stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המארב בסיווילי
מהלך המארב

בסביבות השעה 8:00 בבוקר של 14 במאי (שעון מקומי), השיירה הניז'רית הגיעה למישור מדברי גדול דליל יחסית בעצים ליד כפר נידח בשם סיווילי (Siwili; כ-80 ק"מ צפונית לאואלאם), והתקרבה מבלי ידיעתה לתוך מארב מתוכנן של דאעש בסהרה. המארב נפתח במטען צד שהתפוצץ על הרכב המוביל בשיירה והשמיד אותו על יושביו. שאר השיירה החלה לנוע במהירות לעבר הרכב הבוער כדי לסייע לנפגעים ולהעריך את המצב, כשהם נכנסים לתוך אזור ההרג (Killing Zon).
מיד לאחר מכן, פעילי דאעש שנעו רגלית, על אופנועים וטנדרים, פתחו משני הצדדים באש איטנסיבית על השיירה שנפוצה לכל עבר. במשך השעתיים הבאות של המארב, 3 טנדרים של צבא ניז'ר הצליחו בתוך הכאוס לסגת מהאזור דרומה עם מספר פצועים, בעוד ששאר החיילים נמלטו רגלית לכיוונים מנוגדים לאחר שנטשו את הרכבים שספגו אש כבדה במהלך המרדף.
פעילי דאעש דלקו באמצעות חוליות אופנועים אחר החיילים שהתפזרו ברדיוס של 15 ק"מ ממקום המארב, והרגו רבים מהם. חיילים פצועים או חיילים שנכנעו, נורו למוות במקום. תוך כדי המארב ובסיומו, לוחמי דאעש בזזו את האמל"ח והציוד הצבאי על גופם של החיילים ולקחו שלל אחדים מהרכבים שננטשו ולא נפגעו.
שלושה מטוסי סיור של ניז'ר, צרפת וארצות הברית ביצעו גיחות שוב ושוב מעל אזור המארב, אך לא הצליחו לאתר שום תנועה ג'יהאדיסטית בשטח. ככל הנראה, החיילים שהזעיקו עזרה האמינו שהם נמצאים ליד הכפר באלי-ברי צפונית לטונגו-טונגו, מה שהוביל את מטוסי הסיור לסרוק אזור המרוחק 16 ק"מ מהמקום האמיתי. בסיום המארב, כוחות דאעש נסוגו צפונה לגבול מאלי, כאשר במקביל שיירת חילוץ של צבא ניז'ר יצאה בבהילות לאזור המארב כדי לאתר ניצולים. הניצולים וגופות ההרוגים היו מפוזרים ברדיוס של 15 ק"מ.
אבדות

בימים הראשונים לאחר המארב, מספר החיילים ההרוגים שדווח באמצעי התקשורת בניז'ר נע בין 17 ל-29. על פי ההצהרה הרשמית ב-16 במאי, המארב בסיווילי הותיר אחריו 27 הרוגים ו-6 פצועים לצבא ניז'ר. לטענת דאעש, לצבא ניז'ר היו סך הכול 40 נפגעים (הרוגים ופצועים), בעוד שלכוחותיהם לא היו נפגעים באירוע.
על פי צילומים שפורסמו מאוחר יותר, דאעש לקחו שלל שני טנדרים (אחד מהם של מפקד הכוח), מקלע כבד W85, מקלע רימונים QLZ-87, רובי קלצ'ניקוב משופצרים מדגם 2–56, רובי צלפים מסוג דרגונוב, קסדות, משקפות, אמר"לים מסוג AN/PVS-7, מדים, אייפונים, משדרי רדיו, תחמושת רבה וציוד צבאי אחר. לטענת צבא ניז'ר, הם הצליחו להשיב את אחד מכלי הרכב לאחר מספר ימים.
לאחר המארב

