stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מתקפת הטרור בנמל התעופה של מינכן (1970)
תגובות

ראש הממשלה, גולדה מאיר, הזהירה את מדינות ערב, כי ישראל לא תשלים עם פגיעה בנתיבי האוויר המוליכים אליה, ותעשה את מלוא חובתה כדי להגן עליהם. ראש הממשלה קראה לקהיליה הבינלאומית, לשים קץ לפיראטיות ולטרור האווירי.
שר המשפטים יעקב שמשון שפירא אמר כי "ממשלת ישראל תדע להשיב על ההתנקשויות בחו"ל, ולא בדיבורים". הצהרתו זו נאמרה בעת דיון בכנסת על הצעת חוק של חבר הכנסת שמואל תמיר לפיה בתי המשפט בארץ יהיו רשאים להעניש כל מי שפוגע בישראלים או ברכוש ישראלי בחו"ל.
דובר משרד החוץ הישראלי, בהגיבו להודעת שר החוץ הסורי כי סוריה תסייע לארגוני הטרור בכל האמצעים, אמר כי סוריה נושאת באחריות למעשי התוקפנות כנגד ישראל.
נשיא 'הוועד הצרפתי לסולידריות עם ישראל', גנרל מארי-פייר קניג, (שנפטר באותה שנה) הודיע כי מדינות הנותנות מחסה לטרוריסטים ערביים יואשמו בהשתתפות בפשע. עוד אמר, כי יש לנקוט אמצעים דחופים לביטחונם של הנוסעים. ומעל הכל אמר כי יש להעניש את הפושעים ללא רחם.
ארגון חברות התעופה הבינלאומי יאט"א, קרא להגדיר שוד אווירי כפשע בינלאומי. זאת כדי לאפשר להעמיד לדין כל חשוד שייתפס בחשד שכזה, בכל מקום שייתפס, וללא צורך בהליכי הסגרה.
ב-31 ביולי 1970 כתב אפרים קישון בטורו הסאטירי "חד גדיא" שבעיתון "מעריב", את הפיליטון "ספינת המצורעים". המתאר בצורה הומוריסטית, את גורלם של הישראלים שנאלצו, בעקבות הפיגועים של אותם ימים, להידחק לפינות נידחות של שדות התעופה, בעוד שערבים המשיכו להתהלך כ"ג'נטלמנים".
הערות שוליים

↑  ברוך קימרלינג ויואל מגדל, פלסטינים: עם בהיווצרותו, כתר הוצאה לאור, ירושלים, 1999, עמוד-תמונות 14
↑  רחל פרימור, "אסי דיין אמר לי פתאום: נדמה לי שאני רואה שלושה ערבים חשודים", מעריב, 11 בפברואר 1970
↑  אריה כצנשטיין הקריב עצמו להצלת הנוסעים, למרחב, 12 בפברואר 1970
היינץ כצנשטיין: בני השתטח על הרימון, למרחב, 13 בפברואר 1970
↑  אריה קצנשטיין, באתר הגבורה
↑  שיפור רב חל ביום ה' במצבה של חנה מרון, דבר, 15 בפברואר 1970
↑  אסי דיין: אמרתי "הנה בני דודינו" פתאום הם קפצו וחסמו את הדרך, מעריב, 12 בפברואר 1970
↑  מרדכי חיימוביץ, הזיקנה היא באסה. גועל נפש, באתר nrg‏, 5 בפברואר 2010
↑  מלבד מתקפת הטרור בשדה התעופה, התרחשו במינכן בפברואר 1970 שני אירועי טרור נוספים. 
1. הוצת בית אבות יהודי, ונספו שבעה מדייריו. 
 2. שלושה ערבים חמושים הורדו בשדה התעופה במינכן, ממטוס יוגוסלבי שהגיע מפריז, והובלו לחקירה
↑  אמצעי זהירות מוגברים בנמלי התעופה בגרמניה, מעריב, 26 ביולי 1970
↑  משפט תוקפי נוסעי "אל־על" במינכן ייפתח בסוף חודש זה, דבר, 24 באוגוסט 1970
↑  המתנקשים במטוס "אל־על" במינכן עומדים להשתחרר מבית הכלא, מעריב, 8 בספטמבר 1970
↑  J.Sibley, Few Arab Terrorists Are Punished For Hijackings And Killings, New York Times, DEC 20th 1973, Archive
↑  ראש־הממשלה מזהירה את מדינות־ערב, דבר, 24 בפברואר 1970, המשך
↑  יהושע ביצור, ממשלת ישראל תדע להשיב על התנקשויות בחו"ל - ולא בדיבורים", מעריב, 12 בפברואר 1970
↑  סוריה נושאת באחריות למעשי התוקפנות והטרור, דבר, 15 בפברואר 1970
↑  גנרל קניג - יש להעניש הפושעים ללא רחמים, דבר, 1 במרץ 1970
↑  יאט"א קורא להגדיר שוד אווירי כפשע בין-לאומי, דבר, 10 במרץ 1970
↑  אפרים קישון, ספינת המצורעים, מעריב, 31 ביולי 1970
| פיגועי טרור נגד ישראלים במחצית השנייה של המאה ה-20 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | 1948 עד 1959 • שנות ה-60 • שנות ה-70 • שנות ה-80 • שנות ה-90 • > |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | שנות ה-70: מתקפת הטרור בשדה התעופה של מינכן (10 בפברואר 70) • הפיגוע בטיסה 330 של סוויסאייר מציריך לנתב"ג (21 בפברואר 70) • חטיפת טיסת 571 של סבנה איירליינס מבריסל לנתב"ג (8 במאי 72) • טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן (5–6 בספטמבר 72) • משבר בני הערובה בשגרירות ישראל בבנגקוק (28 בדצמבר 72) • הפיגוע בטיסה 841 של טראנס וורלד איירליינס מנתב"ג לניו-יורק (8 בספטמבר 74) • חטיפת מטוס אייר פראנס 139 מנתב"ג לפריז (27 ביוני 76)  שנות ה-80: ניסיון ההתנקשות בשגריר הישראלי בלונדון (3 ביוני 82) • הפיגוע בראס בורקה (5 באוקטובר 85) • רצח הימאים הישראלים בברצלונה (5 באוקטובר 85) • הפיגועים בדלפקי אל על בנמלי התעופה של וינה ורומא (27 בדצמבר 85) • ניסיון הפיגוע בטיסת אל על מלונדון (17 באפריל 86)  שנות ה-90: פיגוע האוטובוס במצרים (4 בפברואר 90) • הפיגוע בשגרירות ישראל בארגנטינה (17 במרץ 92) • הפיגוע בשגרירות ישראל בלונדון (26 ביולי 94) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
קירן טריפייר

