stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תומאס סונדרגארד

| --- | --- |

הפסנתרן פרנצ'סקו פיימונטסי ותומאס סונדרגארד בחזרות עם תזמורת ה-BBC הלאומית של ויילס ברויאל אלברט הול, לונדון
 לידה:  4 באוקטובר 1969 (בן 55) הולסטברו, דנמרק 
 מוקד פעילות:  מינסוטה
 מקום לימודים:  האקדמיה המלכותית הדנית למוזיקה
 עיסוק:  מנצח, נגן כלי הקשה
 שפה מועדפת:  דנית 
 כלי נגינה:  כלי הקשה
 www.thomassondergard.com
 
תומאס סונדגארד (בדנית:Thomas Søndergård; נולד ב-4 באוקטובר 1969) הוא מנצח ונגן כלי הקשה דני.
ביוגרפיה

סונדגארד נולד בהולסטברו שבדנמרק, הוא למד כלי הקשה באקדמיה המלכותית הדנית למוזיקה בשנים 1989–1992, שם כללו מוריו את גרט מורטנסן. באותן שנים היה חבר בתזמורת הנוער של האיחוד האירופי.
ב-1992 הצטרף לתזמורת המלכותית הדנית כנגן כלי הקשה. הוא שירת בפקולטה של האקדמיה המלכותית הדנית למוזיקה בשנים 2001–2002.
סונדרגארד הקדיש תשומת לב רבה יותר לניצוח מגיל 27. לאחר הופעת הבכורה שלו באופרה המלכותית הדנית עם הבכורה של "משפט קפקא" של פול רודרס ב-2005, הוא הצטרף להנהלת אסקונס הולט. בשנת 2009, הפך למנצח הראשי של תזמורת הרדיו הנורווגית. הוא סיים את כהונתו תזמורת הרדיו הנורווגית לאחר עונת 2011–2012.
סונדרגארד ניצח על תזמורת ה-BBC הלאומית של ויילס בדצמבר 2009, כמחליף לתיירי פישר. ביולי 2011 נבחר למנצח הראשי ה-14 של התזמורת, החל מעונת 2012–2013, לחוזה ראשוני של ארבע שנים. בפברואר 2016 הודיעה תזמורת ה-BBC הלאומית של ויילס על הארכה נוספת של חוזהו כמנצח ראשי לפחות עד 2018. סונדרגארד סיים רשמית את כהונתו כמנצח ראשי של התזמורת ביולי 2018.
סונדרגארד ניצח לראשונה על התזמורת הסקוטית הלאומית בשנת 2009, כמחליף ליעקב קרייזברג. באוקטובר 2011 מינתה אותו התזמורת למנצח האורח הראשי שלו, החל בעונת 2012–2013, עם חוזה ראשוני של שלוש שנים לשלוש תוכניות בשנה. במאי 2017 מונה למנצח הראשי הבא של התזמורת, החל מעונת 2018–2019. בפברואר 2021 האריכה התזמורת את החוזה של סונדרגארד כמנהל מוזיקלי עד סתיו 2024.
בדצמבר 2021 ניצח לראשונה על תזמורת מינסוטה. הוא חזר להתקשרות נוספת עם ניצוח אורח באפריל 2022. ביולי 2022 מונה סונדגארד למנהל המוזיקלי של התזמורת החל מעונת 2023–2024, עם חוזה ראשוני של חמש עונות.
סונדרגארד ביצע מספר הקלטות עבור הלייבל Linn ולייבל DaCapo, כולל מוזיקה של בנט לורנצן, פר נורגארד ופול רודרס.
ביולי 2022 התחתן סונדרגארד עם בן זוגו משכבר הימים, הבריטון השוודי אנדראס לנדין.
תודה (שיר של דיקלה)

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
תודה הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דיקלה, מתוך אלבום האולפן השישי שלה, חופשייה. השיר יצא לאור ב-8 במאי 2018, על ידי חברת התקליטים הליקון, כסינגל השני מתוך האלבום.
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום השמיני במצעד של מדיה פורסט, והרביעי במצעד של רדיו אמצע הדרך.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי דיקלה לבדה, הולחן על דיקלה ועדי רותם והופק על ידי דיקלה, רותם ורוני בראון. מאקו אמרו על השיר כי: "בשונה משירים אחרים שהוציאה על שיברון לב, בחדש דיקלה מראה שהיא נמצאת במקום מתקדם יותר ושהיא מוכנה לסלוח לאהוב שלה על שנטש אותה".
בנוסף לכך, הודיעה דיקלה ברשתות החברתיות כי השיר יהיה הסינגל השני מתוך אלבומה השישי. מרגע צאתו של השיר נכתב המשפט המסמל אותו "תודה אהובי שהלכת ממני." על שלל מקומות וחפצים ביניהם; ספסלים, קירות וכולי. את התמונות העלתה דיקלה לאינסטגרם שלה.
וידאו קליפ

