stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צומת עצב-שריר
בעיות בצומת העצב-שריר

חסמים חלקיים או מלאים של צומת העצב-שריר עלולים לגרום לליקויים בתפקוד של השרירים. חסם כזה יכול להיות תוצאה של מחלות, של תרופות, של רעלנים או להיות תופעת לוואי של תרופות להרדמה (Anaesthesia UK : Bromage scale, www.frca.co.uk). במחלות כמו מיאסטניה גראביס הפוטנציאל בצד של השריר לא מפעיל את כל סיבי השריר, בגלל מחלה אוטואימונית בה מערכת החיסון תוקפת את קולטני האצטילכולין. מחלה אחרת, סינדרום חולשת שרירים על שם לאמברט-איטון (Lambert–Eaton myasthenic syndrome), נובעת מנוגדנים התוקפים את תעלות הסידן תלויות המתח, וכך מנטרלים את התחלת פעילות הצומת בצד הקדם-סינפטי.
כמו כן, רעלנים מסוימים משפיעים אף הם על הצומת ומונעים את פעולתו. בוטולינום טוקסין למשל, מונע את שחרור האצטילכולין בצד הקדם-סינפטי וכך גורם לשיתוק השריר. דוגמה אחרת היא הטטנוספסמין של החיידק Clostridium tetani (טטנוס), שחוסם שחרור GABA וגליצין המרסנים את כיווץ השריר.
תפקוד יתר של צומת העצב-שריר יכול אף הוא לגרום לבעיות בתפקוד השריר. גז עצבים לדוגמה משבית את האצטילכולין אסטראז וכך גורם למניעת הרפיית השריר ולפעילות יתר שלו. פעילות זו גוררת, בסופו של דבר, חוסר שליטה בשרירים ומניעת תפקודם ועלולה להסתיים במוות.
קטון

נוסחת מבנה כללית לקטונים; האותיות R מייצגות כל שרשרת פחמנית שהיא
קֵטוֹנים (Ketones) הם קבוצה של תרכובות אורגניות, שכולן מכילות את הקבוצה הפונקציונלית קרבוניל (C=O, אטום פחמן הקשור בקשר כפול לאטום חמצן). בין הקטונים חומרים ידועים רבים, אשר הידוע מכולם הוא הממס האורגני אצטון, והוא גם הקטון בעל המבנה הפשוט ביותר, והוא אשר הקנה לקבוצה את שמה: השם "קטון" הוא שיבוש של "אצטון", שמקורו מהמילה הלטינית: אצטוּם, שפירושה "חומץ". קטונים רבים נותנים לפירות את טעמם וריחם.
בתרכובות שהן קטונים ואלדהידים כאחד (בהן קיימת קבוצת קרבוניל לצד קבוצת אלדהיד), מקבלת קבוצת הקרבוניל את השם אוֹקסוֹ.
על מתן שמות לקטונים, ראו מונחון IUPAC. בקצרה: שמו של קטון מורכב מתחילית המציינת את מספר אטומי הפחמן במולקולה, מהסופית -אָנוֹן, ומספרה המציינת את מיקומה של קבוצת הקרבוניל במולקולה.
הקטון הפשוט (והידוע) ביותר הוא פּרוֹפּנוֹן (אצטון, Propanone, Acetone), המכיל שלושה אטומי פחמן.
אצטואצטט ואצטון נוצרים בכבד בתהליך פירוק חומצות שומן ונקראים גם גופי קטו.
הפקת קטונים

חמצון של כוהל שניוני נותן קטון. בכדי לחמצן כהל ראשוני לקטון יש להשתמש ב-PCC בתנאים יבשים. באופן כללי התגובה מבוצעת בדרך כלל בנוכחות זרזים אי-אורגניים, כגון כרום (IV) חמצני.
אוזונוליזה (תגובה עם אוזון, O3) של אלקן מפרקת אותו לשני קטונים (או לקטון ולאלדהיד).
הידרציה (מיום, סיפוח מולקולת מים) של אלקין נותנת קטון. בתגובה הבאה מגיב פרופין עם מים לקבלת פּרוֹפּנוֹן (אצטון):
יישום - החברה לפיתוח המחקר של האוניברסיטה העברית בירושלים