גופות החיילים נקברו בעיירה טילווה בין 15 ל-16 במאי, וממשלת ניז'ר הכריזה על שלושה ימי אבל. היכולת המבצעית המרשימה של המארב נחשבה להפתעה עבור אנליסטים המתמחים במלחמת הסאהל, שכן ההערכה הייתה שכוחו של דאעש בסהרה נחלש בעקבות פעולות של צבא ניז'ר ומאלי, צבא צרפת והמיליציות הטוארגיות הפרו-ממשלתיות בגבול ניז'ר-מאלי. מסמכים רשמיים של צבא ניז'ר האשימו את המיליציה הטוארגית האיסלאמיסטית "המועצה העליונה לאחדות אזוואד" בסיוע לדאע"ש ובהשתתפות במארב. המיליציה מצידה הכחישה כל קשר למארב וציינה שהיא עצמה סובלת מפיגועי טרור של דאעש באזור הגבול.
ב-12 ביוני 2019, משרד המדיה המרכזי של דאעש נטל אחריות על המארב וייחס את הפעולה למחוז מערב אפריקה שסניף הסהרה הוא חלק ממנו; בהודעה שפורסמה מטעם הארגון, נטען שהפעולה בוצעה באזור טונגו-טונגו וההודעה כללה במקביל גם לקיחת אחריות על התקפת כלא קוטוקאלה. אף על פי שהמארב בוצע ליד הכפר סווילי שמרוחק כ-14 ק"מ מהכפר טונגו-טונגו, דאעש ניצל את הקרבה הגאוגרפית לאזור המארב בטונגו-טונגו כדי להגביר את ההד התקשורתי של הפעולה בתקשורת העולמית שעסקה רבות שנתיים קודם לכן במארב לשיירה האמריקנית-ניז'רית.
בתחילת 2020, משרד המדיה המרכזי של דאעש הוציא לראשונה הפקה ממחוז מערב אפריקה שמוקדשת כולה לסניף הסהרה. הסרט שאורכו כחצי שעה, הציג פעולות רבות שביצע סניף הסהרה בין 2017 ל-2019 בניז'ר, מאלי ובורקינה פאסו. בין שלל הפשיטות וההתקפות, מובא תיעוד חלקי של ההתקפה על כלא קוטוקאלה והמארב בסווילי; בסרט ניתן לראות את המצוד אחר החיילים הנמלטים ליד סיווילי, ווידוי הריגה, בזיזת ציוד צבאי מגופות החיילים והצגת שלל המארב.
פעילי דאעש תוקפים את כלא קוטוקאלה יממה לפני המארב.
לוחמי דאעש בוזזים נשק וציוד מהטנדרים הנטושים.
חלק מהשלל שנלקח על ידי דאעש.
גורדון אולפורט

| --- | --- |

 לידה:  11 בנובמבר 1897 מונטזומה, ארצות הברית 
 פטירה:  9 באוקטובר 1967 (בגיל 69) קיימברידג', ארצות הברית 
 ענף מדעי:  פסיכולוגיה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הרווארד  תיכון גלנוויל 
 מנחה לדוקטורט:  הרברט לנגפלד 
 מוסדות:  אוניברסיטת הרווארד 
 תלמידי דוקטורט:  האנס-לוקאס טויבר, ג'ייקוב ו. גצלס, ג'רום ברונר 
 פרסים והוקרה:  פרס האגודה האמריקנית לפסיכולוגיה לתרומות מדעיות נכבדות לפסיכולוגיה (1964)  פרס קורט לוין (1950)  עמית האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים  Honorary Fellow of the British Psychological Society 
 
גורדון ו. אולפורט (באנגלית: Gordon W. Allport;‏ 11 בנובמבר 1897 – 9 באוקטובר 1967) היה פסיכולוג אמריקני. אולפורט הדגיש את היסודות הבריאים בנפש האדם, בניגוד לפרויד, והיה בעל השפעה על הפסיכולוגיה של האישיות.
חייו

