stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלכסנדרה בורטיץ'
פילמוגרפיה

| שנה | סרט / סדרה | שם בשפת המקור | שם | דמות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | סרט | Как меня зовут | איך קוראים לי | אלכסנדרה |
| 2015 | סרט | Духless 2 | נטול נשמה 2 | אליונה סמירנובה |
| 2015 | סרט | Неуловимые | הבלתי נתפסים | קירה |
| 2015 | סרט | Про любовь | אודות אהבה | אלכסנדרה |
| 2015 | סדרה | Выстрел | ירי | נינה קרוטובה |
| 2015 | סרט | Неуловимые: Последний герой | הבלתי נתפסים: הגיבור האחרון | קירה |
| 2015 | סדרה | Людмила Гурченко | ליודמילה גורצ'נקו | מריה |
| 2016 | סדרה | Отражение радуги | מחזה הקשת | אלכסנדרה |
| 2016 | סרט | Викинг | הוויקינג | רוגנדה |
| 2016—2019 | סדרה | Полицейский с Рублёвки | השוטר מרובליובקה | ניקה |
| 2016 | סרט | Неуловимые: Джекпот | הבלתי נתפסים: הקופה | קירה |
| 2016 | סדרה | Частица вселенной | חלקיק מהיקום | כריסטינה |
| 2016 | סרט | Неуловимые: Бангкок | הבלתי נתפסים: בנגקוק | קירה |
| 2016 | סדרה | Вы все меня бесите | איך שנמאסתם עליי | סבטלנה |
| 2016 | סדרה | Шакал | התן | ניורה |
| 2016 | סדרה | Выйти замуж за Пушкина | להתחתן עם פושקין | לנה |
| 2016 | סדרה | Квартет | קוורטט | נסטיה |
| 2017 | סדרה | Торгсин | טורגסין | לידה |
| 2017 | סדרה | Чужая кровь | דם זר | אניה |
| 2017 | סדרה | Филфак | פילפאק | לנה |
| 2017 | סרט | Жги! | תלהטי | בת המפקדת |
| 2017 | סדרה | Полицейский с Рублёвки 3 | השוטר מרובליובקה 2 | ניקה |
| 2017 | סדרה | Любимцы | אהובים | אליסה |
| 2018 | סרט | Я худею | אני מרזה | אנה |
| 2018 | סדרה | Полицейский с Рублёвки 2 | השוטר מרובליובקה 3 | ניקה |
| 2018 | סרט | Полицейский с Рублёвки. Новогодний беспредел | השוטר מרובליובקה: כאוס השנה החדשה | ניקה |
| ‏2018–2020 | סדרה | Обычная женщина | אישה רגילה | ז'ניה |
| 2017 | סרט | Проводник | המוליך | קטיה |
| 2019 | סרט | Миллиард | מיליארד | ליודמילה |
| 2019 | סרט | Холоп | מעושר לאושר |  |
| 2019 | סרט | Полицейский с Рублёвки. Новогодний беспредел 2 | השוטר מרובליובקה: כאוס השנה החדשה 2 | ניקה |
| ‏2020 | סדרה | Отражение Радуги | השתקפות הקשת |  |
| ‏2020 | סדרה | Игра на выживание | משחק ההישרדות |  |
| ‏2021 | סדרה | То́пи | טופי | סשה |
| ‏2021 | סרט | Дело | מאסר בית | אירה |
| 2023 | סדרה | Фишер | פישר | נטליה דוברובולסקאיה |
מלך האריות

ערך זה עוסק בסרט אנימציה משנת 1994. אם התכוונתם לגרסת הלייב אקשן, ראו .
| --- | --- |

