stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוניברסיטת קולומביה הבריטית

| --- | --- |


 אוניברסיטת מחקר ציבורית
 מוטו:  "זה שלך" ((בלטינית): Tuum Est)
 תקופת הפעילות:  1908:–הווה (כ־116 שנים)
 קמפוס:  ונקובר, קלונה
 בעלי תפקידים
 סגל:  5,696 (ונקובר), 600 (עמק אוקנגן)
 תלמידים
 :  71,201 (נכון ל־2023) 
 שונות
 הון עצמי:  3.8 מיליארד דולר קנדי (2024)
 כינוי קבוצת הספורט:  ציפור הרעם (Thunderbird)
 מיקום
 מדינה:  קנדה קנדה
 קואורדינטות:  49°15′39″N 123°14′46″W﻿ / ﻿49.260772950565°N 123.24609645108°W﻿ / 49.260772950565; -123.24609645108
 ubc.ca
  (למפת קולומביה הבריטית מוגדלת) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפון-מערביות יוקון אלסקה האוקיינוס השקט אוניברסיטת קולומביה הבריטית(למפת קולומביה הבריטית רגילה) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפ. מע יוקון אלסקה האוקיינוס השקט אוניברסיטת קולומביה הבריטית
 
אוניברסיטת קולומביה הבריטית (באנגלית: The University of British Columbia; בראשי תיבות: UBC) היא אוניברסיטת מחקר ציבורית שלה קמפוסים בקולומביה הבריטית, קנדה. האוניברסיטה נוסדה בשנת 1908 כחלק ממכללת אוניברסיטת מקגיל בקולומביה הבריטית. בשנת 1915 הפך המוסד לעצמאי ואימץ את שמו הנוכחי. זהו המוסד להשכלה גבוהה הוותיק ביותר בקולומביה הבריטית ובו למעלה מ-71,201 סטודנטים בשני קמפוסים: ונקובר (59,288), ועמק אוקנגן (11,913). אוניברסיטה התפתחה מאוד לאחר סיום מלחמת העולם השנייה כאשר תוך שנים בודדות מספר הסטודנטים הוכפל. חלק מהלימודים התקיימו במחנות צבא שהתפנו. בהמשך נבנו בנייני קבע. בתחילת שנות ה-70 לסגל האוניברסיטה הצטרפה אנט קולודני והיא הקימה תוכנית לימודי נשים מהראשונות בקנדה. בשנת 1971 הוכרז על הקמת "מוזיאון אנתרופולוגיה" שבנייתו הסתיימה בשנת 1976.
רוב תלמידי האוניברסיטה לומדים בחמש פקולטות גדולות: אמנויות, מדעים, רפואה, מדע שימושי ובית הספר למנהל עסקים על שם סאודר. שטחו של קמפוס האוניברסיטה בוונקובר הוא 4.02 קמ"ר. שטחו של הקמפוס בעמק אוקנגן הוא 2.09 קמ"ר ומהווה חלק מן העיר קלונה.
נתוני הקבלה לאוניברסיטת קולומביה הבריטית הם מבין הגבוהים בקנדה ובהתאם לדרוג מוסדות אקדמיים הנעשים בקנדה, האוניברסיטה מדורגת באופן עקבי בין שלושת המוסדות הטובים במדינה. תקציב המחקר השנתי באוניברסיטה הוא כ-747.3 מיליון דולר, נכון לשנת 2024 מומנו 9,675 פרויקטים של מחקר. בין חברי הסגל, הבוגרים והחוקרים באוניברסיטה נמנו 8 זוכי פרס נובל, 75 מקבלי מלגת רודז, 65 מקבלי מדליה אולימפית, 10 חברים באקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים (AAA&S), 6 חברים באקדמיה הלאומית למדעים (NAS) ו-306 חברים בחברה המלכותית הקנדית (RSC). לאוניברסיטה יש מעל ל-400,000 בוגרים מ-160 מדינות. באוניברסיטה למדו אף ארבעה מראשי ממשלת קנדה, האחרון שבהם הוא ג'סטין טרודו. האוניברסיטה חברה בהתאגדות אוניברסיטאות האוקיינוס השקט, בקבוצת אוניברסיטאות המחקר הקנדי U15 ובאיגוד של אוניברסיטאות חבר העמים הבריטי.
לאוניברסיטה תוכנית אסטרטגית בין-לאומית לשנים 2018–2028.
באוניברסיטה אחת מספריות המחקר הגדולות בקנדה ובה למעלה מ-8.3 מיליון כרכים (כולל דפוס ואלקטרוני) ב-21 ספריות משנה.
קמפוסים

