stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קמברקה
היסטוריה

העיר קיבלה את שמה מנהר הסמוך. ב-21 בפברואר 1741 נקנה שטח אדמה מאוכלוסייה מקומית, לצורך הקמת מפעלי ברזל יצוק.
על פי החלטת השלטונות מ-22 באוגוסט 1760 ניתן רישיון להקמת שני מפעלי יצקת וטחנת מים לחיתוך עץ. היישוב נועד לשרת את התעשיות האלו.
במקום פעל בית החולים. ב-1863 נפתח בית הספר לבנים, ב-1872 בית ספר לבנות. ב-1883 נפתחה ספרייה.
ב-1945 קיבלה קמברקה מעמד של עיר. ב-1964 נפתח מוזיאון לתולדות העיר.
אוכלוסייה

אוכלוסיית קמברקה לפי שנים:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | שנה | מספר תושבים |
| 1 | 1939 | 9,400 |
| 2 | 1959 | 13,385 |
| 3 | 1989 | 13,258 |
| 4 | 2001 | 13,200 |
| 5 | 2010 | 11,021 |
| 6 | 2017 | 10,477 |
קן סקוט

| --- | --- |

 לידה:  20 באפריל 1947 (בן 77) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 www.komosproductions.com
 
קן סקוט (באנגלית: Ken Scott; נולד ב-20 באפריל 1947) הוא מפיק מוזיקלי וטכנאי אולפן.
קורות חיים

סקוט, יליד לונדון, החל את דרכו המקצועית בגיל 16 בעת שעבד בספריית ההקלטות של אולפני EMI. בתוך פרק זמן קצר, הפך סקוט לטכנאי הקלטות אולפן. במהלך עבודה זו, עבד עם להקות ומוסקאים מובילים בעולם המוזיקה ובהם פינק פלויד, ההוליס ועוד.
לאחר שעבר לעבוד באולפני טרדינט, זכה להערכה רבה שהובילה לקבלת פרסים ומועמדויות בתחום ההפקה המוזיקלית. לבד מזאת, השתתף בהקלטות שהובילו למכירת מיליוני אלבומים של המוזיקאים: אלטון ג'ון, ג'ורג' האריסון, הארי נילסון ועוד. כמו כן החל להפיק אלבומים לדייוויד בואי, קנזס, דוראן דוראן ועוד.
קירוב

ערך זה עוסק בייצוג לא מדויק של ביטוי מתמטי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
במתמטיקה ובמדעים, קירוב הוא ייצוג לא מדויק של ביטוי מתמטי, המתאים לשימוש כאשר דיוק מוחלט אינו אפשרי או אינו הכרחי. למרות שקירוב מתייחס בדרך כלל למספרים, אפשר ליישם אותו גם בהקשר של פונקציות, צורות וחוקים פיזיקליים. את הקירוב של a על ידי b מסמנים בסימן ≈, כך: a ≈ b.
לעיתים נעשה שימוש בקירוב עקב קיומו של מידע חלקי בלבד המונע שימוש בייצוג המדויק של הביטוי המתמטי. בפיזיקה במיוחד, בעיות רבות מורכבות מדי לפתרון אנליטי מלא ולכן משתמשים בקירובים רבים לצורך פתרונן. לכן פעמים רבות גם בהינתן ייצוג מדויק לאותו הביטוי המתמטי, קירוב עשוי להניב פתרון מספיק מדויק תוך הפחתה משמעותית של מורכבות הבעיה.
סוג הקירוב שבשימוש תלוי במידע הזמין לביצוע הקירוב, במידת הדיוק הנדרש, במידת הרגישות של הבעיה לנתונים ובמשאבים הקיימים לביצוע הקירוב, שכן על פי רוב קירוב מדויק יותר דורש יותר זמן ומאמץ. הקירוב ייחשב למדויק יותר ככל ששגיאת הקירוב תהא קטנה יותר. לקירוב, אפילו כזה המופיע בחישוב על גב מעטפה, יש ערך בעיקר כאשר הוא מלווה בחסם של גודל השגיאה.
קירוב מספרי

קירוב מספרים נעשה בדרך כלל על ידי עיגול המספר לדיוק מסוים (לערך שלם, לדיוק של שתי ספרות אחרי הנקודה העשרונית וכיוצא בזאת). שגיאת הקירוב במקרה זה נקראת על פי רוב שגיאת עיגול. מספרים רציונליים ניתן להציג בדיוק מלא בכתיב כשבר עשרוני, ולכן ייצוגם בקירוב נעשה משיקולי נוחות. מספרים אי-רציונליים לא ניתן להציג בדיוק מלא בכתיב כשבר עשרוני, משום שמספר הספרות שלהם מימין לנקודה העשרונית הוא אינסופי ואינו מחזורי, ולכן הצגתם כשבר עשרוני מחייבת קירוב, שבו מוצגות רק הספרות הראשונות שמימין לנקודה העשרונית.
אינטואיטיבית, המילה עיגול נובעת מכך שניתן לדמיין כל מספר כעיגולים והעיגול האחרון הוא השלם או חלק מהשלם האחרון, ועיגולו לשלם נעשה באמצעות מילויו (עיגול כלפי מעלה) או ריקונו (עיגול כלפי מטה).
ערכם של מספרים טרנסצנדנטיים שונים מחושב כסכום של טור אינסופי מתאים. כאשר קיימים טורים אחדים המתכנסים למספר הנדרש, ניתן להשוות ביניהם בהתאם ליעילות שבה מושג הקירוב הנדרש באמצעות כל טור. טור שבו הקירוב הנדרש (למשל 5 ספרות מימין לנקודה העשרונית) מושג באמצעות סיכום של מספר קטן יותר של איברי הטור, נחשב יעיל יותר.
קירוב פונקציות

