stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תנ"ך
התייחסות

לעם ישראל יחס מיוחד לתנ"ך. בדת היהודית נכללים כל 24 הספרים המרכיבים את התנ"ך בהגדרה של כתבי קודש. על התנ"ך מתבססת תשתית האמונה היהודית, וממנו נלמדים מצוות וערכי היהדות. הדקדקנות בהעתקת התנ"ך בכלל והתורה בפרט, הועילה לצמצום מספר השיבושים שחלו במשך השנים, עד כדי כך שבספרי התורה נמצאים רק שנים עשר הבדלים בין הגרסה המערבית של ארצות הים התיכון לבין הגרסה של יהודי תימן, כאשר אף אחד מהבדלים אלו אינו משנה את משמעות הכתוב. לפי מסורת המתוארת אצל חז"ל, תרגום התנ"ך לשפות אחרות היה אסור, אך לאורך השנים הופר כלל זה על ידי גורמים שונים, יהודיים ולא יהודיים.
התנ"ך בישראל נלמד בבתי הספר הממלכתיים כבר בכיתות הנמוכות. בבתי ספר של החינוך הממלכתי דתי והחינוך החרדי, התנ"ך נלמד מכיתה א'. בבתי הספר הממלכתיים דתיים, ניתן דגש על מעמד התנ"ך בדת היהודית, ועל הפרשנויות הדתיות השונות שניתנו לו. בבתי ספר החרדיים, הדגש ניתן בעיקר על פירוש רש"י. בבתי ספר עבריים ממלכתיים הוא נלמד החל מכיתה ב', תוך שימת דגש על הקשר של התנ"ך להיסטוריה ולתרבות של עם ישראל, על סגנונו הספרותי ועל ממצאים מביקורת המקרא. בבתי ספר ערביים נלמד התנ"ך כחלק מלימודי השפה העברית שמתחילים בכיתה ג'.
בנצרות נכללים ספרי התנ"ך כחלק מן "הברית הישנה", המהווה לצד "הברית החדשה", את אוסף הספרים המקודש לנוצרים, המכונה "ביבליה". ראשוני המוסלמים העריכו גם הם את ספר התנ"ך, וכינו בזכותו את היהודים ואת הנוצרים "עמי הספר". עם זאת, הקוראן מוסר גרסה שונה משלו לחלק מן האירועים המתוארים בתנ"ך, ורווחה באסלאם הטענה לפיה זייפו היהודים וסילפו את התיעוד המופיע בתנ"ך. הבדל זה בין היחס הנוצרי והמוסלמי לתנ"ך העברי, הוביל את הרמב"ם להתיר ליהודי ללמד את התנ"ך לנוצרים, אך לאסור על היהודי ללמד את התנ"ך למוסלמים.
ראו גם

| --- | --- |
: ספר: התנ"ך
אוסף של ערכים בנושא הזמינים להורדה כקובץ אחד.
קטגוריות:
מהדורות ותרגומים של התנ"ך
פרשנות המקרא
חקר המקרא
המקרא בתרבות ובאמנות
ערכים:
עץ משפחה של דמויות מקראיות
ביקורת המקרא
התנ"ך בחיי היומיום
לקריאה נוספת

מבוא למקרא, כרכים א' - ו' (12 יחידות), בהוצאת האוניברסיטה הפתוחה, תשמ"ט. ISBN 9653024531
אלכסנדר רופא, מבוא לספרות המקרא, הוצאת כרמל, 2006, ירושלים. ISBN 9654076144
עמנואל טוב, ביקורת נוסח המקרא, ספריית האנציקלופדיה המקראית, מוסד ביאליק, ירושלים תש"ן, מהדורה שנייה: 1997. ISBN 9653425412
יאיר הופמן, ‏סוגיות בביקורת המקרא, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"ז ISBN 9650508538
ראו גם באתר האוניברסיטה הפתוחה
משחקי הרעב: עורבני חקיין - חלק א'