כרזת הסרט בישראל
 בימוי:  רוג'ר אלרס רוב מינקוף
 הופק בידי:  דון האן
 תסריט:  איירין מסצ'י ג'ונתן רוברטס לינדה וולברטון
 עריכה:  איוון בלינסיו
 מדבבים:  מתיו ברודריק ג'יימס ארל ג'ונס ג'רמי איירונס ג'ונתן טיילור תומאס מוירה קלי נייתן ליין
 מוזיקה:  אלטון ג'ון הנס צימר
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  אולפני ההנפשה של וולט דיסני
 חברה מפיצה:  בואנה ויסטה הפקות
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 24 ביוני 1994 ישראל 24 ביוני 1994 (גרסה אנגלית מתורגמת לעברית, הקרנה בלעדית לרב חן תל אביב) ישראל 25 ביוני 1994 (גרסה מדובבת לעברית, הקרנה בלעדית לרב חן תל אביב) ישראל 10 באפריל 2003 (גרסת הפורמט הרחב - מהדורה מיוחדת) ישראל25 באוגוסט 2011 (גרסת 3D)
 משך הקרנה:  88 דקות (הגרסה המקורית) 89 דקות (הגרסה המיוחדת מ-2002)
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מוזיקלי, סרט הרפתקאות, סרט דרמה, סרט לכל המשפחה 
 מקום התרחשות:  אפריקה 
 תקציב:  45 מיליון דולר
 הכנסות:  968 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   lionking
 פרסים:  פרס אוסקר למוזיקה המקורית הטובה ביותר (הנס צימר) 
 סרט הבא:  מלך האריות 2: מלכות סימבה
 תרגום לעברית:  אולפני אלרום - ישראל אובל
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
מלך האריות (באנגלית: The Lion King; שם ההפצה כמה חודשים לפני שיצא לאקרנים בישראל היה "האריה השואג") הוא סרט הרפתקאות מוזיקלי אמריקאי בהנפשה קלאסית של וולט דיסני משנת 1994. הסרט בוים על ידי רוג'ר אלרס ורוב מינקוף ונוצר במהלך עידן הסרטים המכונה "הרנסאנס של דיסני". פסקול הסרט הולחן על ידי אלטון ג’ון למילותיו של טים רייס.
הסרט מספר את סיפורו של סימבה, גור אריות שעתיד לרשת את המלוכה מאביו מופסה. עלילת הסרט הושפעה בין היתר מהסיפורים התנ"כיים על אודות יוסף ומשה ומהמחזה "המלט" פרי עטו של שייקספיר.
"מלך האריות" הכניס 877.6 מיליון דולר בתקופת הקרנתו ב-1994, ובכך דורג כסרט המכניס ביותר של שנת 1994. לאחר ההפצה המחודשות שלו ל-IMAX וההפצה בתלת-ממד, הוא סיים עם הכנסות של 987,483,777 דולר והוא מדורג כסרט העלילתי ה-42 בהכנסות בהיסטוריה. הסרט זכה בפרסים רבים כשבהם שני פרסי אוסקר על הישגים בתחום המוזיקה וגם בפרס גלובוס הזהב לסרט מוזיקלי או קומי. הסרט הוביל ליצירת זיכיון מדיה הכולל מחזמר, מלך האריות (משחק וידאו), שני סרטי המשך אשר הופצו ישירות לווידאו ("מלך האריות 2: מלכות סימבה" ו"מלך האריות 3: האקונה מאטאטה"), שני סרטי ספין אוף ("מסביב לעולם עם טימון ופומבה" ו"משמר האריות - השאגה חוזרת"), שתי סדרות טלוויזיה ("טימון ופומבה" ו"משמר האריות"), וביולי 2019 יצא גם סרט לייב אקשן אשר נושא את אותו השם.
דמויות ומדבבים

| שם | תפקיד | מדבבים באנגלית | מדבבים בעברית |
| --- | --- | --- | --- |
| סימבה | אריה צעיר ההופך למלך צוק התקווה. הבן של מופסה וסאראבי.גיבור הסרט אשר מצליח להביס את סקאר, להיות המלך החוקי של צוק התקווה ולרשת את מקום אביו מופסה. | ג'ונתן טיילור תומאס (צעיר), ג'ייסון וויבר (צעיר, שירה) מתיו ברודריק (בוגר) ג'וזף וויליאמס (בוגר, שירה) | דורון בן-עמי (צעיר) אלון אופיר (בוגר) |
| נלה | לביאה, חברת ילדות של סימבה אשר לימים הופכת לזוגתו ולמלכת צוק התקווה. | ניקטה סלמה (צעירה), לורה ויליאמס (שירה, צעירה) מוירה קלי (בוגרת), סאלי דוורסקי (שירה, בוגרת) | רונה דניאלי (צעירה) שרית וינו-אלעד (בוגרת) |
| מופסה | אביו של סימבה, בעלה של סאראבי ומלך צוק התקווה עד מותו. | ג'יימס ארל ג'ונס | אמנון מסקין |
| סאראבי | זוגתו של מופסה, אימו של סימבה ומלכת צוק התקווה בחיי מופסה. | מאדג' סינקלייר | תמי ספיבק |
| סקאר | אריה כהה מרושע, אחיו של מופסה ודודו של סימבה אשר מצליח להרוג את מופסה ולהשתלט על צוק התקווה.חבר לחבורת הצבועים והרג את מופסה אחיו, גירש את אחיינו סימבה וגרם לו לחשוב כי הוא אשם במות אביו, לבסוף מובס בקרב ונהרג על ידי "חבריו" הצבועים אשר זועמים על כך שקרא להם בוגדים וכי הם אחראים ואשמים להרג מופסה, שרד את הנפילה בקרב אך נטרף בידי הצבועים. | ג'רמי איירונס | אלי גורנשטיין |
| רפיקי | קוף חכם וזקן הדומה למנדריל (אלא שהוא בעל זנב ארוך) המשמש כשמאן של צוק התקווה. | רוברט גיום | שלמה בר-שביט |
| זאזו | טוקוס אדום-מקור חכם אך נלעג ומנהל משק הבית של המלוכה (מכונה: "המזכיר האישי של המלך"). | רואן אטקינסון | אוהד שחר |
| טימון | סוריקטה אגואיסט החובר עם ידידו פומבה לסימבה. | נייתן ליין | תומר שרון |
| פומבה | חזיר יבלות טיפש ותמים החובר עם ידידו טימון לסימבה. | ארני סאבלה | עמי מנדלמן |
| שנזי | צבועה מרושעת המשרתת את סקאר. הדומיננטית והחכמה מבין שלושת הצבועים. | וופי גולדברג | שרי צוריאל |
| בנזאי | צבוע אגרסיבי ותוקפני העוזר לסקאר ונע יחד עם שנזי ואד. | צ'יץ' מארין | אבי פניני |
| אד | צבוע טיפש הנוטה להתפקע מצחוק משטויות. בניגוד לשאר הצבועים אינו מדבר. | ג'ים קאמינגס (צחוק ללא דיבור) | ללא דיבוב עברי |
| סרפינה | אמה של נלה וחברה בשבט האריות של צוק התקווה. | זואי לידר | שפרירה זכאי |
הפקה > פיתוח