קירן ג'ון טריפייר (באנגלית: Kieran John Trippier; נולד ב-19 בספטמבר 1990) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת המגן הימני בניוקאסל יונייטד ובנבחרת אנגליה.
קריירת מועדונים

טריפייר נולד בעיירה בורי, מנצ'סטר רבתי שבממלכה המאוחדת. טריפייר התחיל לשחק כדורגל בגיל תשע, אז הצטרף לקבוצת הילדים של מנצ'סטר סיטי ושימש כקפטן קבוצת הנוער שזכתה בגביע האנגלי לנוער.
בפברואר 2010 הושאל לבארנסלי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ לחודש אחד. את הופעת הבכורה שלו ערך בהפסד 1–2 למידלסברו. באוגוסט 2010 הושאל שוב לבארנסלי לחצי שנה. בינואר 2011 האריך את זמן ההשאלה עד לסיום העונה. בפברואר 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בתיקו 3-3 נגד לידס יונייטד. בסיום העונה זכה בתואר השחקן הצעיר של השנה בליגה.
ביולי 2011 הושאל לברנלי עד לסיום העונה. באוגוסט 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 2-2 נגד ווטפורד. את שער הבכורה שלו כבש בספטמבר 2011 בניצחון 1–2 נגד מילטון קינס דונס. יום לאחר מכן, חתם על חוזה לשלוש וחצי עונות בקבוצה. בסיום העונה נבחר לשחקן בעונה של המועדון. במאי 2014 האריך את חוזהו עד 2017.
ב-19 ביוני 2015 טריפייר חתם בטוטנהאם הוטספר תמורת 3.5 מיליון פאונד. בשתי עונות הראשונות, טריפייר שימש כמחליף לקייל ווקר ושותף רק ב-18 משחקי ליגה בזמן זה. לאחר עזיבתו של ווקר למנצ'סטר סיטי.
ב-17 ביולי 2019 טריפייר חתם לשלוש עונות באתלטיקו מדריד מהליגה הספרדית תמורת 20 מיליון ליש"ט, והפך לאנגלי הראשון באתלטיקו מדריד מאז 1924.
ב-7 בינואר 2022 חזר טריפייר לפרמייר ליג, כשחתם לשנתיים וחצי בניוקאסל יונייטד. תמורתו קיבלה אתלטיקו מדריד 12 מיליון פאונד. את הופעת הבכורה במסגרת הפרמייר ליג ערך ב-15 בינואר בתיקו 1-1 עם ווטפורד. ב-8 בפברואר כבש שער בכורה בניצחון קבוצתו 1–3 על אברטון.
קריירת מועדונים > קריירת נבחרות

טריפייר שיחק בצעירותו בכל הנבחרות הצעירות של אנגליה. ב-13 ביוני 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בהפסד 2–3 נגד צרפת. ב-11 ביולי 2018 כבש את השער הראשון של נבחרת אנגליה במשחק חצי גמר המונדיאל נגד קרואטיה.
נכלל בסגל נבחרת אנגליה לטורניר מונדיאל 2022.
תארים > אתלטיקו מדריד

אליפות ספרד: 2020/2021
תארים > אישיים

כדורגלן העונה של ברנלי: 2011/2012
נבחרת העונה של הפרמייר ליג: 2012/2013, 2013/2014
הערות שוליים

