרמנית עילית תיכונה הוא "מזלג", ומקורו בנקודת האיחוד של שני נהרות הזורמים בקרבתה. על פי ההערכות, המתיישבים הראשונים היו כנראה מחפשי זהב, והישוב היה נקודת מעבר חשובה בדרך לבוהמיה. במאה ה-14 שימשה העיר כעיר שוק. במהלך מאות השנים העיר הוחרבה ונבנתה מספר פעמים כתוצאה משריפות מגפות ומלחמות. תנופת הבניה וההתפתחות הגדולה שלה התרחשה במהלך המאה ה-19, אשר לקראת סופה חוברה העיר למערכת המים והחשמל ובהשפעת התפתחות תעשיית הזכוכית והעץ, אשר אמנם התקיימו בעיר וסביבתה מאז המאה ה-15 אך התרחבו מאוד כתוצאה מהקמת מפעלי תעשייה גדולים.
בשנת 1904 הוקם בעיר בית הספר הטכני לתעשיית הזכוכית אשר הפך למרכז ידע ארצי וסייע בקידום העיר כמרכז כלכלי ותרבותי באזור היער הבווארי. בשנות ה-70 סופחו לעיר שטחים ואוחדו לשטחה המוניציפלי מספר יישובים קטנים מסביבתה שהפכו לחלק משכונות העיר.
גאוגרפיה

העיר צוויזל ממוקמת כמשתמע כאמור משמה, במפגשם של שני נהרות, לרגלי הרכסים של הרי מזרח היער הבווארי. היא מרוחקת כ-35 ק"מ מעיר המחוז דגנדורף וכ-15 ק"מ מגבול צ'כיה. מבחינה מנהלית, העיר מחולקת ל-11 רבעים.
בקרבת העיר נמצאים מרבצים גדולים של מינרלים העשירים במיוחד בתרכובות של קוורץ ואשר משמשים כמרכיב עיקרי בתעשיית הזכוכית, ובהם גם מינרלים נדירים. אחד המינרלים שנתגלו באזור אף נקרא על שמה של העיר – Zwieselite.
כלכלה

תעשיית הזכוכית היא עדיין מרכיב עיקרי בכלכלת העיר. מפעלי הזכוכית הגדולים הם מעסיק חשוב וכך גם תעשיית הזכוכית האומנותית הנלווית אליהם על ידי אמנים ומעצבים-יצרנים קטנים.
מרכיב חשוב נוסף בכלכלת העיר היא התיירות. בעיר כ-3,000 מיטות לאירוח והיא מהווה מקור משיכה לתיירים הפוקדים את מזרח בוואריה והיער הבווארי. הפעילות התיירותית באזור מתאפשרת הן בחורף והן בקיץ במסלולי הגלישה הסקי וההליכה בהרים וביערות הסובבים אותה.
בעיר מספר מוזיאונים וכן גלריות שעיקר התמחותן בתצוגות הזכוכית ומוצריה. העיר מקושרת היטב מבחינה תחבורתית באמצעות מסילת רכבת, קווי אוטובוס וכבישים.
צוואתו של עבד אל-בהאא

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  עבד אל-בהאא
 שפת המקור:  פרסית
 סוגה:  ספרות בהאית 
 הוצאה
 מקום הוצאה:  פלשתינה (א"י) 
 תאריך הוצאה:  3 בינואר 1922 
 תאריך הופעה ראשונה:  1922
 
צוואתו של עבד אל-בהאא היא מסמך אותו כתב עבד אל-בהאא, אחד ממנהיגיה של הדת הבהאית, לפני מותו בשנת 1921.
מותו של עבד אל-בהאא

ב-28 בנובמבר 1921 נפטר עבד אל-בהאא. בסוף ימיו, זכה עבד אל-בהאא לראות את התרחבותה של הדת הבהאית ברחבי העולם. בהלווייתו השתתפו אלפי מאמינים המשתייכים לזרמים דתיים שונים, וזאת כאות הערכה על שפעל לקדם את אחדות האנושות. קברו של עבד אל-בהאא נמצא באחד מחדרי מקדש הבאב שעל הר הכרמל.
תוכן הצוואה

