stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רמת גן
שכונות > רמת אפעל

רמת אפעל היא שכונה מזרחית של העיר רמת גן, באזור בקעת אונו, שעד שנת 2008 הייתה יישוב קהילתי במעמד ועד מקומי במסגרת מועצה אזורית אפעל. ב-2 במרץ 2007 הודיע משרד הפנים על פירוקה של מועצה אזורית אפעל ועל סיפוחו של היישוב, ביחד עם היישוב הצמוד כפר אז"ר, לעיריית רמת גן.
השכונה הוקמה על אדמות קיבוץ אפעל שהתפרק בשנת 1952.
בשנת 2003, במסגרת פרויקט איחוד הרשויות, המליצה ועדת שימוע של משרד הפנים על סיפוחה של רמת אפעל לרמת גן, תוך הקמת ועד רובע עירוני ביישוב, בדגם שיושם לאחר מכן ביישובים הקהילתיים נוה מונוסון ומכבים-רעות. בשל מאבקה המוצלח, באותה עת, של מועצה אזורית אפעל כנגד פירוקה, ירדה הצעה זו מהפרק. הודעת משרד הפנים ממרץ 2007 לא העניקה ליישובי המועצה האזורית (רמת אפעל, כפר אז"ר ורמת פנקס), אפשרות להקים ועד רובע עירוני. לנוכח התנגדותה על עיריית רמת גן להענקת מעמד סטטוטורי של ועד עירוני ליישוב, הפכה רמת אפעל, בחודש פברואר 2008, לשכונה מן המנין של העיר רמת גן, בדומה לשכונות קריית קריניצי ורמת חן הסמוכות, כאשר כפר אז"ר שמר על מעמדו כמושב עובדים בתחום השיפוט של העירייה. בשכונה גרים כ-3,200 תושבים.
שכונות > רמת השקמה

רמת השקמה כוללת כיום את גבעת גאולה ואת שיכון ליפקאני.
השכונה הוקמה בשנת 1954, ושוכנו בה תושבי המעברות חיריה, סאקיה וסַלָמֶה שפונו ממקומם דרומית לכביש מסובים. השכונה כונתה בעבר 'סַלָמֶה ג' כשם הפרויקט, אך שמה הרשמי ניתן לה על שם עץ השקמה העתיק שב"גן הבנים", הגן הציבורי המרכזי שבה. הכיכר הראשית בשכונה נקראת "כיכר הרב פרדס", על שמו של הרב אליהו פרדס, הרב הראשי לשעבר של ירושלים, שהיה גם רבה של רמת גן. בראשית דרכה אומצה השכונה על ידי יהודים נדבנים מפילדלפיה. מדדיה של השכונה לא היו מזהירים לאורך שנים על אף קרבתה לשכונה האמידה רמת חן, לכביש הטייסים ולפארק הלאומי. עם זאת, בזכות מפעל בית הספר היסודי "נטעים" ובזכות הקרבה לבית הספר התיכון "בליך", נודעה השכונה כמקום מטופח, ערכי וחינוכי.
ברחוב באחד העם היה ממוקם מתחם "בית דוד" שכלל אולם ספורט, בריכה וחדרי חוגים. המתחם נקרא על שמו של החייל דוד קוגן, שהוריו תרמו להקמת המתנ"ס במקום והוא נוהל על ידי איש החינוך דוד נאמן, שרכש את הערכתם ואמונם של בני הנוער במקום ותרם רבות לשיקום השכונה. באמצע שנות ה-90 של המאה ה-20 הופסקה פעילות הבריכה עקב מצבה הרעוע.
בסוף שנות ה-70 זכתה השכונה להוביל את פרויקט שיקום השכונות שהשפיע, נוסף על שיפור המצב הפיזי, גם על שיפור המצב החברתי בשכונה. הפרויקט, בשונה מפעולות "שיקום שכונות" אחרות שנעשו ברחבי ישראל בוצע כולו על ידי צוות אדריכלים בראשות האדריכל יונה פיטלסון. על אף פעולת השיקום, הוזנח מעט מבצע הקמת המבנים החדשים כשנה אחרי השלמת הפרויקט.
בתחילת שנות ה-80 הוקם בקצה השכונה, בתחילת רחוב שלם, בית הספר התיכון "אורט אבין".
בעשורים האחרונים זכתה השכונה לתנופת שיקום ושיפור: בתים חדשים ומרווחים נבנו בסמיכות לפארק הלאומי והוקמו מרכזי חינוך וחברה, כמו מתנ"ס לנוער ולתלמיד המציע, בין היתר, לימודי נגינה, ספרייה עירונית פעילה, שבט צופים ומרכז לקהילה הבוגרת. בשכונה גרים כ-6,000 תושבים.
שכונות > רמת השקמה > גבעת גאולה

