stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ליגת היהלום 2019
תחרויות

| תאריך | תחרות | אצטדיון | עיר | מדינה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 במאי | הגרנד פרי של קטאר | אצטדיון סוחאים בן חמד | דוחה | קטר (מדינה) קטר |
| 18 במאי | הגרנד פרי המוזהב של שנגחאי | אצטדיון שנגחאי | שאנגחאי | הרפובליקה העממית של סין  סין |
| 30 במאי | סטוקהולם באוהאוס | האצטדיון האולימפי | סטוקהולם | שוודיה שוודיה |
| 6 ביוני | הגולדן גלה | סטאדיו אולימפיקו | רומא | איטליה איטליה |
| 23 ביוני | אקסון מוביל ביסלט גיימס | אצטדיון ביסלט | אוסלו | נורווגיה נורווגיה |
| 16 ביוני | מפגש האתלטיקה ע"ש מוחמד השישי | אצטדיון הנסיך מולאי עבדאללה | רבאט | מרוקו מרוקו |
| 30 ביוני | פרפונטיין קלאסיק | קוב טרק אנד אנגל פילד | סטנפורד, קליפורניה | ארצות הברית ארצות הברית |
| 5 ביולי | אתלטיסימה | האצטדיון האולימפי | לוזאן | שווייץ שווייץ |
| 12 ביולי | הרקוליס | אצטדיון לואי השני | מונקו | מונקו מונקו |
| 20–21 ביולי | הגרנד פרי של לונדון | אצטדיון לונדון | לונדון | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת |
| 18 באוגוסט | הגרנד פרי הבריטי | אצטדיון אלכסנדר | ברמינגהאם | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת |
| 24 באוגוסט | המפגש של פריז | סטאד שארלטי | פריז | צרפת צרפת |
מפגשי הגמר
| 29 באוגוסט | וולטקלאסה ציריך | אצטדיון לציגרונד | ציריך | שווייץ שווייץ |
| 6 בספטמבר | ממוריאל ואן דאם | אצטדיון המלך בודואן | בריסל | בלגיה בלגיה |
אירועים מרכזיים > דוחא > שיא ליגת יהלום

דניאל סטול (שוודיה שוודיה) שבר את שיא ליגת היהלום בזריקת דיסקוס לאחר שקבע בזריקה השלישית תוצאה של 70.56 מטר. גם בזריקה השנייה והשישית קבע תוצאות טובות יותר מהשיא הקודם שהיה שייך לפיוטר מלכובסקי (פולין פולין) ועמד על 69.83 מטר.
אירועים מרכזיים > דוחא > שיא תחרות

קסטר סמניה (דרום אפריקה דרום אפריקה) שברה את שיא התחרות בריצת 800 מטר לאחר שניצחה בתוצאה של 1:54.98 דקות.
דלילה מוחמד (ארצות הברית ארצות הברית) שברה את שיא התחרות בריצת 400 מטר משוכות לאחר שניצחה בתוצאה של 53.62 שניות.
אירועים מרכזיים > דוחא > אירועים נוספים

הלן אובירי (קניה קניה) ניצחה את גנזבה דיבאבה (אתיופיה אתיופיה) בריצת 3000 מטר בתוצאה של 8:25.60 דקות לאחר סיום צמוד.
אירועים מרכזיים > שנגחאי > שיא תחרות

עבד א-רחמאן סמבא (קטר (מדינה) קטר) שבר את שיא התחרות בריצת 400 מטר משוכות לאחר שניצח בתוצאה של 47.28 שניות.
ביאטריס צ'פקואץ' (קניה קניה) שברה את שיא התחרות בריצת 3000 מטר מכשולים, לאחר שניצחה בתוצאה של 9:04.53 שניות.
ליו וויוי (הרפובליקה העממית של סין  סין) שברה את שיא התחרות בהטלת כידון, לאחר שניצחה בתוצאה של 66.89 מטר.
אירועים מרכזיים > שנגחאי > אירועים נוספים

נואה ליילס (ארצות הברית ארצות הברית) עקף את כריסטיאן קולמן (ארצות הברית ארצות הברית) באלפיות בודדות על קו הסיום בריצת 100 מטר. שניהם קבעו תוצאה של 9.86 שניות
אירועים מרכזיים > סטוקהולם > שיא תחרות

רונקס קיפרוטו (קניה קניה) שבר את שיא התחרות בריצת 10000 מטר לאחר שניצח בתוצאה של 26:50.16 דקות.
אירועים מרכזיים > סטוקהולם > אירועים נוספים

אגנס טירופ (קניה קניה) ניצחה בסיום צמוד בריצת 5000 מטר בתוצאה של 14:50.82 דקות, בריצה בה ההבדל בין המקום הראשון לתשיעי עמד על שלוש שניות בלבד.
אירועים מרכזיים > רומא > שיא תחרות