בסמוך ליציאתו של השיר כסינגל, העלתה דיקלה לערוץ היוטיוב הרשמי שלה קליפ אנימציה, המציג בתוכו דמות אישה מצוירת אשר הולכת ברחוב שומם, משם היא ממשיכה ללכת למקומות שונים בהם ניתן לראות כרזות אשר בתוכם כתובים משפטים שונים הקשורים למילות השיר ואת עטיפתו של הסינגל.
בסוף הקליפ, ניתן לראות את אותה האישה פוגשת לאחר מסעה הארוך בחור מסתורי אשר לובש חולצה בצבע אדום. צבע החולצה מסמל אהבה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 8 |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 4 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט TV | 9 |  |
הערות שוליים

↑  תודה, יוסי חרסונסקי
↑  Dikla דיקלה - מי בא לאן?❤️, נבדק ב-2020-01-09
↑  חן פרורדין, ‏"משהו נפתח, זאת איזושהי בשורה", באתר ‏מאקו‏, 18 ביולי 2018
↑  דיקלה - תודה - קליפ, נבדק ב-2020-01-09
↑  Media Forest, mediaforest.biz (ארכיון)
↑  רדיו 90FM - ארכיון המצעדים, באתר www.90fm.co.il (ארכיון)
1 2  דיקלה - הערוץ הרשמי - Dikla Official (2018-05-07), דיקלה - תודה - קליפ, נבדק ב-2018-05-19
↑  דיקלה - תודה, באתר ‏מאקו‏, 8 במאי 2018
↑  [https://www.instagram.com/p/BieG6r5jct5/?taken-by=dikla_official Dikla דיקלה on Instagram: “מחר, 8/5 סינגל חדש, תודה🙏🏼
מוכנים?”], באתר Instagram (באנגלית)
↑  Dikla דיקלה (@dikla_official) • Instagram photos and videos, באתר www.instagram.com (באנגלית)
| דיקלה |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אהבה מוסיקה • עולם • ארלוזורוב 38 • ואם פרידה • סיפור אופטימי • חופשייה |  |
| חברות תקליטים | הד ארצי • התו השמיני • הליקון |  |
קטגוריה (אלבומים • שירים)
| דיקלה – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| אהבה מוסיקה | "בוקר טוב" • "בוחרת להיות" • "אהבה מוסיקה" • "אהבתך" • "תבלינים" |  |
| עולם | "עולם" • "בונבוניירות" • "תראי" • "געגועים" |  |
| ארלוזורוב 38 | "לבכות" • "מזל" • "חולת אהבה" |  |
| ואם פרידה | "ואם פרידה" • "בסמה" • "שבע בערב" • "Here Comes the Rain Again" • "אין עוד אהבה כזאת" • "יהיה לנו טוב" • "קופנגן" |  |
| סיפור אופטימי | "הוא כותב לי מאמי" • "אל תלך" • "בדידותי הנהדרת (מישהו אוהב אותי)" • "מסקרה שחורה" |  |
| חופשייה | "אתי" • "תודה" • "פסנתר לבן" • "הו ליבי" • "שבועיים" • "רק תגיד" |  |
| השתתפות בסינגלים | "איפה בעולם" • "מחמל נפשי" • "ואז את תראי" |  |
| סינגלים אחרים | "ביי ביי" • "ואולי" • "כל הפרפרים" • "לא מתנצלת" • "אבא" • "לבד" • "Bring Them Home" |  |
| סינגלים שיווקיים | "בשביל אהבתה" • "Confide in Me" • "כמו צמח בר" |  |
תוכנית החונכות העסקית

