stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יעל שלביה
קריירה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
שלביה דגמנה עבור רשתות האופנה הישראליות פוקס וקסטרו, והצטלמה עבור קמפיינים במדינות ובערים שונות בעולם כמו פריז ומילאנו, כמו כן במונטה קרלו, בשוודיה, בפולין ובארצות הברית.
בשנים 2017–2020 הייתה הפרזנטורית של רשת האופנה הישראלית רנואר.
בשנת 2018 דגמנה למותג KKW Beauty של הידוענית האמריקאית קים קרדשיאן, שם נבחרו תמונותיה על ידי קים קרדשיאן. שימשה כפרזנטורית למותג הטלפון הסלולרי FINNEY מבית Sirin Labs (של הישראלי משה חוגג), לצד כוכב הכדורגל הארגנטינאי ליונל מסי. בשנת 2019 נבחרה שלביה להוביל את קמפיין מותג הטיפוח של הידוענית האמריקאית קיילי ג'נר.
החל מאפריל 2020, משחקת בתפקיד הבכורה שלה בתור רות הירש, בסדרה הדרמה התקופתית לנוער "פלמ"ח" בערוץ TeenNick למנויי yes.
במאי 2021 נבחרה שלביה לפרזנטורית של רשת הגלידריות הישראלית, דלי קרים.
שלביה נכללה ברשימת פורבס 30Under30 של כתב העת "פורבס ישראל" לשנת 2022.
שלביה השתתפה בעונת העשור של התוכנית "מחוברים" מבית היוצר של HOT.
בפברואר 2023 השתתפה בסדרת יוטיוב בשם "צרחות", יחד עם הזמרת אנה זק, בה הן סוקרות רכבות הרים בפארקים שונים בעולם.
בשנת 2024 השתתפה לראשונה במופע הפסטיגל.
חיים אישיים

מ-2018 עד 2019 הייתה במערכת יחסים עם הדוגמן ברק שמיר.
מ-2019 עד 2022 הייתה בזוגיות עם המיליארדר האמריקאי-יהודי ברנדון קורף, בנם של הרב יצחק אהרן קארף, ושל שרי רדסטון (Redstone)(אנ'), מבעלות השליטה בתאגיד ViacomCBS, מתאגידי התקשורת הגדולים בארצות הברית.
בשנת 2022, החלה שלביה בזוגיות עם הזמר עומר אדם, עמו הייתה במערכת יחסים כבר בעבר. בינואר 2023, הם עברו לאיחוד האמירויות הערביות והתגוררו בדובאי. במאי 2023 אחרי כחצי שנה בדובאי חזרו להתגורר בישראל. השניים נפרדו ב-2025 לאחר שלוש שנות זוגיות.
מועמדויות לפרסים

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקנית ראשית בסדרת נוער | פלמ"ח | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | זוג השנה | יעל שלביה ועומר אדם | מועמדות |
הערות שוליים