| --- | --- |
כרזת החלק הראשון בישראל
כרזת החלק הראשון בישראל
 מבוסס על:  "עורבני חקיין" מאת סוזן קולינס
 בימוי:  פרנסס לורנס 
 הופק בידי:  נינה ג'ייקובסון
 תסריט:  סוזן קולינס (סופרת)   דני סטרונג פיטר קרייג
 עריכה:  מארק יושיקאווה אלן אדוורד בל
 שחקנים ראשיים:  ג'ניפר לורנס ג'וש האצ'רסון ליאם המסוורת' וודי הרלסון אליזבת' בנקס ג'וליאן מור פיליפ סימור הופמן דונלד סאת'רלנד
 מוזיקה:  ג'יימס ניוטון הווארד 
 צילום:  ג'ו וילמס 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Lionsgate
 חברה מפיצה:  Lionsgate
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  21 בנובמבר 2014  
 משך הקרנה:  123 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  פנטזיה, מדע בדיוני
 מקום התרחשות:  פאנם 
 תקציב:  250 מיליון דולר (כולל חלק ב')
 הכנסות:  752.1 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   hungergames3
 פרסים:  פרס גלובוס הזהב לשיר המקורי הטוב ביותר
 סרט קודם:  התלקחות (2013)
 סרט הבא:  עורבני חקיין - פרק הסיום (2015)
 www.mockingjaythefilm.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
משחקי הרעב: עורבני חקיין - חלק א' (באנגלית: The Hunger Games: Mockingjay - Part 1) הוא סרט מדע בדיוני והרפתקאות אמריקאי בבימויו של פרנסיס לורנס (אנ'), המבוסס על חלקו של הספר החותם בטרילוגיית "משחקי הרעב" מאת סוזן קולינס, "עורבני חקיין".
הסרט הופק על ידי נינה ג'ייקובסון וג'ון קיליק, והתסריט נכתב על ידי סוזן קולינס, גארי רוס ובילי ריי. בסרט מככבים ג'ניפר לורנס, ג'וש האצ'רסון, ליאם המסוורת', וודי הרלסון, אליזבת' בנקס, פיליפ סימור הופמן ודונלד סאת'רלנד. שני חלקי הסרט הם סרטי ההמשך לסרט "התלקחות" ושני חלקיו מהווים את הכותר האחרון בסדרת סרטי "משחקי הרעב" הפופולרית. זהו הסרט האחרון שצילם פיליפ סימור הופמן, שהספיק להשלים את כל הסצנות בהשתתפותו בחלק הראשון, אך נותרה לו סצנה בודדת בחלק השני של הסרט. בסיום החלק הראשון של "עורבני חקיין" מצוין כי הסרט מוקדש לזכרו של פיליפ סימור הופמן.
הסרט מתאר את המרד שמובילה קטניס אוורדין של מחוזות פאנם כנגד הקפיטול המושחת והרודנית. הקרנת הסרט החלה ב-19 בנובמבר 2014. תקציב ההפקה הכולל של שני חלקי הסרט מגיע ל-250 מיליון דולר.
הפקה

אולפני Lionsgate הכריזו על פיצול הסרט ביולי 2012 ובנובמבר 2012 אושר כי פרנסיס לורנס אחראי על הבימוי. הצילומים החלו בספטמבר 2013 בבוסטון, אטלנטה ובלוס אנג'לס. בבת אחת צולמו שני חלקי הסרט, כשהליך הצילומים נמשך גם בדצמבר 2013 בג'ורג'יה.
בפברואר 2014 נמצא בניו יורק ללא רוח חיים השחקן פיליפ סימור הופמן, המגלם בשני החלקים את פלוטארך הוונזבי. לאחר מותו הצהירו אולפני ההפקה כי כל הסצנות בהשתתפותו הושלמו עבור החלק הראשון. אלא שנותר לו עוד שבוע בלבד להשלמת הצילומים עבור החלק השני. אף שבתחילה אולפני ההפקה שקלו כי דמותו של הופמן תופיע באופן דיגיטלי לצורך שתי הסצנות שהשחקן לא הספיק להשלים, הבמאי החליט לכתוב מחדש את התסריט ולהעביר את הדיאלוג של הדמות לדמויות אחרות ובכך להימנע משימוש דיגיטלי.
צילומי שני חלקי הסרט נעשו במקביל. הצילומים החלו ב-23 בספטמבר 2013 באטלנטה והושלמו ב-20 ביוני 2014 בברלין.
סרט המשך

"משחקי הרעב: עורבני חקיין - פרק הסיום", סרט ההמשך, חתם את סדרת סרטי "משחקי הרעב", ויצא לאקרנים ב-3D ,2D ו-IMAX 3D. עם צאתו היה הסרט הראשון בסדרה שייצא בתלת-ממד. הסרט ממשיך את המלחמה של קטניס והמורדים נגד הקפיטול והנשיא סנואו.
הערות שוליים