תוכנית החונכות העסקית היא פרויקט המופעל על ידי משרד הכלכלה, במטרה לסייע לעסקים קטנים ובינוניים, באמצעות הטמעת כלי ניהול מקצועיים על מנת לשפר את רמת הניהול בעסקים, ביצועיהם ורווחיותם.
התוכנית יצאה לדרך בשנת 1992, בתקצוב של משרד הכלכלה, ובניהולם של מספר חברות ייעוץ עסקי פרטיות. עם השנים הוקם מאגר המונה כאלפיים חונכים בתחומים רבים כגון ניהול כללי, ניהול כספים, ניהול שיווק ומערכות מידע.
תהליך החונכות כולל שלב אבחון הנעשה על ידי אחת מחברות הייעוץ, המתאימה לעסק המעוניין ליווי עסקי של יועץ מתאים, בהתמחויות הניהוליות השונות שמציעה החונכות.
עבור העסק, מימון שעות הייעוץ מסובסד על ידי המדינה בשיעור של 75%, ותעריף השעה עצמו נמוך (נכון ל-2013 מחיר שעת ייעוץ בפרויקט הוא 210 ש"ח, מתוכם 80 שקלים משלם העסק), שירותי החונכות ניתנים בכל רחבי ישראל.
החונכות מיועדת לעסקים זעירים בהם מועסקים עד 4 עובדים ולעסקים גדולים יותר בהם מועסקים בין 5 ל-100 עובדים, מתחומי התעשייה, המלאכה, המסחר והשירותים. בעבר משרדי החקלאות והתיירות השתלבו בתוכנית על מנת לתת מענה גם לעסקים העוסקים בתחומים שבטיפול משרדם, אך נכון ל-2008 אינם פעילים יותר בפרויקט. המשרד להגנת הסביבה משתלב בתוכנית באמצעות תקצוב חונכויות לנושאים בטיפולו.
מספר השעות המסובסדות במסגרת הפרויקט מוגבל בהתאם לגודל העסק:
בחונכות זעירה מוקצות עד 30 שעות חונכות ופרק זמנה הוא עד 6 חודשים. חונכות זו ניתנת לעסקים זעירים בהם עד 4 עובדים.
בחונכות רגילה מוקצות עד 150 שעות חונכות ופרק זמנה הוא עד 18 חודשים. חונכות זו ניתנת לעסקים המעסיקים עד 100 עובדים.
עד ל-2013 בוצעו למעלה מ-40,000 חונכויות, במהלך השנים גדל מספר העסקים שנהנו משירותי החונכות, מכ-600 בשנה בממוצע בתקופה שבין 1992 ו-1997, לכ-3,000 בשנה בממוצע משנת 1998 ועד 2004. עצירות בתקציב הפרויקט הביאו לירידה בהיקפי הפעילות בין 2004 ל-2007, משנת 2007 מפעיל משרד הכלכלה את התוכנית במתכונת שונה מבעבר, בין השאר חילק את המדינה ל-3 אזורים אשר בכל אחד מהם פועלות חברות ייעוץ שונות המרכזות את הפרויקט עבור המשרד, ושינה את שיטת התשלומים לחונכים ולרכזים.
הפרויקט זכה בשנת 1996 בפרס קפלן, וב-1998 קיבל את אות מיזם האיכות לשנת היובל, בשנת 2004 מתח מבקר המדינה ביקורת על משרד הכלכלה בנושא החונכות העסקית על כך שלא קבע סדרי עדיפויות במסגרת תקציב הפרויקט ואין בידיו מידע על תועלתו, שכן לא אסף נתונים על מספר העסקים ששרדו, צמחו או חדלו מלהתקיים.
ראו גם

הקרן לעסקים קטנים
הערות שוליים

↑   (הקישור אינו פעיל, 1 בספטמבר 2017)
תומאס הניפן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 במאי 1989 (בן 35) פילדלפיה שבפנסילבניה
 שם במה:  טום פיליפס
 גובה:  1.83 מטר
 לאום:  אמריקאי
 קריירה מקצוענית:  2012–הווה (כ־12 שנים)
 ליגות:  WWE
 
תומאס הניפן (באנגלית: Thomas Hannifan; נולד ב-19 במאי 1989), הידוע יותר בשם הבמה שלו, טום פיליפס הוא שדרן ספורט אמריקאי. הוא מוכר בעיקר בשל תקופתו בארגון ההיאבקות האמריקאי, ה-WWE. במהלך הקריירה שלו ב-WWE, פיליפס שימש כשדרן המוביל של התוכניות השבועיות Raw, סמאקדאון, NXT, NXT UK ו-205 לייב.
קריירת היאבקות > קריירת שידור מוקדמת

הניסיון הראשון של הניפן כחלק מצוות שידור הייתה במהלך משחק פוטבול בתיכון, שבו שימש כקריין. מאז הוא ידע שזה מה שהוא ירצה לעסוק בו בעתיד.
קריירת היאבקות > WWE‏ (2012–2021)

הניפן ערך ראיונות מאחורי הקלעים לאפליקציה של ה-WWE והיה הקריין המוביל של התוכנית Superstars, Main Event וסמאקדאון, לצד ג'רי לולר וביירון סקסטון, עד שהוא הוחלף על ידי השדרן של NXT, ריץ' ברנן, ב-27 באוגוסט 2015.
הניפן כשם הבמה שלו טום פיליפס תיפקד כחלק מצוות השידור של סמאקדאון. לאחר שכריס ג'ריקו ניצח את אלוף ארצות הברית, קווין אואנס, וזכה בתואר באירוע פייבאק, ג'ריקו רשם את פיליפס ואת המראיין של Raw, מייק רום, בתוך הרשימה שלו לאחר כביכול "הפריעו לו" בפרידה מהתוכנית. הוא היה השדרן המוביל של NXT מאז 2014, אך ב-22 ביוני 2017 הוחלף על לידי מאורו רנאלו.
פיליפס היה השדרן המוביל של סמאקדאון באירוע רסלמניה 33, שהתקיים ב-2 אפריל 2017, והפך לשדרן המוביל החמישי במהלך האירוע הגדול של השנה, כשהארבעה הראשונים שקדמו לו היו וינס מקמהן, גורילה מונסון, ג'ים רוס ומייקל קול. כמו כן, פיליפס היה השדרן של 205 לייב, לפני שויק ג'וסף החליף אותו.
הערות שוליים