שכונת גבעת גאולה - שוכנת בין רמת חן, רמת השקמה ושיכון ליפקני, בדרומה של רמת גן.
עד ל-1948 הייתה הגבעה מעין פרבר מזרחי ושכונת-בת אמידה, של הכפר סלמה.
בעקבות מלחמת העצמאות ובריחת תושבי סלמה, הגיעו עולים מתימן מהעיר רדאע (במחוז אל-ביידא) במבצע "על כנפי נשרים" ואכלסו את הבתים הנטושים במקום בראשית שנת 1949. בתי השכונה ומגרשיהן היו אז בחזקת האפוטרופוס לנכסי נפקדים
והדיירים הראשונים, הוחתמו על חוזי חכירה מטעמו. לאחר מכן הועברו המבנים והקרקע לאחריות הקרן הקיימת לישראל, כאשר הדיירים חידשו את חוזי השכירות מול הקק"ל מדי שנה בשנה, כנגד תשלום שנתי. השכונה נקראה על שם מחנה גאולה ("חאשד"), מחנה מעבר לעולים, ששכן סמוך לעיר עדן שבתימן. בתחילה נכללה השכונה בתחום עיריית תל אביב, ורק מאוחר יותר הועברה לתחומי העיר רמת גן.
בתחילה, למרות הימצאותן של מספר בארות ממוכנות שנותרו מן הכפר סלמה, לא היו מספיק מים לתושבים. על כן, הביאו לעיתים נשות המשתכנים את המים בפחים ודליים מכפר שלם. הסוכנות היהודית סייעה לתושבים באספקת ציוד בסיסי כגון שולחנות, כיסאות ומיטות-סוכנות. בהמשך, סייעה הסוכנות למשפחות בהקמת משקי עזר קטנים, שכללו לול ועופות, עזים וכבשים, לצורך אספקה עצמית של ביצים וחלב.
לאחר זמן מה סייעו הרשויות בחפירת באר מים אחת במרכז השכונה ובהקמת בריכת מים סמוכה.
מאוחר יותר, חוברו כל בתי השכונה בצנרת לבאר זו.
בעקבות הקמת רמת חן הסמוכה חוברה גבעת גאולה למערכת המים האזורית ולא היה עוד צורך בהספקת מים מהבאר המקומית.
בתחילת שנות ה-50 הקימה העירייה על שטחים פנויים בכפר את "שיכון ליפקאני" (קטע רחוב בניהו הסמוך לבית הספר התיכון "אורט אבין") וב-1954 את שכונת רמת השקמה. מאוחר יותר הוקמו בית אבות ובאמצע שנות ה-70 בית ספר תיכון חרדי על-אזורי לבנות.
במהלך שנות ה-50 חוברה השכונה לחשמל והוקם בית הכנסת "תפארת ישראל" בשכונה.
בראשית שנות ה-60, לאחר הקמת "מינהל מקרקעי ישראל" הועברו המבנים והקרקע לאחריות המנהל - שסירב לחדש את חוזי השכירות, ומאז מעמדם של התושבים לא ברור. עיריית רמת גן לא אישרה הרחבות, תוספות ושינויים, למבנים הקיימים, ואפילו שיפוצי מבנים נאסרו.
רק בשנות ה-90, בתקופת כהונתו של ראש העיר צבי בר, דאגה העירייה לחיבור השכונה למערכת הביוב ולסלילת כביש אחד.
במהלך השנים נותר שטח השכונה כמובלעת חסרת תכנון, עתידה ומעמד תושביה לוט בערפל.
ב-1996 אושרה תוכנית לפינוי ובינוי שעיקרה פינוי כל המבנים הקיימים, בניית מבנים רבי-קומות והשבחה ניכרת של הקרקע.
בשנת 2005 הקימו התושבים את עמותת "בקת", לצורך הסדרת המצב התכנוני והגדרת מעמד התושבים. העמותה מארגנת פעולות שונות בתחום התרבות, פיתוח סביבתי, תמיכה משפטית וייעוץ, סיוע לתושבים מבוגרים במצוקה. העמותה מייצגת את תושבי מול העירייה תוך שאיפה לשמור על צביונה הכפרי של השכונה.
שכונות > רמת השקמה > שיכון ליפקאני

שיכון ליפקאני הוקם בשנת 1952 לערך בין רמת השקמה לגבעת גאולה עבור עולי רומניה. העיירה ליפקאני נמצאת במולדובה על הגבול עם רומניה.
בית הכנסת של יוצאי ליפקאני, בית מרתה גינזבורג, שוכן באמצע רחוב בניהו וצמוד לכיכר הרב פרדס ומשמש גם כמתנ"ס.
שכונות > שיכון הצנחנים