הרעיון לסרט נוצר בסוף 1988 במהלך שיחה משותפת של ג'פרי קצנברג, רוי א. דיסני ופיטר שניידר על מטוס לאירופה על מנת לקדם את הסרט "אוליבר וחבורתו". במהלך השיחה עלה רעיון לסיפור אשר מתרחש באפריקה וקצנברג מיד קפץ על הרעיון. הרעיון פותח על ידי צ'רלי פינק, סגן נשיא אולפני ההנפשה של וולט דיסני לעניינים יצירתיים. קצנברג הוסיף עיסוק בסוגיות של התבגרות ומוות, כמו גם רעיונות נוספים שמקורם בניסיון חייו ובדרך החתחתים שלו בפוליטיקה. בנובמבר 1988 כתב תומאס מ. דיש טיוטת תסריט בשם "מלך קלהרי", ולאחר מכן בילתה לינדה וולברטון שנה בכתיבת טיוטות נוספות - תחילה בשם "מלך החיות", ולאחר מכן בשם "מלך של הג'ונגל". הגרסה המקורית של הסרט הייתה שונה מאוד מהגרסה הסופית - העלילה התרכזה במאבק בין האריות לבבונים כאשר סקאר הנהיג את הבבונים בעוד רפיקי היה בכלל ברדלס; טימון ופומבה היו חבריו של סימבה עוד מראשית חייו; סימבה לא ברח מצוק התקווה אלא רק הפך לעצלן, מרושל ונורא בשל המניפולציות של סקאר. ב-1990 הצטרף המפיק תומאס שומאכר אשר סיים אז את עבודתו על הסרט "ברנרד וביאנקה במבצע אוסטרליה" אל העבודה על "מלך האריות" בטענה כי "אריות הם מגניבים". שומאכר גם השווה את התסריט לסדרת הטלוויזיה "מלך הג'ונגל" של נשיונל ג'יאוגרפיק.
ג'ורג' סקריבנר, אשר ביים את "אוליבר וחבורתו" היה הבמאי הראשון של הסרט. מאוחר יותר הצטרף למלאכת הבימוי רוג'ר אלרס שהיה אחראי על הסיפור הראשי של "היפה והחיה" באוקטובר 1991, אשר הביא עמו לעבודת הסרט את ברנדה צ'פמן, שהפכה לאחראית על הסיפור. לאחר מכן, כמה מחברי הצוות המובילים בהכללת אלרס, סקריבנר, האן, צ'פמן, ומעצב ההפקה כריס סנדרס, נסעו לטיול ברחבי הפארק הלאומי שער הגיהנום בקניה על מנת ללמוד ולקבל את ההערכה של הסביבה לסרט. לאחר שישה חודשים של עבודות פיתוח הסיפור, החליט סקריבנר לעזוב את הפרויקט לאחר עימות עם אלרס ומהמפיקים על החלטתם להפוך את הסרט למחזמר במקום כוונתו של סקריבנר, שהייתה ליצור סרט תיעודי הממוקד בהיבטים טבעיים. לאחר פרישתו של סקריבנר נבחר רוב מינקוף להחליפו. דון האן הצטרף לסרט כמפיק לאחר ששומאכר מונה לסגן נשיא פיתוח האנימציה בדיסני. כאשר הצטרף האן כמפיק הוא מצא את התסריט לא ממוקד וחסר נושא ברור ולאחר הקמת נושא מרכזי כמו "ילדות עוזבת ופונה כלפי מעלה למציאות של העולם" ביקש האן לשפץ את התסריט סופית, אלרס, מינקוף, צ'פמן והאן, שכתבו את הסיפור במשך שבועיים של פגישות עם הבמאים קירק וייז וגארי טרוסדייל, אשר סיימו אז זה עתה את העבודה על הסרט "היפה והחיה". שם הסרט שונה מ"מלך הג'ונגל" ל"מלך האריות" והגדרת מיקום התרחשות הסרט השתנתה מג'ונגל לסוואנה.
"מלך האריות" הפך לסרט האנימציה המקורי הראשון של דיסני, שאינו מבוסס על עבודה אחרת קיימת. יוצרי הסרט הצהירו לא פעם כי הסרט מבוסס על הסיפורים התנ"כיים אודות יוסף ומשה והמחזה "המלט" של שייקספיר. במהלך קיץ 1992 הצטרפו לצוות התסריטאים איירין מסצ'י וג'ונתן רוברטס. הפזמונאי טים רייס עבד בשיתוף פעולה הדוק עם צוות התסריטאים, שהמטרה היא ששיריו יהיו צריכים להשתלב ברצף הסיפורי. הסרט מוקדש לזכרו של פרנק ולס, נשיא ומנהל התפעול של דיסני שנפטר מהתרסקות מסוק מספר חודשים לפני הוצאת הסרט.
הפקה > דיבוב