מייקל נורמן (ארצות הברית ארצות הברית) שבר את שיא התחרות בריצת 200 מטר לאחר שניצח בתוצאה של 19.70 שניות, שתי מאיות בלבד לפני בן ארצו נואה ליילס.
קונארד בוקובייצקי (פולין פולין) שבר את שיא התחרות בהדיפת כדור ברזל, לאחר שניצח בתוצאה של 21.97 מטר.
אירועים מרכזיים > רומא > אירועים נוספים

דונובן ברייזר (ארצות הברית ארצות הברית) עקף את נייג'ל איימוס (בוטסואנה בוטסואנה) על קו הסיום בריצת 800 מטר בדרך לניצחון בתוצאה של 1:43.63 דקות.
גנזבה דיבאבה (אתיופיה אתיופיה) ניצחה את לורה מויר (בריטניה בריטניה) בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:56.28 דקות.
אירועים מרכזיים > אוסלו > שיא תחרות

קרסטן ורהולם (נורווגיה נורווגיה) שבר את שיא התחרות בריצת 400 מטר משוכות לאחר שניצח בתוצאה של 47.33 שניות, המהווה גם שיא אירופאי חדש.
נורה ג'רוטו (קניה קניה) שברה את שיא התחרות בריצת 3000 מטר מכשולים לאחר שניצחה במפתיע את בת ארצה, שיאנית העולם ביאטריס צ'פקואץ' בתוצאה של 9:03.71 דקות.
אירועים מרכזיים > אוסלו > אירועים נוספים

כריסטיאן קולמן (ארצות הברית ארצות הברית) ניצח בריצת 100 מטר לאחר שקבע את תוצאת השנה בעולם, 9.85 שניות, שיפור של מאית שנייה לתוצאת השנה הקודמת אותה הוא עצמו קבע, בנוסף לנואה ליילס ודיוויין אודודורו.
מרצ'ין לבנדובסקי (פולין פולין) ניצח בריצת המייל בתוצאה של 3:52.34 דקות, תוצאת השנה בעולם.
אירועים מרכזיים > רבאט > שיא ליגת היהלום

פדריק דקרס (ג'מייקה ג'מייקה) ניצח בזריקת הדיסקוס בשיא ליגת יהלום חדש של 70.78 מטר. הוא כמובן שבר גם את שיא התחרות בו החזיק פיוטר מלכובסקי הפולני (67.45 מטר), אך הוא לא היה היחיד; גם דניאל סטול השוודי (69.94 מטר) ולוקאס וויסהידינגר האוסטרי (68.14 מטר) עשו זאת.
אירועים מרכזיים > רבאט > שיא תחרות

גנזבה דיבאבה (אתיופיה אתיופיה) קבעה שיא תחרות חדש בריצת 1500 מטר, לאחר שניצחה בתוצאה של 3:55.47 דקות.
סנדי מוריס (ארצות הברית ארצות הברית) שברה את שיא התחרות בקפיצה במוט לאחר שעברה גובה של 4.82 מטר, וניצחה בתחרות.
יאימה פרס (קובה קובה) שברה את שיא התחרות בזריקת דיסקוס לאחר שניצחה בתוצאה של 68.28 מטר.
סרגיי שובנקוב הרוסי השווה את שיא התחרות בריצת 110 מטר משוכות, לאחר שניצח בתוצאה של 13.12 שניות.
אירועים מרכזיים > סטנפורד > שיא ליגת היהלום

דרלאן רומאני (ברזיל ברזיל) שבר את שיא ליגת היהלום ואת שיא דרום אמריקה בהדיפת כדור ברזל לאחר שקבע תוצאה של 22.61 מטר. במהלך התחרות שיפר רומאני את שיאו האישי ב-61 סנטימטרים.
סיפאן חסן (הולנד הולנד) שברה את שיא ליגת היהלום ואת השיא האירופאי בריצת 3000 מטר, לאחר שניצחה בתוצאה של 8:18.49 דקות. תוצאה זו הייתה הרביעית בטיבה בהיסטוריה, והטובה ביותר בעולם מאז שנת 1993. בנוסף אליה, גם קונסטנצה קלוסטרהאלפן הגרמנייה (8:20.07 דקות) ולטסנבט גידיי האתיופית (8:20.27) קבעו תוצאה טובה משיא ליגת היהלום הקודם, אותו קבעה הלן אובירי בשנת 2014 (8:20.68 דקות)
אירועים מרכזיים > סטנפורד > שיא תחרות

ביאטריס צ'פקואץ' (קניה קניה) שברה את שיא התחרות בריצת 3000 מטר מכשולים, לאחר שניצחה בתוצאה של 8:55.58 דקות.
מריה לאסיצקנה הרוסיה שברה את שיא התחרות בקפיצה לגובה, לאחר שעברה גובה של 2.04 מטר.
ראיי בנג'מין (ארצות הברית ארצות הברית) שבר את שיא התחרות וקבע את תוצאת השנה בעולם בריצת 400 מטר משוכות לאחר שניצח בתוצאה של 47.16 שניות.
קסטר סמניה (דרום אפריקה דרום אפריקה) שברה את שיא התחרות בריצת 800 מטר, לאחר שניצחה בתוצאה של 1:55.70 דקות.
אירועים מרכזיים > סטנפורד > אירועים נוספים