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1964–הווה (כ־61 שנים)
 חברת אם:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מיקום המטה:  ירושלים 
 משרד ראשי:  גבעת רם, ירושלים, ישראל
 ענפי תעשייה:  היי טק
 הכנסות:  51 מיליון דולר (2007)
 מנכ"ל:  אלון נתנסון
 עובדים:  27
  
 www.yissum.co.il
 
יישום, החברה לפיתוח המחקר של האוניברסיטה העברית בירושלים בע"מ, הוקמה בשנת 1964 כגוף המוביל את המהלך של מסחור טכנולוגיות ופטנטים הנוצרים במעבדות ובחוגי המחקר של האוניברסיטה העברית. החברה אחראית באופן בלעדי על ניהול, פיתוח, ושיווק של הפטנטים והטכנולוגיות המפיתוחים האקדמיים שנעשים בתוך האוניברסיטה. עם השנים, יישום הפכה לגורם קריטי במערכת האקולוגית של החדשנות והטכנולוגיה בישראל, ונחשבת כיום לאחת החברות המובילות בעולם בתחום של מסחור ידע אקדמי.
יישום היא לא רק חברה לפיתוח טכנולוגיות, אלא גשר בין האקדמיה לתעשייה, שמחברת בין מחקר אקדמי מצוין לבין פיתוח עסקי שמביא את הטכנולוגיות לשוק. החברה פועלת במגוון רחב של תחומים, כולל ביוטכנולוגיה, חקלאות, טכנולוגיות מזון, אינטרנט של הדברים, מחשוב, ננוטכנולוגיה ועוד. במהלך שנות פעילותה, יישום רשמה למעלה מ-11,500 פטנטים ומסחרה יותר מ-2,000 טכנולוגיות, תהליכים ומוצרים, מהם נמכרים כיום בשוק יותר מ-2 מיליארד דולר בשנה.
כחברה המספקת תמיכה לחוקרי האוניברסיטה והפכה אותם ליזמים, יישום תומכת בתהליך החל משלב יצירת הרעיון, פיתוח המוצר, רישום פטנט, ועד מימושו המסחרי. היא פועלת ביעילות רבה לשדרג את המעבר בין אקדמיה לעולם העסקי, דבר שמוביל לצמיחה מואצת של חברות סטארט-אפ מצליחות, כמו מובילאיי, אורקם, קולפלנט, אקסליבריס, ביוקנסל ועוד.
יישום לא רק שהיא מספקת את ההכשרה והפלטפורמות הנדרשות ליזמים, אלא היא גם מצליחה ליצור שיתופי פעולה אסטרטגיים עם חברות בינלאומיות גדולות כמו אינטל, גוגל, מרק, נוברטיס, ג'ונסון אנד ג'ונסון ורבים אחרים. קשרים אלה מאפשרים לחוקרי האוניברסיטה להעביר את הטכנולוגיות שלהם לשוק בצורה חכמה וממוקדת, תוך שמירה על תהליך מאובטח ויעיל.
בין הישגי החברה נמנים גם פיתוחים רפואיים ותרופות שזכו להכרה עולמית, כמו התרופה אקסלון לטיפול במחלת אלצהיימר, המהווה הצלחה מסחרית ובריאותית עצומה. מוצרים נוספים כוללים טכנולוגיות לחקלאות חכמה, כמו זרעי עגבניות ופלפלים עמידים, ופתרונות טכנולוגיים לחולי עיניים וצרכים רפואיים נוספים.
החשיבות של יישום לא נגמרת רק בהיבט הכלכלי, אלא היא חורגת הרבה מעבר לכך – החברה היא מנוע מרכזי בשינוי סדרי עולם בעולמות המדע, הרפואה, הקיימות והטכנולוגיה. יישום מביאה את החדשנות של האוניברסיטה העברית אל העולם, ומאפשרת למדינה ולתעשייה הישראלית להמשיך ולהוביל בתחומים חיוניים ומשפיעים על פני הגלובוס.
פעילות

יישום, לצד היותה הזרוע המסחרית של האוניברסיטה העברית, פועלת גם בשיתוף פעולה הדוק עם רשות החדשנות של ישראל, המהווה מנגנון מרכזי לקידום טכנולוגיה וחדשנות במדינה. רשות החדשנות משמשת כשותפה אסטרטגית ותומכת מרכזית במאמצים לפתח טכנולוגיות פורצות דרך המבוססות על מחקר אקדמי, תוך התמקדות ביצירת השפעה משמעותית הן בישראל והן בזירה הבינלאומית.
מדינת ישראל, באמצעות רשות החדשנות, מכירה בחשיבות החיבור בין האקדמיה לתעשייה ומשקיעה משאבים ניכרים בקידום שיתופי פעולה, במיוחד בתחומים המהווים את ליבת המצוינות המדעית של ישראל. יישום, בתור שותפה מובילה, משתתפת באופן פעיל בפרויקטים לאומיים שמכוונים להצבת ישראל בחזית הטכנולוגיה העולמית.
דוגמה בולטת לשיתוף פעולה זה היא פיתוח מחשב הקוונטום הראשון של ישראל, QHipu, אשר מפותח באוניברסיטה העברית בהובלת פרופסור נדב כץ. פרויקט זה, הנתמך על ידי רשות החדשנות והממשלה, ממקם את ישראל כשחקנית מרכזית בתחום המחשוב הקוונטי – תחום שיש לו פוטנציאל לשנות מהותית את האופן שבו אנו פותרים בעיות מורכבות בתחומי המדע, הטכנולוגיה, והכלכלה.
פרויקט Qhipu הוא יותר מסתם הישג טכנולוגי; הוא מייצג את השאיפה הלאומית של ישראל להוביל בתחומים אסטרטגיים וחדשניים. השילוב של האקדמיה, התעשייה והממשלה בפרויקט כזה מדגיש את החשיבות של שיתופי פעולה רבי-עוצמה, שבהם יישום משמשת כגשר קריטי בין הצדדים השונים.
המעורבות של רשות החדשנות גם משקפת את מחויבות הממשלה לתמוך באקו-סיסטם של החדשנות, מתוך הכרה בתרומה האדירה של יישום והאוניברסיטה העברית לכלכלת ישראל ולמעמדה הבינלאומי. פרויקטים כמו QHipu ותמיכה מתמשכת בטכנולוגיות פורצות דרך הם חלק מהחזון של ישראל להפוך למעצמת ידע וחדשנות עולמית.
יישום, יחד עם רשות החדשנות והממשלה, ממשיכה להניע קדימה את חזונה של האוניברסיטה העברית – לשלב מצוינות אקדמית עם יצירת השפעה ממשית על העולם.
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311667005171  LCCN: n98112385  VIAF: 135052399   WorldCat (עם VIAF): 135052399
משפחה