ג'יימס ארל ג'ונס לוהק כדוגמה לדיבוב דמותו של מופסה, מכיוון שבמאי הסרט מצאו כי קולו חזק ודומה לשאגת אריה אמיתית. ג'ונס ציין כי במהלך שנות ההפקה "[מופסה] הפך ליותר ויותר לאבא מטומטם במקום מלך גדול". נייתן ליין נבחן במקור לדיבוב דמותו של זאזו וארני סאבלה לאחד מן הצבועים. לאחר פגישות נפרדות של כל אחד מהם באולפן הקלטות הדיבוב צחקו הבמאים על ביצועיהם והחליטו ללהקם כטימון ופומבה. ג'רמי איירונס סירב בהתחלה לדבב את דמותו של סקאר, לאחר שהגיע להיבחן בכל זאת לדיבוב הדמות התרשם אנדריאס דג'א שהיה אחראי על הדמות והציע לאיירונס לדבב בכל זאת את הדמות וזה הסכים.
הסרט דובב לשמונה שפות במקביל, ביניהן: אנגלית, עברית, פורטוגזית, ספרדית, קוריאנית, מנדרינית, יפנית וזולו. באותה תקופה, הסרט נחשב לסרט בעל מספר הדיבובים במקביל הכי גבוה. נוסף על כך, הסרט היה הסרט הראשון שדובב לשפת הזולו.
הפקה > הנפשה

הפיתוח של "מלך האריות" החל במקביל לסרט "פוקהונטס". רוב האנימטורים החליטו לעבוד על "פוקהונטס" מתוך אמונה כי הוא יהיה היוקרתי והמוצלח מבין שני הסרטים. גם לאמני הסיפור לא הייתה אמונה רבה בפרויקט. לאחר זמן מה הודיעה ברנדה צ'פמן כי היא מסרבת לקבל את העבודה כיוון, שלדעתה הסיפור לא היה טוב מאוד. התסריטאי רני מאטינסון אמר לחברו האנימטור ג'ו ראנפט על הסרט כי "אני לא יודע מי הולך לצפות בזה". מרבית האנימטורים עשו את עבודתם הגדולה הראשונה כאשר פיקחו על דמות בסרט. כיוון שלסרט היה מספר לא קטן של דמויות אשר היו מורכבות נבחר כל אנימטור לפקח על דמות אחרת: מארק הן ורובן א. אקינו על סימבה הצעיר וסימבה המבוגר בהתאמה, טוני פוסיל על מופסה, אנדריאס דג'א על סקאר, אהרון בלייז ואנתוני דה רוזה על נלה הצעירה ונלה המבוגרת בהתאמה, מיכאל סארי על טימון, טוני בנקרופט על פומבה, ג'יימס קסטר על רפיקי, אלן וודבורי על זאזו, ראס אדמונדס על סרבי ואלכס קופרשמידט ודויד ברג'ס על כל שלושת הצבועים. בסופו של דבר עבדו על הסרט יותר מ-600 אמנים, אנימטורים וטכנאים במהלך הפקתו. בעקבות רעידת האדמה שהתרחשה ב-17 בינואר 1994 נדרשו האנימטורים לסיים את הגימורים האחרונים לסרט בכוחות עצמם בביתם.
בדומה לסרט "במבי" מ-1942, למדו האנימטורים על חיות בר ועל הסוואנה ודנו יחד עם מומחים במבנה גופם ובהתנהגותם על מנת לתת תחושה כמה שיותר מציאותית של החיות. ג'ים פאולר, מומחה לחיות בר, נהג לבקר בכמה וכמה הזדמנויות באולפני ההנפשה של דיסני והביא עמו מבחר של אריות ודן עם האנימטורים בהתנהגותם. לדוגמה קרקעות צוק התקווה הונפשו על פי דגם סוואנה, שהיה קיים בפארק הלאומי של קניה. באותו הפארק למדו האנימטורים עוד קצת על חיות בר כאשר הביטו בהן ממרחק בעזרת עדשת טלפוטו.
בסרט נעשה שימוש גם בהנפשה ממוחשבת. השימוש הבולט ביותר בהנפשה ממוחשבת בסרט הוא ברצף "מנוסת הגנואים" שבו בורחים סימבה ומופסה מעדר גנואים העלול לרמוס אותם. דמויות הגנואים נעשו בהנפשה ממוחשבת ושולבו עם ההנפשה הקלאסית. השימוש בהנפשה ממוחשבת, נתן יתרון, כאשר הוא אפשר לתת לכל גנו נתיב אקראי, על מנת לדמות את התנועה האמיתית והבלתי צפויה של גנואים.
מוזיקה