↑  נגה זילבר, התיכוניסטית הישראלית דורגה מקום שלישי ברשימת הפנים היפות בעולם, באתר וואלה Fashion,‏ 29 בינואר 2019
↑   The 100 Most Beautiful Faces of 2019, סרטון בערוץ "TC Candler", באתר יוטיוב (אורך: 10:01), 27 בדצמבר 2019
↑  כבוד גדול: ישראלית בראש מצעד הנשים היפות בעולם, באתר ישראל היום, 28 בדצמבר 2020
↑  בר זגה, יעל שלביה: "לא הייתי הילדה הכי בולטת בשכבה, לא שמו לב אליי. כמה חודשים אחרי שהתחלתי לדגמן כבר צילמתי קמפיין לקים קרדשיאן״, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 4 באוקטובר 2024
↑  חגית רון רבינוביץ', "קיבלתי מתנת אל, אני לא צריכה להתנצל", באתר ישראל היום, 29 במרץ 2018
1 2  אפרת וכטל, "אם הייתי רואה סרט על החיים שלי, הייתי אומרת: לא אמין" | Fashion Forward | אופנה, באתר מגזין סוף השבוע של mako, ‏2021-09-09
↑  יפעת הללי אברהם, ‏יעל שלביה איבדה את החוגר, באתר ‏מאקו‏, 23 ביולי 2020
↑  IDF decides models are not artists, are not eligible for perks during service, www.israelhayom.com
↑  איתי יעקב, ברק שמיר משתחרר מצה"ל: "גאה להיות ישראלי, אבל בצבא לא הבינו אותי", באתר ynet, 27 בינואר 2021
↑  ליהי עטר בכר‏, כשקים קרדשיאן נדלקת על נערה דתייה מנהריה: רגעי הסטייל שעשו את השבוע, באתר וואלה, 26 ביולי 2018
↑  זיוה מוגרבי-קובני, יעל שלביה תוביל את קמפיין הביוטי של קיילי ג'נר, באתר ישראל היום, 18 במרץ 2019
↑  רז שכניק, "יש לי באינסטגרם הודעות מ־30 איש שהיו יכולים להרים לי את הקריירה, אבל הם לא עניינו אותי, כי הם לא יהודים", באתר ynet, 18 בספטמבר 2019
↑  ערן סויסה, מה ליעל שלביה ולגלידה?, באתר ישראל היום, 5 במאי 2021
↑  Forbes 30 Under 30 2022, פורבס ישראל, ‏21 במרץ 2022
↑  יעל שלביה, באתר פורבס ישראל, ‏14 במרץ 2022
↑  שרון גולן מאירי, ‏בשביל לעשות "מחוברים" צריך להסכים להתחבר, באתר ‏מאקו‏, 10 בפברואר 2023
↑  צרחות | פרק 1 המלא - הולנד (חלק א'), נבדק ב-2023-03-14
↑  אוהב אותה אמיתי: הזוגיות החדשה של עומר אדם נחשפה, באתר פרוגי, ‏2 באוקטובר 2018
↑  מתוך "ערב טוב עם גיא פינס", ‏פרסום ראשון: ברק שמיר ויעל שלביה נפרדו, באתר ‏מאקו‏, 2 באפריל 2019
↑  בר זגה, בלי סודות: יעל שלביה מנשקת את החבר באמצע הרחוב, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 29 במאי 2019
↑  חוזרת לשוק: יעל שלביה וברנדון קורף נפרדו, באתר וואלה, 13 במרץ 2022
↑  ערן סויסה, כעת זה רשמי: עומר אדם ויעל שלביה בתמונה זוגית ראשונה, באתר ישראל היום, 15 במאי 2022
↑  עושים את זה רשמי: יעל שלביה ועומר אדם בתמונה זוגית ראשונה, באתר מעריב אונליין, 15 במאי 2022
↑  אוהב אותה אמיתי: הזוגיות החדשה של עומר אדם נחשפה, באתר פרוגי, ‏2 באוקטובר 2018
↑  מתוך "ערב טוב עם גיא פינס", ‏פרסום ראשון: ברק שמיר ויעל שלביה נפרדו, באתר ‏מאקו‏, 2 באפריל 2019
↑  ליעד בן צור, עולים על טיסה: עומר אדם ויעל שלביה עוזבים את ישראל, באתר חדשות 13, 2 בינואר 2023
↑  יפעת הללי אברהם, ‏זה קורה: עומר אדם ויעל שלביה עוזבים לדובאי, באתר ‏מאקו‏, 2 בינואר 2023
↑  עומר אדם חוזר לישראל, באתר ערוץ 7, 21 במאי 2023
↑  מאור בן הרוש‏, זה סופי: עומר אדם ויעל שלביה נפרדו, באתר וואלה, 16 בינואר 2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1297884809  VIAF: 2291169181057969050000   WorldCat (עם VIAF): 2291169181057969050000
מרגוט בקה-גרינג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 ביוני 1914 אלנשטיין, גרמניה
 פטירה:  14 בנובמבר 2009 (בגיל 95) היידלברג, גרמניה
 שם לידה:  גרינג
 ענף מדעי:  כימיה אי-אורגנית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת האלה-ויטנברג 
 מוסדות:  אוניברסיטת היידלברג 
 פרסים והוקרה:  מדליית גמלין ביילשטיין (1980)  Alfred Stock Memorial Prize (1961) 
 בן זוג:  פרדריך בקה
 תרומות עיקריות
 האישה הראשונה שמונתה כרקטור אוניברסיטה בגרמניה, חוקרת תרכובות גופרית-זרחן וגופרית חנקן
 
מרגוט בקה-גרינג (10 ביוני 1914 – 14 בנובמבר 2009) הייתה פרופסור לכימיה אי-אורגנית באוניברסיטת היידלברג והייתה האישה הראשונה שכהנה כרקטור של אוניברסיטה במערב גרמניה – באוניברסיטת היידלברג. היא הייתה גם המנהלת של מכון גמלין לכימיה אי-אורגנית של אגודת מקס פלנק שפרסם את ה־Gmelins Handbuch der anorganischen Chemi. היא למדה כימיה בהאלה ובמינכן, וסיימה את הדוקטורט שלה באוניברסיטת האלה. על מחקריה על הכימיה של יסודות השורה השנייה במערכה המחזורית, היא זכתה בפרס לזכרו של אלפרד סטוק. אחת התרומות הבולטות שלה לכימיה אנאורגנית הייתה עבודתה על הסינתזה והמבנה של פולי (גופרית ניטריד), שהתגלה מאוחר יותר כמוליך העל הלא מתכתי הראשון. על הצלחתה בעריכת ה־Gmelins Handbuch der anorganischen Chemie, היא קיבלה את המדליה לזכר גמלין-ביילשטיין.
ביוגרפיה