את התכונות חילק אולפורט לשלושה סוגים: אלו אשר מקרינות על האישיות כולה (למשל הסאדיזם עבור אישיות סאדיסטית), אלו בעלות השפעה רחבה על מגוון מצבים, אם כי ייתכנו מצבים שבהם אינן דומיננטיות (למשל חביבות, תקיפות ועוד) ואלו אשר מופיעות במצבים מוגבלים בלבד. תדירותה ועוצמתה של תכונה ומספר המצבים שבהם היא ניכרת קובעים את חשיבותה באישיות.
אולפורט הרבה לעסוק במחקר אידיוגרפי, מחקר הממוקד באדם אחד. הדגש אינו על השוואה בין תכונות של בני אדם, אלא על בחינת האופן שבו מאורגנות ומובנות התכונות באותו אדם. לדעתו, תכונות רבות הן ייחודיות לאחד ועל כן מדע כללי של השוואת תכונות כמעט בלתי אפשרי.
מושג מרכזי אחר במשנתו של אולפורט הוא אוטונומיה פונקציונלית. מושג זה מתאר מצב שבו התנהגות שמקורותיה בדחפים מרמה נמוכה הופכת למופנמת. למשל, התנהגות טובה שמטרתה השגת אהבת הורים יכולה להימשך ולעבור הפנמה, גם לאחר שסיבתה הראשונה כבר אינה רלוונטית.
גורדון יצר כמה סולמות ערכים. בספרו הקלאסי "הפרט ודתו" (1950) מדגים אולפורט כיצד אנשים יכולים להשתמש בדת בצורות שונות, ומודד את ההיבטים הללו של הדת בסולם האוריינטציה הדתית (אולפורט ורוס, 1967). ההגדרה הקלאסית של דעה קדומה מקורה בעבודתו של אולפורט, "טבעה של דעה קדומה" משנת 1954. לפי גורדון, יש לדעה קדומה שני מרכיבים, יחס ואמונה, והיא באה לידי ביטוי ברמות הולכות וגדלות של אינטנסיביות; הוצאת דיבה, הימנעות, אפליה, אלימות והרס פיזיים, (ראו סולם אולפורט). כמו כן בספר זה הוא פירט את התייחסותו ל"השערת המגע".
לאולפרט הייתה ביקורת על הפסיכואנליזה. כאנקדוטה הוא תיאר מפגש שלו עם פרויד, שבו הציג לפניו מקרה שמצא בו עניין על ילד שסבל מחרדת לכלוך. פרויד תהה מיד: "והילד הזה הוא אתה?", למורת רוחו של אולפורט הנבוך. אולפורט הציג סיפור זה כדוגמה ללהיטותה של הפסיכואנליזה לשייך כל דבר אל הנסתר והחולני (שאלתו של אולפורט כביטוי למצוקה נפשית) ולא אל הגלוי והבריא (שאלתו כביטוי לסקרנות מדעית).
ספריו

בתרגום לעברית:
גורדון ויליאם אולפורט, דגם האישיות וגדילתה, תל אביב, יחדיו, 1969.
Studies in expressive movement (with Vernon, P. E.) (1933) New York: Macmillan.
Attitudes, in A Handbook of Social Psychology, ed. C. Murchison, (1935). Worcester, MA: Clark University Press, 789–844.
Personality: A psychological interpretation. (1937) New York: Holt, Rinehart, & Winston.
The Individual and His Religion: A Psychological Interpretation. Oxford, England: Macmillan, 1950.
Letters from Jenny. (1965) New York: Harcourt Brace Jovanovich.
Becoming: Basic Considerations for a Psychology of Personality. (1955). New Haven : Yale University Press. ISBN 0300002645
The Nature of Prejudice. (1954; 1979). Reading, MA : Addison-Wesley Pub. Co. ISBN 0201001780
The Nature of Personality: Selected Papers. (1950; 1975). Westport, CN : Greenwood Press. ISBN 0837174325
The Person in Psychology (1968). Boston: Beacon Press
Pattern and Growth in Personality. (1961). Harcourt College Pub. ISBN 0030108101
Personality & social encounter. (1960). Boston: Beacon Press
Psychology of Rumor. [with Leo Postman] (1948). Henry Holt and Co. ASIN B000J52DQU
הערות שוליים

↑  Leak, Gary K (2002). "Exploratory factor analysis of the religious maturity scale".  BNET UK. CBS Interactive Inc. Retrieved 22 March 2010.
| פסיכולוגיה |
| --- | --- | --- |
פסיכולוג • פסיכותרפיה • פילוסופיה של הפסיכולוגיה
| ענפי מחקר | פסיכוביולוגיה • קוגניטיבית • התפתחותית • חברתית • אישיותית • השוואתית • פסיכופתולוגיה • פסיכופיזיקה • פסיכובלשנות • פסיכולוגיה אבולוציונית • נוירופסיכולוגיה  • פסיכולוגיה תרבותית • פסיכולוגיה בין תרבותית • ראו גם: פסיכיאטריה |  |
| תחומי עיסוק | קלינית • חינוכית • ארגונית/תעסוקתית • שיקומית • רפואית • משפטית • צבאית • ספורט |  |
| אסכולות | סטרוקטורליזם • פונקציונליזם • פנומנולוגיה • פסיכואנליזה • אינדיבידואלית • הומניסטית • ביהביוריזם • אקזיסטנציאליזם • גשטלט • פסיכולוגיה חיובית • פסיכודינמיקה |  |
| מושגים כלליים | תודעה • תפיסה • לא-מודע • זיכרון • למידה • רווחה נפשית • הפרעה נפשית •  טראומה נפשית • מבחני אישיות • אינטליגנציה • מיינד • רגש |  |
הקטגוריה "פסיכולוגיה" במיזמים אחרים של קרן ויקימדיה: ויקימילון • ויקיספר • ויקיציטוט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007277643405171  PLWABN: 9810670977605606  BIBSYS: 90266002  BNE: XX1154214  BnF: cb123049472 (data)  CANTIC: a11915407  CiNii: DA0041857X  GND: 118644823  ICCU: TO0V029503  ISNI: 0000 0001 1024 6272  LCCN: n79044016  LNB: 000040158  MGP: 106603  NDL: 00431336  NKC: jo2002100604  NLA: 36321636  NLG: 156501  NLK: KAC2018N7352  NSK: 000099756  NTA: 068392249  RERO: 02-A002920648  SNAC: w6mw2g2t  SUDOC: 031924158  Trove: 1246141  VcBA: 495/200848  VIAF: 34523875   WorldCat (עם VIAF): 34523875
כנה ורמן