הפזמונאי טים רייס, שעבד עם המלחין אלן מנקן על פסקול הסרט "אלאדין", הוזמן לכתוב את השירים לסרט, ומכיוון שמנקן לא היה זמין להלחין את השירים קיבלו דיסני את הצעתו של רייס לתת לאלטון ג'ון להלחינם. ג'ון הביע עניין בהלחנה ואמר כי "ילדים רוצים שירי אולטרה פופ ואז מבוגרים יכולים ללכת ולראות הסרטים האלה ולקבל באותה מידה הנאה מהם" והזכיר את ההשפעה האפשרית של "ספר הג'ונגל" שבו הוא חש כי "המוזיקה הייתה כל כך מצחיקה ופנתה גם לילדים וגם למבוגרים".
ג'ון ורייס הלחינו וכתבו לסרט חמישה שירים מקוריים: "Circle of Life" ("גלגל החיים"), "I Just Can't Wait to Be King" ("משתגע כבר מלך להיות"), "Be Prepared" ("נתכונן"), "Hakuna Matata" ("האקונה מטטה") ו-"Can You Feel the Love Tonight ("אהבה יש באוויר"); במהדורת ה-DVD של הסרט ובגרסת ה-IMAX שלו נוסף השיר "The Morning Report" ("מסדר החיות") שיצא מהסרט במהלך הפיתוח. שאר השירים ומוזיקת הרקע הכללית נכתבו והולחנו על ידי הנס צימר שנבחר בשל עבודותיו על הסרטים "כוחו של אחד" ו"עולם בנפרד".
פסקול הסרט המקורי הופץ על ידי חברת וולט דיסני ב-13 ביולי 1994, הוא הפך לאלבום הרביעי הנמכר ביותר ולפסקול הנמכר ביותר באותה שנה על פי מגזין בילבורד. פסקול הסרט הוא היחיד מז'אנר האנימציה שאושר על ידי איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי כאלבום יהלום.
הפצה

בנובמבר 1993 הוציאה בואונה ויסיטה הפקות, חברת הפצת הסרט, את הטריילר של "מלך האריות" והקרינה אותו לפני הסרט "שלושת המוסקטרים". לפני הפצת הסרט עשו דיסני אחד עשר הקרנות מבחן. הסרט לווה בקמפיין שיווק ברשתות ברגר קינג, מאטל, קודאק, נסטלה ו-Payless ShoeSource.
במהלך 1994 הרוויחו דיסני כמיליארד דולרים על מוצרי מרצ'נדייז המבוססים על הסרט.
הכנסות

הסרט זכה להצלחה קופתית גדולה. הסרט גרף $422,783,777 בצפון אמריקה, $564,700,000 מחוץ לצפון אמריקה ו-$968,483,777 ברחבי העולם כולו. זהו הסרט העלילתי ה-25 ברווחיותו בהיסטוריה, הסרט הרווחי ביותר של שנת 1994, סרט האנימציה השלישי ברווחיותו והסרט השני ברווחיותו של אולפני ההנפשה של וולט דיסני.
הכנסות > הפצה מקורית

"מלך האריות" יצא בהפצה מוגבלת ב-15 ביוני 1994 והוקרן רק בשני תיאטראות, תיאטרון אל קפיטן שבלוס אנג'לס ותיאטרון רדיו סיטי מיוזיק הול שבניו יורק. בסוף השבוע הראשון להקרנותיו גרף הסרט $1,586,753 ודורג עשירי בקופות. ב-24 ביוני 1994 יצא הסרט בהפצה רחבה ל-2,550 תיאטראות. בסיום הקרנותיו בצפון אמריקה באביב 1995 הגיע הסרט לסכום הכנסות שעמד על כ-313 מיליון דולר ודורג כסרט השני בהכנסות בשנת 1994 בצפון אמריקה מאחורי פורסט גאמפ עם הכנסות של כ-330 מיליון דולר.
מחוץ לצפון אמריקה הכניס הסרט כ-456 מיליון דולר ובכך הגיע לסכום הכנסות כולל של כ-769 מיליון דולר ודורג כסרט המכניס ביותר של שנת 1994.
הסרט זכה גם להצלחה רבה בארץ בהרצתו המקורית, כאשר כמות הצופים בו לשנת 1994 מוערכת בכ-600 אלף איש
הכנסות > הפצה מחודשת > גרסת IMAX ופורמט מסך רחב

ב-25 בדצמבר 2002 הוציאו דיסני לבתי הקולנוע בארצות הברית גרסה מחודשת של הסרט ב-IMAX ובפורמט מסך רחב. דון האן אמר על ההפצה המחודשת כי "לא כל הדור החדש של הילדים ראו את זה, במיוחד על המסך הגדול", בסוף השבוע הראשון של הקרנות גרסה זו בארצות הברית גרף הסרט $1,825,849 מ-66 בתי קולנוע, בסיום ההקרנות ב-30 במאי 2003 הגיעו ההכנסות ל-$15,686,215.
הכנסות > הפצה מחודשת > גרסת תלת־ממד