בקה-גרינג סיימה את בחינות הבגרות שלה בארפורט ב-1933. היא למדה כימיה בהאלה ובמינכן. היא סיימה את הדוקטורט שלה בשנת 1938. בשנת 1944 סיימה את ההכשרה שלה במכון של קארל זיגלר באוניברסיטת האלה. לאחר מלחמת העולם השנייה, בקה-גרינג פונתה על ידי הממשל הצבאי האמריקאי לאזור הכיבוש האמריקאי. בשנת 1946, היא התחילה להרצות בנושא כימיה אי-אורגנית באוניברסיטת היידלברג. עקב ההרס לאחר מלחמת העולם השנייה, היא נאלצה לכתוב את הערות ההרצאה הראשונות שלה על סמך זיכרונה וניסויים שערכה במעבדה לכימיה. ב-1947 היא הפכה לפרופסור, וקודמה לפרופסור מן המניין ב-1959. בין הדוקטורנטים שלה היו Lieselotte Feikes ורולף אפל.
מ-1966 עד 1969, היא הייתה האישה הראשונה בתפקיד רקטור של אוניברסיטה במערב גרמניה. היא עזרה ליזום את החוק שקדם ל־BAFöG, חוק המסדיר את תמיכת המדינה בחינוך התלמידים בגרמניה. תנועת הסטודנטים הגרמנית של 1968 התרחשה כשכהנה כרקטורית. כרקטורית, היא אסרה על הורסט מאהלר, שהיה מעורב בתנועת הסטודנטים הגרמנית לנאום באוניברסיטה. התנועה וההתפרעויות שנגרמו בעקבותיה עצרו במידה רבה את הרפורמות באוניברסיטאות שיזמה כדי להתמודד עם הבעיות הכספיות והליקויים במבנים בתקופה בה מספר הסטודנטים שנרשמו לאוניברסיטה עלה מאוד. ועדה אוניברסיטאית פיתחה חוקה בסיסית חדשה לאוניברסיטה שלא עלתה בקנה אחד עם דעותיה של בק-גרינג על הוראה ומחקר חופשיים מפוליטיזציה. בעקבות שינוי זה, היא פרשה מתפקידה כרקטור, ועזבה את האוניברסיטה ב-1969. באותה שנה, היא הפכה למנהלת של מכון גמלין לכימיה אי-אורגנית של אגודת מקס פלנק בפרנקפורט, שם הייתה אחראית להוצאת- Gmelin Handbuch. היא נשארה כמנהלת המכון עד פרישתה ב-1979. היא הייתה גם יושבת ראש המועצה המדעית של אגודת מקס פלאנק, חברה במועצת המנהלים של איגוד הכימאים הגרמניים וחברה במועצת הפיקוח של באייר AG. היא הייתה נשואה לכימאי התעשייתי ד"ר פרידריך בק.
מחקר

בתחילה פרסמה תחת השם Goehring ומאוחר יותר (לאחר נישואיה) Becke-Goehring, היא חקרה את הכימיה של יסודות השורה השנייה במערכה המחזורית. עבודתה הראשונית התמקדה בחומצות גופרתיות והלידי גופרית. מאוחר יותר, היא התעניינה במיוחד בתרכובות גופרית-חנקן וזרחן-חנקן. עבודתה על טטרה-סולפור טטרניטריד (S4N4) סימנה התחלה של מחקר בן עשרות שנים על תרכובות אי-אורגניות הטרוציקליות פעילות אלו. היא גם הצליחה לקבוע את המבנה והכימיה של פולי (גופרית ניטריד) שהתברר מאוחר יותר כמוליך העל הלא מתכתי הראשון. יתר על כן, היא עבדה על מערכות טבעתיות בנות שמונה אטומים (למשל הפטגופרית אימיד S7NH ו־N4S4F4), על טבעות בנות שישה אטומים (למשל N3S3X 3 (X=F,Cl) ו-N3[S(O)Cl]), ועל מערכות טבעתיות הכוללות אטומי גופרית, חנקן וחמצן וכן אטומי גופרית, חנקן ופחמן. היא בצעה גם מחקרים מקיפים על התגובות להפיכת PCl5 לכלורידי זרחן ניטריד (למשל P3NCl12), בהם ניתן היה לבודד ולאפיין מספר שלבי ביניים. בנוסף, היא חקרה בשנות ה-70 סולפידים של זרחן ותרכובות גופרית זרחניות אחרות.
פרסים

על מחקרה בכימיה אנאורגנית, היא קיבלה את הפרס לזכרו של אלפרד סטוק בשנת 1961. בשל הישגיה, היא גם מונתה כחברה בשלוש אקדמיות למדעים: האקדמיה למדעים לאופולדינה, האקדמיה למדעים ומדעי הרוח של היידלברג, והאקדמיה למדעים ומדעי הרוח של גטינגן. היא גם קיבלה תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת שטוטגרט. על עבודתה על Gmelins Handbuch der anorganischen Chemie, היא זכתה במטבע הזיכרון Gmelin-Beilsteil בשנת 1980. בשנת 2017 החלה אוניברסיטת היידלברג בסדרת הרצאות לזכרה.
פרסומים

מלבד עבודת הדוקטורט וההובילציה שלה, בקה-גרינג פרסמה מספר ספרי לימוד על כימיה וספרים על ההיסטוריה של הכימיה:
Die Kinetik der Dithionsäurespaltung (מסה 1938)
Über die Sulfoxylsäure (Habilitation 1944)
Becke-Goehring, Margot (1983), Rückblicke auf vergangene Tage (אוטוביוגרפיה), הדפס פרטי מוגבל, היידלברג.
לקריאה נוספת