↑  'Mockingjay' to be split into two movies
↑  Exclusive: Francis Lawrence to Direct Remainder of THE HUNGER GAMES Franchise with Two-Part Adaptation of MOCKINGJAY
↑  Coroner: Philip Seymour Hoffman died of acute mixed drug intoxication
↑  The Hunger Games: Mockingjay Director Refused To Use CGI To Finish Philip Seymour Hoffman's Scenes
↑  אור סיגולי, עכבר העיר | צילומים: יח"צ, "משחקי הרעב: עורבני חקיין 2": האם היה שווה לחכות?, באתר הארץ, 19 בנובמבר 2015
↑  מור דרעי, עכבר העיר, פרידה כואבת: מה יעלה בגורלה של קטניס?, באתר הארץ, 15 בנובמבר 2015
| טרילוגיית משחקי הרעב |
| --- | --- | --- |
| ספרים | משחקי הרעב • התלקחות • עורבני חקיין • בלדה לנחשים וציפורי שיר |  |
| סרטים | משחקי הרעב (סרט) • משחקי הרעב: התלקחות (סרט) • משחקי הרעב: עורבני חקיין - חלק א' • משחקי הרעב: עורבני חקיין - פרק הסיום • משחקי הרעב: בלדה לנחשים וציפורי שיר |  |
| דמויות | קטניס אוורדין • פיטה מלארק • גייל הות'ורן • דמויות משנה |  |
| שירים | "Elastic Heart" • "Eyes Open" • "Safe & Sound" • "We Remain" • "Can't Catch Me Now" • "The Hanging Tree" |  |
| אחר | סוזן קולינס • הקפיטול • The Hunger Games: Songs from District 12 and Beyond • The Hunger Games: The Ballad of Songbirds & Snakes (פסקול) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5532828  GND: 1200578902  LCCN: no2015007868  SUDOC: 219890323  VIAF: 313498249   WorldCat (עם VIAF): 313498249
בית הנערה (הוד השרון)

תבנית:מבנה
חנוכת החווה ב-1929. מימין לשמאל: פועל, שמואל אדל, תרזה שיפר, נורמן שיפר, יהושע חנקין, יעקב עדיני (אדל), עשהאל צוקרמן, פועל[דרושה הבהרה]
בית הנערה הוא שמו של מתחם בהוד השרון שהוקם בשנות ה-40 כדי לשמש מוסד חינוכי. השטח בו הוקם המוסד נרכש על ידי עיריית תל אביב-יפו לאחר שבעלי האדמות, שרכשו את המקום בשנות ה-20 והפעילו במקום חווה חקלאית, פשטו את הרגל. הפעילות החינוכית במקום נמשכה עד 2003, ומאז קיימת מחלוקת בין עיריית תל אביב ועיריית הוד השרון בנוגע לאופי הבנייה במקום.
חוות נורמן שיפר

הבעלים הראשונים של האדמות עליהן נבנה "בית הנערה" היה נורמן (נחום) שיפר (Schiffer) שהיה פעיל ציוני מויניפג שבקנדה. ב-1923, כשהוא בתפקיד סגן נשיא קק"ל בויניפג, היה שיפר שותף להתארגנות של ארגונים ציונים בקנדה שמטרתה הייתה חיזוק ההתיישבות היהודית בארץ ישראל.
ב-1927 עלה ארצה עם אשתו ושבעת ילדיהם יחד עם שותפו יעקב הלפרין ובסיועו של יהושע חנקין רכש כ-1,000 דונם מאדמות כפר אבו כישכ על שפת נחל הירקון. מטרתו של שיפר הייתה לטעת באדמותיו פרדס אולם תוכניותיו התעכבו לאחר שאשתו חלתה ב-1929 דבר שאילץ אותו לחזור לקנדה שם נפטרה ב-1930. לאחר פטירתה חזר ארצה להמשך פיתוח אדמותיו ואף ניסה לגייס משקיעים נוספים מקנדה לרכישת אדמות נוספות.
ההענות לפניותיו של שיפר לציונים בקנדה לא נענו ובמקביל נתקל בקשיים לנהל את החווה עקב מחסור בכספים וחוסר ידע מקצועי בתחום החקלאי ובסופו של דבר נאלץ למנות את עשהאל צוקרמן מגדרה כמנהל עבודה.
ב-1929 מכר שיפר 129 דונם מאדמותיו למקימי כפר הדר והסתייע בהם בעיבוד אדמותיו ורכישת אדמות נוספות. על אף עבודתו המסורה והשקעותיו לא ראה שיפר הצלחה במעשיו, שקע בחובות וב-1932 פשט רגל ונאלץ לוותר על רכושו ואדמותיו כדי להחזיר את חובותיו לבנקים.
ביתו ההיסטורי של שיפר נהרס כולו מנפילת טיל בליסטי ששוגר מאיראן באוקטובר 2024, במסגרת מלחמת "חרבות ברזל"
הקמת "בית הנערה"