קירוב פונקציות מתמטיות נעשה בדרכים רבות, אך ביסודן עיקרון דומה: פירוק הפונקציה לגורמים בעלי סדר גודל הולך וקטן ובחירת האיברים הדומיננטיים ביותר. תורת הקירובים באנליזה נומרית היא ענף שלם העוסק בכך.
טור טיילור למשל מאפשר לבצע קירוב פולינומי מסדר כלשהו לפונקציה מתמטית בסביבת נקודה קבועה כלשהי. אם משמיטים את כלל האיברים פרט לאיבר מסדר אפס ולאיבר הליניארי - מתקבל קירוב ליניארי לפונקציה (קירוב מסדר ראשון). אם מוסיפים גם את האיבר הריבועי, מתקבל קירוב מסדר שני וכן הלאה. התמרת פורייה מאפשרת לקרב את הפונקציה על ידי בחירת התדרים הבולטים ביותר, גם כאן, ככל שיותר תדרים יתווספו לקירוב, כך שגיאת הקירוב תהא קטנה יותר.
על פי רוב האיברים קלים לחישוב ולכן מועדפים לצורך ניתוחים אנליטיים, וככל שנבחרים יותר איברים לייצג את הפונקציה - כך הקירוב טוב יותר, אך בעלות חישוב גבוהה יותר. דוגמה נפוצה לקירוב פונקציה מתמטית היא קירוב זווית קטנה המספק קירוב מסדר ראשון לחישוב של הפונקציות הטריגונומטריות עבור זוויות קטנות.
קירוב פונקציות > קירובים שימושיים הנובעים מטורי טיילור

הקרובים תקפים עבור מספרים קטנים,  \ |x|\ll 1:
\forall \lambda \in \mathbb {R} \ :\ \left(1+x\right)^{\lambda }\approx 1+\lambda x
e^{x}\approx 1+x (אקספוננט)
\ln(1+x)\approx x (לוגריתם טבעי)
\sin x\approx x (סינוס - קירוב זוויות קטנות)
\cos x\approx 1-{\frac {1}{2}}x^{2} (קוסינוס - קירוב זוויות קטנות מסדר שני)
\tan x\approx x (טנגנס - קירוב זוויות קטנות)
קירוב צורות

קירוב צורות גאומטריות בדרך כלל מתייחס לצורה מורכבת או לא מוגדרת כאל אחת מהצורות הבסיסיות לצורך פישוט החישובים הקשורים באותה הצורה. דוגמה נפוצה לקירוב צורות ניתן לראות בחישובים הנוגעים לצורתו של כדור הארץ. מרבית הניתוחים הפיזיקליים מתייחסים לכדור הארץ כאל כדור מושלם, אף על פי שהוא למעשה גאואיד. למרות שניתן להשתמש בניתוח הפיזיקלי בנוסחאות הגאואיד, הקירוב לכדור מדויק מספיק למרבית הצרכים (חישובי כבידה לדוגמה) ומקל משמעותית על הניתוח ולכן מעדיפים להשתמש בו. אם נדרש דיוק יוצא דופן בניתוח, למשל בשיגורי מעבורות לחלל וכיוצא בזאת, קירובים גסים כגון אלו אינם מבוצעים ומשתמשים בערכים המדויקים יותר (שגם הם על פי רוב קירובים בפני עצמם, אך בעלי שגיאה נמוכה יותר).
ראו גם

תורת ההפרעות
תורת הקירובים
לקריאה נוספת

טימותי גוורס, מתמטיקה, ידיעות ספרים, 2007, הפרק "הערכות וקירובים", עמ' 130–144.
קלאוס פון קליצינג