↑  מערכת ערוץ הספורט, ‏דקה אחר דקה, באתר ערוץ הספורט, 17 ביולי 2020
↑  העברות בעולם: קוטיניו הושאל לאסטון וילה, טריפייר חתם בניוקאסל, באתר וואלה, 7 בינואר 2022
↑  England squad named for FIFA World Cup Qatar 2022 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל האנגלית, 10 בנובמבר 2022 (באנגלית)
| נבחרת אנגליה – מונדיאל 2018 (מקום רביעי) |
| --- | --- | --- |
|  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 רוז •  4 דייר •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 לינגארד •  8 הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 ורדי •  12 טריפייר • 13 באטלנד •  14 ולבק • 15 קייהיל • 16 ג'ונס • 17 דלף • 18 יאנג • 19 רשפורד • 20 אלי • 21 לופטוס-צ'יק • 22 אלכסנדר-ארנולד • 23 פופ • מאמן: סאות'גייט |  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 רוז •  4 דייר •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 לינגארד •  8 הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 ורדי •  12 טריפייר • 13 באטלנד •  14 ולבק • 15 קייהיל • 16 ג'ונס • 17 דלף • 18 יאנג • 19 רשפורד • 20 אלי • 21 לופטוס-צ'יק • 22 אלכסנדר-ארנולד • 23 פופ • מאמן: סאות'גייט | אנגליה |
| נבחרת אנגליה – יורו 2020 (מקום שני) |
| --- | --- | --- |
|  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 גריליש •  8 ג'. הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 רשפורד •  12 טריפייר • 13 ד. הנדרסון (משחק ראשון) / רמסדייל (יתר המשחקים) •  14 פיליפס • 15 מינגס • 16 קודי • 17 סאנצ'ו • 18 קלוורט-לואין • 19 מאונט • 20 פודן • 21 צ'ילוול • 22 וייט • 23 ג'ונסטון • 24 ג'יימס • 25 סאקה • 26 בלינגהאם • מאמן: סאות'גייט |  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 גריליש •  8 ג'. הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 רשפורד •  12 טריפייר • 13 ד. הנדרסון (משחק ראשון) / רמסדייל (יתר המשחקים) •  14 פיליפס • 15 מינגס • 16 קודי • 17 סאנצ'ו • 18 קלוורט-לואין • 19 מאונט • 20 פודן • 21 צ'ילוול • 22 וייט • 23 ג'ונסטון • 24 ג'יימס • 25 סאקה • 26 בלינגהאם • מאמן: סאות'גייט | אנגליה |
| נבחרת אנגליה – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 גריליש •  8 הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 רשפורד •  12 טריפייר • 13 פופ •  14 פיליפס • 15 דייר • 16 קודי • 17 סאקה • 18 אלכסנדר-ארנולד • 19 מאונט • 20 פודן • 21 וייט • 22 בלינגהאם • 23 רמסדייל • 24 וילסון • 25 מדיסון • 26 גלאגר • מאמן: סאות'גייט |  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 גריליש •  8 הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 רשפורד •  12 טריפייר • 13 פופ •  14 פיליפס • 15 דייר • 16 קודי • 17 סאקה • 18 אלכסנדר-ארנולד • 19 מאונט • 20 פודן • 21 וייט • 22 בלינגהאם • 23 רמסדייל • 24 וילסון • 25 מדיסון • 26 גלאגר • מאמן: סאות'גייט | אנגליה |
| נבחרת אנגליה – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 גהי •  7 סאקה •  8 אלכסנדר-ארנולד •  9 קיין •  10 בלינגהאם •   11 פודן •  12 טריפייר • 13 רמסדייל •  14 קונסה • 15 דאנק • 16 גלאגר • 17 טוני • 18 גורדון • 19 ווטקינס • 20 בואן • 21 אזה • 22 גומז • 23 הנדרסון • 24 פאלמר • 25 וורטון • 26 מיינו • מאמן: סאות'גייט |  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 גהי •  7 סאקה •  8 אלכסנדר-ארנולד •  9 קיין •  10 בלינגהאם •   11 פודן •  12 טריפייר • 13 רמסדייל •  14 קונסה • 15 דאנק • 16 גלאגר • 17 טוני • 18 גורדון • 19 ווטקינס • 20 בואן • 21 אזה • 22 גומז • 23 הנדרסון • 24 פאלמר • 25 וורטון • 26 מיינו • מאמן: סאות'גייט | אנגליה |
טרשת גבשושית

| --- | --- |

 תחום:  גנטיקה רפואית 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  1177711 
 MeSH:  D014402
 סיווגים
 ICD-11:  LD2D.2 
 