| --- | --- |

כנה ורמן מרצה בקונגרס העולמי ה-18 למדעי היהדות
 לידה:  12 במאי 1957 (בת 67) קבוצת יבנה, ישראל ישראל
 ענף מדעי:  היסטוריה של עם ישראל
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטה העברית בירושלים
 מנחה לדוקטורט:  שמואל ספראי
 מוסדות:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
 בן או בת זוג:  מיכאל ורמן 
 תרומות עיקריות
 תרגום מגעז של ספר היובלים
 
כנָה וֶרמן (נולדה ב-12 במאי 1957) היא פרופסור להיסטוריה של עם ישראל, העוסקת בעיקר במתרחש בארץ ישראל בתקופת בית שני. ורמן היא חוקרת במחלקה להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטת בן-גוריון שבנגב.
ביוגרפיה

כנה ורמן נולדה בקבוצת יבנה בשנת 1957 למשפחת נחליאל. את התואר הראשון עשתה באוניברסיטה העברית בירושלים בפסיכולוגיה ובמחשבת ישראל בשנת 1984. את תארה השני במחשבת ישראל עשתה בשנת 1987 ונושא התיזה שלה היה "שתי דרכים: הפרקים היהודיים בדידכה ובאיגרת ברנבא" אשר נעשתה בהדרכתו של פרופ' דוד פלוסר.
בשנת 1996 השלימה את עבודת הדוקטורט שלה במחשבת ישראל, בהנחייתו של פרופ' שמואל ספראי. נושא הדיסטרציה היה השוואה במעמדם של הגויים בספר היובלים, במגילות מדבר יהודה ובספרות חז"ל.
כנה ורמן מתגוררת בירושלים ונשואה למיכאל ורמן, פרופסור למדעי המחשב באוניברסיטה העברית בירושלים.
תחומי מחקר

עיקר עיסוקה של ורמן מבחינה היסטורית הוא בתקופת הבית השני ותקופת המשנה והתלמוד. מבחינה תמטית, היא עוסקת בהתפתחות ההלכה הקדומה, תקוות משיחיות והשקפת עולם אפוקליפטית והתפתחות הנצרות הקדומה, וזאת לאור טקסטים השייכים לספרות קומראן, ספרות חיצונית וספרות תנאית.
עבודתה הגדולה של ורמן הייתה יצירת מהדורה מדעית ותרגום מגעז של ספר היובלים. מדובר בפרויקט רב שנים אשר בסופו הוציאה ורמן תרגום מחודש ומדעי לעברית של ספר היובלים.
פרסומים > ספרים שכתבה

כ' ורמן, ספר היובלים: מבוא תרגום ופירוש . ירושלים: יד בן צבי, 2015 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה) , באתר " כותר" )
הספר זכה בפרס יד יצחק בן צבי לשנת תשע"ח.
כ' ורמן ואהרן שמש, לגלות נסתרות: פרשנות והלכה במגילות קומראן. ירושלים: מוסד ביאליק, 2011 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
כ' ורמן, הספרות האפוקליפטית בימי הבית השני. תל אביב: הוצאת משרד הביטחון, 2003 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
פרסומים > ספרים שערכה

ג'פרי דאן, ישוע, פאולוס והבשורות. עורכת: כנה ורמן. באר-שבע: הוצאת אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2015
יורג פריי, מן היהודים ולמען העולם: הבשורה על פי יוחנן. עורכת: כנה ורמן. באר-שבע: הוצאת אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2014
דרל באק, ישוע והבשורות החדשות: מצופן דה וינצ'י עד קברו של ישוע. עורכת: כנה ורמן. באר-שבע: הוצאת אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2010
לארי הורטאדו, כיצד הפך ישוע לאל? עורכת: כנה ורמן. באר-שבע: הוצאת אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2006
פרסומים > מאמרים