ב-1932 מכרו הבנקים את אחזקותיהם באדמותיו של שיפר למשפחת אליס וזו מכרה ב-1944 את האדמות לעיריית תל אביב-יפו. ב-1946 הקימה עיריית תל אביב במקום מוסד לחינוך מיוחד בשם "המעון העירוני לילדים בהדר" וב-1951 שונה שם המוסד ל"המעון העירוני לילדים בהדר-רמתיים". ב-1960 העבירה עיריית תל אביב את מוסד "בית הנערה" מרחוב סירקין בתל אביב למתחם המוסד החינוכי בהוד השרון ושני המוסדות פעלו זה לצד זה תקופה ארוכה. בסופו של דבר הפך השם "בית הנערה" לשם המייצג את שני המוסדות.
ההסבר להפעלת המוסדות החינוכיים של תל אביב כל כך רחוק מהעיר מוסבר במחיר הזול של האדמות ובגישה החינוכית שתמכה בחינוך בסביבה כפרית ובשילוב עבודת כפיים בתהליך החינוכי.
מוסדות החינוך שפעלו במקום הציעו לתלמידים תנאי פנימייה. הם פעלו תחילה מבתי החווה של נורמן שיפר ובהמשך נבנו בתים נוספים כדי לאפשר את הגדלת המוסדות ואת קליטת תלמידי "בית הנערה". הרחבה זו הצריכה עקירת חלקים גדולים מהפרדס ששתל שיפר.
בשנת 2003 נסגרו שני המוסדות והמבנים ננטשו כשסביב חלקם הוקמה גדר לאחר שהוגדרו כמבנים מסוכנים. קירות המבנים משמשים לוח קנבס לאמני גרפיטי.
תוכניות הבנייה

החל מ-1990, עם הפיכתה של הוד השרון לעיר, הותוותה תוכנית מתאר לפיתוח עירוני. במסגרת זו התקיים שיתוף פעולה עם עיריית תל אביב כדי לקדם בנייה רוויה במקום. במסגרת תהליך זה מכרה עיריית תל אביב את זכויותיה בשטח לחברת ישראל קנדה תמורת 511 מיליון שקלים.
ב-2018 נבחר אמיר כוכבי לראשות עיריית הוד השרון והעירייה הפקידה התנגדות לתוכניתה של "ישראל קנדה" מתוך רצון לשמר את האדמות כריאה ירוקה . השינוי ביעוד הקרקע אושר לאחר שהעירייה אישרה ל"ישראל קנדה" חלופה לבניית 241 יח"ד באתר אחר ואף פיצתה אותה בהיתר לבניית 18 יח"ד נוספות. מימוש המכירה התעכב לאחר שעיריית הוד השרון דרשה מעיריית תל אביב תשלום היטל השבחה על העסקה בעוד שעיריית תל אביב טענה שכמלכ"ר היא פטורה מתשלום מס זה. באוקטובר 2023 פורסם שבהסכם פשרה שהושג תשלם עיריית תל אביב היטל השבחה בהיקף של 153 מיליון שקלים.
התוכנית לשימור המבנים ב"בית הנערה" נתקלת באתגר הנובע מחוסר בתיעוד מבני האתר שיאפשר לקבוע מי מהמבנים בעל ערך היסטורי ומה הייתה צורתם המקורית. מבחינה זו נחלקים המבנים באתר ל-3 קבוצות:
מבני חוות שיפר המקוריים (כולל ביתו של שיפר).
מבני "המעון העירוני לילדים בהדר".
מבני "בית הנערה"
ב־1 באוקטובר 2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל, נפגע מתחם בית הנערה מטיל ששוגר על ידי איראן ונגרמה שריפה באזור. בית שיפר, אחד המבנים לשימור באתר, נהרס מפגיעה ישירה באותה המתקפה
הערות שוליים

↑  שיפר נולד ב-1888 בפולין והיגר ב-1904 למונטריאול ובהמשך נדד לויניפג שם התחתן וירש את החווה של חמו
↑  שיפר תכנן להגדיל את אדמותיו ל-4,000 דונם
↑  הודעה של ההוצאה לפועל בנוגע לרכוש של נורמן שיפר, הארץ, 11 במאי 1931
↑  מכירה פומבית של חפצי חוות נורמן, דבר, 13 במאי 1931
↑  לאחר אובדן אדמותיו עבר לתל אביב ובהמשך לרמת השרון שם נפטר ב-1964
↑  ירון דורון, נזק חסר תקדים בהוד השרון: כ-100 בתים נפגעו ממתקפת הטילים האיראנית, באתר ישראל היום, ‏2.10.24
↑  שינוי השם בעקבות האיחוד בין כפר הדר ורמתיים
↑  "בית הנערה" הועבר לרמתיים, מעריב, 8 בינואר 1961
↑  בית הנערה נפתח בהדר-רמתיים, על המשמר, 9 בינואר 1961
↑  מתחם בית הנערה יהפוך לפארק עירוני, באתר "ירוק - רשת מקומונים בשרון"
↑  שלומית צור, הוד השרון: 18 דירות נוספו לתוכנית, פארק "בית הנערה" ניצל מבנייה, באתר כלכליסט, 3 ביוני 2021
↑   שלומית צור, הסכם על קרקע המריבה: תל אביב תשלם להוד השרון 150 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 3 באוקטובר 2023
↑  מערכת ירוק, פגיעה ישירה בבית הנערה בהוד השרון, באתר ירוק - רשת מקומונים בשרון, ‏2024-10-01
נשיא סלובקיה

| --- | --- |


 איוש נוכחי:  זוזנה צ'פוטובה
 תאריך כניסה לתפקיד:  15 ביוני 2019
 דרכי מינוי:  נבחר בבחירות ישירות
 תחום שיפוט:  סלובקיה סלובקיה
 מעון:  ארמון גרסאלקוביץ' 
 מושב המשרה:  ברטיסלאבה
 ייסוד המשרה:  1 בינואר 1993 
 www.prezident.sk
 