↑  טום פיליפס מצטרף לצוות השידור של סמאקדאון
↑  טום פיליפס עושה היסטוריה
שנים עבריות א'תת"ק - א'תתקצ"ט

שנים עבריות א'תת"ק (1900) - א'תתקצ"ט (1999) 
התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 1862 לפנה"ס והסתיימו בשנת 1762 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני.
אירועים (על פי המסורת היהודית)

א'תתקצ"ו - דור הפלגה
נולדו (על פי המסורת היהודית)

א'תתקמ"ח - אברהם בן תרח, המכונה אברהם אבינו.
א'תתקנ"ח - שרה בת הרן, המכונה שרה אימנו
נפטרו (על פי המסורת היהודית)

א'תתקצ"ו - פלג בן עבר.
א'תתקצ"ז - נחור בן שרוג.
לוח רב שנתי

|   |   |   | א'תתק"ץ  (1990) | א'תתק"ץ  (1990) | א'תתק"ץ  (1990) | א'תתק"ץ  (1990) | א'תתקצ"א  (1991) | א'תתקצ"א  (1991) | א'תתקצ"א  (1991) | א'תתקצ"א  (1991) | א'תתקצ"ב  (1992) | א'תתקצ"ב  (1992) | א'תתקצ"ב  (1992) | א'תתקצ"ב  (1992) | א'תתקצ"ג  (1993) | א'תתקצ"ג  (1993) | א'תתקצ"ג  (1993) | א'תתקצ"ג  (1993) | א'תתקצ"ד  (1994) | א'תתקצ"ד  (1994) | א'תתקצ"ד  (1994) | א'תתקצ"ד  (1994) | א'תתקצ"ה  (1995) | א'תתקצ"ה  (1995) | א'תתקצ"ה  (1995) | א'תתקצ"ה  (1995) | א'תתקצ"ו  (1996) | א'תתקצ"ו  (1996) | א'תתקצ"ו  (1996) | א'תתקצ"ו  (1996) | א'תתקצ"ז  (1997) | א'תתקצ"ז  (1997) | א'תתקצ"ז  (1997) | א'תתקצ"ז  (1997) | א'תתקצ"ח  (1998) | א'תתקצ"ח  (1998) | א'תתקצ"ח  (1998) | א'תתקצ"ח  (1998) | א'תתקצ"ט  (1999) | א'תתקצ"ט  (1999) | א'תתקצ"ט  (1999) | א'תתקצ"ט  (1999) |  |
| 1772 לפנה"ס | 1772 לפנה"ס | 1772 לפנה"ס | 1772 לפנה"ס | 1771 לפנה"ס | 1771 לפנה"ס | 1771 לפנה"ס | 1771 לפנה"ס | 1770 לפנה"ס | 1770 לפנה"ס | 1770 לפנה"ס | 1770 לפנה"ס | 1769 לפנה"ס | 1769 לפנה"ס | 1769 לפנה"ס | 1769 לפנה"ס | 1768 לפנה"ס | 1768 לפנה"ס | 1768 לפנה"ס | 1768 לפנה"ס | 1767 לפנה"ס | 1767 לפנה"ס | 1767 לפנה"ס | 1767 לפנה"ס | 1766 לפנה"ס | 1766 לפנה"ס | 1766 לפנה"ס | 1766 לפנה"ס | 1765 לפנה"ס | 1765 לפנה"ס | 1765 לפנה"ס | 1765 לפנה"ס | 1764 לפנה"ס | 1764 לפנה"ס | 1764 לפנה"ס | 1764 לפנה"ס | 1763 לפנה"ס | 1763 לפנה"ס | 1763 לפנה"ס | 1763 לפנה"ס | 1762 לפנה"ס | 1762 לפנה"ס | 1762 לפנה"ס | 1762 לפנה"ס |

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה עברית לפני ד'קי"ט * | שנה עברית מעוברת | שנה עברית לא מעוברת | שנה יוליאנית | ☼ = תחילת מחזור 28 שנים של ברכת החמה | ⑦ = שנת שמיטה החל משנת ג'ת"ן |
* שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה.
שלמה בכור חוצין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1843 בגדאד, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  1892 (בגיל 49 בערך) 
 כינוי:  רב שב"ח
 מקום קבורה:  בגדאד 
 תקופת הפעילות:  ?–1892 
 
הרב שלמה בכור חוצין (רשב"ח ; 1843–1892) היה פוסק, פייטן, עיתונאי, מתרגם, בעל בית דפוס ובין בולטי הרבנים בבבל במחצית השנייה של המאה ה-19.
קורות חיים