טָרֶשֶׁת גַּבְשׁוּשִׁית (בלועזית: טוּבֶּרוּס סקלֶרוֹזיס, Tuberous Sclerosis,‏ TSC) היא תסמונת גנטית רב-מערכתית המתבטאת בגידולים שפירים העלולים להופיע במוח, בכליות, בלב, בעיניים, בריאות, בעור ובאיברים פנימיים נוספים. שכיחותה של התסמונת היא 1 ל-6,000 לידות.
טרשת גבשושית מופיעה במגוון ביטויים קליניים בדרגות חומרה שונות, שעמם נמנים פרכוסים אפילפטיים, לקות שכלית, איחורים התפתחותיים, הפרעות התנהגותיות, תסמיני עור אופייניים וכן הפרעות בכליות ובריאות.
גנטיקה ותורשה

טרשת גבשושית מוגדרת כהפרעה גנטית, והיא מועברת בתורשה אוטוזומלית דומיננטית. פירוש הדבר שהגן המקודד לחלבון נמצא על אחד מהכרומוזומים האוטוזומיים (ה"רגילים", שאינם כרומוזומי המין X או Y), ושהגן הוא דומיננטי - כלומר, די שאדם ירש גן אחד פגום.
התסמונת נגרמת כתוצאה משינוי (מוטציה) באחד משני הגנים TSC1 ו-TSC2. גן TSC1, המקודד לחלבון בשם המרטין (Hamartin), ממוקם בכרומוזום 9, ואילו גן TSC2, המקודד לחלבון בשם טוברין (Tuberin), ממוקם בכרומוזום 16. שני גנים אלו מווסתים את התפתחות התא החי על ידי עיכוב החלבון mTOR. כאשר אחד מגנים אלו פגום, ישנה הפרעה בהתפתחות התקינה של התא, וכתוצאה מכך תיווצר התסמונת. מאחר שהחלבונים המרטין, טובורין ו-mTOR חיוניים עבור איברים רבים בגוף האדם, התסמונת משפיעה על מערכות שונות בגוף.
בכשני שלישים ממקרי הטרשת הגבשושית, אחד מהגנים התקינים, TSC1 או TSC2, עובר מוטציה וגורם להיווצרות התסמונת, ואילו בשליש הנותר מועברת התסמונת באופן גנטי מההורה.
כיום ניתן לבצע אבחון גנטי של טרשת גבשושית, אשר עשוי לסייע גם באבחון טרום לידתי, למניעת הולדה של ילדים חולים בקרב הלוקים בתסמונת.
תסמינים

הביטויים הקליניים של טרשת גבשושית משתנים בעוצמתם ובחומרתם מאדם לאדם, ולרוב הם מועצמים ומחריפים עם הגיל. כלומר, החולים עשויים לסבול רק מחלק מהתסמינים, כמו גם מכולם, וכל תסמין עשוי להתבטא בדרגות חומרה שונות.
תסמינים > מערכת העצבים

כיום מדווח כי כ-80% עד 95% מהחולים בטרשת גבשושית לוקים בהפרעות תפקודיות, ובעקבות זאת חווים התקפים אפילפטיים בדרגות שונות. ההשערה היא שהפרכוסים הנפוצים בקרב החולים נגרמים כתוצאה משינויים מבניים היוצרים גידולים שנקראים טוברים (Tubers), אך בנוסף לטוברים, ישנם עוד סוגי גידולים אשר מקושרים לתסמונת ומשפיעים על תפקוד תקין של החולה.
כ-50% מהחולים לוקים מהפרעות למידה הנעות בטווח רחב ממצב קל למצב חמור. בנוסף, ממחקרים דווח על שיעור של בין 25% ל-61% בקרב חולי התסמונת אשר לוקים באוטיזם, ואף אחוזים גבוהים יותר שלוקים בהפרעה התפתחותית מקבוצת הספקטרום האוטיסטי.
ביטויים נוירולוגיים נוספים שעשויים להופיע בקרב החולים הם תוקפנות, ADHD, כאבי ראש, פגיעה עצמית ועוד.
תסמינים > כליות

בתסמונת הטרשת הגבשושית מופיעים גידולים במערכות גוף פנימיות, כאשר לרוב הגידולים מופיעים בכליות. מדובר על ציסטות או גידולים שפירים הנקראים אנגיומיוליפומות (angiomyolipoma, או בקיצור AML), אשר מופיעים בכ-60% עד 80% מהסובלים בתסמונת. מאחר שהאנגיומיוליפומות גדלות עם השנים, הן עשויות לגרום לדימום פנימי, סיבוכים ולעיתים נדירות אף להתפתחות ממאירה.
תסמינים > עור

באחוז ניכר מהחולים בתסמונת מופיעים ביטויים עוריים. לרוב הביטוי העורי אינו גורם לנזק פיזי ממשי, אך הוא מסייע בתהליך אבחון התסמונת.
התופעות העוריות הנפוצות ביותר בקרב החולים בטרשת גבשושית הן:
פריחה אדמדמה ומחוספסת בפנים (Facial angiofibroma).
גידולים מתחת או באזור ציפורני הידיים והרגליים (Periungual fibromas).
כתמים בהירים על פני העור ("ash leaf spots").
אזורים ללא צבע באזור המצח.
אזורי עור מחוספסים אשר דומים במרקמם לקליפת תפוז (Shagreen patches).
תסמינים > עיניים