"Margot Becke-Goehring" (PDF). www.gdch.de (בגרמנית). pp. 23–25. נבדק ב-2018-12-15.
Rüegg, Walter; Fluck, Ekkehard (2013). Die Entwicklung der deutschen Universität. Heidelberg: Winter. ISBN 9783825373566. OCLC 874143733.
פחד וחרדה מחיסונים בגיל הרך

חייל ים אמריקאי נותן לילד קטן חיסון בתוכנית רפואית אזרחית
טיפולים רפואיים הכרוכים במתן זריקות, במיוחד חיסונים, הם מקור שכיח לכאב ולחרדה בקרב ילדים ברחבי העולם. הפחד מזריקות מתחיל בגיל הרך המוקדם והולך ועולה עם הגיל ומגיע לשיאו בגיל בית הספר, כיוון שחוויית הכאב מעלה את רמת החרדה ואת החומרה של תפיסת הכאב. הכאב שהילדים חווים בילדות עשוי להוביל להשפעות מזיקות מבחינה פסיכולוגית לטווח הארוך. הכאב הנפוץ ביותר שחווים בילדות נגרם על ידי זריקות חיסון, ועלול להוביל לאי התמדה בקבלת שגרת החיסונים המומלצת. לפיכך, המודעות לדרכים להפחתת הכאב מהחיסון בקרב ההורים וספקי שירותי בריאות - חשובה. קיימות טכניקות והתערבויות שונות שמטרתן להרגיע את הילד במהלך החיסון וכך להפחית תחושות של כאב וחרדה בעקבותיו.
כאב בקרב ילדים בגיל הרך

מערכת העצבים המסוגלת להעביר גירוי כאב למוח, קיימת בעובר מגיל 24 שבועות הריון ולכן כל פג או ילוד חש כאב. כלומר, קיימים כל הקשרים הבסיסיים להולכת גירוי כאב אף על פי ששלב המיאלניזציה עדיין לא הושלם. מעבר לכך, בקרב תינוקות קיימת נטייה לחוש כאב בעוצמה גבוהה יותר ממבוגרים כי המערכת האינהיביטורית מתחילה להתפתח במשך החודשים הראשונים לחיים, אך אינה מספיק פעילה בילוד. לפיכך, עוצמת הגירוי המגיעה למוח עלולה להיות חזקה יותר.
אחת הבעיות המקשות על אבחון הכאב בילדים היא הקושי בהגדרת הכאב על ידיהם ודירוג עוצמתו. מלבד מגבלת התקשורת המילולית בגילאים צעירים, משפיעים גורמים כמו שלבי ההתפתחות הפסיכו־חברתית של הילדים וחוויות עבר מוגבלות בהשוואה למבוגרים. לכן, הערכת הכאב בילדים שונה מהותית מזו של מבוגרים, והיא מחייבת מיומנויות מצד הצוות המטפל. לצורך הערכת כאב עצמית בילדים עדיפה ההסתייעות בכלים חזותיים. קיימים מספר סרגלי כאב, שהם כלי הערכה מהימנים ותקפים הנמצאים בשימוש נרחב.
לדוגמה, ילדים בגיל בית הספר יכולים לדרג את עוצמת הכאב בסרגלי (Visual analogue scale) ‏(VAS) לטווח הגילאים 8 שנים ומעלה, כמו מבוגרים. סרגלים אלה, מתבססים על תיאור טווח עוצמת הכאב ממצב של 0 - היעדר כאב, עד 10 - כאב מרבי בלתי נסבל. ילדים בגיל הרך בטווח גילאים 3–8 שנים, כאשר קשה להם לדרג מספרים, ניתן להיעזר בסרגל פרצופים מאוירים המייצגים דרגות כאב שונות או בסולם Oucher, המציג צילומים של ילדים המייצגים דרגות כאב שונות.
כאשר הילדים בגיל טרום דיבור, אינם משתפים פעולה או אינם יכולים להביע אומדנים בעצמם כמו במקרים של ילדים הסובלים מפיגור או איחור התפתחותי דירוג הכאב נעשה על ידי הצוות המטפל באמצעות סולמות מהימנים ותקפים, לדוגמה: (AHTPS (Alder Hay Triage Pain Scale או סולם FLACC. בכלים אלו המטפל מדרג כל אחד מהסימנים ומסכם את הדירוגים השונים לקבלת מספר המעיד על עוצמת הכאב. המדדים שאותם צריך להעריך כוללים: 1. התבוננות במימיקת הפנים ("פרצוף כאוב"). לתינוקות כאובים יש מרכיבים בתנועתיות הפנים אשר ״מסגירים״ את תחושת הכאב. למשל עווית מסוימת או עצימה חזקה חוזרת ונשנית של העיניים בזמן בכי. 2. עוצמת הבכי ותדירותו. 3. גוף מתוח ותנועות גפיים. 4. התנהגות כללית. תינוקות מסוימים יכולים להיראות יותר חולים בזמן כאב, לגלות אי רצון לאכול או לישון ולעיתים להביע אי שקט קיצוני. ההורים מהווים ברוב המקרים מדד רגיש ביותר לשינוי ההתנהגותי שחל אצל התינוק בעקבות הכאב ולכן חובה להיעזר בהם בהערכת הכאב.
פחד וחרדה בקרב ילדים