ערך זה עוסק במשפחה כמונח חברתי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
משפחת פון צפלין – ציור מן המאה ה-19
תמונה משפחתית משנת 1945
מִשׁפָּחָה היא מוסד חברתי המאגד יחידים בעלי קשרי שארות לקבוצה שיתופית הדוקה. במשמעות הנפוצה של מושג זה משפחה נוצרת על ידי זוג אנשים אשר נישאים זה לזה, וכוללת גם את ילדיהם. בהרבה חברות ותרבויות ובעיקר בעולם המערבי משפחה נוצרת גם ללא קשר רשמי של נישואים, כאשר בני הזוג הופכים לידועים בציבור, אך בחברות מסוימות ובעיקר דתיות לא מכירים בזה. כאשר אחד מבני הזוג נפטר, או שבני הזוג מתגרשים או נפרדים, המשפחה הופכת למשפחה חד-הורית (מונח שהוחלף בשנת 2014 ל"משפחה שבראשה הורה עצמאי").
המשפחה כוללת שני אנשים או יותר הקשורים בקשרי לידה, נישואים או אימוץ, החיים יחד. במקורו, המושג משפחה מייצג קבוצה של בני אדם שיש להם קרבת אבות. הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מגדירה משפחה גרעינית כשני אנשים או יותר החולקים משק בית אחד וקשורים זה לזה כבעל ואישה, כזוג ללא נישואין או כהורה וילד.
במרוצת המאה ה-20 ניתנה למושג "משפחה" משמעות רחבה יותר בחברה המערבית, לפיה יחידה משפחתית היא קבוצה חברתית של שני אנשים או יותר המזהים את עצמם כקשורים זה לזה. לרוב על ידי קשר דם, נישואין או אימוץ וחיים ביחד ביחסי קרבה ואף תלות הדדית.
בספרות האנתרופולוגית מצוין כי לא נמצאו עדויות לקיומה של חברה כלשהי בה לא היה קיים מוסד משק הבית.
הגדרה

למושג המשפחה הגדרות רבות. האנתרופולוג צ'ארלס וויניק מגדיר משפחה כמוסד מפתח שמכיל אישה אחת או יותר שגרה עם גבר אחד או יותר ועם ילדיהם. מגורים משותפים ושיתוף פעולה כלכלי משויכים בדרך כלל למשפחה. לדבריו המשפחה ממלאת פונקציות כלכליות, חברתיות ופונקציה של רבייה, כאשר פונקציות הרבייה של המשפחה היו לעיתים משניות לפונקציות החברתיות והכלכליות שלה.
ג'ורג' מרדוק (אנ'), לעומתו, מציין ארבע פונקציות עיקריות למשפחה שהן: מין, הולדה, חינוך וצבירת נכסים. מדגיש את המשפחה כמוסד המעניק סוציאליזציה והיותה סוכן בהנצחת המסורת החברתית. כיוון שפונקציות החינוך והסוציאליזציה כלולות בתוך ההגדרה הכוללת של פונקציות חברתיות, וצבירת נכסים או חסכנות היא חלק מהפונקציות הכלכליות להגדרתו של וויניק.
שתי הגדרות אלו הן פונקציונליסטיות – הן מגדירות את המשפחה על פי התפקידים שהיא ממלאת, ולא עוסקות בשאלת יחסי הכוח במשפחה. כמו כן, הגדרה זו אינה מצליחה להכיל את המגוון המלא של המשפחות הקיימות בחברה. בין השאר היא אינה מכילה משפחות זוגיות, משפחות בהן ההורים הם בני אותו המין, ומשפחות חד הוריות. כמו כן, הגדרות אלו הן מהותניות.
באנתרופולוגיה בת ימינו רבים טוענים[דרושה הבהרה] שאין לחפש הגדרה למשפחה.
לעיתים רבות קיימת ההתערבות של החברה החיצונית למשפחה במבנה התא המשפחתי, אשר נועדה ברוב המקרים להשפיע על צורתו והיקפו, ולא לבטל את קיומו. התערבות זו, בצורות רבות (דת, מסורת, חינוך, מבנה כלכלי חיצוני, משפט וכך הלאה), הופכת את המשפחה למוסד הנתון לעיצוב היסטורי.
התפתחות מוסד המשפחה