בקרב חלק מהחולים מופיעים נגעים שפירים על פני רשתית העין (Retinal hamartomas), שעל פי רוב אינם גורמים להפרעות ראייה.
תסמינים > ריאות

גידולים ריאתיים עשויים להופיע בכשליש מהנשים הסובלות מהתסמונת, ואילו בקרב הגברים גידולים אלו נפוצים הרבה פחות.
אחת ממחלות הריאתיות הנפוצות בקרב הנשים הלוקות בתסמונת היא לימפאנגיוליומיומטוזיס (Lymphangioleiomyomatosis,‏ (LAM) ותופעה מוכרת נוספת היא MMPH multinodular multifocal pneumocyte hyperplasia.
תסמינים > לב

בלב עשויים להופיע גידולים שפירים הנקראים רבדומיומות (rhabdomyoma). לרוב אלו גידולים קטנים שאף נוטים להיעלם עם התבגרות החולה, ורק לעיתים רחוקות גורמים להפרעות תפקודיות.
אבחון

הואיל ואין סימפטום קליני ברור שניתן לשייך אך ורק לתסמונת הטרשת הגבשושית, לא תמיד קל לאבחן את התסמונת. יש צורך בבחינת מספר תסמינים על מנת לאשש במדויק את הימצאות התסמונת.
תחילה, בגיל מוקדם, איחור התפתחותי, סימנים עוריים הנראים לעין, וכן התקפים, עשויים לרמוז על התסמונת, אך על מנת לבצע אבחון מלא ומקיף, יש צורך בבדיקות הכוללות בחינת ההיסטוריה המשפחתית של הנבדק, אולטראסאונד כליות, MRI של המוח, בדיקת אקו-לב, בדיקות עיניים ועוד בדיקות נוספות לצורך זיהוי מוחלט של התסמונת.
אבחון מוקדם של התסמונת עשוי לסייע בשליטה על התפתחויות מאוחרות שלה, התפתחויות אשר עלולות לעיתים להחמיר את מצבו הרפואי של הנבדק עם הגיל.
כיום ניתן גם לבצע אבחון גנטי עבור אנשים החשודים כנושאים גן האחראי לתסמונת.
טיפול

כיום מוגדרת תסמונת הטרשת הגבשושית כחשוכת מרפא, אך ניתן לטפל בביטויי התסמונת ובכך להקל על הסובלים ממנה.
מאחר שהתסמונת נעה על קשת רחבה של תסמינים ותופעות, ממצב קל ועד למצב קשה, כל מטופל נדרש לבצע מעקב בהתאם למצבו הרפואי שאובחן.
ניתן לטפל בתסמיני המחלה באמצעות תרופות או באמצעות טיפולים כירורגיים, גם זאת בהתאם לעוצמת הביטויים ולסיכון הכרוך בהם.
עבור הלוקים בהפרעות מוחיות, ביניהם אפילפסיה ופרכוסים, יש שימוש בתרופות אנטי-אפילפטיות כגון Vigabatrin, זאת בהתאם לדרגת ההפרעה בקרב החולה המטופל.
בשנים האחרונים יש שימוש במעכבי mTOR, כגון רפמיצין (Rapamycin, כמו גם נגזרותיו Everolimus, או Afinitor בשמם המסחרי). מעכבים אלו משמשים עבור הקטנה או דיכוי של גידולים מוחיים וכלייתיים.
עבור הפרעות התנהגותיות, יש מספר תרופות שניתנים לשימוש בהתאם לחומרת המצב של החולה.
חלק מהביטויים העוריים של הטרשת הגבשושית ניתנים לטיפול על ידי רופאי עור, באמצעות, לדוגמה, מחט חשמלית או טיפול בלייזר.
ניתוחים כירורגיים מוחיים אפשריים הם כריתת המוקד האפילפטי או השתלת קוצב וגאלי.
במקרים רבים ישנה אפשרות של ניתוח כירורגי לכריתת גידול ספציפי באיבר פנימי אשר מהווה סיכון.
טרשת גבשושית מועברת בתורשה אוטוזומלית דומיננטית
תדיראן טלקום

ערך זה עוסק בחברה העוסקת פתרונות תקשורת עסקית ותקשוב. אם התכוונתם לקונצרן תדיראן ההיסטורי, ראו .
| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 תקופת הפעילות:  1956–הווה (כ־69 שנים)
 חברת אם:  אפקון
 מיקום המטה:  פתח תקווה 
 משרד ראשי:  פתח תקווה
 בעלות:  קבוצת שלמה
 ענפי תעשייה:  טלקום
 מוצרים עיקריים:  פתרונות תקשורת לעסקים
 מנכ"ל:  משה מיץ
 עובדים:  150
  
 http://www.tbsi.co.il
 
תדיראן טלקום בע"מ היא חברת שירותי תקשורת ותיקה בישראל, העוסקת באינטגרציית מערכות תקשורת לעסקים. משווקת פתרונות תקשורת עסקית ותקשוב. בין מוצריה מרכזיות טלפונים, הן מרכזיות Soft switch "מתג תוכנה" וגם מרכזיות coral TDM, מוקדי שירות, פתרונות תקשורת נתונים ואבטחת מידע ותשתיות ענן פרטי וציבורי לעסקים. משרדה הראשי של החברה נמצא בקרית אריה שבפתח תקווה. בבעלות חברת אפקון תעשיות, שהיא חלק מקבוצת שלמה.
היסטוריה