נשיא הרפובליקה הסלובקית (בסלובקית: Prezident Slovenskej republiky) או בקיצור נשיא סלובקיה הוא הנשיא והראש המדינה של הרפובליקה הסלובקית. הנשיא הוא המפקד העליון של הכוחות המזוינים של סלובקיה ונחשב למייצגה הראשי סלובקיה בחו"ל. הנשיא נבחר בבחירות ישירות על ידי העם לתקופת כהונה קצובה בת חמש שנים, והוא יכול להיבחר לשתי קדנציות רצופות לכל היותר (משמע, 10 שנים). תפקיד הנשיא הוא בעיקר ייצוגי וסמלי, אך לנשיא ישנן סמכויות כאלו ואחרות המשפיעות על ממשלת סלובקיה. מעונו הרשמי של הנשיא הוא ארמון גרשלקוביץ' השוכן בברטיסלאבה.
עד 1998 הנשיא היה נבחר על ידי הפרלמנט הסלובקי, המועצה הלאומית של הרפובליקה הסלובקית. באותה שנה שיטת בחירת הנשיא השתנתה והאזרחים החלו לבחור את הנשיא בבחירות ישירות.
נשיאת סלובקיה הנוכחית (2020) היא זוזנה צ'פוטובה.
היסטוריה

התפקיד נוסד לראשונה עם פירוק צ'כוסלובקיה וקבלת עצמאותה של סלובקיה. התפקיד הופיע לראשונה בחוקת סלובקיה ב-1 בינואר 1993. התפקיד היה לא מאויש מ-1 בינואר 1993 עד 2 במרץ 1993, כאשר מיכאל קובאץ' נבחר לתפקיד הנשיא על ידי המועצה הלאומית של הרפובליקה הסלובקית. בשנת 1998 לא נבחר מחליף לקובאץ'. כתוצאה מכך, במשך חצי שנה לאחר סיום כהונתו של קובאץ' שהסתיימה במרץ 1998, התפקיד היה לא מאויש. בזמן זה, החובות והסמכויות של הנשיא התגלגלו לראש ממשלת סלובקיה דאז ולדובר המועצה הלאומית של הרפובליקה הסלובקית. על מנת להגיע לפתרון, החוקה שונתה ומאז האזרחים בוחרים את הנשיא בבחירות ישירות. הבחירות הישירות לנשיאות נערכו ב-1999, 2004, 2009 ו-2014.
סמכויות

לנשיא סלובקיה בעיקר סמכויות ייצוגיות ומשניות וכוחו מוגבל בכל הנוגע לקביעת מדיניות בעוד שהמשרד הנשיאותי טקסי בעיקר. לפי החוקה, הנשיא הוא הנציג העליון של סלובקיה, הן בסלובקיה והן מחוצה לה.
בין סמכויותיו החוקתיות, הנשיא מטיל את מלאכת הרכבת הממשלה על מנהיג המפלגה הגדולה בפרלמנט. הנשיא רשאי למנות שלושה שופטים לבית המשפט החוקתי. הנשיא יכול להטיל וטו על כל הצעת חוק (לא כולל הצעות הנוגעות לחוקת סלובקיה) בפרלמנט הסלובקי. הנשיא מוגדר גם כמפקד העליון של הכוחות המזוינים של סלובקיה, אם כי לתואר זה אין משמעות סטטוטורית. בדומה לישראל, הנשיא יכול להעניק חנינה לעבריינים ודרושה חתימתו על חוקים.
נשיאי סלובקיה

| מס"ד | תמונה | שם | תקופת כהונה> התחלה | תקופת כהונה> סיום | מפלגה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | מיכאל קובאץ' | 2 במרץ 1993 | 2 במרץ 1998 | התנועה לסלובקיה דמוקרטית |
| 2 |  | רודולף שוסטר | 15 ביוני 1999 | 15 ביוני 2004 | מפלגת הבנה סיוויק |
| 3 |  | איוואן גשפארוביץ' | 15 ביוני 2004 | 15 ביוני 2014 | התנועה לדמוקרטיה |
| 4 |  | אנדריי קיסקה | 15 ביוני 2014 | 15 ביוני 2019 | פוליטיקאי עצמאי |
| 5 |  | זוזנה צ'פוטובה | 15 ביוני 2019 | מכהנת | פוליטיקאית עצמאית |
הערות שוליים