בעקבות תהליכי המודרניזציה שהתרחשו בתחילה במדינות המערב, ואחר כך בכל רחבי העולם, עבר מוסד המשפחה שינויים גדולים. השינוי המרכזי שניכר היה המעבר ממשפחה בעלת מאפיינים מסורתיים למשפחה בעלת מאפיינים מודרניים. ניתן להבחין בין שלושה סוגי משפחות: משפחה מסורתית, משפחה מודרנית ומשפחה פוסט מודרנית. מדובר בהבדלים על פני רצף ולא בחלוקה דיכוטומית, כלומר בימינו יש ביטוי לדגמים שונים של משפחות בחברות שונות.
התפתחות מוסד המשפחה > התאוריה הפונקציונליסטית

התאוריה הפונקציונליסטית בוחנת את המשפחה על פי המשימות החיוניות שהיא ממלאת למען החברה הרחבה יותר. על פי תפיסה זו, המשפחה פועלת כ"עמוד השדרה של החברה" וכיחידה הבסיסית של המבנה החברתי. משימות אלה כוללות:
ילודה ביולוגית, הדרושה לכל חברות כדי להנציח את עצמן.
טיפוח וחיברות, במיוחד במהלך השנים הראשונות לחיים של ילדים.
הגנה על חסרי-אונים, כגון ילדים, חולים, רפי שכל וקשישים. מפאת התלות הארוכה של תינוקות במבוגרים, חשוב במיוחד שיהיו לכל החברות נורמות תרבותיות שיעצבו צורות משפחה יציבות באופן יחסי, שיעזרו להבטיח הגנה לילדים. מכאן שמעטות החברות המעודדות לידה מחוץ לנישואין. חברות רבות מתייגות את הילד שנולד מחוץ לנישואין כ"ילד בלתי חוקי". (המילה הלטינית מטרימוניה, "נישואין", פירושה "התנאי לאימהות").
הסדרת יחסי המין.
הצבה מעמדית – הילדים רוכשים בדרך כלל את המעמד של הוריהם וקרובי המשפחה שלהם.
סיפוק תמיכה רגשית ראשונית.
התפתחות מוסד המשפחה > תיאורית הקונפליקט

זיהוי קונפליקטים בתוך המשפחה וקונפליקטים בין המשפחה לחברה.
הכרת הערכים הסותרים בתרבות לגבי משפחה.
הכרת הדרכים שהמשפחה מתפקדת בהן כדי ליצור מחדש חוסר שוויון חברתי בין גברים ונשים.
זיהוי בעיות וקונפליקטים האופייניים לשלבים שונים במחזור חיי משפחה.
כמו הגישה הפונקציונלית, אנשי גישת הקונפליקט רואים את המשפחה כגורם מרכזי בפעולתה של החברה. אך הם אינם חוקרים את התועלת שהיא מביאה לחברה אלא את תרומתה של המשפחה להנצחת אי השוויון החברתי בעיקר בין נשים לגברים.
מבנה המשפחה

יסוד המשפחה הוא בקשר, מיני או רומנטי באופיו, בין שני בני זוג, ובמקרים אחרים אף יותר משניים. לרוב מעוגן קשר זה בהסכם המכונה נישואים. ביטולו של קשר זה מכונה גירושין, והוא נחשב לרוב לפירוק המשפחה.
קיימים קשרים דומים שאינם נישואים, כדוגמת פילגש – אשה אשר כפופה לאב המשפחה ומקיימת עמו יחסים מיניים, אך מעמדה פחות משל אשתו הרשמית.
היסוד השני עליו בנויה המשפחה הוא קשר דם – כל קשר תורשתי קרוב נחשב לקשר משפחתי. בכלל זה מצויים יחס של צאצאים-הורה, קשר אחים, קשרים בין אנשים בעלי אבות קדמונים מוקדמים משותפים ושילוב של יחסים אלו.
משפחה מורחבת – בית אב, הוא המעגל משפחתי הכולל את המשפחה הגרעינית (ההורים וילדיהם הלא-נשואים) וכן את הצאצאים הנשואים עם משפחותיהם, סבים וסבתות וקרובים רחוקים יותר.
מלבד אלו, קיימים קשרים משפחתיים משניים, המוגדרים אך ורק על בסיס יחס חברתי (ולא ביולוגי). בכלל זה עשויים להיכלל משרתים, חיות מחמד, רכוש משפחתי ועוד.
היחס בין גורמים אלו יוצרים חלוקת תפקידים במשפחה.
דפוסי משפחה