| --- | --- |

 לידה:  28 ביוני 1943 (בן 81) שרודה, רפובליקת פולין 
 ענף מדעי:  פיזיקה
 מקום מגורים:  גרמניה
 מקום לימודים:  אוניברסיטת וירצבורג  אוניברסיטת בראונשווייג לטכנולוגיה  האוניברסיטה הטכנית של מינכן  Artland-Gymnasium 
 מוסדות:  אוניברסיטת שטוטגרט  האוניברסיטה הטכנית של מינכן 
 פרסים והוקרה:  מסדר ההצטיינות של באדן-וירטמברג (1986)  פרס פיליפ מוריס למחקר (1990)  היכל התהילה של המחקר הגרמני (2013)  חבר זר של החברה המלכותית (15 במאי 2003)  העיטור האוסטרי למדע ואמנות (2009)  מדליית קרל פרידריך גאוס (2005)  פרס וולטר שוטקי (1981)  מדליית דיראק (1988)  פרס נובל לפיזיקה (1985)  אות המסדר מקסימיליאן של בוואריה למדעים ואמנויות (1988)  EPS Europhysics Prize (1982)  עמית החברה הפיזיקלית האמריקאית  הצלב הגדול של מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 תרומות עיקריות
 גילוי אפקט הול הקוונטי
 
קלאוס פון קליצינג (גרמנית: Klaus von Klitzing‏; נולד ב-28 ביוני 1943) הוא פיזיקאי גרמני, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1985.
פון קליצינג נולד בגרמניה, באזור שכיום שייך לפולין. הוא סיים את לימודיו התיכוניים בשנת 1962, ולאחר מכן למד פיזיקה באוניברסיטה הטכנית בבראונשווייג, שם קיבל את הדיפלומה שלו ב-1969. הוא המשיך את לימודיו באוניברסיטת וירצבורג וקיבל את הדוקטורט שלו בשנת 1972.
במהלך הקריירה שלו עבד פון-קליצינג, בין היתר, באוניברסיטת אוקספורד. ב-1980 מונה לפרופסור באוניברסיטה הטכנית של מינכן. משנת 1985 משמש כמנהל מכון מקס פלאנק בשטוטגרט.
באותה השנה זכה פון קליצינג בפרס נובל לפיזיקה, על גילוי אפקט הול הקוונטי.
קמדן (ניו ג'רזי)

| --- | --- |
חותם קמדןחותם קמדן

 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  ניו ג'רזי ניו ג'רזי
 תאריך ייסוד:  1626
 על שם:  Charles Pratt, 1st Earl Camden 
 שטח:  26.9 קמ"ר
 גובה:  6 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  71,791 (1 באפריל 2020)
  ‑ צפיפות:  3,497.9 נפש לקמ"ר (2009)
 קואורדינטות:  39°56′12″N 75°06′24″W﻿ / ﻿39.9368°N 75.1066°W﻿ / 39.9368; -75.1066 
 אזור זמן:  UTC -5
 https://www.ci.camden.nj.us/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה קמדן(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה קמדן(למפת ניו ג'רזי רגילה) טרנטון ניוארק ג'רזי סיטי פטרסון לייקווד טומס ריבר ויינלנד פרסיפני-טרוי הילס אטלנטיק סיטי ניו יורק פנסילבניה דלאוור האוקיינוס האטלנטיקמדן(למפת ניו ג'רזי מוגדלת) טרנטון ניוארק ג'רזי סיטי פטרסון לייקווד טומס ריבר ויינלנד פרסיפני-טרוי הילס אטלנטיק סיטי ניו יורק פנסילבניה דלאוור האוקיינוס האטלנטיקמדן    מיקום העיר קמדן במחוז קמדן (אפור) ומיקום המחוז במדינת ניו ג'רזי (צהוב) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קמדן (באנגלית: Camden) היא עיר המשמשת כמרכז האדמיניסטרטיבי של מחוז קמדן שנמצא בניו ג'רזי, ארצות הברית. העיר יושבת על גדת נהר הדלאוור, וממוקמת מול פילדלפיה. מספר התושבים בשנת 2009 נאמד ב-78,790.
אוניית צי ארצות הברית ניו ג'רזי עוגנת על גדת הנהר ומהווה את אחת מהאטרקציות המרכזיות בעיר.
אוניית המערכה "ניו ג'רזי" (BB-62) עוגנת כמוזיאון צף בעיירה
בשנת 2004 זכתה העיר בתואר המפוקפק "העיר המסוכנת ביותר בארצות הברית". על פי סקר של לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית, יותר מ-44% מתושבי קמדן חיים חיי עוני. זהו אחוז העניים הגבוה ביותר בעיר בארצות הברית.
בין התושבים המפורסמים של העיר היה המשורר וההומניסט האמריקאי וולט ויטמן, שחי בעיר את שנותיו האחרונות ואף נטמן באחד מבתי הקברות שלה.
שחיתות פוליטית