↑  נשיאה ראשונה: "ארין ברוקוביץ'" של סלובקיה ניצחה את הפופוליסטים, באתר וואלה, 31 במרץ 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ko2016923227  VIAF: 2394147312819737970007   WorldCat (עם VIAF): 2394147312819737970007 
מעונו הרשמי של נשיא סלובקיה
גיל סיסנרוס

גילברט ריי סיסנרוס הבן (באנגלית: .Gilbert Ray Cisneros Jr; נולד ב-12 בפברואר 1971) הוא פוליטיקאי ונדבן אמריקאי המכהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס ה-31 של מדינת קליפורניה מאז ינואר 2025. סיסנרוס, המפלגה הדמוקרטית, ייצג בעבר את מחוז הקונגרס ה-39 בין השנים 2021-2019. לאחר כהונתו בקונגרס מונה לתת מזכיר ההגנה של ארצות הברית לכוח אדם ומוכנות. ב-2010 זכה בלוטו בפרס בן 266 מיליון דולר אמריקני.
ביוגרפיה

סיסנרוס נולד בלוס אנג'לס. אמו עבדה במזנון, ואילו אביו שירת במלחמת וייטנאם וסבל מחשיפה לאייג'נט אורנג'. סיסנרוס שירת בצי ארצות הברית כקצין אספקה במשך 11 שנים. לסיסנרוס תואר ראשון במדע המדינה מאוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון ותואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת ריג'יס, אוניברסיטה ישועית בדנוור, קולורדו. הוא עבד כמנהל ייצור ושילוח בחברת פריטו-ליי עד שפוטר בשנת 2010. עד לשנת 2008 היה סיסנרוס חבר המפלגה הרפובליקנית, אך עזב את המפלגה מכיוון שחש שהיא הפכה ל"אידאולוגית מדי "ועבר אל המפלגה הדמוקרטית.
שבועות לאחר שעזב את פריטו-ליי, זכה סיסנרוס, ביחד עם רעייתו, בלוטו "Mega Millions" וגרף פרס מצטבר בשווי 266 מיליון דולר אמריקני. בעקבות הזכייה פתחו הזוג סיסנרוס בקריירת נדבנות, והקימו קרנות למלגות שיינתנו לסטודנטים באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון ובאוניברסיטת דרום קליפורניה. נוסף על כך, הם הקימו את הארגון "דור ההשכלה הראשון של פיקו ריברה" ("Generation First Degree Pico Rivera") במטרה להבטיח שלכל בית לטיני בפיקו ריברה יהא לפחות בוגר אוניברסיטה אחד. קרן נוספת שייסדו בני הוג היא "קרן גילברט וג'קי סיסנרוס" בהשקעה ראשונית של 20 מיליון דולר למתן חונכות בחינוך. לאחר הקמת הקרן, סיסנרוס קיבל תואר שני נוסף במדיניות חינוך עירונית מאוניברסיטת בראון.
ב-2017 הכריז כי יתמודד בבחירות שייערכו בשנה העוקבת מול חבר בית הנבחרים אד רויס (אנ') על ייצוג מחוז הקונגרס ה-39 של מדינת קליפורניה בבית הנבחרים. הוא ציין באופן ספציפי כי התמודדותו נגד רויס נובעת משאיפתו של רויס לבטל את חוק הגנת החולה וטיפול בר השגה. בינואר 2018 הודיע רויס על פרישתו מהחיים הפוליטיים ועל אי-התמודדותו לתקופת כהונה 14 במספר. בהמשך, הבחירות במחוז זכו לתשומת לב לאומית כ"מרוץ המוזר ביותר במדינה" לאחר שהמפלגה הדמוקרטית בקליפורניה והוועדה הדמוקרטית DCCC הכריזו על הפסקת הקמפיינים הנגטיביים בין סיסנרוס ליריבו בבחירות המקדימות אנדי ת'ורבן, אשר כל אחד מהם הוציא 6 מיליון דולר עבור מסע הבחירות שלו.
הבחירות בארצות הברית עוברות תהליך שונה בקליפורניה. במדינה זו הבחירות נערכות במתכונת כפולה: בחירות מקדימות בין-מפלגתיות טרם יום הבחירות בארצות הברית שנערך בנובמבר, בהן אין הגבלה על מספר המתמודדים מאותה המפלגה. בבחירות המקדימות סיסנרוס סיים במקום השני אחרי יאנג קים, מועמדת המפלגה הרפובליקנית, עם 19.4% מהקולות. עם זאת, בבחירות הכלליות שנערכו בנובמבר, גבר סיסנרוס על קים וזכה בבחירות עם 51.6%. הוא הושבע לתפקידו בראשית ינואר 2019, יום כינוס הקונגרס ה-116 של ארצות הברית.
ב-13 בנובמבר 2020 הוכרז סיסנרוס כמפסיד בבחירות לבית הנבחרים האמריקאי במחוז הקונגרס ה-39. יאנג קים, שהתמודדה מולו בבחירות 2018, גברה עליו עם 50.6% מהקולות, לעומת 49.4% שגרף סיסנרוס.
ב-24 באוגוסט 2021 מונה סיסנרוס כתת-מזכיר ההגנה של ארצות הברית לכוח אדם ולמוכנות. ב-1 באוגוסט 2023 הכריז סיסנרוס כי בכוונתו להתפטר מתפקידו בפנטגון] בראשית ספטמבר אותה שנה. ב-18 בספטמבר הודיע כי יתמודד פעם נוספת לבית הנבחרים של ארצות הברית במחוז הקונגרס ה-31 של קליפורניה במקומה של חברת הקונגרס הפורשת גרייס נפוליטנו. הוא זכה בבחירות והחל את כהונתו ב-3 בינואר 2025.
לסיסנרוס ולרעייתו ג'קי שני ילדים תאומים. הזוג מתגורר מאז 2017 ביורבה לינדה.
הערות שוליים