כ' ורמן, "על רדיפה דתית: היסטוריוגרפיה עתיקה ומודרנית", ציון פא (תשע"ו), עמ' 463–496
כ' ורמן, "שתי בריתות מבריאת העולם ובמהלך הדורות", מגילות יג (תשע"ז), עמ' 49–69
C. Werman, “Moses in the Book of Jubilees and Qumran Literature”. In: Die Idee des Mose – Eine rezeptionsgeschichtliche Betrachtung einer identitätsstiftenden Idee. Editors: M. Sommer, E. Eynikel and V. Niederhofer (WUNT; Mohr Siebeck, Tübingen, 2017)
C. Werman, “Was Hillel a Pharisee?” In: Sources and Interpretation in Ancient Judaism. Editors: S. Dönitz, M. Piotrkowski and G. Herman (Leiden: Brill, 2018)
הערות שוליים

↑  פרסי בן-צבי ופרס איש שלום לשנת תשע"ח
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282081705171  GND: 107392291X  ISNI: 0000 0001 1944 5622  LCCN: n97098782  NTA: 315681330  SUDOC: 197660657  VIAF: 38664550   WorldCat (עם VIAF): 38664550
רונן אלדן

| --- | --- |

רונן אלדן
 לידה:  1980 (בן 45 בערך) תל אביב-יפו, ישראל
 ענף מדעי:  מתמטיקה, אנליזה פונקציונלית, גאומטריה חישובית, פיזיקה מתמטית, הסתברות, מדעי המחשב, בינה מלאכותית, תיאורית למידה 
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת וושינגטון  האוניברסיטה הפתוחה 
 מנחה לדוקטורט:  ויטלי מילמן, בועז קלרטג 
 מוסדות:  מכון ויצמן למדע 
 פרסים והוקרה:  פרס חיים נסיהו במתמטיקה  פרס בלווטניק למדענים צעירים  פרס ארדש  Breakthrough Prize 
 תרומות עיקריות
 הסתברות  ניתוח פונקציונלי  גאומטריה מטרית  גאומטריה חישובית  פיזיקה מתמטית  לימוד תיאוריה
 
פרופסור רונן אלדן הוא מתמטיקאי ישראלי. אלדן הוא פרופ' במחלקה למתמטיקה במכון ויצמן למדע. תחומי ההתמחות שלו הם תורת ההסתברות, אנליזה, למידת מכונה ותיאוריה חישובית. על הישגיו קיבל בין השאר את פרס ארדש (2018), את פרס בלווטניק למדענים צעירים (2022), ואת פרס אופקים חדשים (New Horizons Breakthrough Prize).
קריירה

אלדן סיים תואר ראשון במתמטיקה באוניברסיטה הפתוחה ודוקטורט באוניברסיטת תל אביב בהנחיית בועז קלרטג וויטלי מילמן. ב-2015, הצטרף אלדן לסגל במחלקה למתמטיקה במכון ויצמן.
עבודתו הובילה לפריצות דרך בפתרון השערות בתיאוריה המתמטית של תופעות במימד גבוה שיש להן השפעות עמוקות על תחומי הסטטיסטיקה, למידת מכונה ומדעי המחשב התאורטיים. המחקר שלו מקיף מספר תחומים של מתמטיקה, עם התמקדות בהסתברות ממדי גבוהה. אחת התרומות העיקריות של אלדן היא פיתוח מתודולוגיה חדשה המתבססת על קשר בלתי צפוי בין ניתוח מערכות ממדיות גבוהות וחשבון סטוכסטי, התיאוריה החוקרת את תנועתם של חלקיקים מתפזרים. יתרה מכך, קו המחקר היישומי שלו הוביל להבנה חדשה של המגבלות של רשתות עצביות בלמידת מכונה ואלגוריתם חדש לקבלת החלטות בבינה מלאכותית.
פרסומים נבחרים