לאורך השנים, שלושה ראשי עיריית קמדן הורשעו בשחיתות: אנג'לו הריצ'טי (Angelo Errichetti), ארנולד ובסטר (Arnold Webster) ומילטון מילן (Milton Milan). ב-1981, הורשע הריצ'טי ביחד עם עוד שלושה אחרים בקבלת שוחד בסך 50,000 דולר מסוכנים חשאיים של ה-FBI בתמורה לסיוע לשייח' ערבי פיקטיבי להיכנס לארצות הברית. תחבולת ה-FBI בה נתפס הריצ'טי הייתה חלק ממבצע Abscam. ב-1999, ובסטר, שהיה בעברו המפקח על בתי הספר הציבוריים של עיריית קמדן, הודה באשמה כי לאחר שהתמנה לראש העיר העביר לעצמו 20,000 דולר מכספים שיועדו לבתי הספר. ב-2000, נגזר דינו של מילן ליותר מ-6 שנות מאסר על קבלת שוחד משותפים של בוס המאפיה ראלף נטלה (Ralph Natale), בקשת שוחד ושיפוצי בתים בחינם מספקים של העיר, מעילה בכספי קמפיין בחירות, והלבנת כספי סחר בסמים.
הערות שוליים

↑  City Crime Rankings by Population Group
↑  "Pennsylvania Congressman, Three Others Found Guilty in Abscam Corruption Trial". The Hour. United Press International. 30 באוגוסט 1980. נבדק ב-22 במרץ 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Schurr, Brendan (22 בדצמבר 2000). "Camden, N.J., Mayor Convicted of Corruption". Portsmouth Daily Times. Associated Press. נבדק ב-22 במרץ 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Peterson, Iver (31 במרץ 2000). "In Camden, Another Mayor Is Indicted on Corruption Charges". הניו יורק טיימס. נבדק ב-22 במרץ 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Vargas, Claudia (7 ביוני 2011). "Milton Milan Jr. to seek Camden Council seat". The Philadelphia Inquirer. נבדק ב-22 במרץ 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
| דגל ניו ג'רזי מדינת ניו ג'רזי |
| --- | --- | --- |
| בירת המדינה | טרנטון |  |
| אזורים גאוגרפיים | מרכז ג'רזי • חוף ג'רזי • שפלת ניו ג'רזי • צפון ג'רזי • פיין בארנס • דרום ניו ג'רזי • עמק הדלאוור |  |
| היישובים הגדולים ביותר | ניוארק • ג'רזי סיטי • פטרסון • אליזבת • טרנטון • קליפטון • קמדן • פסאיק • יוניון סיטי • איסט אורנג' • בייון • ויינלנד • ניו ברונסוויק • פרת' אמבוי • הובוקן • פליינפילד • האקנסק • קירני • לינדן • אטלנטיק סיטי |  |
| נושאים נוספים | מחוזות • סמלים • היסטוריה • דמוגרפיה • יהדות ניו ג'רזי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559502305171  GND: 4398042-9  LCCN: n80010449  MusicBrainz: b5e60f5a-960d-419f-a898-2d5b03229366  NARA: 10045469  SUDOC: 159004330  VIAF: 168674210   WorldCat (עם VIAF): 168674210 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קיסרי האימפריה הביזנטית
ראו גם

קיסרי רומא
צינור עיבוד נתונים

במחשבים, צינור עיבוד נתונים (באנגלית: Pipeline) הוא אוסף של תהליכי עיבוד נתונים המקושרים זה לזה בסדרה, כך שהפלט של תהליך אחד הוא הקלט של התהליך העוקב בסדרה. לעיתים קרובות התהליכים בצינור עיבוד נתונים מופעלים במקביל ובכך מאפשרים את הגדלת הספק המערכת.
צינורי עיבוד נתונים שקשורים למחשבים כוללים:
צינורי עיבוד נתונים של סט פקודות מכונה, נמצא במעבד. לדוגמה, בצינור עיבוד הנתונים של ארכיטקטורת RISC, מופעלים מספר תהליכים באופן חופף. תהליך העיבוד מחולק למספר שלבים: שלב הפיענוח, שלב של הביצוע של יחידה אריתמטית־לוגית, שלב הבאת מידע (fetching). שלבים אלו מופעלים ברצף זה אחרי זה. כאשר שלב אחד מסתיים, הפקודה שהייתה בטיפולו עוברת לטיפול השלב הבא, והשלב הקודם מיד מתחיל בטיפול הפקודה הבאה. כך מתאפשר טיפול במספר פקודות במקביל.
צינור עיבוד נתונים גרפי. בעל אופי דומה לצינור עיבוד של מעבד. נמצא ברוב הכרטיסים הגרפיים. צינור עיבוד נתונים זה משלב תהליכים שמפעילים מספר יחידות אריתמטיות לוגיות ואף מספר מעבדים. השלבים בצינור עיבוד זה הם שלבים ייחודיים לתצוגה גרפית כמו חישובי צבע ואור.
צינור עיבוד נתונים בתוכנה. בצינור עיבוד נתונים בתוכנה מספר תהליכים מסודרים ברצף כך שפלט של תהליך אחד יפעיל מיד תהליך שני באופן אוטומטי. דוגמה קלאסית היא קו צינור של Unix.
מקור ומטרות