השיכון שוכן דרומית לרחוב אלוף שדה וגובל בכביש גהה ובכפר המכביה.
בשנת 1949 הוקם שיכון לאנשי צבא קבע. הבתים הם צמודי קרקע דו קומתיים.
בתחילת שנות ה-60, בתקופה מאוחרת יותר נבנה שיכון הצנחנים שהיה מיועד לקצינים בשירות קבע של חטיבת הצנחנים.
שכונות > רמת חן

רמת חן ממוקמת בצומת מפגשי הערים: רמת גן, גבעתיים, ותל אביב-יפו. מדרום לה שכונת רמת השקמה, ובחלקה הצפוני היא גובלת עם שכונת הבילויים כאשר דרך אלוף שדה מפרידה בין השתיים. כביש הטייסים תוחם את השכונה מדרום. הפארק הלאומי, כפר המכביה, הספארי ברמת גן והחווה החקלאית "תלמי אברהם" תוחמים את השכונה ממזרח. ומזרחה למתחמים אלו נמצא כביש גהה.
עד לשנת 1948 היוו שטחי השכונה חלק מהשטחים החקלאיים של הכפר הערבי סלמה. השכונה סופחה לרמת-גן ב-5 בינואר 1953. באותה שנה הוקם גם מגדל המים בראש הגבעה.
שם השכונה (ח"ן) הוא ראשי תיבות של חטיבות ונביאים, שכן רובם המכריע של הרחובות בשכונה קרויים על שמם של חטיבות ויחידות צה"ל ונביאי התנ"ך כגון - גולני, גבעתי, אלכסנדרוני, עודד, המאה ואחד, יאיר, עמוס, ישעיהו, ירמיהו, דניאל וכו'.
בראשית ימיה היו רוב שטחי השכונה אזור ביצות שנעלמו בהדרגה בהמשך לבניית בתי מגורים צמודי הקרקע האופייניים לשכונה.
הביצות נוצרו מכיוון שסוג האדמה במקום מנע חלחול וספיגת מי הגשמים - אותה סיבה ממש אשר שימשה להקמת האגם הגדול בפארק הלאומי הניצב בשיפוליה הדרומיים של השכונה.
השכונה בנויה בצורת פרסה גדולה, והרחוב המקיף אותה הוא רחוב אלוף דוד (על שם דוד מרכוס) שפוגש ברחוב עודד בשתי נקודות שונות; אלו קצוות ה"פרסה". רוב בתי השכונה הם בתים צמודי קרקע. בשכונה זו נמצא תיכון בליך ובתי הספר היסודיים "רמת חן״ ו״נטעים".
במרכז השכונה נמצאת "כיכר עוזי חיטמן" (לפני כן נקראה בשם כיכר השושנים) על שם עוזי חיטמן, זמר, מלחין ופזמונאי שהיה תושב רמת גן ונהג לשבת באורח קבע בכיכר. בשכונה מתגוררים כ-7,000 תושבים.
תבליט הנצחה לעוזי חיטמן ב"כיכר עוזי חיטמן"
כיכר עוזי חיטמן
הכניסה לחוות "תלמי אברהם"
בית הספירלה למרגלות הר הבנים
קניון מרום בשכונת מרום נווה
פארק דוד בשכונת מרום נווה
המזרקה בפארק מרום נווה
בית דובינר ברמת גן
הפארק הלאומי (רמת גן)
כיכר הגבורה ברחוב הרי הגלעד
שכונות > רמת יצחק

אחת השכונות הוותיקות והגדולות ברמת גן. נוסדה ב-1933 וקרויה על שמו של יצחק בורשטיין - מראשוני רמת גן ואביו של אברהם בורשטיין, אשר קנה חלק מהאדמות באזור מידי הכפר סלמה. השכונה סופחה לרמת גן בשנת 1943 לאחר שתושביה לא רצו להיות חלק משכונת בורוכוב הסוציאליסטית.
היא משתרעת בין דרך נגבה ורחוב המלך יוסף בדרום לרחוב חיבת ציון והעיר בני ברק בצפון, ומרחוב חזון איש במזרח לרחוב בן-גוריון במערב. לפי גבולות אלה בשכונה גרים כ-16,000 תושבים.
את השכונה חוצה הרחוב המרכזי שדרות ירושלים. בשכונה בית כנסת גדול, שני בתי ספר יסודיים: "מורדי הגטאות" ו"עליות", שבט תנועת הנוער הצופים, שני מתנ"סים קטנים, בריכת שחייה ואולם ספורט גדול. כמו כן, נמצא בשכונה תיאטרון רמת גן, הספרייה העירונית המרכזית, בית הספר לאומנויות הבמה "בית צבי" ובית יד לבנים. ברחוב צל הגבעה בשכונה נמצא "בית הספירלה" המיוחד של האדריכל צבי הקר.
שכונות > מרום נווה