Eldan, Ronen (22 במרץ 2013). "Thin Shell Implies Spectral Gap Up to Polylog via a Stochastic Localization Scheme". Geometric and Functional Analysis. Springer Science and Business Media LLC. 23 (2): 532–569. arXiv:1203.0893. doi:10.1007/s00039-013-0214-y. ISSN 1016-443X. S2CID 253637768. {{cite journal}}:  (עזרה)
Eldan, Ronen (30 באוקטובר 2014). "A two-sided estimate for the Gaussian noise stability deficit". Inventiones Mathematicae. Springer Science and Business Media LLC. 201 (2): 561–624. arXiv:1307.2781. doi:10.1007/s00222-014-0556-6. ISSN 0020-9910. S2CID 253737938. {{cite journal}}:  (עזרה)
Sébastien Bubeck, Ronen Eldan: “Multi-scale exploration of convex functions and bandit convex optimization”, 2015; arXiv:1507.06580.
Sébastien Bubeck, Ronen Eldan, Yin Tat Lee: “Kernel-based methods for bandit convex optimization”, 2016; arXiv:1607.03084.
Eldan, Ronen; Lee, James R. (1 באפריל 2018). "Regularization under diffusion and anticoncentration of the information content". Duke Mathematical Journal. Duke University Press. 167 (5). arXiv:1410.3887. doi:10.1215/00127094-2017-0048. ISSN 0012-7094. S2CID 119657905. {{cite journal}}:  (עזרה)
פרסים

פרס חיים נסיהו במתמטיקה (2013)
פרס ארדש במתמטיקה (2018)
פרס בלווטניק למדענים צעירים (2022)
פרס פריצת דרך ניו הורייזונז - מתמטיקה (2023)
הערות שוליים

↑  "DR. RONEN ELDAN". מכון ויצמן למדע. נבדק ב-11 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Three Israeli scientists win 2022 Blavatnik Award for Young Scientists". The Jerusalem Post. 9 בפברואר 2022. נבדק ב-11 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  "Prestigious Blavatnik Awards for Young Scientists in Israel Announces Its 2022 Laureates". New York Academy of Sciences. 8 בפברואר 2022. נבדק ב-11 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ronen Eldan - Simons Institute for the Theory of Computing". Simons Institute for the Theory of Computing. נבדק ב-12 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Anna and Lajos Erdős Prize in Mathematics". MacTutor. נבדק ב-11 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "WINNERS OF THE 2023 BREAKTHROUGH PRIZES IN LIFE SCIENCES, MATHEMATICS AND FUNDAMENTAL PHYSICS ANNOUNCED". Breakthrough Prize. נבדק ב-6 באוקטובר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007475218205171  GND: 1306208467  LCCN: no2023127932  MGP: 178218  ORCID: 0000-0002-0678-741X  SUDOC: 273750380  VIAF: 308259242   WorldCat (עם VIAF): 308259242
פתיחות לחוויות

פתיחות לחוויות הוא אחת התכונות המרכזיות, במודל חמש התכונות הגדולות בפסיכולוגיה, לתכונה יש שני קטבים - התכונה והיפוכה, אדם בעל פתיחות לחוויות ברמה גבוהה הוא בעל מוכנות גבוהה לחוויות חדשות ולהתנסויות מגוונות, כמו כן יש לו יכולת רפלקטיבית (לחשוב על רגשותיו ומחשבותיו), דמיון מפותח, רגישות אסתטית וקירבה להיבט הרגשי והחוויתי של החיים, והעדפה כללית למורכבות ומערכת ערכית מורכבת, והקדשת זמן ללימוד ולחשיבה מופשטת, לעומתו אנשים שמקבלים ציונים נמוכים בפתיחות נוטים לרתיעה משינויים ומאופיינים והם אנשים שגרתיים ומעשיים קונפורמיים שמרנים ומתעניינים בתחום צר של נושאים, ובחוסר מוטיבציה ללמידה.
כמו כן לפתיחות קשר עם טווח רחב של תחומים, ולה השפעה רבה על מסלול חייו של האדם. עם זאת רוב האנשים בממוצע יקבלו ציון בינוני ברמת הפתיחות שלהם, ומספר קטן יותר יקבלו ציון גבוה או נמוך במיוחד.
היסטוריה > 16 גורמי האישיות של קטל