מטרת השימוש בצינור עיבוד נתונים בחומרה ובתוכנה היא הגברת הספק של תהליכים, על ידי שמירת כל התהליכים בפעולה כל הזמן. המקור לרעיון נמצא בחיי היומיום. ניקח לדוגמה פס הרכבה במפעל מכוניות. נניח שהתחנות לאורך פס ההרכבה הם: התקנת מנוע, הרכבת מכסה מנוע והתקנת גלגלים. כמו כן נניח שסדר התהליכים הזה מחייב, ושרכב עובר בפס ההרכבה מתחנה לתחנה, ויכול לבצע רק שלב אחד מהשלושה בכל רגע נתון. רכב שיותקן בו מנוע יעבור להרכבת מכסה המנוע, וישאיר את תחנת התקנת המנוע לרכב שאחריו. לאחר מכן, הרכב הראשון ימשיך לשלב השלישי להתקנת גלגלים, בעוד שהרכב השני עובר לשלב מכסה המנוע. כעת נכנס רכב שלישי לפס ההרכבה לצורך התקנת מנוע. נניח שהזמן שלוקח כל שלב אינו אחיד: התקנת מנוע לוקחת 20 דקות, מכסה מנוע 5 דקות וגלגלים 10 דקות. לכן, רכב שנכנס לפס ההרכבה יצא ממנו לאחר 35 דקות בדיוק. אם היינו מרכיבים את שלושת הרכבים כאשר כל רכב נמצא על פס ההרכבה לבד, סך הפעילות הייתה 105 דקות – 35 דקות לכל רכב. אך אם נשתמש בקו הרכבה כפי שתיארנו, בו בכל שלב יש רכב אחד בכל רגע – נצטרך רק 75 דקות – 35 דקות לרכב הראשון ו־20 דקות נוספות לכל רכב נוסף.
יתרונות וחסרונות

צינור עיבוד נתונים לא מוריד את כמות הזמן לביצוע אובייקט יחיד, אך הוא מגדיל את ההספק של המערכת. כלומר לכל רכב ייקח 35 דקות, אך על ידי עבודה במספר תחנות במקביל ניתן להגביר את הספק המערכת ולהרכיב יותר כלי רכב בכל פרק זמן. בצורה זו ניתן להגביר את היעילות של חומרת מחשב ותוכנות מחשב.
עם זאת, מערכות המשתמשות בצינור עיבוד נתונים לרוב צורכות יותר משאבים כמו זיכרון ויחידות עיבוד, זאת כיוון שהתהליכים השונים לא יכולים להשתמש במשאבים של התהליך שקדם להם, שכן גם תהליך זה נמצא בפעילות.
שיקולי תכנון

שיקול חשוב אחד בתכנון צינור עיבוד נתונים הוא איזון בין השלבים. בדוגמה לעיל, נוכל להגדיל את התפוקה אם שלב המנוע והגלגלים ייקחו כל אחד 15 דקות במקום 20 דקות לשלב המנוע ו־10 דקות לגלגלים. חלוקת השלבים בצורה כזו תאפשר לפס ההרכבה להוציא רכב חדש כל 15 דקות במקום כל 20 דקות ובכך להגביר את ההספק ב־25%, זאת אף על פי שהזמן לרכב בודד, מרגע שנכנס לפס ההרכבה ועד שיצא, נשאר 35 דקות. לעיתים קרובות, חלוקת המשימות בין תהליכים שונים בתוכנה ואף בחומרה היא גמישה, ולכן תכנון נכון יכול להוביל לייעול נוסף.
שיקול נוסף הוא הכנסת חוצצים בין השלבים וקביעת גודלם. שיקול זה חשוב במיוחד כאשר פרק הזמן שלוקח כל שלב לא קבוע, וייתכן שמידע ייווצר או ימחק במהלך השלבים.
מאפייני צינור עיבוד נתונים

התמלאות הצינור – צינור עיבוד נתונים נכנס להספק מלא מרגע שהאובייקט הראשון מגיע לשלב האחרון בצינור. בנקודה זו, בשלב הלפני אחרון נמצא אובייקט נוסף, וכן בשלב שלפניו. כך למשל, בדוגמת מפעל הרכבים, הרכב הראשון מסיים את ההרכבה לאחר 35 דקות, אך מרגע זה כל 20 דקות יוצא רכב חדש. במצב זה המפעל בתפוקה מלאה.
התרוקנות הצינור – מרגע סיום הכנסת הנתונים לצינור, פרק הזמן שייקח לו להתרוקן לחלוטין זהה לזמן השהות של אובייקט בודד בצינור העיבוד, שכן האובייקט האחרון שהוכנס צריך גם הוא לבצע את כל השלבים.
בועות – שגיאות במהלך העיבוד עלולות לגרום ל"בועות" בצינור העיבוד – מצב בו תהליכים מסוימים לאורך צינור העיבוד לא מבצעים פעולות, ובכך להביא לפגיעה בהספק. הדבר שקול לרכב שבזמן הרכבת המנוע התגלה כי שלדתו פגומה ולכן נזרק ולא יעבור לתחנות ההרכבה הבאות. בשלב הבא יגיע לתחנת הרכבת המנוע רכב חדש, אך כעת בסדנת הרכבת מכסה המנוע לא עובדים, כיוון שלא קיבלו רכב מתחנת הרכבת המנוע. בשלב הבא סדנה זו תקבל את הרכב הבא, אך הבועה נודדת הלאה והפעם בתחנת הרכבת הגלגלים לא יעבדו. בשלב שלאחר מכן ה"בועה" שנוצרה בצינור תשתחרר והצינור שוב מלא – אך לא יצא רכב חדש מפס ההרכבה. התפוקה היומית פחתה. בועות מסוג זה הן בעיה נפוצה מאוד בצינורות עיבוד מידע בתוכנה ובחומרה, ואם הן לא מטופלות כראוי, עלולות לפגוע רבות ביעילות.
מאפייני צינור עיבוד נתונים > מאפיינים ייחודיים למעבדים