כריסטיאן קולמן (ארצות הברית ארצות הברית) שיפר בשנית את תוצאת השנה בעולם בריצת 100 מטר בה החזיק, לאחר שניצח בתוצאה של 9.81 שניות.
אירועים מרכזיים > לוזאן > שיא תחרות

נואה ליילס (ארצות הברית ארצות הברית) שבר את שיא התחרות בריצת 200 מטר, בו החזיק יוסיין בולט, לאחר שניצח בתוצאה של 19.50 שניות. תוצאה זו דירגה את ליילס כאצן הרביעי בטיבו בכל הזמנים.
סלווה איד נאסר (בחריין בחריין) שברה את שיא התחרות בריצת 400 מטר, לאחר שקבעה תוצאה של 49.17 שניות.
טימותי צ'ריוט (קניה קניה) שבר את שיא התחרות בריצת 1500 מטר לאחר שקבע תוצאה של 3:28.77 דקות. יקוב אינגבריגטסן (נורווגיה נורווגיה) שהגיע שני, קבע שיא אירופאי חדש לנוער (3:30.16 דקות).
פיוטר ליסק (פולין פולין) שבר את שיא התחרות ואת תוצאת השנה בעולם בקפיצה במוט, לאחר שעבר גובה של 6.01 מטר.
אירועים מרכזיים > מונקו > שיא עולם

סיפאן חסן (הולנד הולנד) שברה את שיא העולם בן 23 השנים של סווטלנה מסטרקובה בריצת מייל, לאחר שניצחה בתוצאה של 4:12.33 דקות. למעט שתי רצות, כל הרצות שברו שיאים אישיים, וארבע כולל חסן שברו שיאים לאומיים.
אירועים מרכזיים > מונקו > שיא תחרות

נייג'ל איימוס (בוטסואנה בוטסואנה) שבר את שיא התחרות בריצת 800 מטר, לאחר שקבע תוצאה של 1:41.89 דקות, התוצאה הטובה בעולם מאז גמר ריצת 800 המטרים באולימפיאדת לונדון שנערך באוגוסט 2012, בו שבר דייוויד רודישה את שיא העולם.
פיוטר ליסק (פולין פולין) שבר את שיא התחרות ואת תוצאת השנה בעולם אותה קבע שבוע לפני כן בלוזאן, לאחר שעבר גובה של 6.02 מטר.
כריסטיאן טיילור (ארצות הברית ארצות הברית) שבא את שיא התחרות בקפיצה משולשת, לאחר שקפץ למרחק של 17.82 מטר.
תוצאות