פחדים וחרדות הן תופעות נורמליות ונפוצות אצל רוב הילדים, ומופיעות בצורה מתונה וחולפות במהלך הזמן. אולם, בתת-קבוצה של ילדים צעירים, תופעות אלו נהפכות לחמורות וכרוניות ולבסוף עלולות להפוך להפרעות של פוביה או הפרעות חרדה אחרות שלהן השפעה שלילית בתחומי חיים רבים של הילדים. המונח "הפרעות חרדה" מתייחס למקרים שבהם תגובת החרדה מופיעה בעוצמה רבה, הגורמת למצוקה רבה או מפריעה באופן שוטף לפעילויות היומיומיות של הילד. במשך השנים האחרונות, מחקרים הראו כי האטיולוגיה לפחדים וחרדות יכולים להיות משויכים לתורשה ולגורמים ביולוגיים נוספים, גורמים סביבתיים ותרבותיים.
אם מתערבים בשלבים מוקדמים, למשל באמצעות טיפולים קוגניטיביים-התנהגותיים שהם אפקטיביים למדי, יכולים לקצר את משך הזמן בו הילדים סובלים מהסימפטומים, משפרים את איכות חייהם ויכולים למנוע את התבססות ההפרעה לטווח הארוך.
מחקרים של פחדים נורמטיביים בילדים הסתמכו בעיקר על שאלונים שכוללים מגוון רחב של גירויים ומצבים פוטנציאליים מעוררי פחד, כגון (Survey Schedule for Children (FSSC- R
. אצל ילדים, בעיית החרדה כוללת את הילד עצמו ואת הוריו. ההורים הם הסביבה הטבעית העוטפת את בעיית החרדה ומגדירה את תנאי קיומה. מצד אחד, ההורים הם דמויות המפתח, שיכולות להקל על בעיית החרדה, לסייע להתמודדות מוצלחת עם תקופות מעבר בחיי הילד או להתגבר על משברים. אולם מצד אחר, ההורים יכולים לתרום להמשך קיומה של החרדה, להחרפתה או אף להנצחתה.
פחד וחרדה בקרב ילדים > הבדל בין פחד לחרדה

חרדה היא תופעה נורמלית בלתי נמנעת ונפוצה מאוד בקרב המין האנושי, והיא נחשבת לאות אזעקה פנימי המתבטא בתחושה לא נעימה של חשש מהעומד להתרחש כאשר לא קיים גירוי חיצוני מוגדר הנראה לעין.
החרדה בדרך כלל נורמטיבית והופכת לפתולוגית (אבנורמלית)- כאשר תגובת האדם איננה פרופורציונלית לסכנה שהאדם חווה הן מבחינת האפקט החרדתי והמשכו, והיא מהווה בעצם תגובה נפשית לסכנה פנימית שמתחוללת בתוכו ומלווה בפחד חזק וחסר פשר.
פחד וחרדה נבדלים במאפיינים, בזמן התרחשות ובהפרעה. פחד מאופיין בתגובות של עוררות אוטונומית של הילחם או ברח. במקביל החרדה מתאפיינת במתח, חשש ודאגה. פחד מתרחש בעיקר כשהאיום הוא ודאי, גלוי וקרוב מבחינת הזמן והמקום, בעוד שהביטוי של חרדה יכול להתרחש גם ללא הנוכחות של סכנה מיידית. דאגה היא הדוגמה הטיפוסית של חרדה. כשאדם דואג, הוא עסוק בחשיבה על דברים שליליים שעלולים להתרחש. מהבחינה הפסיכו-פתולוגית, המונח פחד מתייחס להפרעות פוביות המתאפיינות בתגובה רגשית שלילית חסרת פרופורציה לגבי האיום של גירוי או מצב מסוים, ואילו המונח של חרדה מתייחס להפרעות חרדה, שמתאפיינות במתח, חשש, דאגה ומצוקה כללית שמתרחשות ללא מקור אובייקטיבי של סכנה.
פחד וחרדה בקרב ילדים > תסמיני חרדה בילדים

חרדה בילדים מאופיינת בדרך כלל בתסמינים הבאים: תסמינים פיזיים: קוצר נשימה, דופק מואץ, תחושת מחנק, כאבי ראש, כאבי בטן, בחילות והפרעות בשינה. תסמינים מחשבתיים: קשיי קשב וזיכרון, מחשבות דאגה בנוגע לדברים שליליים שעלולים לקרות לילד או לקרובים אליו, מחשבות טורדניות.
תסמינים רגשיים: תחושת מצוקה, פחד, ייאוש, חוסר אונים או דאגה. תסמינים התנהגותיים: היצמדות להורים, סירוב ללכת לבית הספר או לקבל חיסונים או טיפול רפואי, עיסוק רב בשאלות על המצב והעתיד, חזרה על פעולות, חזרה על מחשבות או מילים מסוימות, הימנעות מללכת לחוגים ולפעילויות מחוץ לבית.
כאב וחרדה מפעולה רפואית