ריקון פתאומי של הצינור (flush) – על צינור עיבוד נתונים במעבדים לבצע פקודות שמופיעות ברצף בקוד המכונה. אם במהלך אחד השלבים מתברר כי יש לבצע קפיצה בקוד (Branch) לקטע קוד אחר, הרי שכל הפקודות שמבוצעות לאחר פקודה זו בקוד המכונה כלל לא היו צריכות להיכנס לצינור העיבוד. במצב זה יש לבטל את ביצוע הפקודות שנמצאות בצינור על ידי ריקון מיידי של צינור עיבוד הנתונים (בהנחה שהקפיצה בקוד זוהתה עוד בטרם הפקודות הבאות בוצעו ותוצאתם נשמרה), וממלאים אותו בפקודות הנכונות. ריקון זה גורם לבועות רבות בצינור עיבוד הנתונים ולפגיעה ביעילות המעבד. כדי להתגבר על בעיה זו, מעבדים מתוכננים לזהות בשלב מוקדם ככל האפשר בצינור העיבוד את הקפיצות בקוד (להקטנת הבועות שנוצרות) וכן לנסות ולחזות מראש קפיצות בקוד על ידי שימוש בהיוריסטיקות שונות.
ראו גם

עיבוד מקבילי
ציריך (קנטון)

ציריך (בגרמנית: Zürich, ‏האזנהקובץ:De-Zürich.ogg‏Ⓘ‏) הוא קנטון של שווייץ. הוא ממוקם בצפון-מזרח שווייץ. אוכלוסייתו מונה כ-1.5 מיליון תושבים (נכון ל־2019). ובירת הקנטון, שנושאת גם את שמו, היא ציריך. השפה הרשמית בקנטון היא גרמנית, אך תושבי הקנטון מדברים ניב של גרמנית שווייצרית שנקרא "גרמנית של ציריך".
גאוגרפיה

קנטון ציריך ממוקם צפונית להרי האלפים. הקנטונים השכנים לו הם שפהאוזן בצפון, ארגאו במערב, הקנטונים צוג ושוויץ בדרום והקנטונים תורגאו וסנט גלן במזרח. רוב אגם ציריך נמצא בתחומי הקנטון.
שטח הקנטון הוא 1,729 קמ"ר. כ-80% מהשטח נחשב טוב לעיבוד חקלאי. חלקם של היערות הוא 505 קמ"ר ושל האגמים 73 קמ"ר.
אפיקים נמצאים ברוב שטח הקנטון לכיוון נהר הריין בצפון הקנטון. דרום-מערב ודרום-מזרח הקנטון הם אזורים הרריים. עמק הנהר לינת מוביל לאגם ציריך וממשיך לנהר לימאט.
היסטוריה

קנטון ציריך מחזיק בשטחים שהושגו על ידי הבירה ציריך לאחר שנהפך ליחידה אוטונומית באימפריה הרומית הקדושה ב-1218 ובעיקר לאחר מהפכת הגילדות ב-1336. ציריך הצטרף לאיחוד השווייצרי ב-1351. החלק התחתון של הקנטון נוסף לשטחי ציריך ב-1362. ציריך כבש ואיבד את טוגנבורג בסביבות שנת 1440, מלחמת ציריך הישנה. החלקים הצפוניים לנהר הריין הגיעו לקנטון לאחר שרכשה העיר ציריך את וינטרטור מבית הבסבורג ב-1468. חלקו המערבי של הקנטון קיבל עצמאות כקנטון ארגאו ב-1803. חוקת הקנטון נוצרה ב-1869.
פוליטיקה

ישנם 180 חברי פרלמנט שנבחרים מדי ארבע שנים.
הקנטון נמשל בידי מועצה של שבעה חברים. הבחירות האחרונות נערכו ב־2015.
כלכלה