החברה הוקמה בשנת 1956 על ידי קונצרן כור ליצור מוצרי תקשורת ותקשוב, בעיקר מרכזיות טלפונים, ובמשך שנים רבות חלקה את שוק התקשורת העסקית בישראל עם חברת טלרד. בשנת 1969 נרכשה חברת "טלקו", שעסקה ביצור טלפונים על ידי תדיראן ובהמשך הפכה לחטיבה "תדיראן תקשורת" בתוך קבוצת תדיראן.
בשנת 1986, הקימה חברת תדיראן בשיתוף עם חברת מוטורולה את החברה הסלולרית הראשונה בישראל - חברת פלאפון תקשורת. באותה שנה, בשיתוף עם שאול אלוביץ', הקימה חברת תדיראן טלקום את חברת יורוקום.
בשנת 1982, השלימה חברת "תדיראן תקשורת" הנפקה ראשונה לציבור של מניותיה בבורסת הנאסד"ק.
בשנת 1999, מוזגה "תדיראן תקשורת" עם חברת ECI Telecom שבשליטת קונצרן כור תעשיות. התנפצות "בועת הדוט-קום" הביאה לקשיים גם ב-ECI Telecom. היא נאלצה לפטר מאות עובדים ולמכור חטיבות מהחברה בתקווה לצמצם את הפסדיה (בין החברות שקמו כתוצאה מכך נמנית תדיראן טלקום).
בשנת 2001, רכש איש העסקים רני ברגמן יחד עם חברת אפריקה ישראל את חטיבת המערכות העסקיות של ECI Telecom (תדיראן טלקום) תמורת 12.4 מיליון דולר. בשנת 2004, רכשה חברת רובומטיקס את תדיראן טלקום ובשנת 2008, נמכרה לחברת אפקון תעשיות.
כיום, תדיראן טלקום מתחזקת מעל 1,500 לקוחות עסקיים בישראל, 850,000 מבואות ומספקת שירותי Professional Services לכ-200 מרכזי שרות, ברחבי המדינה. תדיראן פועלת בסטנדרטים גבוהים של טכנולוגיה, הנדסה ושירות לקוחות. לחברה ידע מצטבר ארוך שנים ותחומי מומחיות ייחודיים בהטמעת פתרונות תקשורת ויכולת ביצוע של פרויקטי תקשורת מורכבים, גדולים כקטנים.
שיוך עסקי

תדיראן היא חלק מקבוצת אפקון החזקות בע"מ, מהקבוצות התעשייתיות הגדולות בישראל המנהלת שש-עשרה חברות, בשליטת "קבוצת שלמה" הבינלאומית שנוסדה על ידי שלמה שמלצר, ומנוהלת כיום על ידי בנו אסי שמלצר. אפקון החזקות היא חברה ציבורית, שמחזור עסקיה מעל מיליארד ₪ בשנה.
משרדיה של תדיראן נמצאים בישראל, בפתח תקווה.
הערות שוליים

↑  'כור ' רוכשת מפעל 'טלקו', דבר, 8 בדצמבר 1968
↑  אליאב אללוף, ‏אי.סי.איי: המיזוג עם תדיראן בא בזמן, באתר גלובס, 7 בפברואר 1999
↑  בעז בבאי, הערכות: מיזוג חטיבות לייטסקייפ נטוורקס ואנוויס ברבעון יוביל לפיטורים נוספים ב-ECI, באתר הארץ, 11 בפברואר 2003
↑  גתית פנקס, אי.סי.איי טלקום חתמה על הסכם למכירת חטיבת המערכות העסקיות שלה בתמורה ל-12.4 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 11 באפריל 2001
↑  עומרי כהן, רובומטיקס השלימה רכישת פעילות המכירות והשירות של תדיראן טלקום תמורת 60 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 7 באוקטובר 2004
↑  יובל מעוז, אפקון תעשיות רוכשת את תדיראן טלקום, באתר הארץ, 11 בפברואר 2008
פרנק מייסלר

| --- | --- |
פרנק מייסלר, דצמבר 2012
פרנק מייסלר, דצמבר 2012
 לידה:  30 בדצמבר 1925 העיר החופשית דנציג
 פטירה:  24 במרץ 2018  (בגיל 92) יפו, ישראל
 שם לידה:  Frank Meisler
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מנצ'סטר 
 תחום יצירה:  פיסול, צורפות, יודאיקה
 יצירות ידועות:  האנדרטות: "קינדר-טרנספורט - ההגעה", "רכבת לחיים - רכבת למוות", "הגירוש", "ערוץ מעבר לחיים"
 פרסים והוקרה:  צלב המפקד במסדר ההצטיינות של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה (2012) 
 צאצאים:  מרית מייסלר 
 frank-meisler.com
 