ב-16 בספטמבר 2011 הוציאו דיסני מהדורת תלת־ממד מיוחדת של הסרט בהפצה מוגבלת לארצות הברית. ביום הראשון להקרנותיו גרף הסרט $8,919,921 ודורג ראשון בקופות, הסרט סיים את אותו סוף השבוע עם $30,151,614; ההכנסות הגבוהות שהניבה גרסת התלת־ממד בסוף השבוע הראשון הובילו לדירוג הסרט במקום השביעי בפתיחות הטובות ביותר בחודש ספטמבר. גם בסוף השבוע השני להקרנותיו גרף הסרט הכנסות נאות כאשר ירד ב-27% מהכנסות סוף השבוע הקודם שלו בלבד וגרף $21,929,332, ההכנסות הפתיעו רבים אשר חשבו כי הסרט ירד ב-50% לפחות. לאור הצלחת גרסת התלת־ממד, ואף על פי שדיסני הודיעו כי הגרסה תצא במהדורה מוגבלת לשבועיים בלבד, האריכו את הקרנות הגרסה והחלו להפיצה גם מחוץ לארצות הברית.
גרסת התלת־ממד סיימה את הקרנותיה בארצות הברית ב-12 בינואר 2012 עם הכנסות של $94,242,001 ברוטו, מחוץ לארצות הברית עמדו הכנסות גרסת התלת־ממד על $83,400,000. בעקבות הצלחת גרסת התלת־ממד הודיעו דיסני כי יפיצו גרסאות תלת־ממד לסרטים "היפה והחיה", "מוצאים את נמו", "מפלצות בע"מ" ו"בת הים הקטנה" במהלך 2012 ו-2013, אף אחת מגרסאות התלת־ממד האחרות אינן הגיעו להצלחה העצומה כמו של "מלך האריות" ולבסוף דיסני אף ביטלו את הפצת גרסת התלת־ממד של "בת הים הקטנה".
ביקורת

"מלך האריות" זכה לביקורות חיוביות רבות. אתר Rotten Tomatoes נתן לסרט ציון של 90 מתוך 100 בהתבסס על 110 ביקורות (99 מתוכן "טריות" ו-11 מתוכן "רקובות"). אתר Metacritic נתן לסרט ציון של 83 מתוך 100 בהתבסס על 14 ביקורות (12 מתוכן חיוביות ו-2 מתוכן מעורבות). מבקר הקולנוע רוג'ר איברט נתן לסרט שלושה כוכבים וחצי מתוך ארבעה ואמר על הסרט כי "האנימציה צוירה בצורה נפלאה". בתוכנית הטלוויזיה המשותפת של רוג'ר איברט וג'ין סיסקל, "Siskel & Ebert", זכה הסרט לשבחים, סיסקל העיר כי הסרט לא טוב כמו סרטי דיסני הקודמים לו כגון "היפה והחיה" ואמר כי זהו "סרט טוב, לא מדהים". האל הינסון מעיתון הוושינגטון פוסט כתב על הסרט כי הוא "הישג מרשים, כמעט מרתיע" והרגיש שהסרט היה "מרהיב באופן שכמעט הפך לדבר שבשגרת האנימציות באורך מלא של דיסני" אם כי בסוף הביקורת היה פחות נלהב וכתב כי "שייקספירי בטון ואפי בהיקפו, זה נראה לי מתאים יותר למבוגרים מאשר לילדים. אם לומר את האמת, גם למבוגרים זה ממש מוזר". אוון גלידרמן מהמגזין אנטרטיינמנט ויקלי שיבח את הסרט וכתב כי "לא רק קריקטורה נהדרת, גם סרט רגשי וחריף". פיטר טרוורס מהרולינג סטון שיבח את הסרט וכתב כי הרגיש שזה היה "תערובת עצומה ומשעשעת של מוזיקה, כיף ורגש מנקר עיניים...".
פרסים והוקרה

"מלך האריות" היה מועמד לארבעה פרסי אוסקר ולפרס גלובוס הזהב, הסרט זכה בשלושה פרסי גלובוס הזהב, הסרט הטוב ביותר - קומי או מוזיקלי, הפסקול המקורי הטוב ביותר והשיר המקורי הטוב ביותר עבור "אהבה יש באוויר" של טים רייס ואלטון ג'ון, ובשני פרסי אוסקר, הפסקול המקורי הטוב ביותר והשיר המקורי הטוב ביותר עבור "אהבה יש באוויר" של טים רייס ואלטון ג'ון. השיר "אהבה יש באוויר" זכה גם בפרס גראמי, להופעה הקולית הטובה ביותר. "מלך האריות" זכה גם בשני פרסי אנני, הסרט הטוב ביותר והדיבוב הטוב ביותר (עבור ג'רמי איירונס). "מלך האריות" זכה גם בפרס בטקס Kids' Choice Awards של ניקלודיאון לסרט האהוב ביותר.
ב-2008 דורג הסרט על ידי מגזין אמפייר כסרט ה-319 הטוב ביותר בכל הזמנים, ביוני 2011 דורג הסרט על ידי הטיים מגזין כסרט האנימציה ה-19 הטוב ביותר בכל הזמנים וביוני 2008 דירג מכון הסרטים האמריקאי את "מלך האריות" כסרט האנימציה הרביעי הטוב ביותר בכל הזמנים. ב-2004 דירג מכון הסרטים האמריקאי את השיר "האקונה מטטה" ברשימת "מאה שנים... מאה שירים" כשיר ה-99 הטוב ביותר בכל הזמנים מסרט קולנוע.
מחלוקות