↑  ההשתייכויות הדתיות של חברי הקונגרס ה-116 של ארצות הברית, מסמך מאת Pew Research Center (באנגלית)
↑  TV news employee in LA has $266M winning ticket, באתר סן דייגו יוניון טריבון, 5 במאי 2010 (באנגלית)
↑  אלנה שניידר, 'This is the weirdest race in the country', באתר פוליטיקו, 3 ביוני 2018 (באנגלית)
↑  גיל סיסנרוס, באתר Ballotpedia (באנגלית)
↑  Dem Gil Cisneros scores win in open-seat race in California, באתר The Hill‏, 18 בנובמבר 2018 (באנגלית)
↑  סטפני לאי, Young Kim defeats Gil Cisneros in another victory for Republicans in Orange County, באתר לוס אנג'לס טיימס, 13 בנובמבר 2020 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  SNAC: w6qg9jm8  US Congress: C001123
נערות ריינס

| --- | --- |
 סוגה:  רוק, פאנק רוק 
 חברים
 גיא גולדשטיין, רועי פרייליך, ניר וטשטיין
 חברים לשעבר
 מיקי קוקלביץ
 
נערות ריינס היא להקת רוק ישראלית שהוקמה בשנת 2004, יוצרת ומבצעת רוק'נ'רול בסיסי המושפע מהפאנק הרומנטי של סוף שנות ה־70.
קורות הלהקה

הבסיסט גיא גולדשטיין והסולן רועי פרייליך ניגנו יחד בשנות התשעים, בעיר הולדתם חיפה. נערות ריינס עצמה הוקמה רק ב-2004, בתל אביב, במהלך גיבוש הרכב שיבצע את האלבום הביתי שהקליט פרייליך בביתו של המפיק המוזיקלי אלידע רמון. אל פרייליך וגולדשטיין הצטרף מיקי קוקלביץ שאייש את עמדת התופים, עד שב-2006 הוחלף בניר וטשטיין.
שם הלהקה "נערות ריינס" נלקח מתוך "מילון עולמי לעברית מדוברת" של דן בן אמוץ ונתיבה בן-יהודה, וכוונתו לנערות שאינן אטרקטיביות, שכדי להימנע מלהיראות עמן ברחוב דיזנגוף הסואן, צועדים עמן ברחוב ריינס הצדדי.
החל מ-2004 הופיעה הלהקה ברחבי הארץ וצברה קהל הופעות נאמן, עד שב-2008 הוקלט אלבום הבכורה, כותר רביעי בלייבל של מועדון הלבונטין 7 בתל אביב, שיצא לאור באמצע חודש מרץ 2009. את האלבום ליוו שני סינגלים - "יום ראשון" (שזכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו) ו-"רוצה להישאר רעב". האלבום כולל שבעה שירים חדשים וארבעה שירים מאלבומו הביתי הגנוז של פרייליך שהוקלטו ב-2004 אצל אלידע רמון, אך עובדו מחדש לרגל הוצאת האלבום. עם יציאתו אלבום הבכורה של הלהקה זכה מיד לתשבחות רבות במדורי ביקורת התרבות.
הלהקה ערכה מספר רב של הופעות עם יציאת אלבום הבכורה ובמהלך 2010 החלו נערות ריינס לעבוד על אלבומם השני שנקרא "נשמור על החברים" יחד עם המפיק המוזיקלי אביחי טוכמן (אוי דיויז'ן, נעם רותם). האלבום יצא בינואר 2012, לאחר צאת הסינגלים "הילוך איטי" ו-"בית אחרון (לי)" שזכו להשמעות רבות ברדיו ובטלוויזיה ולביקורות משבחות בעיתונות.
עם הוצאת האלבום השני הוציאה הלהקה שוב את אלבומם הראשון בהוצאה מחודשת בצירוף מילות השירים.
בשנת 2014 הוציא פרייליך אלבום סולו בשם "מעלה עשן". עם זאת, הלהקה לא הודיעה רשמית על התפרקות או הפסקת פעולתה.
ב-2019 נערות ריינס הופיעו הופעה חד פעמית.
ב-2022 נערות ריינס חזרו לחיי הבמה והוציאו שני סינגלים (חולץ פקקים ו-24/7) וחזרו להופיע באופן קבוע.
דיסקוגרפיה > נערות ריינס (2009)