לאוניברסיטת ונקובר שני קמפוסים וארבע מרכזים נוספים:
קמפוסים > ונקובר

הקמפוס המרכזי של האוניברסיטה נמצא בפוינט גריי, מרחק 20 דקות נסיעה ממרכז העיר ונקובר. סמוך לקמפוס מספר חופים ונוף רכס הרי החוף הצפוני. בין הקמפוס לעיר קיימת חגורה ירוקה של הפארק האזורי פסיפיק ספיריט. שטח המבנים בקמפוס הוא מעל מיליון מטר רבוע והם תופסים 1.7 קמ"ר מתוך השטח הכולל של הקמפוס. רחובות הקמפוס רובם בנויים בתבנית רחובות שתי וערב. הקמפוס יושב על אדמות האומות הראשונות. שטח הקמפוס אינה נמצא בתחום הרשות המוניציפלית של ונקובר ולכן השיטור באזור הקמפוס הוא של המשטרה הרכובה המלכותית של קנדה (RCMP) ושל מחלקת הביטחון של האוניברסיטה ולא של משטרת ונקובר (VPD). לאוניברסיטה שני קמפוסי-לוויין בתחום העיר, האחד בבית החולים הכללי של ונקובר (VGH) המשמש תלמידי מדעי הרפואה והשני במרכז העיר ומיועד לתוכניות שאינן לתואר אקדמי ולסטודנטים שאינם לומדים בתוכנית לימודים מלאה.
בתחום הקמפוס המרכזי גנים רבים, בהם הגן הבוטני של האוניברסיטה והמרכז לחקר הצומח. בקמפוס גם אולם קונצרטים, אולם תיאטרון ואולם קולנוע.
קמפוסים > אוקנגן

בשטח הקמפוס באוקנגן שכנה בעבר מכללת אוניברסיטת אוקנגן. הקמפוס נמצא בסמוך לשדה התעופה של קלונה. לימודים בקמפוס החלו בשנת 2005. בקמפוס מתקיימים לימודים לתארים ראשונים בתחומי האמנויות, מדע, הנדסה, סיעוד, חינוך וניהול. בשנת 2010 הוכפל שטח הקמפוס. בשנת 2011 זכה הקמפוס לתקציב פיתוח של 400 מיליון דולר קנדי בעזרתו נבנו מספר מבנים המשמשים להוראה ולמחקר.
פקולטות ובתי ספר > קמפוס ונקובר

רשימת הפקולטות ובתי הספר בקמפוס:
הפקולטה למדעים ישומיים
בית הספר להנדסה
בית הספר לאדריכלות ולאדריכלות נוף
בית הספר לסיעוד
הפקולטה לאמנויות
בית ספר לכלכלה
בית ספר לעיתונאות
בית ספר ללימודי ספרנות, ארכיברות ומידע
בית ספר למוזיקה
בית ספר לעבודה סוציאלית
בית ספר למנהל עסקים ע"ש סאודר
הפקולטה לרפואת שיניים
הפקולטה לחינוך
הפקולטה ליערנות
הפקולטה ללימודים מתקדמים
בית ספר למקצועות הבריאות
בית ספר ללימודים בינתחומיים
הפקולטה למשפטים
הפקולטה לרפואה
הפקולטה למדעי הרוקחות
הפקולטה למדע
פקולטות ובתי ספר > קמפוס אוקנגן

רשימת הפקולטות ובתי הספר בקמפוס:
בית הספר לאמנויות ומדעים ע"ש אירוין ק. ברבר
הפקולטה ללימודים יצירתיים וביקורתיים
הפקולטה לחינוך
הפקולטה למדע ישומי
הפקולטה לבריאות והתפתחות חברתית
הפקולטה לניהול
הפקולטה לרפואה
בית הספר ללימודים מתקדמים
פקולטות ובתי ספר > מרכזים אחרים