צוואתו של עבד אל-בהאא מחולקת לשלושה חלקים.
בחלק הראשון, עבד אל-בהאא מהלל ומשבח את האל ואת בהאא אללה. הוא מתאר את תלאותיו של בהאא אללה ואת הדרך שעבר בתור הדמות המייסדת והמנהיג הראשון של הדת הבהאאית. נוסף על כך, מדובר בצוואה על תפיסה שהייתה רווחת בקרב זרמים שונים בעולם המתייחסים לעבד אל-בהאא כאויב קטלני החותר תחת ההנהגה באותם הימים. עבד אל-בהאא מוסר למאמיניו בהמשך דבריו כי על פי ציוויו של האל, אסור למאמין להשמיע דיבה, אלא להפגין שלווה וחביבות כלפי כל אדם באשר הוא אדם. עבד אל-בהאא מבקש מהאל שיגן על מאמיניו מפני רגשות שליליים בעולם, כמו תשוקה, שנאה וקנאה. הוא ממשיך ומנחה את מאמיניו להפיץ את האמונה הבהאאית בעולם, ומתאר את הנצרות כדת ששכחה את מושג הגשמיות ומתייחסת רק לרוחניות.
בהמשך דבריו, עבד אל-בהאא מסביר על כינון בית הצדק העולמי ועל מעמדם של העומדים בראשו. הוא מדגיש כי המאמינים העומדים בראש בית הצדק העולמי צריכים להיבחר על ידי כלל המאמינים. עבד אל-בהאא ממשיך ומתאר את אופן המינוי של "ידי אמונת האל" על ידי שומר האמונה ומציין כי "ידי האמונה" מחויבים לסור למרותו של האחרון.
את החלק השני של צוואתו, עבד אל-בהאא פותח בשבח והודיה לאל על שהיה לצידו לאורך הדרך וסייע לו להתמודד בקשיים מול אויביו השונים. הוא מציין כי האל יודע הכל על מאמיניו ועל כלל בני האדם, ומבקש מהאל שלא יזכור לבני האדם את אכזריותם ומעשיהם השגויים, כיוון שאינם יודעים מה הם עושים. עבד אל-בהאא חוזר להתייחס לעניין בית הצדק העולמי בכך שהוא מסביר כי על כל אדם לפנות אל הספר הקדוש, וכי מה שלא כתוב בספר הקדוש חייב להיות מופנה אל בית הצדק העולמי. הוא ממשיך ומסביר כי כל מה שמחליטים חברי בית הצדק העולמי שווה בחשיבותו לדברים הכתובים בספר הקדוש, וכי יש להם סמכות גם לבטל חוקים אם איבדו את הרלוונטיות שלהם.
בהמשך, עבד אל-בהאא מבקש להזהיר את מאמיניו מפני מירזא מוחמד עלי, אחיו של עבד אל-בהאא, אשר ניסה לרשת את אביו, בהאא אללה, ומשניסיון זה כשל, החל בניסיון לחבל באמונה הבהאאית. הוא ממשיך ומבקש ממאמיניו שיעמדו על המשמר ויראו שאין בוגדים או כופרים בתוך הדת.
בחלק השלישי והאחרון, עבד אל-בהאא מתאר כמה מהתלאות שעבר בחייו וחוזר להזכיר את הסבל שעבר בהאא אללה. הוא מבקש ממאמיניו להתנער מהכופרים והבוגדים ולהפיץ את האמונה הבהאאית בעולם. לבסוף, הוא מכתיר בחלק זה את נכדו שוגי אפנדי ליורשו.
הערות שוליים

↑  Will and Teatament of 'Abdu'l-Bahá, Bahá'i Reference Library
↑  Will and Teatament of 'Abdu'l-Bahá, Bahá'i Reference Library, Part 1
↑  Will and Teatament of 'Abdu'l-Bahá, Bahá'i Reference Library, Part 2
↑  Will and Teatament of 'Abdu'l-Bahá, Bahá'i Reference Library, Part 3
| כתבים בהאיים |
| --- | --- | --- |
| מחיבורי בהאא אללה | אל-כתאב אל-אקדס • כתאב-י איקאן • המילים הנסתרות • שבעת העמקים • ארבעת העמקים • איגרות אל המלכים והשליטים • האיגרת אל בן הזאב • ג'ואהר אל-אסראר |  |
| מחיבורי עבד אל-בהאא' | שיחות פריז • תשובות לכמה שאלות • צוואתו של עבד אל-בהאא |  |
| מחיבורי שוגי אפנדי | הנה ה' עובר • היום המובטח הגיע |  |
| מחיבורי הבאב | קיום אל-אסמאא • באיאן • כתאב אל-אסמא • שבע ההוכחות |  |
| חיבורים שונים | מפציעי השחר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2014016690  VIAF: 307431786   WorldCat (עם VIAF): 307431786
קודייראת א-צאנע

| --- | --- |
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
סוג יישוב: שבט בדואי
 (למפת צפון הנגב מוגדלת) קודייראת א-צאנע(למפת צפון הנגב רגילה) קודייראת א-צאנע(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קודייראת א-צאנע(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קודייראת א-צאנע31°17′37″N 35°06′56″E﻿ / ﻿31.2937112017679°N 35.1156937089434°E﻿ / 31.2937112017679; 35.1156937089434