נולד בבגדאד בשנת 1843 (ה'תר"ד) כבן למשפחת רבנים מיוחסת, מצאצאיו של הרב צדקה חוצין הראשון. בצעירותו למד בישיבת מדרש בית זלכה, ונמנה עם תלמידיו של הרב עבדאללה סומך.
תחומי העניין שלו היו רבים, והוא עסק בפעילויות מגוונות לאורך חייו. בין היתר, נהג לכתוב באופן קבוע לעיתונות העברית של התקופה, כולל לעיתונים שהתפרסמו בבגדאד, הודו, ארץ ישראל ומזרח אירופה. לאורך השנים כתב למעלה מ-150 מאמרים לעיתונים שונים, כולל הלבנון, המגיד, הצפירה, החבצלת, הדובר (בגדאד), המבשר (כלכותה) ועוד. מאמריו עסקו בנושאים מגוונים, כגון חיי הקהילות היהודיות בעיראק, כורדיסטן ופרס, הלכה, מוסר, תרבות, פוליטיקה עולמית וענייני השעה. מאמריו הם מקור לידע רב על קורות היהודים באזור עיראק ופרס של זמנו, חייהם התרבותיים ורדיפות כנגדם. במאמריו הוא ביטא גישה המשלבת בין קבלת ערכים משכיליים ומודרניים לבין שמירה על המסורת.
בתחום החינוך שימש כמנהל "מדרש תלמוד תורה״ בבגדאד, וכן שימש לתקופה כמורה לתלמוד בבית הספר של כי"ח בעיר. עוד שימש כראש סניף "חברת שומרי תורה" וסגן נשיא "חברת שומרי מצווה" בבגדאד. כפוסק קיבל אליו שאלות הלכתיות מרחבי עיראק, וכן מהקהילה היהודית-בגדאדית בהודו וארצות נוספות.
בשנת 1867 הקים בית דפוס עברי בבגדאד (בית הדפוס העברי השלישי שהוקם בעיר), שהמשיך לפעול על ידי בנו גם לאחר מותו. בין הספרים שהדפיס נכללים קבצים של סיפורי מעשיות שליקט וקיבץ לשלושה ספרים, ועוסקים במוסר וטוהר המידות. בנוסף לבית הדפוס היה בעל בית מסחר לספרים עבריים בבגדאד, ושימש בתור הנציג המקומי של חברת מקיצי נרדמים. כחלק מתפקידו פעל להפיץ מנויים של עיתונים עבריים שונים (כגון המגיד) בקרב יהודי בגדאד. הוא שאף להקים כתב עת דו לשוני עברי-ערבי בבגדאד, אך לא הצליח לקבל רישיון לכך מהשלטונות העות'מאנים.
לאורך השנים תרגם כתבים שונים מעברית לערבית יהודית, כולל חלקים מההגדה של פסח ומהסידור.
הלך לעולמו ב-29 בספטמבר 1892 (ח' תשרי ה'תרנ"ג) בגיל 49, ונקבר בבגדאד.
חיבוריו

הגדה של פסח בתרגום לערבית-יהודית, ליוורנו 1887.
מעשה ניסים - סיפורים ממסורת ישראל, חמ"ד.
מעשים טובים - סיפורים ממסורת ישראל, בגדאד 1889.
מעשים מפוארים - סיפורים ממסורת ישראל, בגדאד 1890.
תלמוד קטן - חידושים בתלמוד עם קובץ הנחיות מוסר לתלמידים בשם "חנוך לנער"
לקריאה נוספת

לב חקק, אגרות הרב שלמה בכור חוצין, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2005.
יונה צבר, "העברית של חכם שלמה בכור חוצין : רב משכיל בגדאדי (1843-1892)", הדור [א] (תשס"ז) 125-131 .
יצחק אבישור, קווים ליצירה הספרותית-עממית של שלושה רבנים בבליים במחצית השנייה של המאה הי"ט, פעמים 59 (אביב תשנ"ד).
משה ש. שבת, ישיבות בגדאד - התהוותן והשפעתן לדורות, כרך א (ירושלים תשע"ו), עמ' 297-311; כרך ג (ירושלים תשע"ט), נספח י.
שאול רגב, דורש טוב לעמו: פעילותו העיתונאית של הרב שלמה בכור חוצין מבגדאד, ליבי במזרח, גיליון ג, עמ' 339 - 361
הערות שוליים

1 2 3  שלמה דשן, סיפור מפתיע על רב שהוא גם עיתונאי בבגדד של המאה ה-19, באתר הארץ, 9 באוקטובר 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308043005171  BnF: cb15061789v (data)  GND: 130891339  ISNI: 0000 0000 6660 3235  LCCN: nr2001051729  VIAF: 10135219   WorldCat (עם VIAF): 10135219
תומאס סולטאני

תומאס אסקייל סולטאני (בלועזית: Tomás Ezequiel Sultani; נולד ב-22 ביוני 1998) הוא כדורגלן ארגנטינאי, המשחק בעמדת השוער בקבוצת מכבי חיפה.
קריירת מועדונים