כיכר רובסון
המרכז למדיה דיגיטלית
הפקולטה לרפואה
המשרד האזורי לאסיה הפסיפיק
דירוגים > דירוג בין-לאומי

דירוג שאנגחאי: מקום 44 (2023)
Times Higher Education: מקום 41 (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות: מקום 34 (2024)
דירוגים > דירוג אזורי - קנדה

דירוג שאנגחאי: מקום 2 (2023)
Times Higher Education: מקום 2 (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות: מקום 3 (2024)
הערות שוליים

↑  UBC, About UBC
↑  UBC, About UBC, Our Place Among the World’s Best
↑  AAA&S, Member Directory
↑  UBC Science, UBC planetary scientist elected to U.S. National Academy of Sciences
↑  About UBC, UBC overview & facts
↑  UBC, About UBC, UBC Overview and Facts 2018–2019 (אורכב 18.11.2019 בארכיון Wayback Machine)
↑  UBC, About UBC, UBC International
↑  UBC, About UBC, UBC’s strategic plan, Shaping UBC’s Next Century
↑  UBC, About UBC, UBC Campuses
↑  UBC, About UBC, UBC Campuses, Faculties & Schools at UBC’s Vancouver Campus
↑  UBC, About UBC, UBC Campuses, UBC Okanagan Campus
| התאגדות אוניברסיטאות האוקיינוס השקט​ |
| --- | --- | --- |
| אוקיאניה | אוסטרליה: ANU • מונש • מלבורן • ניו סאות' ויילס • סידני • קווינסלנד; ניו זילנד: אוקלנד |  |
| אמריקה הדרומית | אקוודור: אוניברסידד סן פרנסיסקו דה קיטו; צ'ילה: צ'ילה; קולומביה: לוס אנדס |  |
| אמריקה הצפונית | ארצות הברית: אורגון • אוניברסיטת הוואי במנואה • דרום קליפורניה • וושינגטון • Caltech • קליפורניה (ברקלי • דייוויס • לוס אנג'לס • סן דייגו • סנטה ברברה • סנטה קרוז • ריברסייד); מקסיקו: מכון מונטריי; קנדה: קולומביה הבריטית • סיימון פרייזר |  |
| אסיה | אינדונזיה: אינדונזיה; הונג קונג: הונג קונג • אוניברסיטת הונג קונג למדע וטכנולוגיה • הונג קונג; הפיליפינים: פיליפינים; הרפובליקה העממית של סין: אוניברסיטת האקדמיה הסינית למדעים • אוניברסיטת המדע והטכנולוגיה של סין • ג'ג'יאנג • טונג'י • מכון חרבין • נאנג'ינג • סון יאט - סן • פודן • פקין • ג'יאו טונג שאנגחאי • צינגהואה • שיאן ג'יאוטונג; טאיוון: אוניברסיטת טייוואן הלאומית • אוניברסיטת צינג הואה הלאומית; יפן: אוסקה • ואסדה • טוהוקו • נגויה • קיו • קיושו; מלזיה: מלזיה; סינגפור: האוניברסיטה הטכנולוגית של נאניאנג • האוניברסיטה הלאומית של סינגפור; קוריאה הדרומית: המכון המתקדם למדע וטכנולוגיה של קוריאה • האוניברסיטה הלאומית של סיאול • יונסיי • אוניברסיטת פואנג למדע וטכנולוגיה • פוסאן • קוריאה; רוסיה: האוניברסיטה הפדרלית של המזרח הרחוק; תאילנד: צ'ולונגונגקורן |  |
| קבוצת אוניברסיטאות המחקר הקנדי U15 |
| --- | --- | --- |
|  | אוטווה • אלברטה • דלהוסי • ווטרלו • טורונטו • לאוואל • מונטריאול • מניטובה • מערב אונטריו • מקגיל • מקמסטר • ססקצ'ואן • קווין • קולומביה הבריטית • קלגרי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269218405171  PLWABN: 9810551022705606  BIBSYS: 90199386  BnF: cb120185348 (data)  CANTIC: a1974240x  CiNii: DA00488928  GND: 1010835-X  ISNI: 0000 0001 2288 9830  LCCN: n80015920  MusicBrainz: 7f567c0c-8d6b-48b5-855f-366f87874587  NKC: kn20091027009  NLA: 35696781  RERO: 02-A000194423  SNAC: w6vt68dt  SUDOC: 028326792  Trove: 1046849  ULAN: 500312843  VcBA: 494/13621  VIAF: 134507210   WorldCat (עם VIAF): 134507210
מוליכות-על