בתינוקות ובילדים כאב וחרדה קשורים זה לזה וקשה להפריד או להבדיל ביניהם. החרדה מפחיתה את הסף לכאב ומגבירה את הסבל.
סיבות לחרדה מפעולה רפואית (טיפול, זריקות וחיסונים) אצל תינוקות וילדים בהתאם לשלב ההתפתחותי שלהם:
החרדה מכאב צפוי.
חוסר ההבנה הקוגניטיבית לגבי מהות הפציעה או הסיבה לכאב.
תחושה מאיימת בשל המוגבלות באזור הכאב.
פחד מזרים (רופא, אחות).
בחרדת נטישה עקב ההיפרדות מההורים לצורך ביצוע בדיקות. לכן מומלץ לעודד את ההורים להישאר עם הילד.
חובה לטפל גם בחרדה ולא רק בכאב. החרדה כאמור מפחיתה את סף הכאב ולכן מצבים המלווים בכאב קל ניתנים לטיפול בקלות יחסית על ידי הפחתת רמת החרדה.
פחד וחרדה ממחטים וחיסונים בזריקות בקרב ילדים: היבטים ביולוגים, פיזיולוגיים ופסיכולוגיים

רוב החיסונים ניתנים באמצעות זריקה, במועדים קבועים מראש לפי גיל הילד מהיום הראשון ללידתו. פחד מזריקות הוא פחד אוניברסלי, טבעי ובלתי נפרד מההתפתחות והגדילה של ילדים.
ממחקר שהתקיים ביחידה לרפואת מטיילים שבמרכז הרפואי בני ציון, עלה כי 8.2% מתוך המתחסנים סובלים מפחד קיצוני ובלתי נשלט ממחטים.
רוב האנשים הנמנעים מהליכים רפואיים המערבים מחטים כמו חיסונים וטיפולי שיניים בגלל פוביות ממחטים, נוטים פחות לחסן את ילדיהם ויותר לעכב או לדחות חיסון בניסיון למנוע סבל בקרב ילדיהם בעת קבלת החיסון. ילדים עלולים לסרב לקבל חיסונים בגלל פחד מכאב בעקבות החיסון.
בקרב ילדים, מקורות הפחד, עצם הזריקה, עלולים להיות מהדקירה וגודל המחט, פחד מכאב, פחד מהלא נודע, פחד מתופעות מקומיות או כלליות, פחד מהסביבה הטיפולית הזרה, מהריחות השונים והאנשים הזרים, היסטוריה של התעלפויות וחוויות קודמות בלתי נעימות במהלך החיסונים. מהמחקרים עולה שקיים קשר בין פחד מזריקות וניסיון עבר שלילי בקבלת זריקה לבין התעלפות.
פחד וחרדה ממחטים וחיסונים בזריקות בקרב ילדים: היבטים ביולוגים, פיזיולוגיים ופסיכולוגיים > פוביות ממחטים וזריקות

פוביה ספציפית היא פחד מתמיד בלתי סביר ומוקצן, המתעורר עקב הופעת אובייקט ספציפי, מצב ספציפי או כאשר קיים רמז או ציפייה להופעתו.
על אף העובדה שבקרב מרבית האנשים קיימת סלידה כלשהי מקבלת זריקה, התגובה (הפיזית והנפשית) של אנשים הסובלים מפחד ממחטים היא חריפה וקיצונית יותר. נתונים סטטיסטיים מצביעים על העובדה כי 3.5-10% מהאוכלוסייה סובלים מפוביה ממחטים - (Belonephobia), ופחד מזריקות - (אנ') ‏(Trypanophobia) ופחד מחפצים חדים (Aichmophobia)‏.
פחד וחרדה ממחטים וחיסונים בזריקות בקרב ילדים: היבטים ביולוגים, פיזיולוגיים ופסיכולוגיים > תסמינים של פחד ממחטים

התסמין הנפוץ ביותר של פחד ממחטים הוא התעלפות וזו-וגלית (Vasovagal Syncope) (עילפון, אובדן חושים ואובדן תודעה). על פי מחקרים שבוצעו בתחום, כ-70% מהאנשים הסובלים מחרדת מחטים, מתעלפים כתוצאה מנפילה חדה ופתאומית בלחץ הדם.
בנוסף לכך, גם בקרב ילדים עלולים להופיע התסמינים הבאים כביטוי לחרדה ופחד ממחטים: קצב לב מהיר, יתר לחץ דם, עלייה בהורמוני לחץ, סחרחורות, קוצר נשימה, בחילות, תלונות על כאבי בטן ראש וחזה המלווים בהמשך ברפלקס וזו-וגלי (Vasovagal Reflex) המתבטא בהאטה בקצב הלב וירידה בלחץ הדם שגורם להתעלפות במהלך או מיד אחרי קבלת הזריקה.
חרדה ממחטים מלווה גם בתגובות נפשיות והתנהגויות, תחושת פחד, איום והתנהגות הימנעותית המונעות מהאדם לקבל אבחון או טיפול רפואי, הכרוך בשימוש במחטים. חוקרים סבורים כי פחד ממחטים נעוץ במנגנון אבולוציוני הישרדותי– בעבר הרחוק היו הרבה מקרי מוות אלימים כתוצאה מחדירה של חפצים חדים, עובדה זו מסבירה מדוע חפצים חדים, כדוגמת מחטים מעוררים את רפלקס הרתיעה והפחד בקרב בני אדם מסוימים.
דרכי התמודדות עם פחד וחרדה במהלך חיסוני שגרה בקרב ילדים