אלמנטים מסוימים בסרט היו בעלי דמיון לאלמנטים מסוימים אחרים בסדרת אנימה יפנית משנות ה-60, "קימבה האריה הלבן", אשר בהם סצנות הסרט היו כמעט זהות לסדרת האנימה בהרכבם ובזווית המצלמה. לעומת זאת, דיסני טענו כי כל דמיון בין סדרת האנימה לסרט הוא מקרי. יושיהירו שימיזו, היוצר המקורי של סדרת האנימה, סתר את השמועות כי דיסני שלמו לו בתמורה לשתיקה והוסיף כי "אנחנו חברה קטנה, חלשה. זה לא יהיה שווה את זה בכל מקרה... עורכי הדין של דיסני הם בין העשרים הטובים בעולם!".
מספר תלונות הועלו כאשר באחת מן הסצנות נראה סימבה צונח על אחד הצוקים מדוכא ובשמיים הופיע אבק כוכבים בצורה המילה "SEX" ("סקס"), בהמשך, נשמעו טענות כי הדבר נועד לקדם הפקרות מינית; האנימטורים של הסרט לעומת זאת הצהירו כי למעשה נכתב "SFX" (קיצור נפוץ ל"אפקטים מיוחדים" באנגלית) ושדבר זה היה אמור להיות "חתימה" חפה מפשע שנוצרה על ידי צוות האפקטים המיוחדים של הסרט.
השימוש בשיר "The Lion Sleeps Tonight" ("האריה ישן הלילה") במהלך אחת הסצנות של טימון ופומבה בסרט הוביל לסכסוך בין דיסני למשפחתו של הזמר הדרום אפריקאי סולומון לינדה, אשר הלחין וביצע את השיר במקור ב-1939. ביולי 2004 הגישה משפחתו של לינדה תביעה בסכום של $1,600,000 מתמלוגי הסרט מדיסני, ובפברואר 2006, לאחר מאבק משפטי ממושך, זכתה משפחתו של לינדה במשפט ועל כן העבירו דיסני למשפחתו של לינדה 25% מהתמלוגים.
עוד נטען שהסרט מכיל מסרים גזעניים, שכן הנבלים בו (סקאר, הצבועים) מוצגים באופן גורף ככהים יותר מהדמויות החיוביות, במנותק מחזותן הטבעית של חיות אלו במציאות.
מחזמר

לאחר הצלחת הסרט החליטו דיסני להפיק מחזמר אשר יבוסס עליו, המחזמר הוצג לראשונה במיניאפוליס, מינסוטה, ארצות הברית ביולי 1997 ולאחר שקיבל ביקורות נלהבות הוא הוצג באוקטובר 1997 גם בברודוויי. המחזמר בוים על ידי ג'ולי טיימור ועובד מוזיקלית על ידי מארק מנסינה, מרבית השירים במחזמר נוצרו במיוחד בשבילו על ידי טים רייס ואלטון ג'ון אם כי שני שירים מהסרט הוכנסו בכל זאת למחזמר.
המחזמר הפך במהרה למחזמר המצליח ביותר מסחרית בהיסטוריה של ברודוויי, בנוסף לכך זכה המחזמר גם לשבחים רבים כאשר זכה בשישה פרסי טוני ב-1998. ב-2006 עברו הצגות המחזמר לתיאטרון מינסקוף שבניו יורק, שם הוא מוצג עד היום. המחזמר הוא הרביעי באורך שנות הריצה שלו על הבמות בארצות הברית.
מחזמר > המחזמר בישראל

בשנת 2007 עלה המחזמר בהפקה של בימת הנוער ברחובות בבימויו של ז'אק זרביב וניהולו המוזיקלי של משה יוסף. בכיכובם של:
סימבה - דניאל מורשת (סימבה הקטן), עידו חומסקי (הגדול)
נלה - דניאל שפירא (נלה הקטנה), אריאל שמיר (הגדולה)
סקאר - דור אלוני
טימון - אלון מילמן
פומבה - בן יוספוביץ'
מופסה - גדעון ברנר
המשכים וספין-אופים

בעקבות הצלחת הסרט הוציאו דיסני ב-1998 סרט המשך ישירות ל-VHS בשם "מלך האריות 2: מלכות סימבה", הסרט עקב אחר בתו של סימבה, קיארה, אשר מתאהבת ביורשו של סקאר, קובו. ב-2004 הוציאו דיסני פריקוול בשם "מלך האריות ½1: הקונה מאטאטה" ישירות ל-DVD, הסרט מראה כיצד נפגשו טימון ופומבה ומציג את השפעות הרפתקאותיהם על אירועי הסרט המקורי.
ביוני 2014 הוכרז כי ב-22 בנובמבר 2015 ישודר בערוץ דיסני ג'וניור סרט טלוויזיה בשם "משמר האריות: שובה של השאגה" אשר יקדים לסדרת טלוויזיה בשם "משמר האריות" אשר תעלה לאותו הערוץ בתחילת 2016, הסדרה תעסוק בקיון, בנו של סימבה, אשר נבחר להנהיג את משמר אריות הממלכה.
גרסת לייב אקשן ל"מלך האריות", שביים ג'ון פאברו, יצאה לאקרנים ב-19 ביולי 2019.
ספן

