מיקרוסופט
האסטרטגיה של מיקרוסופט > מיקרוסופט והקוד הפתוח

למול ההגמוניה של מיקרוסופט במערכות הפעלה וחבילות אופיס התאחדו חברות מסחריות כדוגמת IBM, נובל, HP, סאן מיקרוסיסטמס ואורקל סביב יישומי קוד פתוח, כשהן מבססות את המודל העסקי שלהן על שירותים נלווים ולא על מכירת תוכנה. יכולתן של "לינוקס" ו"אופן אופיס" להתחרות במיקרוסופט מעוגנת בגיבוי לו הן זוכות מחברות אלו ויותר מזה בעובדה שהתוכנות מחולקות בחינם. עובדה זו מהווה פיתוי ניכר עבור עסקים, גורמים ממשלתיים ויצרניות מחשבים המנסים, כל אחד מנקודת מבטו, לקצץ ככל האפשר בעלויות המחשוב.
במאבק מול החברות המסתייעות בתוכנות קוד פתוח לא צלחה דרכה של מיקרוסופט עד כה. מאחר שאין ביכולתה לרכוש תוכנות קוד פתוח (אין ממי לרוכשן) ואין ביכולתה להתמודד עמן בזירת המחירים (תוכנות קוד פתוח מוצעות בחינם) ניסתה מיקרוסופט לנקוט מספר דרכים – ישירות ובעקיפין – כדי למנוע מעבר משימוש ב"חלונות" וב"אופיס" לסביבות קוד פתוח:
מסעות הפחדה: אזהרות מפני הסכנות האורבות למי שישתמש בתוכנות קוד פתוח כי הדבר עלול לפגוע בזכויות היוצרים שלו ו"להרעיל" את תוכנותיו. הכוונה הייתה לכך שחברה שתשנה את תוכנות הקוד הפתוח שלה (דבר שכל בעל תוכנת קוד חופשי יכול לעשות) תאבד את הזכויות בשינויים שיצרה ותהיה חייבת להפוך את השינויים לפומביים. מאחר שטיעון זה שגוי עובדתית, הוא נזנח בסופו של דבר.
השוואות עלות בעלות: מיקרוסופט יצאה במסע פרסום תחת הסיסמה "קבל את העובדות" כדי להראות כי כנגד ההיגיון הפשוט (חינם עולה פחות) עלות הבעלות הכוללת (TCO) של עבודה בסביבת קוד פתוח גבוהה מעבודה בסביבת חלונות. הנימוק העיקרי כאן היה כי עלות רכישת התוכנה מתגמדת בתוך מכלול עלויות אחזקת מחשב, ומאחר שעלות התחזוקה וההדרכה של תוכנות קוד פתוח גבוהה יותר, הרי שעלות הבעלות הכוללת שלהן גבוהה יותר. הטענה העיקרית של תומכי הקוד הפתוח היא שהטיעון נכון רק לגבי שלב המעבר לקוד פתוח, כאשר חברות מדריכות את עובדיהן איך להשתמש בתוכנות קוד פתוח, אך המציאות משתנה כאשר שלב מעבר זה חולף.
אנשי קש: טענות רבות הועלו כנגד שימוש אפשרי שעושה מיקרוסופט במכוני מחקר שונים, אובייקטיביים כביכול, כ"אנשי קש" המעלים טענות לא מבוססות נגד קוד פתוח (פרוץ, מפר פטנטים, לא בטוח, וכדומה), במטרה להרתיע אנשים משימוש בהן. הטענה מתייחסת בעיקר לעובדה שמיקרוסופט היא המממנת העיקרית של אותם מכונים. טענה דומה מועלה כנגד חברת SCO, לשעבר משווקת לינוקס בעצמה (בשם "קאלדרה"), שטענה בשנת 2002 כי היא בעלת זכויות היוצרים על הגרסה ה"מקורית" של יוניקס וככזו גילתה שפע "גנבות" קוד מיוניקס ששולבו במערכת ההפעלה לינוקס. החברה תבעה מחברות רבות לשלם לה דמי רישוי, דבר שנחשב להרתעה מפני שימוש בלינוקס כלל. נוסף על כך, החברה הגישה תביעות נגד יבמ וחברות נוספות בעניין זה. עד לשלב זה לא סיפקה SCO הוכחות כלשהן לטענתה ובמהלך שנת 2004 התפוגג במידה רבה אפקט ההרתעה. גם כאן, טענו אנשי קוד פתוח כי החברה פעלה במימון ובדחיפה סמויה של מיקרוסופט.
הוזלות מחירים מבוקרות: במקרים שונים נקטה מיקרוסופט מדיניות אגרסיבית של הוזלות מחירים על מערכת ההפעלה ותוכנות אחרות, כדי להניא גורמים ממשלתיים ואחרים ממעבר ללינוקס וקוד פתוח. הוזלות אלו ננקטות בעיקר במדינות העולם השלישי או בחוזים 'סגורים' עם גורמים ממשלתיים וחברות גדולות, ומיקרוסופט נמנעת באדיקות ממתן פתח להוזלות כאלו כמדיניות גם במערב.
לפי שעה, דומה כי רוב הטקטיקות בהן נוקטת מיקרוסופט זוכות להצלחה חלקית בלבד. במדינות העולם השלישי המכשול העיקרי למאבקה של מיקרוסופט הוא העובדה שהמעבר או לפחות האיום במעבר לסביבות קוד פתוח מבוסס בעיקר על נימוקים של עלות. למיקרוסופט אין אפשרות לקיים מדיניות עקבית של הוזלה משמעותית במחיר, משום שהוזלה כזו תטה "לנזול" באופן טבעי גם למקומות נוספים. כך, לדוגמה, עסקאות במחירים מוזלים בתאילנד ובישראל הובילו להפעלת לחצים דומים על מיקרוסופט גם בבריטניה. דומה כי מדיניות של תמחור דיפרנציאלי אינה ניתנת לשימור לאורך זמן כאן.
טקטיקת ההרתעה של מיקרוסופט עובדת במקרים מסוימים, אך גם כאן בטווח הארוך דומה כי תועלתה שולית. הבשלות הגוברת בשוק המחשוב האישי והעסקי במאה ה-21 – היינו, האטת קצב החלפת המחשבים והתמעטות רכישות חדשות – גורמת לעליה עקבית בחשיבותם של שיקולי מחיר ולהתגברות מקבילה בכדאיות של מעבר לתוכנות קוד פתוח. המאבק שהתנהל סביב מעברה המתוכנן של עיריית מינכן שבגרמניה לעבור לסביבת לינוקס היה דוגמה לבעייתיות שבטקטיקה של מיקרוסופט. למרות מאמצים ניכרים של החברה ועיכוב ממושך במעבר ללינוקס בעקבות חששות שונים, בסוף שנת 2004 החליטה העירייה לנקוט בצעד הנתפש כחוסך עלויות ולעבור ללינוקס.
החל מאמצע 2006, מיקרוסופט כמו חברות מחשבים אחרות, החלה לנקוט בטקטיקה של "אם אינך יכול להביס אותם הצטרף אליהם", ופתחה פרויקטים שונים תחת רישוי של קוד פתוח, ביניהם יישום של שפת פייתון לדוט נט, כלי פיתוח שונים והרחבות לסביבות פיתוח.