רוב האדמה מעובדת, אך קנטון ציריך אינו נחשב לאזור חקלאי. באדמות בצפון ובמזרח נעשית יותר עבודה חקלאית אבל בכל חלק של הקנטון התחום השלט הוא ייצור, מפעלי הקנטון מתמחים במכונאות. אריגת משי וכותנה הייתה חשובה בעבר, אך חדלה מלהיות כך. ישנה תעשיית ייצור נייר. לחברות קטנות ובינוניות משקל רב בכלכלת קנטון ציריך. העיר ציריך היא מרכז בנקאות ולביטוח חשיבות גם כן.
תחבורה

מסילות רכבת עוברות בכל הדרכים החשובות בקנטון. מרכז התחבורה היא העיר ציריך, בה מספר גדול של רכבות מקומיות מחברות לרשתות לאומיות ובינלאומיות. תחנת הרכבת של העיר, התחנה המרכזית של ציריך, היא אחת העמוסות והפעילות בעולם לפי מספר רכבות נכנסות ויוצאות. כמו כן, מחוברת ציריך לערים אירופאיות אחרות בעזרת קווי רכבת. הרכבת המרכזיות אינטרסיטי אקספרס, TGV וצ'יסאלפינו מחוברות לציריך.
קו הרכבת הראשון בשווייץ נוצר ב-1847 וחיבר בין ציריך לבאדן (שבקנטון ארגאו).
שדה התעופה המרכזי של שווייץ רחוק 12 קילומטר ממרכז ציריך ומשמש כנמל הבית לחברות תעופה שווייצריות.
הכבישים המהירים A1, A3 ו-A4 עוברים דרך הקנטון. כבישים נוספים שעוברים דרך הקנטון הם A7, A51, A52 ו-A53.
סמל ודגל הקנטון

דגל הקנטון מקורו בדגל העיר ומשמש כיום את שניהם.
סמל הקנטון המלא כולל שני אריות. האריה הימני אוחז בכפת תמרים המסמלת את השלום ואילו האריה השמאלי אוחז בחרב המסמלת את הסמכות הממלכתית.
הערות שוליים

↑  Switzerland's population in 2019, נוישאטל 2020, באתר המשרד הפדרלי לסטטיסטיקה, שווייץ. (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557239805171  BIBSYS: 90944805  BnF: cb11946410j (data)  CiNii: DA01416627  GND: 4068041-1  HDS: 007381  ISNI: 0000 0001 1012 8866  LCCN: n80004251  MusicBrainz: 6e9c8367-459e-4271-ac33-7658cdeeb271  NKC: ge128978  SUDOC: 255657889  VIAF: 140174177   WorldCat (עם VIAF): 140174177 
מבט על על אגם ציריך
קן סארו-ויווה

| --- | --- |

 לידה:  10 באוקטובר 1941 בורי, ניגריה הקולוניאלית 
 הוצאה להורג:  10 בנובמבר 1995 (בגיל 54) פורט הרקורט, ניגריה 
 מדינה:  ניגריה 
 מקום קבורה:  Port Harcourt Cemetery 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת איבאדן, Government College Umuahia 
 שפות היצירה:  אנגלית, פידג'ין ניגרי, Khana, איגבו 
 זרם ספרותי:  סביבתנות 
 יצירות בולטות:  Basi and Company, A Bride For Mr B 
 צאצאים:  קן ויוה, נו סארו-ויווה, זינה סארו-ויווה 
 מספר צאצאים:  5 
 פרסים והוקרה:  פרס גולדמן לפעילות סביבתית (1995)  פרס הקיום הנכון (1994)  פרס ברונו קרייסקי  פרס אוולין פ. ברקי 
 
קנולה ביסון "קן" סארו-ויווה (Kenule Beeson "Ken" Saro-Wiwa; ‏10 באוקטובר 1941 – 10 בנובמבר 1995) היה סופר ניגרי מפורסם ופעיל זכויות אדם, אשר תרם רבות למאבקם של אנשי אוגוני, קבוצה אתנית בניגריה, נגד חברות נפט אשר גרמו לנזק סביבתי רב באזור מחייתם. סארו-ויוה השתתף במאבק המקומי נגד חברת "של", במסגרת התנועה לשחרור הדלתה של ניז'ר. בשנת 1995 נתלה יחד עם שמונה מאנשי שבט אוגוני, והתלייה עוררה תהודה בינלאומית.
לפני מותו אמר סארו-ויווה כי "הבורא אומנם לוקח את נשמתי, אך המאבק נמשך".
משפחתו של קן סארו-ויווה פתחה במאבק משפטי מול חברת "של" אשר הסתיים בפשרה מחוץ לכותלי בית המשפט לפיה שילמה החברה למשפחת המנוח סך של 15.5 מיליון דולר.
לקריאה נוספת