סולטאני נולד בעיר גארין שבפרוביינצית בואנס איירס, ארגנטינה, למשפחה ממוצא יהודי. גדל במחלקת הנוער של קבוצת ריאל פילאר.
בעונת 2018–2019 ערך את הבכורה בקבוצה הבוגרת וביחד איתה העפיל לליגה הרביעית לאחר שתי עונות ירד עם הקבוצה בחזרה לליגה החמישית.
לאחר שלוש עונות בשנת 2021 חתם בקבוצת סן טלמו מהליגה השנייה, את משחק הבכורה שלו ערך בחודש פברואר 2022.
בסיום העונה הצטרף לקבוצת ארסנאל דה סרנדי מליגת העל הארגנטינאית בסיום העונה ירד עם קבוצתו לליגת המשנה.
ב-6 ביוני 2024 חתם במכבי חיפה עד לסיום העונה, עם אופציה לעונה נוספת.
הערות שוליים

↑  ברוך הבא, תומאס!, באתר מכבי חיפה, 6 ביוני 2024
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שכפול עצמי

שכפול עצמי הוא כל התנהגות של מערכת דינמית שמניבה בניית עותק זהה של עצמה. לדוגמה, תאים ביולוגיים, בהינתן סביבה מתאימה, משכפלים את עצמם באמצעות תהליך חלוקת התא. במהלך חלוקת התא, ה-DNA משוכפל ויכול לעבור לצאצאים במהלך הרבייה. נגיפים מסוגלים להתרבות רק כאשר הם מדביקים תא ומשעבדים את מנגנוני הרבייה של התא לצורך שכפול עצמם. חלבוני פריון מזיקים מתרבים על ידי המרת חלבונים מהצורה הטבעית שלהם לצורת הפריון המזיקה. וירוסים של מחשבים מתרבים על ידי שימוש בחומרה ובתוכנה שכבר קיימות במחשב. שכפול עצמי מהווה מקור עניין ונושא מחקר גם ברובוטיקה ובמדע בדיוני. מנגנון שכפול שאינו מדויק לחלוטין יוביל להיווצרות וריאציות גנטיות וייצור גרסאות שונות של עצמו. גרסאות אלה יהיו חשופות לתהליך הברירה הטבעית, משום שחלק מהגרסאות החדשות יהיו יעילות יותר מאחרות בהישרדות והתרבות בסביבה הנתונה שלהן, ולכן יתרבו יותר, ישתלטו על הסביבה וידחקו את הגרסאות האחרות, היעילות פחות.
המבנה המולקולרי של ה-DNA
סקירה כללית

היכולת לשכפול עצמי נחשבה בעבר כתכונה המייחדת את עולם החי על פני הדומם.
ג'ון פון נוימן, מתמטיקאי אמריקאי ממוצא יהודי-הונגרי ומחלוצי החוקרים בתחום, הוציא את השכפול העצמי מהתחום התאורטי–פילוסופי השייך לעולם המדע הבדיוני, והפך אותו לתחום מחקר מדעי-הנדסי ריאלי.
אחת הדרישות העיקריות מעצם כלשהו על מנת שיהיה בר שכפול היא שהעצם יכלול "תיאור עצמי" שישמש כבסיס לשכפולו.
היות שהתיאור העצמי הוא חלק מהעצם עצמו, בתוך התיאור צריך להיות כלול תיאור של התיאור וכך הלאה עד אין סוף. בעיה זו מכונה "בעיית הרגרסיה האינסופית".
פון נוימן הציע לפתור בעיה זו על ידי חלוקת פונקציית התיאור העצמי לשתיים:
מידע שיש להעתיקו ולהצמידו בצורתו הלא מפורשת לצאצא המשוכפל. מידע זה יאפשר שכפול עצמי של הצאצא.
הוראות שכפול המיוצגות על ידי קוד, כאשר פירושן של הוראות אלה יביא לשכפול העצם.
בצורה זו התיאור העצמי אינו צריך לכלול תיאור של עצמו.
אבחנה זו מיושמת הלכה למעשה בעולם הטבע, כאשר המקביל הביולוגי לחלק הראשון הוא תהליך השעתוק, בו מועתק ה-DNA ללא פירוש ליצירת תעתיק RNA, והתהליך המקביל לחלק השני הוא תהליך התרגום, בו משמש קוד ה-RNA המפורש ליצירתם של החלבונים.
פון נוימן הקדים למעשה באבחנתו זו את חוקרי הביולוגיה המולקולרית, אשר נעזרו בתובנותיו בתחום השכפול העצמי המלאכותי על מנת לפענח את תהליך השכפול העצמי בטבע.
יישומים