קודייראת א-צאנע הוא שבט בדואי בנגב, שהוכר על ידי מדינת ישראל כיישוב ושמו קודייראת א-צאנע (שבט). ליישוב עדיין אין מעמד מוניציפלי.
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פקטוליט

| --- | --- |
פקטוליט, צולם ב-2008 במוזיאון להיסטוריה של הטבע בברלין
פקטוליט, צולם ב-2008 במוזיאון להיסטוריה של הטבע בברלין
 תכונות המינרל
 הרכב כימי:  (NaCa2Si3O8(OH
 מערך קריסטלוגרפי:  טריקליני
 צורת הגביש:  המינרל מופיע בדרך כלל כמקבצים סיביים, עמודיים או מחטיים הקורנים ממרכז משותף באורך עד 15 ס"מ או כמסה דמוית אשכול ענבים או חסרת צורה. גבישים בודדים נדירים מאוד, צורתם פריזמה מוארכת.
 צבע:  לבן או חסר צבע, ורדרד, צהבהב, אפור ואף כחול חיוור עד כחול עמוק בסוג לרימר.
 ברק:  זגוגי עד משיי
 שקיפות:  שקוף, שקוף למחצה עד אטום
 פצילות:  מושלמת בשני כיוונים שהזווית ביניהם קרובה לישרה
 שבירה:  לשבבים
 קשיות:  5-4.5 בסולם מוס
 משקל סגולי:  2.9-2.7
 שרטוט:  לבן
 מידע נוסף:  קיימת במינרל תופעת טריבולומנסציה (פליטת אור כשהמינרל נשבר)
 מינרלים נלווים:  קלציט, דטוליט, פרהניט, סרפנטין, זאוליטים, סוגיליט, פלואוריט,סודליט ורבים אחרים.
 סוגים
 לרימר:  באיכות של אבן חן בגוון כחול חיוור עד כחול עמוק
תצורה כדורית של גבישי פקטוליט. מקור: מילינגטון בניו ג'רזי שבארצות הברית
פקטוליט הוא מינרל אינוסיליקטי (סיליקט במבנה בצורת שרשרת) של נתרן, סידן והידרוקסיד, השייך לקבוצת הפירוקסנואידים.
תכונות > הרכב

נוסחת המבנה הכימי של הפקטוליט היא (NaCa2Si3O8(OH. המינרל יוצר תמיסה מוצקה עם המינרל סרדניט ((Na(Mn++Ca)2Si3O8(OH).
תכונות > קריסטלוגרפיה

הפקטוליט מתגבש במערכת הטריקלינית, חבורת סימטריות נקודתית "טריקלינית רגילה" (או גם טריקלינית-פינקואידית) ( {\overline {1}}) וחבורת סימטריות מרחבית " P{\overline {1}}". הפרמטרים של תא היחידה הם : Å‏‏a=7.99‏, b=7.04Å‏, c=7.02Å, וגודל הזוויות הן α=90.52°‏, β=95.21°‏ ו-γ=102.53°. ככל מינרל אינוסילקטי בנוי הפקטוליט משרשרת של ארבעונים של סיליקה. יש לפקטוליט פולימורף (או מדויק יותר, פוליטייפ) מונוקליני טבעי נדיר שקיבל תחילה את הכינוי "פאראפקטוליט", במקביל לכינוי שקיבל פולימורף דומה של וולאסטוניט, אבל בעקבות המלצות ה-IMA ב-1962 לגבי הוולאסטוניט, שונה גם שם הפולימורף של הפקטוליט ל"פקטוליט-M2abc".
תכונות > תכונות פיזיקליות