מוליך-על המרחף מעל מגנט כתוצאה מאפקט מייסנר, שבו קווי שדה מגנטי נדחים מפני מוליך-על.
מוליכות־על (לעיתים נקראת גם על־מוליכות) היא פאזה (מצב) של חומר בפיזיקה של חומר מעובה, בו מתקיימות תכונות של התנגדות חשמלית אפסית ודיאמגנטיות (התנגדות לחדירת שדה מגנטי חיצוני) מושלמת. תכונה זו מתקיימת בחומרים מסוימים בטמפרטורות נמוכות, שדה מגנטי חיצוני חלש וזרם חשמלי חלש בחומר. מאז גילוייה של תופעת מוליכות-העל על ידי האיקה קמרלינג אונס, נתונה תופעה זו במחקר מתמיד, ועודנה מרתקת אנשי מדע וטכנולוגיה גם יחד. בפרט, תופעת מוליכות-העל בטמפרטורות גבוהות יחסית איננה מוסברת בצורה המקובלת על כלל הקהילה המדעית עד היום ופתרונה יהיה, ככל הנראה, פריצת דרך בפיזיקה של חומר מעובה.
תיאור התופעה > התנגדות חשמלית אפסית

בחומרים רגילים, תלויה ההתנגדות החשמלית בטמפרטורה בקשר הדוק: עם ירידת הטמפרטורה יורדת ההתנגדות החשמלית. באופן כללי, ניתן להסביר תופעה זו על ידי מודל מיקרוסקופי קלאסי ופשטני שלפיו ככל שהטמפרטורה גבוהה יותר, כך מקבלים אטומי החומר יותר אנרגיה קינטית בדמות חום ולכן יכולים להתנגש ביתר קלות עם האלקטרונים בגביש.
בצורה מדויקת יותר, תוך התייחסות לתורת הקוונטים, משפט בלוך קובע כי פונקציית הגל של אלקטרונים בגביש סדור היא מחזורית ולכן בגביש מושלם בטמפרטורה אפסית תיתכן הולכה מושלמת, משום שגל האלקטרון "יחלוף" בצורה מחזורית על פני הגביש. הטמפרטורה גורמת לכך שאטומי החומר מקבלים אנרגיה קינטית ואינם נמצאים בדיוק בנקודות הסריג, אלא מתנודדים סביב נקודת שיווי משקל כלשהי, וגורמים לדעיכות מקומיות של פונקציית הגל של האלקטרון, כך שנדרשת השקעת אנרגיה על מנת לאפשר לאלקטרונים לעבור את הגביש. ככל שיורדת הטמפרטורה, כך יורדת האנרגיה הקינטית של אטומי החומר והם מתקרבים יותר ויותר לנקודת שיווי המשקל. עם זאת, גם בטמפרטורה אפסית, במוליך קלאסי, לא תתאפס ההתנגדות, הן משום שבגביש יש פגמים הגורעים ממחזוריותו המושלמת והן משום שישנן פלקטואציות קוונטיות במיקום האטומים.
עם זאת, ישנם חומרים מיוחדים הנקראים "מוליכי-על" בהם, לפי התאוריות המקובלות, החל מטמפרטורה מסוימת ומטה, עבור שדות מגנטיים מתחת לעוצמה מסוימת ועבור זרמים חשמליים מתחת לסף מסוים, מתאפסת לחלוטין ההתנגדות החשמלית. תכונה זו אושרה פעמים רבות בניסוי, עד לטווח המדידות האפשרי (ניסיונית, ייתכן כי חומרים אלו הם בעלי התנגדות חשמלית שהיא מתחת ליכולת המדידה הידועה כיום, ולכן מאובחנים בטעות כבעלי התנגדות חשמלית אפסית).
תיאור התופעה > דיאמגנטיות