אחת מהמטרות לטווח ארוך של מדעי ההנדסה והטכנולוגיה, היא להעמיד התקן בעל כושר שכפול עצמי תוך שמירה על איכות התוצר, כאשר יתרונו העיקרי של התקן זה טמון בהוזלה משמעותית של עלויות הייצור. במצב האידיאלי, עלות הייצור של כל התקן חדש תהיה שווה לעלות חומרי הגלם שלו, תוך חיסכון משמעותי של הוצאות על גורמים חיצוניים כגון עבודה והפצה, הנדרשים בתעשייה הקונבנציונלית.
רבים מאמינים שמטרה זו היא בת־השגה כבר בעתיד הקרוב.
מחקר שנערך לאחרונה בנאס"א משווה את המורכבות בפיתוחו של התקן כזה למורכבות פיתוחו של המיקרו מעבד פנטיום 4 של חברת אינטל. כלומר, יצירתו של התקן כזה אפשרית כבר בעתיד הקרוב תוך השקעה קטנה יחסית של משאבים.
ההתעניינות ההולכת וגוברת בענף והמימון הגבוה לו זוכה התחום תורמים אף הם לסיכוי להשגת התקדמות משמעותית ומהירה.
יישומים > תעשייה מולקולרית – מערכות בעלות יכולת שכפול עצמי הניתנות לתכנות

אחת המטרות העיקריות בטכנולוגיה בכלל ובננוטכנולוגיה בפרט, היא לייצר דברים בעלות מינימלית. השיטה המוכחת היחידה לייצור המוני של מבנים מורכבים ומדויקים בעלות נמוכה היא באמצעות מערכות בעלות יכולות שכפול עצמי הניתנות לתכנות. הטבע מלא במערכות מורכבות בעלות יכולת שכפול עצמי כמו צמחים ובעלי חיים.
ככל הנראה לא נוכל לייצר את כל מגוון החומרים והמכשירים בהם אנו מעוניינים באמצעות שימוש בשיטות ביולוגיות בלבד. רבים מהמוצרים הטכנולוגיים המוכרים לנו כיום לא עשויים מחומר ביולוגי ואין סיבה להאמין כי מצב זה ישתנה. המחשבים המלאכותיים של היום לא עשויים מחלבון בגלל שחומרים אחרים, לא ביולוגיים, מציעים ביצועים טובים הרבה יותר. למחשבים ביולוגיים, למרות מעלות רבות שלהם, יש שיעור שגיאות גבוה ומעבר האותות בהם איטי הרבה יותר בהשוואה למחשבים רגילים.
עיצוב ופיתוח של מערכות לא ביולוגיות בעלות יכולת שכפול עצמי הניתנות לתכנות נראה בהתחלה מרתיע. על מערכות כאלו להיות מותאמות לייצור של מערכות מחשב המסוגלות לביצועים מורכבים ברמת דיוק גבוהה. אף על פי כן נעשתה כבר עבודה תאורטית רבה בתחום זה. עבודה זו החלה עם "הבנאי האוניברסלי" (אנ') של פון נוימן שפעל בעולם דו-ממדי והמשיכה עם ה"מאסף" (אנ') (assembler) שהוצע על ידי דרקסלר, והותאם לעבודה בסקלה אטומית ובמערכות תאורטיות נוספות. הרבה מהמערכות המוצעות אינן מורכבות מדי לביצוע בכלים ההנדסיים שיש לנו היום. עבודות מאוחרות יותר מציעות דרכים לפשט את המערכות הנ"ל אפילו יותר, כך שייצור מערכות לא ביולוגיות הניתנות לתכנות הוא בהחלט אפשרי כיום.
מערכות אלו יהיו יעילות יותר ממערכות ביולוגיות. הן יהיו פשוטות יותר, ייצרו חומרים באיכות טובה יותר. כמו כן ניתן יהיה לתכנת ולהתאים אותן בקלות יחסית לדרישות המשתנות, והשימוש בהן יהיה נטול סיכונים.
יישומים > תעשייה ומחקר בחלל

בקיץ 1980, נאס"א והאגודה האמריקנית להנדסת חינוך (ASEE) סבסדו מחקר שנערך על ידי 15 מהנדסי תוכנית נאס"א ו-18 מחנכים מאוניברסיטאות בארצות הברית שנועד לחקור אפשרויות לאוטומציה מתקדמת למשימות בחלל. בדו"ח הסופי ישנו פרק בן 150 עמודים המציג תוכנית רב-שנתית לפיתוח מערכות לייצור על הירח. המערכת המוצעות כוללת מערכת לשכפול עצמי (SRS: Self- Replicating System) שתמוקם על פני-השטח של הירח. התכנון מבוסס כולו על טכנולוגיה קונבנציונלית. הגרעין הראשוני הדרוש ליצירת המערכת הנ"ל כולל 100 טון של חומרים (שווה ערך לארבע חלליות מסוג "אפולו") שישוגרו לירח מכדור הארץ. את כל שאר החומרים ישיג המשכפל מחומרים הנמצאים על פני הירח שיעובדו לקבלת החומרים הנדרשים לפעולת ה-SRS. היתרון המשמעותי במערכת הזאת הוא הפחתה ואפילו מניעת הצורך לשגר עוד ועוד חומרי גלם מכדור הארץ, תהליך יקר מאוד.
במדעי המחשב