שכונת מרום נווה הוקמה על שטחו של פרדס מרגושס, אחרון פרדסיה ההיסטוריים של רמת גן. בשולי השכונה ניתן עדיין להבחין בשדרות הברושים שתחמו בעבר את הפרדס. במרכז השכונה פארק המשתרע על כ-40 דונם, ובמרכזו מזרקה ונחל מלאכותי. ממרומי הפארק תצפית יפה. הפארק, הקרוי "פארק דוד" ע"ש מ"מ ראש עיריית רמת גן דוד מלמדוביץ, מוביל אל כיכר מרכזית ואל מרכז מסחרי הכולל את "קניון מרום". הפארק מוקף מכל עבריו בבניינים רבי קומות. במרכז הפארק הושארה חלקה של עצי תפוז לזכר פרדס מרגושס שסיפק עבודה לראשוני רמת גן. את השכונה החלו לבנות בשנות ה-80 ורק ב-2012 הושלם הבניין האחרון. בשכונה מתגוררים כ-4,800 תושבים.
השכונה בנויה כך שהשירותים לאזרח מקובצים במרכז המסחרי שבמרכזה ואין צורך לחצות כבישים. היא גובלת בפרויקט גני מרום שברמת עמידר ובבני ברק ממזרח. מדרום גובלת השכונה ברחוב הירדן וברחוב שדרות ירושלים מצפון. השכונה נבנתה באזור פרדסים שהיה משויך לשכונת 'רמת יצחק'. אזור זה אשר התפתח במקביל לצעדיה הראשונים של רמת גן וכונה "רמת גן ב'" עד לסיפוחו לעיר.
בית הספר המשרת את תושבי שכונת מרום נוה ואת חלק הארי של שכונת 'רמת יצחק' הוא בית הספר הממלכתי "מורדי הגטאות" (לשעבר בית הספר 'פרדס') ובית הספר הממלכתי שאול אביגור.
שכונות > רמת עמידר

רמת עמידר הוקמה בעת קליטת גל העלייה ב-1949 על ידי הסוכנות היהודית בשטח גלילי שהוקצה לחברת עמידר לשם כך. בשנת 1950 סופחה השכונה לרמת גן. שכונה זו קלטה עולים מארצות המזרח ומבולגריה. במשך שנים לא נחשבה לשכונה מובילה אך בשנים האחרונות עם הזדקנות האוכלוסייה הוותיקה והרחבת היתרי הבניה מושכת אליה אוכלוסייה מבוססת יותר ואט אט משנה פניה. אחרי מלחמת המפרץ הוקמה בשכונה ישיבת ההסדר רמת גן ובעקבותיה התיישבו בשכונה משפחות רבות מבוגרי הישיבה ומידידיה, ובכך נוסף לשכונה צביון דתי. בשכונה מתגוררים כ-8,000 תושבים.
שכונות > שיכון ותיקים

שיכון ותיקים הוקם בשנת 1954 על גדות הירקון ויועד ברוח הימים ההם ל'ותיקי רמת-גן ולפקידיה'. אדמות השכונה נרכשו בטרם קום המדינה על ידי מועצת העיר רמת גן מהאפוטרופוסים הבריטים על אדמות הטמפלרים שגורשו משרונה. שכונה זו הוקמה לאחר תכנון קפדני ביחס לאותה תקופה, אך התכנון של הבתים עצמם היה לקוי מכיוון שלא נלקחה בחשבון איכות הקרקע עליה נבנה השיכון והסמיכות לנחל הירקון. כתוצאה מכך סבלו מרבית הבתים שנבנו בשכונה בשנות החמישים מסדקים רבים ומהצפות קשות בעת שמי הירקון עלו על גדותיהם במשך חורפים רבים. אברהם קריניצי ניסה למשוך אליה משוררים, סופרים, אנשי חינוך, עיתונאים, חברי כנסת ואומנים. בין תושבי השיכון המפורסמים היו אורי צבי גרינברג, אב"א אחימאיר ואלימלך רימלט.
בשיכון ותיקים מצויים בית הצנחן, בריכת המרגנית, מועדון ספיב"ק ומרכז איל"ן, מרכז הטניס, בית הספר היסודי "ניצנים" ובית הספר התיכון "אהל שם", שבט צופי "הירקון" המונה כ-1,200 חניכים מבתי הספר הסמוכים לשיכון, בית הצייר אהרון כהנא, בית הסופר אב"א אחימאיר "בית אבא", וסניף בני עקיבא. בסמוך ממוקמים: אתר שבע טחנות היושב על ציר נחל הירקון, יער ראש ציפור, תל נפוליאון והחווה החקלאית תלמי אביב; אשר מצויים כולם בשטח השיפוט של העיר תל אביב. בשכונה מתגוררים כ-4,800 תושבים.
שכונות > שכונת הגפן