פרנק מייסלר (באנגלית: Frank Meisler;‏ 30 בדצמבר 1925 – 24 במרץ 2018) היה אמן, אדריכל, פסל, צורף ואמן יודאיקה יהודי ישראלי.
קורות חיים

פרנק מייסלר נולד בשנת 1925 בעיר דנציג (כיום גדנסק). בסוף אוגוסט 1939 נמלט יחד עם 14 ילדים אחרים מהנאצים במסגרת מבצע ההצלה קינדר-טרנספורט; הילדים הובלו בקרון בקר מתחנת הרכבת פרידריכשטראסה, בברלין, ולאחר מכן באונייה דרך נמל הים בהולנד, עד לתחנת רחוב ליברפול בלונדון, בריטניה. שלושה ימים לאחר עזיבתו, הוריו נעצרו וגורשו לגטו ורשה, ומאוחר יותר נרצחו באושוויץ, דבר שנודע לו רק מספר שנים לאחר סיום המלחמה. בהגיעו ללונדון שהה אצל קרובי משפחתו, שתי דודותיו וסבתו. הוא למד בבית ספר תיכון אנגלי פרטי לבנים, הארו. למד אדריכלות באוניברסיטת מנצ'סטר, ולקח חלק בהקמת נמל התעופה לונדון הית'רו.
בשנת 1960 עלה לישראל והשתקע ביפו העתיקה. הוא החל לעסוק בפיסול כתחביב, ועם הזמן הפך תחביבו למקצוע, והוא הקים סטודיו ביפו העתיקה. עד מותו ב-2018 מייסלר פעל ויצר מתוך הסטודיו שלו ביפו, ועבד על פרויקטים ברחבי העולם.
בתו היא המעצבת התעשייתית, מרית מייסלר.
עבודותיו

מייסלר עוסק בעבודותיו ביודאיקה, ובדמויות מחיי היהדות, התנ"ך והציונות. הוא צורף במתכות יקרות כגון ברונזה, כסף וזהב טהור.
פסליו נוצרים לרוב במהדורה מוגבלת, כשכל אחד יחיד ומיוחד. לאורך השנים הוזמנו ונרכשו עבודותיו על ידי ראשי ממשלה ואנשי ציבור בארץ ובעולם. עבודותיו הוצגו בתערוכות בתל אביב, האיים הקריביים, מוסקבה וקייב, וכן בתצוגת קבע בגלריות ביפו העתיקה. אנדרטאות ופסלים פרי יצירתו הוצבו במרחב הציבורי ברחבי העולם בירושלים, לוס אנג'לס, מיאמי, סנטו דומינגו, אנגליה, גרמניה, רוסיה, אוקראינה ופולין.
מיצירותיו:
אנדרטה לזכר דוד בן-גוריון בישראל.
בית הכנסת לזכר השואה במוסקבה, רוסיה (1995–1998) - מייסלר עיצב את פנים בית הכנסת ויצר את הפסלים "ירושלים", "שבטי ישראל" ו"תורה".
"Kaliningrad Death - March" (מוות קלינינגרד - מרץ) ברוסיה (2011) - אנדרטה לזכר אלפי קורבנות צעדת המוות בינואר 1945, שהתרחשה בסמוך למכרות הענבר הגרמני בפלמניקן (Yantarny), כיום במחוז קלינינגרד. האנדרטה עשויה אבן ונישאת לגובה של כ-7 מטרים. היא מתארת ידיים ועליהן מספרים שקועקעו על אסירי מחנה ההשמדה אושוויץ, המושטות למעלה ומסמלות את האסירים שטבעו וניסיונם להגיע למעלה ולהילחם על החיים, ובמרכז אש דולקת (כמעין נר נשמה). בסיס האנדרטה בנוי משני משולשים זה על גבי זה, ובצדדים תלויים שישה לוחות ברונזה ובהם תמונות המתארות את הקושי והסבל מחיי היום-יום במחנות. מאז הצבתה נפגעה האנדרטה מספר פעמים מונדליזם והשחתה.
פרסים

בשנת 1999 הוענקה למייסלר על ידי האקדמיה הצ'כית לאמנויות יפות מדליית הזהב על שם "פרנץ קפקא" להישג אמנותי. ב-2002 הוענקו לו שני תוארי דוקטור לשם כבוד, מהאקדמיות הרוסית והאוקראינית לאמנויות יפות. ב-2012 הוענק לו על ידי שגריר גרמניה בישראל "צלב ההצטיינות של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה" עבור תרומתו ליחסים בין גרמניה לישראל.
ספרו