במדעי המחשב, קוויין (Quine) היא תוכנת מחשב לא ריקה שרצה ללא קלט, ומדפיסה כפלט את קוד המקור שלה עצמה. במובן זה, קוויין מבצע מעין שכפול עצמי, ולפיכך תוכנות אלה מכונות בספרות של מדעי המחשב גם "תוכנות המשכפלות את עצמן" (self-replicating programs). כאשר מביטים על סביבת הריצה של התוכנה כפונקציה, קוויין מתאימה לנקודת שבת באותה פונקציה. מבחינה תאורטית קיומן של תוכנות כאלה נובע ממשפט הרקורסיה של קליני, ותוכנות כאלה קיימות בכל שפת מחשב טיורינג-שלמה. אתגר נפוץ בתחום התכנות הוא כתיבת הקוויין הקצר ביותר בשפת תכנות כלשהי.
המונח "קוויין" נטבע על ידי דאגלס הופשטטר, בספרו "גדל, אשר, באך", והוא בחר בו על שם הפילוסוף וילארד ואן אורמאן קוויין (1908–2000), שתרם רבות לחקר התייחסות עצמית עקיפה, ובפרט בהתייחס למשפט הפרדוקסלי הבא, שמכונה "הפרדוקס של קוויין":
"Yields falsehood when preceded by its quotation" yields falsehood when preceded by its quotation.
הדוגמה המתועדת הראשונה לקוויין נכתבה בשנת 1960 על ידי Hamish Dewar, חוקר באוניברסיטת אדינבורו. להלן דוגמאות לקוויין:
פייתון (גרסה 3):
s = 's = %r\nprint(s%%s)'
print(s%s)
ג'אווה:
public class Quine
{
 public static void main(String[] args)
 {
 char q = 34; // Quotation mark character
 String[] l = { // Array of source code
 "public class Quine",
 "{",
 " public static void main(String[] args)",
 " {",
 " char q = 34; // Quotation mark character",
 " String[] l = { // Array of source code",
 " ",
 " };",
 " for(int i = 0; i < 6; i++) // Print opening code",
 " System.out.println(l[i]);",
 " for(int i = 0; i < l.length; i++) // Print string array",
 " System.out.println(l[6] + q + l[i] + q + ',');",
 " for(int i = 7; i < l.length; i++) // Print this code",
 " System.out.println(l[i]);",
 " }",
 "}",
 };
 for(int i = 0; i < 6; i++) // Print opening code
 System.out.println(l[i]);
 for(int i = 0; i < l.length; i++) // Print string array
 System.out.println(l[6] + q + l[i] + q + ',');
 for(int i = 7; i < l.length; i++) // Print this code
 System.out.println(l[i]);
 }
}
ננו-שכפול עצמי

בננוטכנולוגיה, שכפול עצמי הוא תהליך שבו התקנים בקנה מידה ננומטרי, יוצרים עותקים של עצמם.
ננו-שכפול עצמי > ננו מכונות רובוטיות בעלות כושר שכפול עצמי

על מנת ששכפול עצמי יוכל להתקיים בצורה בונה, שלושה תנאים חייבים להתקיים:
הדרישה הראשונה היא שכל אחת מהיחידות תהיה מכונה מיוחדת הנקראת ננורובוט, שאחד מתפקידיו הוא לבנות לפחות העתק אחד של עצמו במהלך חייו המבצעיים. (כל יחידה צריכה גם תפקיד אחר, אלא אם כן המטרה המיועדת של צבר היחידות היא לגרום הרס על ידי יצירתו של מנגנון מכני המחקה גידול סרטני). דוגמה היפותטית של ננורובוט קונסטרוקטיבי בעל יכולת שכפול עצמי היא נוגדן מלאכותי, אשר בנוסף לכך שהוא משכפל את עצמו, הוא מאתר והורס אורגניזמים גורמי מחלות.
הדרישה השנייה היא קיומם של כל האנרגיה והמרכיבים הדרושים לבניית מספר מינימלי מסוים של עותקים מושלמים של הננורובוט. באופן אידיאלי, כמות המרכיבים צריכה לאפשר את צריכתם בפרופורציה הנכונה. אם התהליך נועד להיות סופי, כאשר נבנה המספר הרצוי של רובוטים, לא צריכים להישאר מרכיבים מיותרים שלא נעשה בהם שימוש.
הדרישה השלישית היא שעל הסביבה להיות מבוקרת על כך שתהליך השכפול יכול להמשיך בצורה יעילה וללא תקלות. זעזועים מיותרים, טמפרטורות קיצוניות, קרינה חזקה, או נסיבות שליליות אחרות עלולות למנוע את התפקוד התקין של הננורובוטים ולגרום לפגיעה בתהליך או לכישלונו. סופרי מדע בדיוני הציעו כי מוטציות העלולות להתרחש בקהילת ננורובוטים מתוחכמים המשכפלים את עצמם, עשויה להוביל למנגנון המחקה את תהליך הברירה הטבעית. תהליך כזה יכול לשמש ליצירת מושבה מתפתחת של ננורובוטים בעלי קיום עצמי בחלל החיצון.