קיימים שני סוגים עיקריים של דפוסי משפחה – תא משפחתי ושבט.
דפוסי משפחה > תא משפחתי

במשפחות קטנות, המובדלות באופן ברור יחסית מהסביבה, מתקיים תא משפחתי – תפקוד משפחתי כיחידה חברתית קטנה, אינטימית, ועצמאית באופן יחסי.
משפחה גרעינית – קבוצה חברתית המורכבת מהורה אחד או שני הורים, וילדיהם התלויים בהם.
משפחה מורחבת – קבוצה חברתית המורכבת מהורה אחד או יותר וקרובי משפחה נוספים, משפחות מסוג זה כוללות לעיתים קרובות דורות אחדים, למשל יחידה משפחתית המורכבת משלושה דורות: האם, האב, ילדיהם הלא נשואים, אחד או יותר מהבנים הנשואים ונשותיהם וילדיהם.
הירידה בגודל המשפחה במדינה המפותחת מורידה את הסבירות שלילד יהיו אחים, תינוקות או אנשים זקנים, אשר חיים איתו באותו משק בית. דבר זה מעלה את הדומיננטיות של התפקיד הרגשי והחברתי של חיות מחמד, אשר לעיתים אף נחשבת כחברת משפחה לכל דבר.
דפוסי משפחה > שבט

שבט הוא מוסד חברתי רחב ממשפחה, המכיל בדרך כלל משפחה יותר מורחבת בתוכו. שבטים נפוצים בעיקר בחברות לא-מודרניות, ועשויים להיות מחולקים או לא-מחולקים לתאים משפחתיים בתוכם.
שֵׁבֶט הוא ארגון חברתי-פוליטי, המאורגן על בסיס "קלאנים" (אנגלית: clan) או "ליניאג'ים" (אנגלית: lineage) או קבוצות גיל, או התאגדויות שונות המהוות גורם המאחד את סך פרטי השבט. השבט מהווה קבוצה של קהילות עצמאיות, בעלות תרבות ושפה משותפות, אשר שוכנות באותה יחידה גאוגרפית.
דפוסי מגורים

פטרילוקלי – מגורים על פי מקום מגורי האב
מטרילוקלי – מגורים על פי מקום מגורי האם
ניאולוקלי – בני הזוג עוברים לגור במקום שונה מאשר מקום מגורי משפחות המוצא שלהם
חלוקת תפקידים במשפחה

חלוקת תפקידים במשפחה מתארת את הדיפרנציאציה התפקודית בתוך המשפחה. לרוב היא חלק בלתי נפרד של המסורת, ומהווה חלק מהמבנה החברתי הקיים, המחנך ותומך בחלוקת התפקידים המקובלת.
משפחה פטריארכלית היא משפחה בה חלוקת התפקידים נותנת סמכות לאב-המשפחה. סמכות זו נתמכת על ידי הנורמות החברתיות ולעיתים אף על ידי המוסדות הרשמיים.
זוהי חלוקת התפקידים הנפוצה, אך מרבית החברות המערביות המודרניות שואפות למתן אותה ולהשיג שוויון מלא ככל האפשר בין המינים.
משפחה מטריארכלית היא משפחה בה חלוקת התפקידים נותנת סמכות לאם-המשפחה ותחת משטר של שליטה נשית במוסדות חברתיים כלשהם. המטריארכיה שונה ממצב של שושלת אמהית, שבה שמו של הצאצא נקבע על פי אמו ולא על פי אביו. כמו כן, אין מדובר במשפחות שבהן הסמכות האמהית היא הדומיננטית ביחסים הביתיים, כשבן הזוג עובר לגור עם משפחתה של בת זוגו לאחר נישואיהם.[דרושה הבהרה] המטריארכיה היא שילוב של שני הפקטורים האלו.
גם המקרה הפטריאכלי וגם המקרה המטריארכלי, שונים במהותם ממשפחה חד-הורית. שהרי בשני המקרים הראשונים נמשכת הזוגיות לעיני הילדים, וחינוכם זוכה לאיזון וכך גם נטל הפרנסה. בעוד שבמשפחה חד-הורית אין איזון בחינוך ובדוגמה הניתנת לילדים. כמו כן, כל נטל הפרנסה והחינוך מוטל על כתפיה של האישה, כאשר אין בנמצא גבר.
דפוסי שארות