מילות השירים נכתבו על ידי רועי פרייליך, המוזיקה לשירים הולחנה על ידי רועי פרייליך.
| נערות ריינס> מס' | נערות ריינס> שם | נערות ריינס> משך | נערות ריינס>  | נערות ריינס>  | נערות ריינס>  | נערות ריינס>  | נערות ריינס>  | נערות ריינס>  | נערות ריינס>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | הדבר האמיתי  | 3:59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | תני את עצמך  | 3:54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | סמבה  | 3:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | תכבי את הטלוויזיה  | 3:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | עוד הלילה  | 4:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | רוצה להישאר רעב  | 2:57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | אם מישהו צריך להתקשר זאת את  | 3:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | עורב  | 3:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | נועלה מוסרת  | 2:41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | עניין של מה בכך  | 3:52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | יום ראשון  | 3:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 38:02 |  |  |  |  |  |  |  |
דיסקוגרפיה > נשמור על החברים (2012)

מילות השירים נכתבו על ידי רועי פרייליך, המוזיקה לשירים הולחנה על ידי רועי פרייליך.
| נשמור על החברים> מס' | נשמור על החברים> שם | נשמור על החברים> משך | נשמור על החברים>  | נשמור על החברים>  | נשמור על החברים>  | נשמור על החברים>  | נשמור על החברים>  | נשמור על החברים>  | נשמור על החברים>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | זו לא טעות  | 2:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | עוד פעם עם רגש  | 3:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | עוזב כדי להציל את העולם  | 3:54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | הילוך איטי  | 4:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | חמצן  | 3:21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | בית אחרון (לי)  | 3:20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | שירו איתי  | 4:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | להכיר אנשים חדשים  | 4:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | קריוקי  | 3:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | לשמור על החברים  | 3:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 37:04 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  נויה כוכבי, עכבר העיר אונליין, נערות ריינס: הלהקה שנולדה בטעות, באתר הארץ, 11 במרץ 2009
↑  תימורה לסינגר, נערות גומי, באתר ynet, 25 במאי 2009
↑  בן שלו, עכבר העיר אונליין, אלבומי בכורה שאסור לפספס, באתר הארץ, 25 באוגוסט 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: b4105db6-2850-4b11-9a17-9d3a0d78ce9d 
עטיפת האלבום "נערות ריינס"
עטיפת האלבום "נשמור על החברים"
סרט מודעות ורוד

סרט ורוד המציין תמיכה במאבק נגד סרטן השד
סרט ורוד וכחול המציין מאבק בסרטן השד אצל גברים
סרט מודעות ורוד על לוחית רישוי של מדינת מיין בארצות הברית, עם הכיתוב "גילוי מוקדם מציל חיים"
100 נשים ששרדו את מחלת סרטן השד נושאות סרט ורוד ענק ויוצרות את הסמליל למאבק בסרטן השד. האירוע התקיים בהפסקת משחק הפוטבול בין סנט לואיס ראמס ואריזונה קרדינלס ב-7 באוקטובר 2007
סרט ורוד בצעדה באצטדיון לציגרונד בציריך
סרט ורוד הוא סרט מוּדָעוּת בינלאומי בצבע ורוד המציין תמיכה במאבק נגד סרטן השד.
היסטוריה

השימוש המתועד הראשון בסרט, בהקשר של סרטן השד, נעשה בסתיו 1991 כאשר במימון קרן סוזן ג. קומן (Susan G. Komen), חולקו סרטים ורודים למשתתפי מרוץ בניו יורק סיטי עבור ניצולות סרטן השד.
סרט ורוד אומץ כסמל הרשמי של סרטן השד בחודש המודעות הלאומי בשנת 1992, והוא נגזר של הסרט האדום המציין את המודעות והתמיכה למאבק באיידס. באותה השנה, אלכסנדרה פני, העורכת הראשית של מגזין בריאות הנשים "Self", ואוולין לאודר, ניצולת סרטן השד וסמנכ"ל חברת הקוסמטיקה אסתי לאודר יצרו סרטים להפצה בחנויות החברה בניו יורק.
סרט ורוד וכחול משמש לעיתים כדי לסמל סרטן השד אצל גברים, סוג נדיר יחסית. הסרט הוורוד והכחול תוכנן בשנת 1996 על ידי ננסי ניק, נשיא ומייסד קרן ג'ון ו. ניק המביאה למודעות כי "גם גברים יכולים לחלות בסרטן השד!".