קבלת שבת
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קי"ט, עמוד א'
↑  מדוע הרמב"ם כותב "שבת המלך" ולא שבת המלכה, 24 בדצמבר 2010, באתר יד מהרי"ץ
↑  פליישר, עזרא. תפילה ומנהגי תפילה ארץ-ישראליים בתקופת הגניזה. ירושלים: מאגנס, תשמ"ח
↑  מובא בסדר רב עמרם גאון ב"סדר שבתות"( דף כו ע"א במהדורת קורנל).
↑  מקור קדום לכך הוא סידור "בית אל" של יעב"ץ מ-1745 המובא כמקור במאמרים שונים.
↑  טקסו של רמ"ק נמצא בחיבורו תפילה למשה, אך קשה לברור בדפוס מהו החיבור המקורי ומהם דבריו של רמ"ק. את הטקסט במקורו ניתן למצוא למשל בכ"י מנטובה MANT 29, שער עשירי, עמ' 245 ב עד 247 א. טקס האר"י מתואר בשער הכוונות לרב חיים ויטאל, דרוש א'. (דף ס"ד ע"א בהדפסה של הוצאת פקיעין (תשל"ה)).
↑  שער הכוונות לרב חיים ויטאל, דרוש א'. (דף ס"ד ע"א בהדפסה של הוצאת פקיעין (תשל"ה)).
1 2  תשובה של הרב יובל שרלו לשואלת ב'שו"ת מרשתת' (אתר מורשת)
↑  בקהילות אשכנז המערבי, נוהגים שהחזן עולה לבימה רק כשמגיע ללכה דודי, אבל פרקי לכו נרננה נאמרים במקומו הרגיל. מדריך למנהג אשכנז המובהק, בני ברק תשע"ד, עמ' 26.
↑  הפניה למערב בקבלת שבת על פי מנהג מקובלי צפת, יוסי סטפנסקי (מסמך וורד)
↑  ערך לכו נרננה
↑  ראה בספרו של ר' קימלמן 'לכה דודי וקבלת שבת', ירושלים תשס"ג, עמ' 19–20 ועמ' 23.
↑  בספר דברי קהלת, המתאר את מנהגי פפד"מ מתקע"ח (1818), קצת לפני תקופת הרב הירש, מתואר שהיו שני מניינים, אחד שאמר קבלת שבת, ובבית כנסת הגדול לא אמרו.
↑  בימיו של מרדכי יאסטרוב כרב הקהילה, הוא הנהיג לומר לפני ערבית רק את הקטע "בואי בשלום" מתוך לכה דודי. ראו בנימין שלמה המבורגר (מהדיר), מנהגים דק"ק וורמיישא, מכון ירושלים תשמ"ח, עמ' לד.
↑  אורח חיים סימן רמ"ב
↑  אתר ישיבת הר עציון ראה לקריאה נוספת
↑  ספר פני שבת נקבלה עמ' 241
↑  הרב חיים בנימין פונטרימולי, פתח הדביר חלק ג' סימן ר"ס באתר היברובוקס. וכן מובא בספר כף החיים סימן ר"ס.
↑  סדר עבודת ישראל, רעדליהיים תרכ"ח, עמ' 191.
↑  ער:ב
↑  חמשת המזמורים מופיעים לראשונה בחיבור סדר היום לרבי משה בן מכיר (1599)
↑  תנועת הרפורמה היהודית בתחילת דרכה אימצה את המנהג להתפלל מן הבימה, כמנהג הספרדים, ורבנים שומרי מסורת נלחמו נגד מנהג זה בישראל. ר' בעניין זה הפולמוס על הבימה בעת מסע הרבנים במושבות (אידאולוגיה והלכה: מאבקים ומסעות, זכרון יעקב ופולמוס בית הכנסת, ד"ר אבינועם רוזנק - באתר מט"ח)
↑  מדריך למנהג אשכנז המובהק, בני ברק תשע"ד, עמ' 26.
↑  ביצוע 'לא תבושי' בלחן של ינקל תלמוד, בידי החזן דוד ורדיגר (יוטיוב)
↑  לא תבושי, בלחנו של רבי שמואל אליהו טאוב הרבי ממודזיץ (אתר המכון לתיעוד ושימור ניגוני מודזיץ). לחן זה זכה לפופולריות רבה, ומושר לעיתים קרובות בבתי כנסת רבים, בישיבות הסדר, ואף בתי כנסת רפורמיים. לחן זה פופולרי בערבי חזנות, ואף [ הושר עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית]. (הקישורים לביצועים באתר יוטיוב)
↑  יש מקומות גם בארץ ישראל, כגון בחסידות ערלוי, בקהילת וויען בירושלים, וכן במניינים של מכון מורשת אשכנז, שאומרים אותו בסוף ערבית.
↑  כן הוא במחזור כל השנה כפי מנהג ק"ק איטאלייאני, ליוורנו תרט"ז.
↑  הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, סדר תפלות כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ד, עמ' קיא.
↑  בחסידות דושינסקיא אומרים גם במה מדליקין וגם כגוונא, עיין סידור מהרי"ץ, ירושלים תשנ"א.
↑  סדור תפלת ישראל, תל אביב [תשכ"ד], עמ' 118.
↑  כלומר, שלומדים שמונה פרקים של משניות שבת בכל סעודה, כך שמסיימים את כ"ד פרקי המסכת במשך השבת, וממילא לומדים את פרק במה מדליקין בסעודת ליל שבת.
↑   רוביק רוזנטל, "קיבוץ ויהדות": כך ניסו הקיבוצים להתרחק מהמסורת אך גם לשמור עליה, באתר הארץ, 22 בינואר 2019
↑  הורוביץ, רעות, מקום הדת והמסורת בהתיישבות הקיבוצית - קבלת השבת כמקרה בוחן, עבודה סמינריונית עמ' 9.
↑  בהרבה קהילות אשכנז המערבי, משמיטים את במה מדליקין רק כשערב שבת היה יום טוב, עיין מנהגי בית הכנסת לבני אשכנז לשנת תשע"ט, בתוך ירושתנו י (תשע"ט). ביום כיפור שחל בשבת לא אומרים אותו בכל מקום, עיין סדר עבודת ישראל, רעדלהיים תרכ"ח, עמ' 191.
| סדר השבת |
| --- | --- | --- |
| ערב שבת | מנחה לערב שבת • תוספת שבת • הדלקת נרות |  |
| ליל שבת | קבלת שבת • תפילת ערבית של שבת • קידוש • סעודת ליל שבת |  |
| יום השבת | תפילת שחרית של שבת • תפילת מוסף של שבת • סעודת יום שבת • דרשת השבת • תפילת מנחה של שבת • סעודה שלישית |  |
| מוצאי שבת | תפילת ערבית למוצאי שבת • הבדלה • מלווה מלכה |  |
פורטל שבת ומועדי ישראל
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.