האוטוביוגרפיה של פרנק מייסלר, "על הוויסלה מול מזרח" (On the Vistula Facing East), יצאה לאור בשנת 1996, על ידי אנדרה דויטש, לונדון.
לקריאה נוספת

Footsteps of Memory: Frank Meisler' Kindertransport Memorials. Prism: An Interdisciplinary Journal for Holocaust Educators. 5, 91-96.
הערות שוליים

↑  פרנק מייסלר ז"ל, באתר "אבלים"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 274591  NLI: 987007407464005171  PLWABN: 9810616999905606  GND: 1121946356  ISNI: 0000 0000 3917 1668  LCCN: nb96050847  VIAF: 314824528   WorldCat (עם VIAF): 314824528 
האנדרטה "קינדר-טרנספורט - ההגעה" (2006) לזכר מבצע קינדר-טרנספורט, מחוץ לתחנת הרכבת ברחוב ליברפול, לונדון
האנדרטה "רכבת לחיים - רכבת למוות" (2008), פרט: קבוצת הפיסול המייצגת את "רכבת החיים", לזכר מבצע קינדר-טרנספורט. מוצבת מחוץ לתחנת הרכבת פרידריכשטראסה בברלין
האנדרטה "הרכבת לחיים - רכבת למוות" (2008), פרט: קבוצת הפיסול המייצגת את "הרכבת למוות" לזכר הילדים שנספו במחנות השמדה. מוצבת מחוץ לתחנת הרכבת פרידריכשטראסה בברלין
האנדרטה "הגירוש" (2009) בגדנסק, עיר הולדתו של מייסלר
(2009) לוחיות זיכרון בארבע שפות, באנדרטת קינדר-טרנספורט בגדנסק, פולין
האנדרטה "ערוץ מעבר לחיים" (2011), המוצבת בהוק ואן הולנד ליד העיר רוטרדם, עיר נמל בה ירדו הילדים מהרכבת ועלו על אונייה לכיוון בריטניה במהלך קינדר-טרנספורט
האנדרטה "ערוץ מעבר לחיים" (2011) בהוק ואן הולנד
טואור

| --- | --- |

 יוצרים:  ג'. ר. ר. טולקין 
 מידע
 מקום מגורים:  אנדרות 
 דמויות קשורות
 אויבים:  מורגות' 
 
טואור (באנגלית: Tuor) הוא דמות בדיונית מהלגנדריום של הסופר טולקין. טואור היה אחד מהאדין לבית הדור ואחד מגיבורי האדם הגדולים. בנם היחיד של הואור וריאן, ובן דודו של טורין טורמבר.
ביוגרפיה > ראשית חיים

טואור נולד בשנת 472 לעידן הראשון, ימים ספורים לאחר סוף תבוסתה של ברית מיד'רוס בקרב נירנית ארנוידיאד, בו נהרג אביו הואור. לאחר ששמעה כי הפסידו בקרב, ריאן שקעה בייאוש ועזבה את דור-לומין בעודה בהריון עם טואור. היא הייתה הולכת לאיבוד ומתה אלמלא עלפי הסינדר ממיתרים חילצו אותה ולקחו אותה לביתם בהרי מיתרים. טואור נולד במהרה ואומץ לראשונה על ידי הסינדר. מאוחר יותר, מנהיגם אנאל סיפר לאמו ריאן כי הואור נספה בקרב. עד מהרה היא נקלעה לצער בתחילת שנות העשרים לחייה והלכה להוד-אן-נדנגין, גבעת ההרוגים, וראתה את תלוליות השרידים הנרקבות והמושחתות, ואז לקתה בחולי ומתה.
כשבני המזרח הגיעו לתבוע את גמולם בגין סיוע למורגות בנירנית ארנודיאד, הם כבשו את היתלום ולקחו בשבי את אנשיה כעבדיהם. הסינדר העבירו את מחנהם למערות אנדרות ושם בילה טואור את נעוריו. בשנתו השש עשרה הוא כעס על בני המזרח ובעלי בריתם על המעשים הרעים שעשו לעמו ורצה להילחם בהם. אנאל אסר על כך וטואור ציית. כאשר מחנה העלפים התכוון לעבור מחדש למקלטים בטוחים יותר בשערי הסיריון דרך מעבר הנולדור שמע טואור מאנאל לראשונה על טורגון ועל המעוז הנסתר בגונדולין, טואור הלך איתם אך הקבוצה נקלעה למארב של אורקים והתפזרה במהלך הלילה. טואור נלכד, נשלח לבני המזרח ונמכר לעבדות.
ביוגרפיה > ראשית חיים > תרמית בהיתלום

טואור שירת את מפקד בני המזרח, לורגן האכזרי, שנשלח לשם על ידי מורגות לדכא באכזריות את שארית בית הדור. הוא עבד כעבד במשך שלוש שנים, ובאותה נקודה הוא גדל למלוא קומתו, והפך לגבוה ומהיר יותר מכל אחד מבני המזרח.