אחד הכאבים הנפוצים ביותר שחווים בילדות נגרם כאמור על ידי חיסונים ועלול להוביל לאי התמדה אל שגרת החיסונים המומלצת. לכן, ניתן להיעזר במגוון טכניקות לילדים והתערבויות פסיכולוגיות מורכבות על מנת להרגיע את הילד במהלך החיסון במטרה להפחית תחושות כאב וחרדה בעקבותו.
מחקרים מצביעים על העובדה כי החל מגיל ארבעה- שישה חודשים קיים כבר זיכרון של כאב. אחד המחקרים היה מחקרם של אנה תאדיו (Anna Taddio) ועמיתיה, אשר השוו את משכו ועוצמתו של הכאב בתינוקות נימולים, בתגובה לקבלת חיסון בגיל 4–6 חודשים לתגובתם של תינוקות לא נימולים לאותו חיסון. הם מצאו הבדל ברור במשך הבכי ובעוצמת הכאב, כפי שנמדדה על ידי תנועות הפנים, אופי הבכי ותנועות הגוף. מסקנתם הייתה כי תינוקות שעברו ברית מילה מגיבים ביתר לכאב בהשוואה לילדים שלא עברו ברית מילה (הכאב של ברית המילה "נצרב" בזיכרון של מערכת חישת הכאב). לפיכך כבר מהחיסון הראשון יש להתמקד בהפחתת כאב ובמניעת חרדה אצל התינוק או הילד וההורים. התייחסות מתחשבת ואמפתית למקבל החיסון הן שיסייעו לתקשורת טובה יותר בין הילד או ההורה לאחות. הדרכה טובה מהווה בסיס למתן החיסון באופן הולם תוך נקיטת האמצעים האפשריים להפחתת הכאב והפחתת חרדה אצל מקבל החיסון. כך אפשר לטפח בקרב מקבל החיסון התייחסות חיובית ונבונה לזריקות שנועדו לתרום לבריאות. ההדרכה צריכה להינתן על-פי הבנת מקבל החיסון, גילו ותרבותו.
הכנה מתאימה יכולה להקטין את הכאב והפחד ממחטים בבתי חולים ומחיסונים בבתי הספר. המחקרים הראו כי פחד ממחטים שמקנה מוטיבציה שלילית לקבלת חיסונים בקרב ילדים, וחוסר נכונות לקבלת חיסונים ירדו בצורה משמעותית לאחר שהילדים חוו אירוע למידה עם מחטים.
דרכי התמודדות עם פחד וחרדה במהלך חיסוני שגרה בקרב ילדים > שיטות להפחתת כאב פחד וחרדה מחיסונים