כמו כל חמש תכונות האישיות הגדולות, את שורשי המושג המודרני פתיחות לחוויות ניתן לייחס למחקר שנערך ב-1936 על ידי גורדון אלפורט והנרי ס. אודברט. שבע שנים לאחר מכן, ריימונד קאטל פרסם ניתוח אשכולות של אלפי מילים הקשורות לאישיות שזוהו על ידי אלפורט ואודברט. האשכולות שזוהו במחקר זה שימשו בסיס לניסיונות נוספים של קטל לזהות גורמים יסודיים, אוניברסליים ואנושיים. בסופו של דבר הוא התרכז ב-16 גורמי אישיות באמצעות ניתוח גורמים. ניתוחי גורמים נוספים חשפו חמישה גורמים מסדר גבוה יותר, או "גלובליים", שיכילו את 16 הגורמים. במסגרת שאלון ה-16PF של קאטל, קוטלגו כ"בלתי תלויים" מדדי ה-E, H, L ו-Q1. מדדים אלה הם במידה רבה מבשרי התכונה פתיחות לחוויות.
היסטוריה > חמש התכונות הגדולות

מידת הפתיחות לחויה במודל חמש התכונות הגדולות של האישיות נמדדת על פי רוב באמצעות דיווח עצמי, אם כי גם דוחות עמיתים ותצפית של צד שלישי בשימוש. אמצעי דיווח עצמי הם לקסיקליים או על סמך טענות. אילו מדדים מסוג זה נקבעים על ידי הערכה של תכונות פסיכומטריות ואילוצי הזמן והמרחב של המחקר המבוצע. בחירת האמצעי מושפעת מהערכת המאפיינים הפסיכומטריים, כמו גם מאילוצי זמן ומרחב במסגרת המחקר או הבדיקה. במסגרת אמצעי מדידה לקסיקליים משתמשים בתארים בשפה המשקפים פתיחות לחוויות או את היעדרהּ.
מאפיינים

אנשים בעלי פתיחות לחוויות אוהבים לחפש ריגושים וחוויות, לעומת זאת אנשים גבולניים צריכים רק את החוויות המסורתיות המוכרות להם, ולעיתים הוא אינו מגיב בקלות לגירויים רגשיים. בנוסף פתיחות לחוויות קשורה קשר הדוק עם הרבה תכונות אישיות.
יצירתיות
פתיחות לחוויות עומדת בקשר ישיר ליצירתיות, והיא נמדדה גם ביצירתיות מדעית ואומנותית כאחד, במחקרים נמצא שאמנים, מוזיקאים ומדענים מקבלים ציונים גבוהים יותר בפתיחות בהשוואה לאוכלוסייה הכללית.
אינטליגנציה וידע
אנשים בעלי פתיחות גבוהה הם אנשים בעלי צורך גבוה בקוגניציה והם נוטים לחפש ולעסוק בחשיבה מאומצת. ונהנים מפעילויות הדורשות חשיבה, למידה ופתרון בעיות. כמו כן הם בעלי סקרנות אינטלקטואלית ומתעניינים במגוון רחב של נושאים.[דרוש מקור]
ליברליות
אנשים שפתוחים מאוד לחוויות נוטים להיות ליברליים וסובלניים לגיוון. ובעלי דעות נוטים לשמאל, ומקבלים ציון נמוך בסמכותנות של הימין ובדעה קדומה, בניגוד למי שאינו פתוח שנוטה למערכת אמונות ודעות קונבנציונלית, דוגמטית ונוקשה. ואינו נוטה לוותר בקלות או לשנות דפוסי התנהגות.[דרוש מקור]
במחקרים שנערכו בציבור המצביעים האמריקאי נמצא שאנשים פתוחים נוטים להצביע למפלגה הדמוקרטית המתנגדת לסמכות המסורתית, ואילו אנשים שאינם פתוחים נוטים להצביע למפלגה הרפובליקנית התומכת בערכים מסורתיים, ממצאים דומים עלו גם במחקרים שנערכו באיטליה, בבלגיה, ובגרמניה, במחקר שנערך בסין נמצא שאנשים פתוחים נוטים לאמץ נורמות פוליטיות מערביות, לעומת אנשים שאינם פתוחים מעדיפים את המשטר הקומונסטי הסיני.[דרוש מקור]
פעילות פוליטית
מחקרים הוכיחו שככל שהאדם פתוח יותר כך הוא מעורב יותר בפעילות פוליטית, ואף נוטים יותר להתייצבות בהפגנות, והפצת עלונים, וכדומה, כמו כן הוא צורך יותר מידע פוליטי באמצעות העיתונות והאינטרנט, ויש לו ידע פוליטי רב יותר מאדם שאינו פתוח.[דרוש מקור]
מיניות
לפתיחות קשר עם היבטים רבים של מיניות. גברים ונשים בעלי פתיחות גבוהה, בעלי בעל ידע על מיניות רב יותר, ובעלי יצרים מיניים חזקים יותר ועמדות מיניות ליברליות יותר. בהשוואה להטרוסקסואלים, אנשים שהם הומוסקסואלים, א-מיניים או דו-מיניים במיוחד דו-מיניים הם בממוצע גבוה יותר בפתיחות.
משחקי תפקידים
לפי המחקר אנשים עם רמות גבוהות של פתיחות לחוויות נוטים להראות מעורבות גבוהה יותר במשחקי תפקידים, מוגדרים כפעילות בה המשתתפים מגלמים דמויות בדיוניות, הן מבחינת השתתפות פעילה והן מבחינת הנאה מהחוויה.
לקריאה נוספת