פטרילינארי – הילדים משתייכים לקבוצת השארות של האב – למשל, ייחוס העברת הדת לצאצאים באסלאם.
מטריליניארי – הילדים משתייכים לקבוצת השארות של האם – למשל, ייחוס העברת הדת לצאצאים ביהדות.
ביליניארית – הילדים משתייכים לקבוצות השארות הן של האם והן של האב.
משפחות בישראל

בשנת 2020 חיו בישראל כ-2.17 מיליון משפחות, לעומת כ-1.83 מיליון לפני כעשור, בשנת 2011.. בשנה זו, כללה המשפחה הישראלית בממוצע 3.73 נפשות.
בשנת 2019 כמחצית מהמשפחות הורכבו מזוג הורים וילד אחד לפחות. אחוז הילדים בישראל שהתגוררו עם שני הורים בשנת 2019 (92%) גבוה מזה הקיים במרבית מדינות ה-OECD. בישראל 2019 היו כ-131,000 משפחות חד הוריות, שהיוו 11% מכלל המשפחות. בראש כ-88% מהן עמדה אישה. בשנת 2008 היו בישראל כ-22,000 משפחות משולבות בהן לפחות ילד אחד אינו משותף לשני בני הזוג. משפחות אלה היוו כ-2.8% מהמשפחות עם ילדים בשנה זו.
בשנת 2020 כמחצית מהמשפחות מורכבות מזוג הורים ולפחות ילד אחד עד גיל 17. אחוז הזוגות ללא ילדים במשפחות היהודיות (כ-29%) גבוה מהאחוז במשפחות הערביות (כ-10%). כ-2.87 מיליון ילדים עד גיל 17 מתגוררים במשפחות. מרביתם התגוררו עם שני ההורים (כ-91%), והיתר התגוררו עם הורה אחד בלבד.
העדפת המשפחה בישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בישראל קיימים מקרים של העדפת המשפחה:
עד לכניסתו לתוקף של חוק ביטוח בריאות ממלכתי בשנת 1995, התשלום בעד חברות בקופת חולים ששילמו בני זוג נשואים היה נמוך מזה ששילמו שני יחידים.
לפי חוק הביטוח הלאומי, עקרת בית (אישה נשואה, לרבות ידועה בציבור שאין לה הכנסה מעבודה) פטורה מדמי ביטוח לאומי וביטוח בריאות.
בתוכנית "מחיר למשתכן" זכאים להשתתף זוגות נשואים (לרבות ידועים בציבור) ללא הגבלת גיל (לאחרים נדרשת עמידה בתנאי גיל ותנאים נוספים) והורים עצמאים (חד-הוריים) עם ילד אחד לפחות, הנמצא בהחזקתו וטרם מלאו לו 21.
ראו גם

גנאלוגיה
קשרים בין-אישיים
הורות
הורות להט"בית
ערכי המשפחה
יחסי כלה וחמות
לקריאה נוספת

מתת אדר-בוניס, משפחות בראייה סוציולוגית ואנתרופולוגית, האוניברסיטה הפתוחה, 2007
חיים ברנסון (עורך), משפחה, מפעל חיים: 88 אנשי רוח על ערכי המשפחה בעידן הפוסט־מודרני, ידיעות ספרים, 2019.
דפנה הקר, סוגיות משפחתיות בעיניים משפטיות, האוניברסיטה המשודרת, 2012.
עדין אבן-ישראל (שטיינזלץ), מילים פשוטות, הוצאת מגיד, 2023, הפרק "משפחה", עמ' 143–156
הערות שוליים

↑  חוק משפחות חד-הוריות (תיקון מס' 4), התשע"ד–2014, באתר הכנסת
↑  Definition of Family, Official web site of the U.S. Health Resources & Services Administration, ‏2017-04-13 (באנגלית)
↑  משפחה, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏2014-02-02
↑  משפחות, באתר www.cbs.gov.il
↑  McCardle, Peggy (Ed); McCune, Sandra (Ed); Griffin, James A. (Ed); Maholmes, Valerie (Ed), (2011). How animals affect us: Examining the influences of human–animal interaction on child development and human health. Washington, DC, US: American Psychological Association, xvi, 228 pp
1 2 3  משפחות בישראל – נתונים לרגל יום המשפחה, באתר www.cbs.gov.il
1 2 3 4 5  משפחות בישראל – נתונים לרגל יום המשפחה, באתר www.cbs.gov.il
1 2  משפחות משולבות בישראל, באתר www.cbs.gov.il
↑  מי זכאי בתוכניות "דירה בהנחה"?, באתר GOV.IL
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565332605171  PLWABN: 9810529959505606  BNE: XX524859  GND: 4016397-0  HDS: 016100  LCCN: sh00005743  NARA: 10639448  NDL: 00565280  NKC: ph117260 
משפחה, יצירתה של רות בלוך, גן הפסלים במרכז הרפואי שיבא
זוג עולים חדשים מפולין מטיילים עם ילדם הקטן בעגלה בטיילת הרברט סמואל בתל אביב (1946).
דוגמה למשפחה גרעינית: הנשיא ג'ון קנדי עם אשתו ג'קלין וילדיהם ג'ון ג'וניור וקרוליין
משפחה מורחבת אמריקנית בת מעמד הביניים מאינדיאנה. במרכז, בשמלה סגולה: הסבתא רבתא, בת 87. מימינה – בתה, בת 67. חמש משפחות של בני הדור השלישי והרביעי, בצבע ביגוד שונה לכל משפחה גרעינית. בימין התמונה, בחולצות שחורות – הסבא, בן 66 ומשמאלו – אשתו השנייה.
המשפחה המורחבת כוללת גם את הסבים והסבתות. ציור משנת 1911 של סבתא ונכדתה
זוג אמהות לסביות וילדיהן
וסטיבוליטיס