ספן, מלח, יורד ים או ימאי הוא עובד זוטר על אונייה.
תפקידי הספן והמרחק המעמדי בינו לבין מפקד האונייה, רב החובל, הלכו והתקרבו לאורך ההיסטוריה, ככל שהעבודה הגופנית הנדרשת מן הספנים הלכה והתמעטה. בספינות משוטים היו הספנים החותרים בדרך כלל עבדים או שבויי מלחמה שהפכו לעבדים לצורך החתירה.
בספינת מפרש היו המלחים פשוטי עם בדרך כלל, בעוד הקצינים ואף הצוערים (שהיו יכולים להיות נערים צעירים, אך בכל זאת דרגתם הייתה גבוהה משל המלחים) היו בני טובים – ממעמד האצולה.
בתקופה בה רווחו ספינות המפרש, ספנים היו עשויים להישכר לשירות מחייב תמורת מטבע, גם אם מתן המטבע התבצע שלא ביודעין (באנגליה, למשל).[דרוש מקור]
בתקופה המודרנית מובדל מעמד המלחים ממעמד החובלים (קציני הים) על הספינה במעבר קורס קצינים, ולא במוצא. ברוב המקומות עדיין כפוף כל מלח, ללא תלות בוותק ובניסיון, לכל קצין ים.
רמת הכשרת ימאים נקבעה באמנת הכשרת והסמכת ימאים.
היבטים לשוניים

באנגלית המונח הרשמי למלח הוא Rating (דירוג), הנבדל מ-Officer (קצין).
היבטים לשוניים > מקור מילים עבריות למקצועות ימיים

מקור המילה מלח הוא שומרי, הלחם של מה (אונייה בשומרית) ולח (הלך בשומרית). המילה מלח, שהיא בעלת משקל של מקצוע, נקלטה בשפה העברית. כבר בתנ"ך מוזכרת מילה זו, בספר יונה:
"וַיִּירְאוּ הַמַּלָּחִים וַיִּזְעֲקוּ אִישׁ אֶל-אֱלֹהָיו וַיָּטִלוּ אֶת-הַכֵּלִים אֲשֶׁר בָּאֳנִיָּה אֶל-הַיָּם לְהָקֵל מֵעֲלֵיהֶם"
גם המילה חובל מופיעה בתנ"ך, ואפילו רב-חובל:
"וַיִּקְרַב אֵלָיו רַב הַחֹבֵל, וַיֹּאמֶר לוֹ מַה-לְּךָ נִרְדָּם"
הביטוי יורד ים אף הוא מתקופת התנ"ך. ב-2004 קבע בית הדין לענייני ימאות כי יורד ים הוא כל מי שמועסק על אונייה.
המילה ספן, הנגזרת מן המילה ספינה, נכנסה לשימוש רק בתקופת המשנה:
"אבא גרין איש צידן אומר משום אבא גריא:
לא ילמד אדם את בנו חמר, גמל, ספר, ספן, רועה וחנוני – שאמנותן אמנות לסטים.
רבי יהודה אומר משמו:
החמרין רובן רשעים, והגמלין רובן כשרים, הספנין רובן חסידים;
טוב שברופאים לגיהנם, והכשר שבטבחים שתפו של עמלק."
מקור המילה נווט ביוונית (בדומה לסיומת naut במילה אסטרונאוט – ספן חלל, הנוסע בספינת חלל).
המילה ימאי חדשה.
רש"י מבאר שמלח פירושו מערבב:
וְעָשִׂיתָ אֹתָהּ קְטֹרֶת רֹקַח מַעֲשֵׂה רוֹקֵחַ מְמֻלָּח טָהוֹר קֹדֶשׁ
מְמֻלָּח: כתרגומו מעורב, שיערב שחיקתן יפה יפה זה עם זה. ואומר אני שדומה לו (יונה, א', ה') וייראו הַמַּלַחִים, (יחזקאל, כ"ז, כ"ז) מַלַחַיִך וחובליך, על שם שמהפכין את המים במשוטות, כשמנהיגים את הספינה, כאדם המהפך בכף ביצים טרופות לערבן עם המים, וכל דבר שהאדם רוצה לערב יפה יפה, מהפכו באצבע או בבזך:
הרמב"ן מבאר שמלח הוא מלשון מֶלַח, ולכן נקרא מוביל הספינה בשם זה, שכן הוא כמי שיודע לטעום את המים ולבדוק לפי זה את כיוון ואופן הנסיעה הרצויים, כמו זה שטועם את התבשיל לבדוק את מליחותו.
ימאי שיטור

ימאי שיטור הוא שוטר מוסמך במשטרת ישראל בעל תעודה. אדם בעל רקע וידע בתחום הימאות שנבחר לשרת ביחידת השיטור הימי בתפקיד ימאי שיטור. הבחירה נעשית בתאום מקצועי של המדור הימי במטה הראשי תחת פיקוד מטה משטרת ישראל. תפקידו, שיטור לשמירת הסדר צבורי והחוק הפלילי בים על ידי פיקוח ואכיפת חוקי מדינת ישראל החלים על רישוי ושימוש מותר בכלי שיט קטנים כמו אופנועי ים, סירות גומי, סירות, סירות מנוע, מפרשיות.
הערות שוליים

↑  החלטה 15.06.2004 הדיון נסוב על השאלה האם צוות בידור שהועסק על האונייה זכאי לתשלום ככל איש צוות אחר באונייה.
1 2  בפירושו על התורה פרשת כי תשא
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565740705171  BnF: cb11944485z (data)  GND: 4138252-3  LCCN: sh85119329  NARA: 10644233  NDL: 00570668  NKC: ph123418