מקצוע שלא מעניק ניקוד בליגת היהלום מסומן בטבלה באפור.
תוצאות > גברים > מקצועות השדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תחרות | קפיצה לרוחק | קפיצה משולשת | קפיצה לגובה | קפיצה במוט | הדיפת כדור ברזל | זריקת דיסקוס | הטלת כידון |
| דוחא | - | - | - | סם קנדריקס   ארצות הברית ארצות הברית  5.80 מטר | ראיין קראוזר   ארצות הברית ארצות הברית  22.13 מטר | דניאל סטול   שוודיה שוודיה  70.56 מטר | - |
| שנגחאי | טג'אי גייל   ג'מייקה ג'מייקה  8.24 מטר | - | יו ואנג   הרפובליקה העממית של סין  סין  2.28 מטר | - | - | - | אנדריאס הופמן   גרמניה גרמניה  87.55 מטר |
| סטוקהולם | טוביאס מונטלר   שוודיה שוודיה 8.22 מטר | - | - | סם קנדריקס   ארצות הברית ארצות הברית 5.72 מטר | - | דניאל סטול   שוודיה שוודיה 69.57 מטר | - |
| רומא | - | עומאר קראדוק   ארצות הברית ארצות הברית 17.50 מטר | בודן בונדרנקו   אוקראינה אוקראינה 2.31 מטר | - | קונרד בוקובייצקי   פולין פולין 21.97 מטר | - | - |
| אוסלו | - | - | - | סם קנדריקס   ארצות הברית ארצות הברית  5.91 מטר | - | - | יוהנס פטר   גרמניה גרמניה  85.27 מטר |
| רבאט | חואן מיגל אצ'באריה   קובה קובה  8.34 מטר | - | בודן בונדרנקו   אוקראינה אוקראינה  2.28 מטר | - | - | פדריק דקרס   ג'מייקה ג'מייקה  70.78 מטר | - |
| סטנפורד | - | - | - | ארמנד דופלנטיס   שוודיה שוודיה  5.93 מטר | דארלן רומאני   ברזיל ברזיל  22.61 מטר | - | - |
| לוזאן | חואן מיגל אצ'באריה   קובה קובה  8.32 מטר | - | - | פיוטר ליסק   פולין פולין  6.01 מטר | - | - | - |
| מונקו | - | כריסטיאן טיילור   ארצות הברית ארצות הברית  17.82 מטר | - | פיוטר ליסק   פולין פולין  6.02 מטר | - | - | אנדריאס הופמן   גרמניה גרמניה  87.84 מטר |
| לונדון | לובו מניונגה   דרום אפריקה דרום אפריקה  8.37 מטר | פדרו פאבלו פיצ'רדו   פורטוגל פורטוגל  17.53 מטר | מאג'ד אדין גזל   סוריה (1980–2024) סוריה  2.30 מטר | - | - | דניאל סטול   שוודיה שוודיה  68.56 מטר | - |
| בירמינגהאם | - | - | ברנדון סטרק   אוסטרליה אוסטרליה  2.30 מטר | - | - | - | צ'נג צ'או-צון    טאיוואן  87.75 מטר |
| פריז | - | ויל קליי   ארצות הברית ארצות הברית  18.06 מטר | מייקל מייזון   קנדה קנדה  2.28 מטר | סם קנדריקס   ארצות הברית ארצות הברית  6.00 מטר | תומאס וולש   ניו זילנד ניו זילנד  22.44 מטר | - | - |
| ציריך | חואן מיגל אצ'באריה   קובה קובה  8.65 מטר | - | אנדריי פרוטסנקו   אוקראינה אוקראינה  2.32 מטר | סם קנדריקס   ארצות הברית ארצות הברית  5.93 מטר | - | - | מגנוס קירט   אסטוניה אסטוניה  89.13 מטר |
בריסל:
תוצאות > נשים > מקצועות השדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תחרות | קפיצה לרוחק | קפיצה משולשת | קפיצה לגובה | קפיצה במוט | הדיפת כדור ברזל | זריקת דיסקוס | הטלת כידון |
| דוחא | קתרין איברגואן   קולומביה קולומביה  6.76 מטר | - | ירוסלבה מהוצ'יך   אוקראינה אוקראינה  1.96 מטר | - | - | - | - |
| שנגחאי | - | - | - | קטרינה סטפנידי   יוון יוון  4.72 מטר | צ'ייס אילי   ארצות הברית ארצות הברית  19.58 מטר | - | ליו וויוי   הרפובליקה העממית של סין  סין 66.89 מטר |
| סטוקהולם | - | - | מריה לאסיצקנה   רוסיה 1.92 מטר | אנג'ליקה בנגטסון   שוודיה שוודיה 4.57 מטר | אליונה דוביטסקאיה   בלארוס בלארוס  18.49 מטר | דניה קביירו   קובה קובה 65.10 מטר | - |
| רומא | מלאיקה מיהמבו   גרמניה גרמניה 7.07 מטר | - | - | אנג'ליקה בנגטסון   שוודיה שוודיה 4.76 מטר | - | - | ליו וויוי   הרפובליקה העממית של סין  סין 66.47 מטר |
| אוסלו | - | קתרין איברגואן   קולומביה קולומביה 14.79 מטר | מריה לאסיצקנה   רוסיה 2.01 מטר | - | גונג ליז'יאו   הרפובליקה העממית של סין  סין 19.51 מטר | - | קת'רין מיטשל   אוסטרליה אוסטרליה  56.07 מטר |
| רבאט | - | - | - | סנדי מוריס   ארצות הברית ארצות הברית  4.82 מטר | - | יאימה פרס   קובה קובה  68.28 מטר | - |
| סטנפורד | - | - | מריה לאסיצקנה   רוסיה 2.04 מטר | - | גונג ליז'יאו   הרפובליקה העממית של סין  סין  19.79 מטר | - | - |
| לוזאן | - | קתרין איברגואן   קולומביה קולומביה  14.89 מטר | מריה לאסיצקנה   רוסיה  2.02 מטר | קייטי נאגיוט   ארצות הברית ארצות הברית  4.82 מטר | כריסטינה שוואניץ   גרמניה גרמניה  19.04 מטר | - | קריסטין הוסונג   גרמניה גרמניה  66.59 מטר |
| מונקו | - | יולימאר רוחאס   ונצואלה ונצואלה  14.98 מטר | מריה לאסיצקנה   רוסיה  2.00 מטר | - | - | - | - |
| לונדון | מלאיקה מיהמבו   גרמניה גרמניה  7.02 מטר | - | - | אנג'ליקה סידורובה   רוסיה  4.75 מטר | - | - | טטיאנה כלדוביץ'   בלארוס בלארוס  66.10 מטר |
| בירמינגהאם | נפיסטו ת'יאם   בלגיה בלגיה  6.86 מטר | - | - | קטרינה סטפנידי   יוון יוון  4.75 מטר | - | יימה פרס   קובה קובה  64.87 מטר | - |
| פריז | - | יולימאר רוחאס   ונצואלה ונצואלה  15.05 מטר | - | אלישה ניומן   קנדה קנדה  4.82 מטר | - | דניה קביירו   קובה קובה  66.91 מטר | - |
| ציריך | - | שאניקה ריקטס   ג'מייקה ג'מייקה  14.93 מטר | - | - | גונג ליז'יאו   הרפובליקה העממית של סין  סין  20.31 מטר | - | ליו וויוי   הרפובליקה העממית של סין  סין  66.88 מטר |
בריסל:
הערות שוליים