שכונת הגפן (בעבר כונתה: שכונת הוואדי) הוקמה על אדמת הפרדסים של שלושת האחים גפן: צבי, מרדכי ואליעזר. שוכנת במרובע הרחובות ז'בוטינסקי, רחוב ביאליק, אבא הלל והמבדיל. סופחה לרמת-גן ב-30 בדצמבר 1943. ב-1945 עיריית רמת גן הקימה את "בית הגאולים" בשכונה שהיווה מעברת קליטה ל-19 ממשפחות פליטי המלחמה מאירופה. בשנות ה-80, שמה שונה לשכונת הגפן. בתי הספר גאולים והגבעה ששכנו בשכונה אוחדו בשנת 1990 לבית הספר "גבעולים". כיום עוד ניתן למצוא בשכונה עצי תפוזים מימי הפרדס ובארות שנחפרו כדי לספק מי השקיה. בשכונה מתגוררים כ-7,000 תושבים.
שכונות > שכונת הלל

שכונת הלל (סופחה לרמת-גן ב-30 בדצמבר 1943) קרויה על שם הלל לב, בנם של ליזה ואברהם לב שהיו מראשוני המתיישבים בשכונה, אשר נהרג בתאונת דרכים, ברכבו על אופניו. במרכזה "הר הארנבות". גבעת כורכר מוארכת אשר חורשת אורנים ניטעה על פסגתה. זכתה לכנויה על ידי ילדי ר"ג בשנות הארבעים והחמישים אשר נהגו לשחק בה. עם הקמת שבט צופי ר"ג בשנת 1944 שימשה לפעילות מחנאית. במרכז השכונה קריית חינוך ובה בתי הספר "הלל", "יבנה" ו"קרני הראם" ולידם בתי כנסת ומקווה. על הגבעה שקוצצה מכל צדדיה עד שכמעט ואינה ניכרת נבנה ב-1965 בית מגן דוד אדום של רמת גן. שכונה זו שימשה משכן לשגרירויות רבות בעשורים הראשונים למדינה. בשכונה מתגוררים כ-6,000 תושבים.
שכונות > שכונת חרוזים

קרויה על שם ספר שירה של המשוררת אלישבע. שמה הקודם - שיכון עלית. נמצאת בין רחובות ביאליק, דרך אבא הלל, רוקח ופארק הירקון.
הוקמה ב-15 בספטמבר 1949 על שטח בן 13 דונם בצמוד לתל בנימין על ידי הבעלים של מפעל עלית, אליהו פרומצ'נקו, לטובת עובדי המפעל. השכונה הוקמה על שטחו של פרדס גולדברג ששכן במקום בשנות ה-30 של המאה ה-20. השכונה מתאפיינת בשטחי ציבור וגינות רבות. בשכונה ממוקמת מכללת שנקר להנדסה ועיצוב. בשכונה מתגוררים כ-4,800 תושבים.
במחסן של פרדס גולדברג היה מחסן נשק ומקום אימונים למפקדי האצ"ל. לוחית זיכרון על כך נמצאת ברחוב אנה פרנק בשכונה.
שכונות > שכונת ראשונים

נקודת האחיזה הראשונה בר"ג אשר יושבה על ידי "הקבוצה הקנדית" בשנת 1921 ב-9 מגרשים ראשונים בני 15 דונם. השכונה כוללת את סביבת הרחובות שפירא, תרע"ד וראשונים. בסמוך לתחנת הדלק מול מתחם עלית ניתן עדיין להבחין בשרידי צריף ותיק משכונה זו. בסמוך לנתיבי איילון ולשטח גבעתיים – מקבץ אקליפטוסים, ייתכן ופרי נטיעותיהם של ראשונים אלה. גבולות השכונה כיום הם מערבית לרחוב לאן, דרומית לרחוב ז'בוטינסקי (לכל אורכו), מזרחית לנתיבי איילון וצפונית לגבעתיים (רחובות השומר וקק"ל). בעשור האחרון, אופי השכונה משתנה ונבנים בה מגדלי מגורים רבי קומות, לאור קרבתה לתל אביב, למתחם הבורסה ולתחנת הרכבת הקלה בקו האדום.
שכונות > תל בנימין