המינרל מופיע בדרך כלל כמקבצים סיביים, עמודיים או מחטיים הקורנים ממרכז משותף באורך עד 15 ס"מ או כמסה דמוית אשכול ענבים או חסרת צורה. גבישים בודדים נדירים מאוד, צורתם פריזמה מוארכת. קיימת במינרל תופעת גבישים תאומים מהסוג "תאומי מגע". לפקטוליט יש פצילות מושלמת בשני כיוונים שהזווית ביניהם קרובה לישרה, עקב כך נשבר המינרל לשבבים לבנים חדים. שבבים אלו דמוי מחטים הם נוקשים וחדים מאוד וטיפול בלתי זהיר במינרל עלול לגרום לחדירתם מתחת לעור. מהרגע שחדרו מתחת לעור הם בלתי נראים, וכיוון שהם נוטים להישבר קשה מאוד להסירם והם גורמים לכאבים עזים. לכן מומלץ לשטוף ידיים בזרם חזק לאחר המגע במינרל מבלי לשפשפם. הקשיות של המינרל נמוכה-בינונית, 5-4.5 בסולם מוס, ומשקלו הסגולי הממוצע 2.84 גרם לסמ"ק. המינרל מתמוסס בחומצת מלח.
תכונות > תכונות אופטיות

אופטית המינרל הוא דו-צירי חיובי. מקדמי השבירה של הפקטוליט הם: nα=1.594-1.610‏, nβ=1.603-1.614‏ ו-nγ=1.631-1.642. השקיפות של גבישי הפקטוליט נעה משקיפות מלאה דרך שקיפות למחצה ועד אטומה, צבעם בדרך לבן או חסר צבע, צהבהב, אפור ואף כחול חיוור עד כחול בהיר בסוג לרימר. בשקף מנוסר הפקטוליט חסר צבע. בחשיפה ממושכת לאוויר נוטה המינרל לקבל גוון חום עד שחור בשל חמצון. הברק של הפקטוליט הוא זגוגי עד משיי. הנפיצה של המינרל נעה בין חלשה לחזקה מאוד. המינרל פלואורסצנטי. בקרינת על סגול בגלים קצרים הוא פולט קרינה בגוון ורוד, ובגלים ארוכים הוא פולט קרינה בגוון צהוב או כתום-ורוד. הפקטוליט ניחן בתכונת הטריבולומנסציה (פליטת אור כשהמינרל נשבר).
גילוי ומקור השם

המינרל נתגלה לראשונה ב-1828 בהר באלדו (Baldo) בנפת טרנטו שבמחוז טרנטינו - אלטו אדיג'ה שבאיטליה. מקור השם מיוונית "פקטוס" שפרושו "מהודק היטב" בהתייחס למבנהו.
הפולימורף הטבעי "פקטוליט-M2abc" נתגלה במכרה ראושרמלה (Rauschermühle) בסמוך לכפר נידרקירכן (Niederkirchen) במדינת ריינלנד-פפאלץ שבגרמניה, וקיבל את שמו הנוכחי ב-1978.
שימושים

השימוש העיקרי בפקטוליט הוא כמינרל פופולרי לאספנים בשל הצורות המעניינות בהם הוא מופיע ככדורים או כסיבים מוארכים הקורנים ממרכז משותף, אם כי נדרשת זהירות יתר במגע עם דגימות אלו בשל הנטייה של המינרל להתפצל לשבבים לבנים חדים. שבבים אלו דמוי מחטים הם נוקשים וחדים מאוד וטיפול בלתי זהיר במינרל עלול לגרום לחדירתם מתחת לעור. מהרגע שחדרו מתחת לעור הם בלתי נראים, וכיוון שהם נוטים להישבר קשה מאוד להסירם והם גורמים לכאבים עזים.
סוג מיוחד ונדיר של פקטוליט שיש לו גוון כחול בהיר המכונה "לרימר" (או גם לורימר) משמש כאבן חן יקרה.
שימושים > לרימר

הלרימר (או גם לורימר) הוא סוג נדיר של פקטוליט או סלע המורכב בעיקר מהמינרל פקטוליט, המצוי אך ורק ברפובליקה הדומיניקנית שבאיים הקריביים. צבעו נע מלבן, כחול בהיר, כחול-ירקרק ועד לכחול עמוק. הגוון שצבעו כחול עמוק ידוע כ"כחול געשי". למרות שהמינרל פקטוליט הוא מינרל נפוץ (ראו בהמשך), באף מקום פרט לאתר הבודד ברפובליקה הדומיניקנית הוא אינו מופיע בגוון כחול. הגוון הכחול הוא תוצאה של יוני קובלט המחליפים את יוני הסידן.