↑  סרטון הזריקה באתר יוטיוב
↑  סרטון הריצה באתר יוטיוב
↑  סרטון הריצה באתר יוטיוב
↑  סרטון הריצה באתר יוטיוב
↑  סרטון הריצה באתר יוטיוב
↑  סרטון הריצה באתר יוטיוב
↑  סרטון ההטלה באתר יוטיוב
↑  סרטון הריצה באתר יוטיוב
↑  סרטון הריצה באתר יוטיוב
↑  סרטון הריצה באתר יוטיוב
1 2  סרטון הריצה באתר יוטיוב
↑  סרטון ההדיפה באתר יוטיוב
↑  סרטון הריצה באתר יוטיוב
↑  Noah Lyles breaks Usain Bolt's meeting record over 200m in Lausanne, ביוטיוב.
↑  1500m men Diamond League Lausanne 2019, ביוטיוב.
↑  Piotr Lisek sets a meeting record in a jump off at Lausanne, ביוטיוב
↑  Sifan Hassan Mile World Record, ביוטיוב.
↑  Men's 800m Nijel Amos 1.41.89 WL & MR, ביוטיוב.
1 2 3 4 5 6  ספורטאים מרוסיה שקיבלו אפשרות להשתתף בתחרויות
עילית אוסטרוביץ-לוי

| --- | --- |

עו"ד עילית אוסטרוביץ'־לוי
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת רייכמן  אוניברסיטת דיוק 
 מעסיק:  הבנק הבינלאומי, הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור, מטא 
 תפקיד:  ראשת הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור
 מספר צאצאים:  2 
 
עילית אוסטרוביץ־לוי היא עורכת דין ישראלית, ראש הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור.
קריירה

אוסטרוביץ-לוי היא בעלת תואר ראשון במשפטים ומנהל עסקים מהמרכז הבינתחומי הרצליה ותואר שני במשפטים מאוניברסיטת דיוק. בתחילת דרכה שימשה כעוזרת משפטית לשופט בית המשפט העליון יורם דנציגר.
אוסטרוביץ-לוי מתמחה בתחומי הציות, איסור הלבנת הון ומימון טרור במגזר הפיננסי. בשנים 2013–2016 עסקה בייעוץ משפטי בתחומים אלה בקבוצת הבנק הבינלאומי. בשנים 2018–2021 שימשה כראש המטה של יו"ר הרשות לאיסור הלבנת הון, שלומית ווגמן-רטנר. בתפקידה זה התנהלה מול גופי האכיפה והרגולציה הפיננסית השונים ובהם משטרת ישראל, רשות המיסים, פרקליטות המדינה ומשרד האוצר. היא ייצגה את הרשות לאיסור הלבנת הון בפורומים המשותפים לתוכניות המאבק בפשיעה בחברה הערבית, ולמתן סמכות פיקוח לרשות על נותני שירותים פיננסיים במקביל לפיקוח של רשות שוק ההון. בתפקידה האחרון שימשה כקצינת הציות של חברת מטא בישראל.
בחודש אפריל 2022 המליצה ועדת איתור בראשות מנכ"ל משרד המשפטים עו"ד ערן דוידי לשר המשפטים גדעון סער על מינויה לראש הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור. המינוי אושר על ידי הממשלה באותו חודש.
אוסטרוביץ-לוי נשואה ואם לשנים.
השפלת אולקוש

הרב משה הגרמן חבוש תפילין מבוקעות, יחף ומושפל בידי חיילים גרמניים בכיכר השוק באולקוש (פולין), באירועי השפלת אולקוש, כ"ה בתמוז ה'ת"ש, כשברקע שוכבים יהודים שהוכו ועונו.
הפסל "נפש יהודי"  של סאם פיליפ במתחם יד לבנים בנתניה בהשראת "השפלת אולקוש"
שלט הסבר לפסל "נפש יהודי" במתחם יד לבנים בנתניה
השפלת אולקוש, או יום רביעי העקוב מדם (ביידיש: דער בלוטיקער מיטוואָך), כפי שכונה לפני שנודעו העובדות אל נכון, הוא אירוע השפלה נפשית והתעללות ביהודים שהתרחש ב-כ"ה בתמוז ה'ת"ש (31 ביולי 1940) באוֹלקוּש שבפולין. ככל הידוע שני פולנים ויהודי אחד בשם מאיר נהרגו.
אחת התמונות, שבה נראה יהודי חסידי, הרב משה הגרמן, עם תפילין מבוקעות העומד ליד אנשים שוכבים בשורה לצידו ופניהם כלפי מטה, התפרסמה ופורשה בטעות כתיעוד של גופות יהודים שנרצחו. טעות זו משמשת כיום בטיעונים של מכחישי שואה. רוב יהודי העיירה, כולל האיש שבתמונה, הרב משה הגרמן, וכן אשתו וילדיו, נרצחו שנתיים מאוחר יותר. רובם של יהודים אלו נרצחו במחנה ההשמדה אושוויץ-בירקנאו, לאחר שבמשך שנתיים עברו התעללויות, רציחות, וגירוש לגטו בעיירה סמוכה. כינוס יהודי אולקוש וגירושם לאושוויץ תועד בצילומים אף הוא.
השתלשלות המאורעות