ארגון הבריאות העולמי (WHO), משרד הבריאות בישראל ומחקרים שנערכו בין השנים 2003 ל-2015 הצביעו על יעילות התערבויות פסיכולוגיות המבוצעות על ידי ההורים ואנשי מקצוע מתחום הבריאות בהקלת הכאב והחרדה במהלך חיסוני שגרה בקרב תינוקות, ילדים ובני נוער ואף שיפרו את העמידה בלוח-זמנים של מתן החיסונים על ידי האחות. התערבויות אלו כללו:
הנקה - הנקה לפני מתן החיסון או במהלכו, הוכחה כאמצעי יעיל והתערבות אנלגטית אפקטיבית להפגת הכאב והרגעת התינוק, כי יש בה מרכיב של מתן טעם מתוק בפה ותוספת של מציצה. חוש המגע וחוש הריח שנענים בזמן ההנקה אף הם מרגיעים את התינוק המתחסן.
טעם מתוק בפה לפני החיסון - הזלפת כמות קטנה של תמיסת סוכר על מוצץ או ישירות בפה כשתי דקות לפני מתן החיסון הוכחה כמועילה להפחתה של תגובות כאב בעת מתן חיסונים אצל תינוקות עד גיל שנה לפחות. השיטה משפיעה על ידי הפעלה של נתיבי אופיואידים במוח. והיא יעילה, זולה, קלה לשימוש ולא מרדימה. הוספת מציצה באמצעות הנקה או מוצץ והחזקת התינוק בידי ההורה מגבירים את השפעתו המרגיעה של הסוכר. השיטה מקובלת מאוד בקרב המשתמשים בה ועדיפה על הורים.
טכניקת הזרקה - החדרת המחט במהירות טרם החדרת חומר חיסוני וללא שאיבה מפחיתה כאב אצל תינוקות וילדים. במתן חיסונים בזריקה לתוך השריר יש להקפיד על שימוש במחט מספיק ארוכה כדי להחדיר את החיסון לתוך השריר ולא מתחת לעור. ולהשתמש בזווית הזרקה של °90 למקום ההזרקה. בעת מתן יותר מסוג חיסון אחד עדיף לתת קודם את הסוג הגורם לפחות כאב. המחקרים מצאו כי מתן החיסון המחומש לפני חיסון הפרבנר היה מלווה בתגובות כאב מופחתות לעומת מתן החיסונים בסדר הפוך.
עיסוי אישי עם קירור מקום ההזרקה על בסיס "תאוריית שליטת השער בכאב" הוכח כיעיל ועשוי להקל את הכאב ולהפחיתו בקרב המתחסנים.
האלחוש המקומי - הוכח במחקרים כיעיל לשיכוך כאבים בקרב ילדים המביעים פחד מיוחד לקראת חיסון. לדוגמה, שימוש במשחת אמלה שהיא משחה המכילה תערובת של לידוקאין ופרילוקאין (Prilocaine) ומיועדת למריחה על העור לצורך אלחוש מקומי לפני חצי שעה מקבלת החיסון.
התנהגות הורים וצוות: ילדים לומדים על העולם מהוריהם, פעמים רבות הם מגבשים את הדרך בה הם מרגישים וחושבים על דבר מסוים לפי התגובות שהם רואים סביבם. לכן, בדומה לתחומים אחרים בחינוך הילד, השפעת ההורים כאן היא מרכזית. מכאן עולה כי התנהגות ההורים לפני מתן החיסונים ובמהלכם משפיעה על תופעות הכאב אצל ילדיהם. בניגוד לצפוי, דווקא ילדים שהוריהם מראים פחות מעורבות ישירה בעת מתן החיסון, מבטאים פחות תגובות כאב. הדרכת הורים להשתמש בפעולות של הסחת דעת או בהומור, יכולה לתת להורים כלים להתמודדות שתאפשר צמצום תגובת כאב אצל ילדיהם, לעומת אימוץ גישה מתנצלת או תומכת יתר על המידה. הכנת הילד עלי ידי ההורים והצוות לפני מתן החיסון יעילה בקרב ילדים מעל גיל שנתיים ועוזרת להפיג את החרדה המגבירה כאב. הכנה זאת כוללת: מתן מידע על הזריקה (רצוי לא להזהיר את הילד מכאב הזריקה כי אזהרה מוקדמת מדי עלולה לעורר פחד וחרדה שיגיעו לשיא ברגע הזריקה עצמו), מתן הסבר מדוע החיסון חשוב לשמירה על הבריאות, ומה הילד יכול לעשות בעת מתן החיסון כדי להתמודד עם הכאב. למרכיב של תנוחת הילד יש גם השפעה, מחקרים אחדים מראים כי תנוחת שכיבה על הגב של התינוק או הילד בעת מתן חיסון מלווה בתגובת כאב חזקה יותר לעומת תנוחה של ישיבה או תנוחה זקופה.
דרכי התמודדות עם פחד וחרדה במהלך חיסוני שגרה בקרב ילדים > שימוש בהסחת דעת להפחתת פחד וחרדה מחיסונים ויעילות סוגיה השונים

הסחת דעת היא "תהליך של הסטת תשומת הלב של יחיד או קבוצה מהאזור הרצוי של מיקוד, ובכך חסימת או החלשת הקבלה של מידע מבוקש".
העברת הקשב מגירוי מכאיב או ההסחה מאפשרות לשנות מחשבות פנימיות, למשל על ידי הצגת דימויים מנטליים נעימים או מאמצים מנטליים הנדרשים לפתירת בעיות. הסחה עשויה להיות מושגת כאשר האדם נדרש להיות קשוב לאופנות חוש אחרת כמו גירוי ויזואלי (משחקי וידאו וסרטים), שמיעתי (מוזיקה) או מגע. השימוש בגישות הסחה מנטלית נמצא יעיל להפחתת כאב הן בסביבה מעבדתית והן קלינית.
הסחת דעת היא אסטרטגיה יעילה בעת מתן חיסונים ולא רק בנוגע לילדים גדולים. הוכח כי גם אצל תינוקות שירה, דיבור, עיסוק עם חפץ או משחק מתאים לגילם מסוגלים להפחית את תגובות הכאב בעת מתן הזריקה.
שבט מודיעין - צופי ירושלים

הכניסה לבניין שבט מודיעין
סמלו של שבט מודיעין
שבט מודיעין הוא שבט צופים ותיק בהנהגת צופי ירושלים. משכנו הנוכחי של השבט הוא ברחוב ניות 60 בעמק המצלבה. צבעו הסמלי של השבט הוא כחול (בצבע הכחול מסומנים הציוד של השבט, המבנים שנבנים במחנות קיץ, וחפצים שונים השייכים לשבט). בשבט מודיעין יש כיום כ-250 חניכים. שיא חניכי השבט הוא כ-500 בעבר.