קרויה ע"ש בנימין זאב גולדברג, בנו של בעל "פרדס גולדברג" יצחק לייב גולדברג, שנפל כשוטר מיוחד בהגינו על בית החרושת לספירט במאורעות תרפ"ט. השכונה תוכננה בשנת 1932 על גבעת הכורכר הדרומית לפרדס, כיום שבמשולש הרחובות ביאליק, אבא-הלל, דרך ז'בוטינסקי. תכנון השכונה ומכירת המגרשים הופקדו בידי "הסוכנות להשקעות ופיתוח", חברה בבעלותו של פרדריק קיש. גולדברג שניסה להקים שכונה לסופרים, אמנים ואנשי רוח הציע מגרשים לחיים נחמן ביאליק ולסופרים יעקב פיכמן ויעקב חורגין, ואולם רק יעקב חורגין נאות לבנות בשכונה את ביתו. בנוסף הקצה גולדברג כמה מגרשים בשולי השכונה לקבוצת יזמים אשר הקימה את בית החרושת לסוכר עסיס ברמת גן. הבתים הראשונים אוכלסו בשנת 1934 ועשר משפחות עברו לשכונה. השכונה סופחה לרמת-גן ב-30 בדצמבר 1943. מבנים רבים בשכונה בעלי מורשת ונכללים בתוכנית שימור מבנים של עיריית רמת גן.
שכונות > תל גנים

שוכנת בחלקה הדרומי של רמת גן בגבולה של גבעתיים בסמוך ל"שטח 9" וקניון גבעתיים. באופייה הראשוני הייתה שכונת פועלים נפרדת מר"ג. בשנת 1945 סופחה לרמת-גן. רוב הבתים הם צמודיי קרקע והאוכלוסייה היא במעמד סוציו-אקונומי בינוני-גבוה. זו אחת השכונות היקרות ברמת גן. במרכז השכונה נמצא "גן הלוחמים" על שם בני השכונה שנפלו במערכות ישראל.
ספורט

כדורגל
הפועל רמת-גן גבעתיים - בליגה הלאומית, זכתה באליפות אחת ובשני גביעי מדינה
הכח מכבי עמידר רמת גן - בליגה א' דרום, זכתה בשתי אליפויות המדינה ובשני גביעי מדינה
בית"ר רמת גן - בליגה ב' דרום א
מכבי השקמה/רמת חן - בליגה ג' מרכז
מכבי ספרטק רמת גן - בליגה ג' מרכז
שיכון ותיקים רמת גן - בליגה ג' תל אביב
מועדון כדורגל מחניים רמת גן - בליגה ג' תל אביב
כדורסל
הפועל רמת-גן גבעתיים - בליגה הלאומית
מכבי עירוני רמת גן - בליגת העל
מכבי עירוני רמת גן - בליגת העל נשים
כדוריד
הפועל רמת-גן גבעתיים - בליגת העל
מכבי ארזים רמת-גן - קבוצת הנשים משחקת בליגה הלאומית, קבוצת הגברים משחקת בליגה הארצית.
ספורט > מתקני ספורט

בעיר שני אצטדיוני כדורגל:
אצטדיון רמת גן שעד שנת 2013 שימש כאצטדיון הלאומי של נבחרת ישראל בכדורגל, בו היו נערכים רוב משחקי הנבחרת, וכן אירועי ספורט גדולים, מכיל 13,370 מושבים מאושרים לאכלוס, האצטדיון הביתי של קבוצת הפועל רמת-גן גבעתיים.
אצטדיון וינטר הממוקם בדרום רמת גן, האצטדיון הביתי של קבוצת הכח עמידר רמת גן, מכיל 8,000 מושבים.
אולם ספורט:
אולם זיסמן - הוא אולם ספורט רב תכליתי המשמש למשחקי הבית של קבוצות הכדורסל של הפועל רמת גן גבעתיים, קבוצת הגברים וקבוצת נשים של מכבי עירוני רמת גן. וכן את משחקי קבוצות הכדוריד של הפועל רמת גן. האולם מכיל 1,500 מקומות ישיבה.
העירייה

בראש העירייה עומד ראש עיר המשמש כראש הרשות המבצעת של העירייה.
הבחירות לעירייה נערכות אחת לחמש שנים כאשר הבוחר מכניס למעטפה בקלפי שני פתקים: אחד למועמד לראשות העירייה ופתק נוסף לרשימה למועצת העיר.
העירייה > ראשי העיר

ישראל מלך שמרלינג: 1926-1925
אברהם קריניצי: 1926–1969
ישראל פלד: 1969–1983
אורי עמית: 1983–1989
צבי בר: 1989–2013
ישראל זינגר: 2013–2018
כרמל שאמה הכהן: 2018–הווה
העירייה > מועצת העיר

מועצת העיר רמת גן משמשת כפרלמנט מקומי ודרוש בה רוב על מנת לחוקק חוקי עזר עירוניים.
במועצת העיר חברים 25 נציגים הנבחרים על בסיס מפלגתי-רשימתי. מועצת העיר מתכנסת אחת לחודש.
ערים תאומות