בסיוון ה'ת"ש המשטרה הגרמנית ערכה משפט ראווה לתושבי העיירה עקב רצח איש משמרות-הגבול הגרמני ארנסט קדץ, שהתגורר באולקוש. 30 פולנים הוצאו להורג, והיהודים הוזהרו שהם עוד ישלמו על מעשיהם.
כחודש לאחר מכן, ביום כ"ה בתמוז ה'ת"ש (31 ביולי 1940) כונסו הגברים היהודים מגיל 17 ומעלה בכיכר השוק המרכזית בעיירה, שם עברו התעללות קשה. בין היתר, נצטוו היהודים להגיש את תעודותיהם ולהירשם, לשכב במשך היום כולו כשפניהם אל הקרקע, בעוד דורכים עליהם, מכים אותם ודורשים מהם להניף את הרגליים והידיים על גבם.
ישנה עדות ראייה של משה דוד ויצמן, שנמסרה בשנת 1972 (תשל"ב) ונרשמה בספר היזכור של הקהילה, והבהרות שנמסרו בראיון נוסף איתו בסוף שנת 1998 (תחילת תשנ"ט) שהודפס בגיליון חב"ד. לפיה, משה הגרמן, בנו של אחד מרבני הקהילה, ואחרים הוצאו מהתפילה בבית הכנסת והובאו אל הכיכר שבה כבר שכבו אלפי הגברים היהודים. נעליו הוסרו ממנו והתפילין שבראשו בוקעו בסכין. האיש הועמד יחף במשך זמן רב ליד השוכבים, ולאחר מכן הורץ סביב הכיכר. לפי עדות זו היו שאיבדו את שיניהם כשהוכרחו ללעוס חצץ בפיהם. העד זכר שיהודים אחדים מתו כתוצאה מן הבהלה. לפי ספר הזיכרון נהרגו חמישה יהודים במהלך האירוע, ולפי יד ושם שני פולנים ויהודי אחד בשם מאיר.
גלגולי הסיפור על השפלת אולקוש והתמונה המפורסמת

ההתעללות תועדה, וצילומים אלו נמסרו לפרסום בעיתון גרמני בזמן המלחמה, כשאחד הצילומים הופיע בשער העיתון. אין כיום ידיעות לא על שמו של עיתון גרמני זה ולא אם שרד עותק ממנו.
במשך שנים היו מוכרות כמה מתמונות ההתעללות, שמקורן בעיתון יהודי שווייצרי ביידיש. בסיפור שצורף לעיתון השווייצרי נכתב שמוסר התמונות השתתף באירועים בעצמו, העיד על תוכנן ואחר כך נהרג בשואה. בין היתר נכתב שבתמונה המפורסמת, המדובר ברב העיירה שביקש באומץ לומר קדיש אחרון על חבריו שנהרגו, השוכבים לרגליו. הגרמנים המשועשעים הסכימו לכך, בטרם נורה אף הוא ונרצח מכדור אקדח בראשו. ליד התמונה של היהודי עם התפילין המבוקעות והשוכבים לצידו, שהוצגה ביד-ושם, נרשם המידע השגוי מהעיתון וכן ששמות המצולמים אינם ידועים.
בשנת 1971 הגיע ליד ושם משה דוד ויצמן, אחד השורדים מן העיירה, שהיה בין השוכבים בהתעללות זו, ראה את התמונה, ועל מנת לתקן את המעוות כתב מאמר עבור ספר היזכור של העיירה. עדותו צורפה לספר שהודפס בשנת 1972, ובה זיהה את האיש עם התפילין המבוקעות כמשה הגרמן, בנו של אחד מרבני הקהילה, אך לא רב העיירה ולא בנו. כמו כן סיפר פרטים על ההתעללות.
בסביבות ה'תשנ"ה (1995), לאחר ביקור ביד ושם, בן דודו של צבי ינובסקי, שוטר בגמלאות מנס ציונה (אז בן 74), שלח ארצה את העיתון והכתוב בו. בן הדוד שמר את העיתון, מאחר שהוא ובן דודו צבי היו שרידי שואה יחידים למשפחתם מהעיירה וולרבלום, הקרובה לאולקוש. צבי מסר את העיתון ליד ושם, יחד עם שמו של רב העיירה, הרב יצחק הגר (קרוב משפחתו של הרבי מוויזניץ) ואחי אמו של צבי.
גיליון חב"ד השבועי שיחת השבוע לפרשת ויגש ה'תשנ"ט (סוף 1998), פרסם את סיפור התמונה עם התפילין המבוקעות במדור חיים יהודיים, ותיאר את מה שקרה כפי שנרשם בעיתון השווייצרי. שבוע אחר כך, אותו משה דוד ויצמן, ישיש תושב בני ברק (אז בן 78), התקשר למערכת העיתון והבהיר את הדברים. תמונתו ודבריו פורסמו בגיליון לפרשת ויחי (ב-1 בינואר 1999): ראשית, הודיע שהוא עצמו חי, שהיה אחד השוכבים עם פניו לאדמה שבאותה תמונה, ושהוא יכול לספר את הסיפור כהווייתו. שנית, הודיע שוב, לא מדובר ברב העיירה, אלא ברב משה הגרמן, הבן של אחד מרבני העיירה, שאולץ לעמוד יחף על יד האנשים השוכבים ולרוץ סביב הכיכר. הוא סיפר על ההתעללות ועל השוכבים, ואף ידע לספר שהרב משה הגרמן לא נהרג באירוע זה.
לאחר עדכון הנתונים, זיהו חוקרי יד ושם עדות של אחות הרב אשר שרדה את השואה, על פיה הרב משה הגרמן, המצולם בתמונה, נרצח שנתיים מאוחר יותר בה'תש"ב במיידנק. בדף העדות נמסר שהוא היה מלמד (כלומר מורה) בתלמוד תורה (בית ספר יסודי חרדי) ומשגיח כשרות. אשתו פרומה וילדיהם נשלחו למחנה ההשמדה בלז'ץ ב-ה'תש"ב, עם חיסול הגטו בעיירה.
על ההתעללות עצמה נרשם בהרחבה בספר הקהילה לזכר נספי השואה, אשר נכתב על ידי ניצולים.
התמונה יחד עם ההקשר השגוי עדיין משמשים באופן שגוי במאמרים יהודיים לגבי השואה, בעיקר בטקסטים בהקשר הדתי.
פרסום הסיפור המוטעה כפי שהוצג בעבר, משמש כיום כאחת מהטענות של מכחישי השואה.
תיעוד צילומי נוסף ומאוחר יותר על שואת יהודי אולקוש