| --- | --- |

מיקום תסמונת וסטבוליטיס
 תחום:  מיילדות וגינקולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D054515
 
וֶסְטִיבּוּלִיטִיס או וסטיבולודיניה או דלקת מבוא העריה (באנגלית: Vestibulitis, או Vestibulodynia או VVS, שהם ראשי תיבות של Vulvar Vestibulitis Syndrome), היא תסמונת המתאפיינת ברגישות וכאב באזור מבוא העריה. תסמונת זו היא חלק מקבוצת כאבים כרוניים באזור הפות – קבוצה הנקראת וולוודיניה, ונוטה להיות מזוהה עם כאבים מסוג צריבה ובעירה עזה בניסיון למגע מיני או להחדרת טמפון. הסיומת "יטיס" מרמזת על תגובה דלקתית אך בפועל אין הוכחה משמעית לתהליך דלקתי וזוהי תגובה של הגוף כנגד גורם חיצוני. נכון להיום "ווסטיבוליטיס" הוא מושג מקובל על ידי האגודה הבינלאומית לחקר מחלות וולווגינליות (באנגלית: International Society for the Study of Vulvovaginal Disease).
התסמונת היא הסוג הנפוץ ביותר של וולוודיניה, המשפיעה על נשים לפני גיל המעבר בעיקר בשנותיהן הראשונות לחיי המין. ההערכות הן שהתסמונת קיימת אצל כ-10% עד 16% מהנשים הפונות לטיפול גינקולוגי.
תסמינים

וסטיבוליטיס מאופיין על ידי כאבים חזקים המתוארים בתור צריבה, בעירה ודקירה עם ניסיון חדירה לפתח הנרתיק. בנוסף עלולה להיווצר רגישות בעת מגע או יצירת לחץ. בבדיקה ניתן לזהות גם אודם ובצקת. הכאב המגרה והצורב יכול להימשך לעיתים שעות או אפילו ימים לאחר הפעילות מינית. מצב זה יוצר תחושה של חוסר אונים ודיכאון. בנוסף עלול הווסטיבולוטיס לעיתים קרובות לגרום דיספראוניה(אנ').
הכאב יכול להיות מעורר על ידי מגע עם אובייקט, כגון החדרת טמפון או פין או על ידי מושב של אופניים. ישנן נשים שחוו כאבים מאז החדירה הראשונה (וסטבולוטיס ראשוני) בעוד שיש נשים שהחלו לחוש זאת לאחר תקופה ללא כאבים בחדירה (וסטבוליטיס שניוני).
אבחון

האבחנה נעשית על ידי בדיקת מטוש (מקלון דק שבקצהו צמר גפן), שבו הלחץ מוחל בצורה מעגלית סביב פרוזדור הפות על מנת להעריך את מיקום הכאב ואופי התלונות. בדיקות מעבדה משמשות כדי לשלול זיהום חיידקי או ויראלי, בדיקה מדוקדקת של אזור הנרתיק והפות מתבצעת על מנת להעריך אם קיים ניוון.
האבחנה של התסמונת עשויה להיות פשוטה אך הרבה גינקולוגים לא מכירים את התופעה, ולכן נשים הסובלות ממנה נאלצות לעיתים להיבדק אצל מספר רופאים עד שמגיעות לאבחון. בנוסף, נשים רבות מתביישות ונמנעות מלחפש סיוע רפואי, וזאת כי התסמינים מופיעים בדרך כלל בהקשר של פעילות מינית.
גורמים

לא הרבה ידוע על הגורמים לווסטיבוליטיס. ישנן הערכות למספר גורמים שעשויים להיות מעורבים כגון זיהום תת-קליני של נגיף הפפילומה, קנדידה כרונית, וגינוזיס חיידקי ואף גורמים שריריים שונים. בהתחשב בעובדה שכאב בעריה עלול להיווצר ממחלות שרירים היפרטוניות, שגורמות לכיווץ וגינלי וכאבים, ישנם חוקרים שסבורים לקיומם של גורמים נוירולוגיים, כגון שיווי משקל עצבי והיפרפלזיה גם עלולים לגרום לכאבים. יש סבירות לכך שישנו גורם הורמונלי או גנטי. לבסוף, גורמים פסיכולוגיים עשויים לתרום או להחריף את הבעיה, שכן הציפייה לכאב לעיתים קרובות גורמות לעיוותים רפלקסיביים תוך כדי האקט המיני ולכאבים נוספים.
טיפול