ערים תאומות של רמת גן:
ארצות הברית פיניקס, אריזונה, ארצות הברית
גרמניה ויינהיים, גרמניה
גרמניה קאסל, גרמניה
גרמניה מיין-קינציג, הסן, גרמניה
רוסיה פנזה, פנזה, רוסיה
הממלכה המאוחדת בארנט, לונדון, הממלכה המאוחדת
צרפת שטרסבורג, צרפת
הונגריה סומבטהי, הונגריה
פולין ורוצלב, פולין
הרפובליקה העממית של סין שניאנג, הרפובליקה העממית של סין
ברזיל ריו דה ז'ניירו, ברזיל
הרפובליקה העממית של סין צ'ינגדאו, הרפובליקה העממית של סין
פרו סן בורחה, פרו (אזור בפרובינציית לימה)
טאיוואן טאויואן, טאיוואן
לקריאה נוספת

ספר היובל לרמת גן, בהוצאת המועצה המקומית רמת גן, 1946
ישראל אלדד (עורך), ספר רמת גן, 1955
דוד תדהר (עורך), "מנחם יצחק (אלתר) לוין", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ט (1958), עמ' 3361
ספר ראשוני רמת גן, הוצאת עיריית רמת גן, 1965
בכח המעשה א. קריניצי בהוצאת מסדה 1965
טוביה מילנר: זכרונותי מרמת גן בשנות ה-30 וה-40, הוצאת עמותת בית האזרח, 2008
יגאל שוורץ. מקהלה הונגרית, כנרת, זמורה-ביתן, דביר, 2014
העשור הראשון של המאה ה-17

העשור הראשון של המאה ה-17 הוא העשור שהחל ב-1 בינואר 1600 והסתיים ב-31 בדצמבר 1609.
אירועים בולטים בעולם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > מלחמות

1603-1594: מלחמת 9 השנים (אנ') – מלחמתם של האנגלים במרד אירי, שמוחרף בהתערבות האימפריה הספרדית שמקווים לפתוח לאנגלים חזית נוספת בתקופת מלחמת 80 השנים, מוכרע לטובת האנגלים, שמפעילים דיכוי אגרסיבי כדי להכריע את האירים.
27 בספטמבר 1605 – צבא שוודיה מובס בידי האיחוד הפולני-ליטאי בקרב קירשהולם
25 באפריל 1607 – הצי הספרדי מובס על ידי הצי ההולנדי בקרב גיברלטר
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > סכסוכים לאומיים ואזוריים

1601 – פשיטות מתמשכות של שודדים על ממלכת מוטאפה (אנ') גורמת להם לבקש את עזרתה של האימפריה הפורטוגזית. התרחשויות אלו מביאות להתערבות גוברת וקבועה מצד האימפריה במתרחש במזרח אפריקה.
17 במאי 1606 – הפיכה במוסקבה - דמיטרי הכוזב הראשון, צאר רוסיה, מודח על ידי המון העם
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > אירועים פוליטיים משמעותיים