א' כספי וס' רוקס (2016), אישיות תיאוריה ומחקר (כרך ג'): הבדלים בין אישיים - גישת התכונות, תאוריות כלליות ותאוריות ספציפיות, עמו' 101 - 104 הוצאת האוניברסיטה הפתוחה: רעננה.
הערות שוליים

↑  McCrae, R. R.; John, O. P. (1992). "An introduction to the Five-Factor Model and its applications". Journal of Personality. 60 (2): 175–215. doi:10.1111/j.1467-6494.1992.tb00970.x. PMID 1635039. S2CID 10596836.
↑  Allport, G. W.; Odbert, H. S. (1936). "Trait names: A psycholexical study". Psychological Monographs. 47 (1): i–171. doi:10.1037/h0093360.
↑  Cattell, R. B. (באוקטובר 1943). "The description of personality: Basic traits resolved into clusters". Journal of Abnormal and Social Psychology. 38 (4): 476–506. doi:10.1037/h0054116.
↑  Cattell, R. B. The Description and Measurement of Personality. New York: World Book.
↑  Goldberg, L.R.; Johnson, J.A.; Eber, H.W.; et al. (2006). "The international personality item pool and the future of public-domain personality measures". Journal of Research in Personality. 40 (1): 84–96. doi:10.1016/j.jrp.2005.08.007. S2CID 13274640.
↑  Thompson, E.R. (October 2008). "Development and Validation of an International English Big-Five Mini-Markers". Personality and Individual Differences. 45 (6): 542–548. doi:10.1016/j.paid.2008.06.013.
↑  Openness to Experience as a Moderator of the Relationship between Intelligence and Creative Thinking: A Study of Chinese Children in Urban and Rural Areas3, Frontiers in Psychology, ‏, 03 במאי 2016
↑  Feist, G. J. (1998). "A meta-analysis of the impact of personality on scientific and artistic creativity". Personality and Social Psychological Review. 2 (4): 290–309. doi:10.1207/s15327957pspr0204_5. PMID 15647135. S2CID 24067985.

Kuckelkorn, Karen L.; De Manzano, Örjan; Ullén, Fredrik (2021-04-01). "Musical expertise and personality – differences related to occupational choice and instrument categories". Personality and Individual Differences. 173: 110573. doi:10.1016/j.paid.2020.110573. ISSN 0191-8869. S2CID 233521386.
↑  . McCrae, Robert R. (1994). "Openness to Experience: Expanding the boundaries of Factor V". European Journal of Personality. 8 (4): 251–272. doi:10.1002/per.2410080404. S2CID 144576220. Archived from the original on 2021-01-27. Retrieved 2019-09-11.
↑  Bogaert, Anthony F (2017). "Personality and Sexual Orientation: Extension to Asexuality and the HEXACO Model". The Journal of Sex Research. 55 (8): 951–961. doi:10.1080/00224499.2017.1287844. PMID 28276935. S2CID 40027879.
↑  Andrea Bizzego, and Gianluca Esposito+1View all authors and affiliations, Openness to Experience Predicts Engagement in Role-Play: Evidence From Two Methodologies, Simulation & Gaming
תכונה (אישיות)

תכונה היא מאפיין אישיותי של האדם. תכונות אישיותיות משפיעות על ההתנהגות.
קיימים הבדלים בין-אישיים בתכונות המאפיינות אנשים שונים. הבדלים אלו נובעים מההשפעה המשותפת של תורשה וסביבה. אחד הביטויים להבדלים בין אישיים בתכונות בא לידי ביטוי ברצף מופנמות - מוחצנות או במידת הרגישות של האדם.
ראו גם

פסיכולוגיית התכונות
חמש התכונות הגדולות
הערות שוליים

↑  Teng, C. I. (2011). Who are likely to experience flow? Impact of temperament and character on flow. Personality and Individual Differences, 50(6), 863-868.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4173863-9  NKC: ph122346 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פסיכולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.