רצח הפולנים באולקוש צולם ופורסם, והתמונות מוצגות במוזיאון לתולדות פולין.
מההתעללות נותר תיעוד צילומי מלא עם כ-14 תמונות לפחות. בתמונות מתועדים יהודים העומדים במים תחת גשר ומתחננים על חייהם, נראה יהודי הגוזז את זקנו של יהודי אחר המרים את ידיו בכניעה, ונראות ערמות שלל שנבזז מיהודי העיירה, כולל גווילים שנראים כספרי תורה. בצילומים נראית גם פעילות של משתפי פעולה יהודים. יהודי העיירה עונדים סרט לבן ועליו מגן דוד (כנראה כחול), וחלקם עם מגיני דוד גדולים התפורים על מעיליהם. הגרמנים נהנים מארוחה בעוד אלפי גברים יהודים שוכבים על הרצפה, ומצטלמים כשהם לועגים לרבני ונכבדי העיירה, לוקחים מהם את משקפיהם כובעיהם ונעליהם, ומכריחים אותם להשתופף ולנקות את הכיכר או לבצע תנועות מגונות או מאומצות. נראים קבוצה של יהודים עטורי תפילין ולבושים בטליתות, שהוצאו מבית הכנסת באמצעה של תפילת שחרית ליום חול, ובתמונות מתוארים סוגים שונים של התעללות, שבהם משחיתים או לועגים לטלית ולתפילין. קבוצה קטנה של יהודים מופרדים מן השאר, ומובלים אל הנהר במה שנראה כהוצאה להורג (אולי מדומה, לצורך הפחדה). התמונות הובאו באתר המרשתת שאינו פעיל כיום על שם גטו וילנה. עותק של התמונות והסברים לגביהן נמצא באתר דעת.
הגרמנים תלו שניים מיהודי אולקוש שנתפסו עוסקים בהברחת מזון, כשנה לאחר ההשפלה. לאחר התלייה, לדברי הכותבים, פסקו ההברחות. המעשה תועד בספר יזכור. תלייה זו תועדה בשתי תמונות בידי צלם. אחת התמונות מוצגת כיום באתר מוזיאון השואה בוושינגטון, השנייה בספר היזכור של יהודי אולקוש.
גירוש יהודי אולקוש לאושוויץ מהגטו תועד אף הוא באופן מפורט. פירוש למוצג בתמונות אלו הובא במאמר שבאתר דעת.
במתחם "יד לבנים" בנתניה יש אתר הנצחה להשפלת אולקוש ובו הפסל "נפש יהודי" של סאם פיליפ.
תמונות משואת יהודי אולקוץ'