משום שהגורמים לווסטיבוליטיס אינם ברורים ישנם כיום מגוון רחב של טיפולים שניתנים לסובלות מהתסמונת. הטיפולים אינם מבטיחים פתרון לבעיה, ובדרך כלל ארוכי טווח ודורשים התמדה מצד המטופלת.
מומלץ ללבוש תחתוני כותנה פשוטים ומכנסיים עשויים מבד דק ושלא לוחצים על האזור. בנוסף להימנע מלבישת גרביונים סינתטיים.
הימנעות משימוש בחומרים כימיים שעלולים לגרות את האזור כגון - סבונים, שמנים ואף קונדומים.
לעיתים התסמונת מופיעה לאחר שינוי הורמונלי מסוים, לכן החלפת סוג הגלולות למניעת הריון או הפסקת נטילתן לגמרי עשויה לעזור.
שימוש מקומי במשחות שהן אנטי דלקתיות או מכילות סטרואידים או זריקות אינטרפרון.
להקלה בכאב בעת קיום יחסי מין ניתן להשתמש בטיפול מאלחש מקומי.
פיזיותרפיה לרצפת האגן(אנ').
טיפול פסיכולוגי (לעיתים זוגי) על מנת למנוע פחד מהכאב ובכך להקל עליו.
אם הטיפול השמרני לא הצליח ניתן לפנות לטיפול כירורגי - ניתוח הוסטיבולקטומיה שזוהי כריתה של הרקמה הכואבת בפתח הנרתיק. סיכויי ההצלחה של הניתוח הם 85%-90%. רופאים לא ממהרים להגיע לשלב זה של הטיפול בשל העובדה שהוא פולשני ויש הטוענים שיש לו סיבוכים ותופעות לוואי.
לעיתים רבות התופעה נרפאת לאחר הלידה הראשונה.
אפידמיולוגיה

ישנם מחקרים אפידמיולוגים רבים העוסקים בתסמונת הווסטיבוליטיס. מספר רופאים בישראל תרמו רבות למחקר המחלה עם כ-40 מחקרים בשפה העברית בשנת 2009. השכיחויות של המחלה משתנות כתלות באוכלוסייה הנבדקת ובתסמינים לאבחנה. התסמין הנבדק בדרך כלל הוא כאב מתמשך מעל לחצי שנה. רב הנשים הן לבנות לפני גיל המעבר או במהלכו, ולפני הריון. נכון לשנת 2013 דווח על 16% מכלל אוכלוסיית הנשים שיש להן את התסמונת.
השפעות על חיי האישה

לעיתים עלולים להיווצר קרעים ביחסים בין בני זוג בעקבות תסכול כרוני, אכזבה ודיכאון אשר נוצרים מהמצב. בקרב נשים רווקות יש נטייה להימנע מליצור קשרים חברתיים ומיניים וזאת לא רק בגלל הכאבים אלא גם מהפחד מהם.
לעיתים בעקבות הכאבים הנוצרים מלחץ על האזור התסמונת מגבילה את סוג הלבוש שהנשים יכולות ללבוש, לדוגמה מכנסי ג'ינס שלוחצים על האזור וחוסר היכולת להשתמש בטמפון בזמן ווסת. הגבלה זו לעיתים גורמת לבעיות דימוי עצמי אצל הנשים.
האופי האינטימי של התסמונת מתסכל, נשים מרגישות שהן לא יכולות לשתף את חברותיהן, משפחתן ועמיתיהם לעבודה בבעיה ונאלצות להתמודד עם כך לבד.
ראו גם

גינקולוגיה
וולוודיניה
וגינימוס
לקריאה נוספת

מאמר סקירה : "גורמים פיזיקליים ורפואיים לחיזוי תסמונת הכאב במבוא העריה" מאת ד"ר יניב פרזון, פרופ' יעקב בורנשטיין האגף לבריאות האישה, בית חולים לגליל המערבי, נהריה; הטכניון - הפקולטה לרפואה ע"ש רפפורט - חיפה, שנת 2011, "מדיקל מדיה"
"תסמונת הכאב בעריה - אותה הגברת בשינוי אדרת" מאת רובא תומא, יעקב בורנשטיין עיתון הסתדרות הרפואה, מרץ 2006
"Benign Gynecologic Lesions: Vulva, Vagina, Cervix, Uterus, Oviduct, Ovary, Ultrasound Imaging of Pelvic Structures" מאת Mary Segars Dolan Cherie Hill ,Fidel A. Valea, מאתר "Clinical Key"