אבנר דה-שליט, "אדום-ירוק: דמוקרטיה, צדק ואיכות הסביבה"
הערות שוליים

↑  Mouawad, Jad (2009-06-08). "Shell to Pay $15.5 Million to Settle Nigerian Case". New York Times. Retrieved 2009-06-09.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007452132405171  PLWABN: 9810558416705606  BIBSYS: 90337916  BnF: cb122024607 (data)  CiNii: DA08170671  GND: 119147548  ICCU: MILV137931  ISNI: 0000 0001 0937 3151  LCCN: n77017603  NDL: 00534263  NKC: jo2005267799  NLA: 35231621  NTA: 073049743  RERO: 02-A003786711  SELIBR: 310661  SNAC: w6fb5ss1  SUDOC: 030650585  Trove: 874682  VIAF: 113697883   WorldCat (עם VIAF): 113697883 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים ובנושא ניגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קורנליס פלוריס

| --- | --- |
פסלו של קורנליוס פלוריס דה וירנדט מאת ז'ול פשה בפארק פטיט סבלון בבריסל.
פסלו של קורנליוס פלוריס דה וירנדט מאת ז'ול פשה בפארק פטיט סבלון בבריסל.
 לידה:  1514? אנטוורפן, ארצות השפלה ההבסבורגיות 
 פטירה:  20 באוקטובר 1575 (בגיל 61 בערך) אנטוורפן, ארצות השפלה ההבסבורגיות 
 צאצאים:  קורנליס פלריס III, Suzanna Floris 
 
קורנליוס פלוריס או קורנליוס (השני) פלוריס דה ויברט (בהולנדית: Cornelis Floris de Vriendt;‏ נולד בשנת (1514 – ונפטר בשנת 20 באוקטובר 1575) היה פסל, אמן ואדריכל פלמי. הוא פיתח סגנון חדש, שהושפע על ידי המסורות הפלמיות, הרנסאנס האיטלקי מהמאה ה-16 ואולי גם האסכולה של פונטנבלו. החידושים שלו התפשטו בכל צפון אירופה, שם השפיעו רבות על התפתחות הפיסול והארכיטקטורה במאות ה-16 ותחילת המאה ה-17.
ביוגרפיה

קורנליוס פלוריס השני נולד בשנת 1514 כבכור מבין ארבעת בניהם של קורנליוס הראשון ומרגרטה גוס. האבות הקדומים המוכרים של משפחת פלוריס דה ויברט, עדיין נקראו רק 'דה ויברט', היו תושבי בריסל שם הם התאמנו במלאכת הסתתים מסורת שהועברו מאב לבן. אחד מאבות אבותיו של קורנליוס הפך בשנת 1406 לאדון בגילדת הבנאיים בבריסל. בן משפחה, יאן פלוריס (קיצור של פלוריסון, כלומר בנו של פלוריס) דה ויברט, עזב את עיר הולדתו בריסל והתיישב באנטוורפן באמצע המאה ה-15. שמו הפטורונימי "פלוריס" הפך לשם המשפחה של הדורות הבאים. עם זאת, השם המקורי 'de Vriendt' נמצא במסמכים רשמיים עד סוף המאה ה-16.
מעט ידוע על הכשרתו. הוא כנראה עבד בבית המלאכה של אביו שהיה סתת. הוא נסע לארצות אחרות ולפי הדיווחים שהה באיטליה כשאביו נפטר בשנת 1538. לאחר מכן שב לאנטוורפן כדי לטפל באמו ואחיו הצעירים. בשנת 1539 הוא הפך לאדון בגילדת לוקאס הקדוש. הוא שימש כדיקן הגילדה בשנת 1547 ו-1559.
בסביבות 1540, הוסיפו לשם הגילדה גם ראשי תיבות גרוטסקיים שעוצבו על ידי קורנליוס. המניעה להוספתם, היה בהשראתם של מודלים דומים איטלקיים, אשר בתורם התבססו על ממצאים ארכאולוגיים ברומא, והפכו למאפיין חשוב של סגנון פלוריס ושימשו אותו (כמו גם את אחיו פרנס) ביצירותיהם האחרות.
בשנת 1550 התחתן פלוריס עם אליזבת מאצ'ילס וקנה בית באנטוורפן ששיפץ בסגנון משלו.
קורנליוס פלוריס השני נפטר ב־20 באוקטובר 1575 לאחר קריירה עשירה. בתחילת הקריירה שלו, הרנסאנס רק התחיל להופיע בהולנד. לא היה זה העתק פשוט של הדוגמה האיטלקית, שכן אמנים כמו פלוריס החדירו את הסגנון ברגישות לסגנון המקומי של ארצות השפלה.
אחיו של קורנליוס הפכו גם הם לאמנים מצוינים. המפורסם ביותר הוא פרנס, שהיה מראשוני הציירים החשובים, בזמן שג'ייקוב היה צייר ויטראז' ויאן היה קדר.
לקורנליוס היו תלמידים רבים, שחלקם הפכו לאמנים מבוססים בפני עצמם. הם כללו את וילם ואן דן בלוקה, גרט ואן איגן, גיליס דה וייט, פיליפ ברנדין, רוברט קופנס, היינריך הגארט והירונימוס ואן קסל.
יצירתו

קורנליוס פלוריס היה אמן רב-גווני. הוא היה פעיל בעיקר כארכיטקט ופסל, אך גם עבד כחרט.