אוסף תמונות על אולקוש באתר יד-ושם.
האוסף המלא של תמונות השפלת אולקוש באתר איחזור המרשתת ווב-ארכיב, ובאתר המקורי על שם גיטו וילנא
תמונות מהשפלת אולקוץ' והשוואה אחת לאחת לרחבה - כיום חניה לרכב, בעיר קבוצת דיון באנגלית באתר "שאריות שרידי מלחמה", אתר ממשלתי של האיחוד האירופאי.
תיעוד תמונות של גירוש יהודי אולקוש מגיטו סיקורקה לאושוויץ שנתיים אחרי אירוע השפלת אולקוץ' (אתר זכור)
הערות שוליים

1 2  מידע מעודכן ומתוקן לגבי השפלת אולקוץ' והתמונה (באנגלית, אתר יד ושם, שנת 2019)
1 2  צילום השואה - פרשנויות לעדויות, ינינה שטרוק, באנגלית הוצאת י"ב טאוריס עם האגודה לפרסום של יהודי אירופה (אתר הספרים של גוגל
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  קורותיה של קהילת אולקוש גדעון רפאל בן-מיכאל. המאמר מביא תיעוד עדות ביד-ושם של אחות משה הגר על מותו, את המאמרים בספר היזכור בעברית משנת 1972 וכן את אוסף התמונות מאתר המרשתת הלא פעיל כיום על שם גטו וילנה. (מכון לחקר השואה, פרסום של אתר דעת)
1 2  צילומי גירוש יהודי אולקוש לאושוויץ אתר זכור
1 2  תמונת הפולנים ההרוגים בהוצאה להורג (אתר לוחמי הגטאות)
1 2 3  פעילות משטרה גרמנית באולקוש (באנגלית, אתר יד ושם)
↑  מקור מידע זה לדברי המאמר באתר יד-ושם הוא תיקי חקירה פלילית שנערכה כעשור לאחר המלחמה, נגד פושעי מלחמה בזמן השואה
↑  כך לפי המעודכן באתר יד ושם. בעדות שצוינה בגיליון חב"ד נטען שהובאו ילדים מגיל בר-מצווה, אך בתמונות נראים רק נערים ובוגרים
1 2 3 4 5  עדות משה ויצמן באתר חב"ד
↑  צבי ינובסקי עבר אף הוא גירוש דרך כיכר העיירה וולרבלום, משפחתו הוסגרה ממחבואה ונרצחה, והוא חזה ברצח סבו מצד אביו לעיניו
↑  גיליון חבד לפרשת ויחי (ב-1 בינואר 1999
↑  לפי גיליון חב"ד, משה דוד ויצמן עבד במחנות עבודה עד סוף המלחמה, וסיים אותה במחנה הריכוז רייכנבך, מחנה משנה של מחנה גרוס-רוזן
↑  יד ושם, דף עד על הרב הגרמן, פריט מספר 1045482 בהיכל השמות.
↑  שימוש עד היום בשם 'יום רביעי העקוב מדם' והפרשנות המוטעית, לדוגמה: ליום השואה: "יום רביעי העקוב מדם" - תמונה לא ידועה (באתר נוטריקון), זהותו של האלמוני מהתמונה המפורסמת מהשואה: מצמרר באתר דה מרקר
↑  האתר על שם גיטו וילנא באתר איחזור המרשתת ווב-ארכיב. האתר המקורי vilnaghetto.com אינו פעיל כיום.
↑  תליית שני אנשים באולקוש אתר מוזיאון השואה בוושינגטון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9811721697405606
ג'יימס הארטנס

ג'יימס הארטנס (באנגלית: James Hartness;‏ 3 בספטמבר 1861 –  2 בפברואר 1934) היה איש עסקים, ממציא, מהנדס מכונות, יזם, אסטרונום חובב, ופוליטיקאי אמריקאי מוורמונט, איש המפלגה הרפובליקנית, שכיהן כמושל ורמונט ה-58 בשנים 1921–1923.
ראשית חייו

ג'יימס הארטנס נולד בסקנקטדי שבמדינת ניו יורק, כאחד משלושת בניהם של ג'ון ויליאם ואורסילה (לבית ג'קסון) הארטנס. ב-1863 עברה המשפחה לקליבלנד, אוהיו, שם עבד אביו כמנהל עבודה בסדנת המכונאות של העיר. הארטנס התחנך בבתי ספר ציבוריים בקליבלנד עד שהגיע לגיל 16, אז היה לשוליה של מכונאי.
קריירה

הארטנס התקדם בעבודתו בסדנאות מכונאות בקונטיקט לפני שעבר לספרינגפילד, ורמונט. הוא היה לאחד הטייסים הראשונים בארצות הברית. ב-1885 הוא נשא לאישה את לנה פונד. השניים היו הוריהם של שתי בנות, אנה, והלן (אנ'), שהייתה אספנית בולטת של שירי מוזיקת פולק, ושנישאה לסנאטור ראלף פלנדרס מוורמונט.
הארטנס בנה את ביתו בספרינגפילד (Hartness House) ב-1904, שהוא דוגמה לאדריכלות סגנון שינגל (אנ'). הבית, שמאז 1954 משמש כאכסניה וכמסעדה, הוכנס ב-1978 אל המרשם הלאומי של מקומות היסטוריים.