1 בינואר 1600 – סקוטלנד התחילה להשתמש בלוח היוליאני
8 באוקטובר 1600 – נחקקה החוקה של סן מרינו
31 בדצמבר 1600 – נוסדה חברת הודו המזרחית הבריטית
24 במרץ 1603 – מלכת אנגליה אליזבת הראשונה נפטרה ובעקבות כך ג'יימס השישי מלך סקוטלנד הופך למלך אנגליה, ובכך מכין את הקרקע לאיחוד סקוטלנד, אנגליה וויילס לממלכת בריטניה הגדולה
1604 – חתימת הסכם שלום בין אנגליה לספרד. ההסכם מחזיק מעמד כ־20 שנים.
13 באפריל 1605 – פיודור השני יורש את מקומו של בוריס גודונוב כצאר של רוסיה
16 במאי 1605 – פאולוס החמישי מתמנה לאפיפיור
5 בנובמבר 1605 – מזימת אבק השרפה מתרחשת באנגליה
31 בינואר 1606 – מזימת אבק השרפה: גאי פוקס וקושרים אחרים ניתלים בווסטמינסטר
19 במאי 1606 – לאחר יומיים של אינטררגנום, ההמון המוסקבאי בוחר את וסילי הרביעי לבית שויסקי להיות צאר על האימפריה הרוסית
14 במאי 1607 – נוסדה ג'יימסטאון בווירג'יניה הנחשבת להתיישבות הקבע הראשונה של אנגליה בעולם החדש, במה שהיום נקראת ארצות הברית
1608 - תחילת ההתיישבות הצרפתית בקוויבק
אירועים בולטים בעולם > כלכלה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
1600 - נוסדת חברת הודו המזרחית הבריטית, לימים החברה הגדולה בעולם שפועלת במודל חברות הצ'ארטר (אנ'), שפועלות כמונופולים של סחר או קולוניזציה מטעם ממשלות.
התנקשויות, חיסולים, וניסיונות התנקשות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
17 בפברואר 1600 – המדען האיטלקי ג'ורדנו ברונו הוכרז כופר והועלה על המוקד בקמפו די פיורי שברומא בידי האינקוויזיציה
אסונות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
19 בפברואר 1600 – התפרצות הר הגעש ואינאפוטינה, ההתפרצות הגדולה ביותר בהיסטוריה של דרום אמריקה
1601–1603 - הרעב הרוסי של 1601 - 1603 (אנ') גורם לפי ההערכות למותם של שני מיליון רוסים, שהם כשליש מתושבי רוסיה.
24 בנובמבר 1604 – רעידת אדמה באזור צ'ילה. עוצמתה מוערכת בכ-8.5 בסולם ריכטר
מדע וטכנולוגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
1603 - ויליאם הארווי מפרסם את התאוריה להבנת מחזור הדם, שנחשבת כאחת התגליות הרפואיות החשובות.
2 באוקטובר 1608 – האנס ליפרסהיי מציג את הטלסקופ הראשון בפני הפרלמנט ההולנדי
1609 – האסטרונום יוהנס קפלר מסכם את עשרות השנים האחרונות של המהפכה הקופרניקאית, ומפרסם על פי נתונים שחקר טיכו ברהה חוקים פלנטריים לגבי האופן בו נעים כוכבי הלכת במסלולים אפליפטיים סביב השמש.
25 באוגוסט 1609 – גלילאו גליליי הראה את הטלסקופ שלו בוונציה
28 באוגוסט 1609 – הנרי הדסון מגלה את מפרץ דלאוור
12 בספטמבר 1609 – הנרי הדסון מגלה את נהר הדסון
תרבות פופולרית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
1 בנובמבר 1604 – ויליאם שייקספיר מעלה לראשונה את המחזה "אותלו" בלונדון.
16 בינואר 1605 – המהדורה הראשונה של דון קישוט יוצאת לאור במדריד.
1607 - תחילת הצלחת מופעי הקבוקי הפרובוקטיביים ביפן.
אישים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הערות שוליים

↑  United-Kingdom – The-clash-with-Spain, אנציקלופדיה בריטניקה
↑  Southern Africa - European and African interaction from the 15th through the 18th century, אנציקלופדיה בריטניקה
↑  Caldari, Valentina, The End of the Anglo-Spanish Match in Global Context, 1617-1624, University of Kent (United Kingdom) , ‏2015
↑  New France, britannica
↑  chartered companies, The Columbia Encyclopedia
↑  היסטוריה של הרפואה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  המהפכה המדעית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
| עשורים במאה ה-17 |
| --- | --- | --- |
|  | << • 1600–1609 • 1610–1619 • 1620–1629 • 1630–1639 • 1640–1649 • 1650–1659 • 1660–1669 • 1670–1679 • 1680–1689 • 1690–1699 • >> |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  KulturNav: 7884f703-9095-492f-a3d9-6a78c12b8682 
קרב גיברלטר
הרעב הרוסי של 1601 - 1603 גורם לפי ההערכות למותם של כשליש מתושבי רוסיה.
דון קישוט
Attention (בינה מלאכותית)

הנפשה של תהליך העברת המידע בתוך הattention
Attention (בעברית: קשב) היא טכניקה המשמשת לשיפור ביצועים באימון של רשתות נוירונים, שנועדה לחקות קשב קוגניטיבי באמצעות חיזוק המידע הרלוונטי ביותר מתוך כלל המידע, והחלשת המידע הפחות רלוונטי. המטרה היא לאפשר לרשת הנוירונים להתרכז במידע החשוב גם אם הוא מהווה רק חלק קטן מהמידע.
טכניקות דמויות attention הופיעו עוד בשנות התשעים בתור multiplicative modules אך הגרסה המודרנית הופיעה בשנת 2017 במאמר "Attention Is All You Need". מאז פרסום המאמר, השימוש בטכניקה התפשט, והיום היא מהווה טכניקה מרכזית באימון של רשתות נוירונים.
אופן פעולה

השימוש ב-attention יכול לעזור ליצור הקשר, למשל במשפט "מיכאל הכי מהיר בגן, ראו כמה מהר הוא רץ" ה-attention יכול להבין שהמילה "הוא" היא מאזכר למיכאל שהוזכר בתחילת המשפט. Attention יכול גם לשמש לקישור של תמונות לטקסט, כמו במודלים גנרטיביים מסוג מודל דיפוזיה, כך שאפשר להגיד למודל לייצר תמונה של קוף בחליפת חלל לדוגמה.
השמות query, key ו - value נועדו לדמות את המונחים מ - sql. אפשר להאיץ את מהירות החישוב מאוד על ידי הרצת כמה ראשי attention במקביל.