מבחינת מוליכותו החשמלית, מוליך-העל זהה למוליך אידיאלי אך בפועל, מוליך-העל נבדל ממוליך אידיאלי בתכונת הדיאמגנטיות המושלמת: שדה מגנטי חיצוני כמעט שאיננו יכול לחדור לתוך מוליך-על, מעבר למרחק מסוים, בעוד ובמוליך אידיאלי ייתכן מצב של שדה מגנטי שאיננו מתאפס.
לפי חוק לנץ, כל שינוי בשדה החיצוני המופעל על מוליך גורם להופעת זרמים המבטלים את השפעתו. עם זאת, במוליך רגיל, התנגדותו החשמלית גורמת לדעיכתם של זרמים אלו ולכן מופיע שדה מגנטי בחומר. במוליך אידיאלי, לעומת זאת, זרמים אלו לא ידעכו בהיעדר התנגדות ולכן לא ניתן לשנות את השטף המגנטי דרך מוליך אידיאלי. בפרט, אם המוליך האידיאלי נמצא בראשית בתנאים בהם אין שדה מגנטי ואז מופעל שדה מגנטי חיצוני, השדה המגנטי לא יחדור אליו בתהליך זה. לו היה מוליך מסוים מצוי בתנאים של שדה מגנטי ואז מקורר לתנאי מוליך-אידיאלי, שדה מגנטי זה היה "נכלא" בתוכו. מתמטית, טענה זו נסמכת על חוק פאראדיי: עבור טבעת מוליכה בשטח A עם השראות L והתנגדות R הנמצאת בשדה חיצוני  B_{0} מתקיימת הנוסחה  -A{\frac {dB_{0}}{dt}}=L{\dot {I}}+RI. עבור R=0, נוסחה זו שקולה למעשה לקשר
 \ AB_{0}+LI={\text{const}}.
עם זאת, כאשר נערך ניסוי בו הופעל שדה מגנטי חיצוני על חומר שקורר למוליך-על, גם אם היה קיים בו שדה בראשית התהליך לפני שקורר עד לטמפרטורה בה הפך למוליך-על, התקבלו תוצאות השונות מאלו של מוליך אידיאלי: כאשר הונח חומר מתאים בשדה מגנטי וקורר עד למצב של מוליך-על, השדה בעומק מוליך העל התאפס. באופן כללי, בניגוד למוליך אידיאלי, מוליך-על כמעט שלא מאפשר לשדה מגנטי לחדור לתוכו, מעבר לסקלת אורך אופיינית מסדר גודל של עשרות או מאות ננומטרים, המסומנת  \ \lambda . לכן, במקרה של מוליכי-על מקרוסקופיים, נוהגים לרוב להניח כי השדה הוא פשוט אפסי בתוך מוליך-העל. תופעה זו נקראת "אפקט מייסנר". תיאור החדירה של שדה מגנטי לתוך מוליך-על נתון בנוסחה הבאה, הנקראת "משוואת לונדון".
\nabla ^{2}\mathbf {B} ={\frac {1}{\lambda ^{2}}}\mathbf {B} ,\qquad \lambda \equiv {\sqrt {\frac {mc^{2}}{4\pi n_{s}e^{2}}}}
פתרונותיה של משוואה זו הם תלויי גאומטריה, אך מצביעים ככלל על דעיכה חזקה מאוד של השדה המגנטי בתוך החומר בנוכחות שדה חיצוני, באשר  \ \lambda  הוא עומק אופייני לחדירת השדה.
תיאור התופעה > מוליכי על מסוג ראשון ושני

החל מערך מסוים של שדה מגנטי ואילך, נפסקת יכולת מוליכות-העל של החומר. ניתן להצדיק תופעה זו מתמטית משיקולים תרמודינמיים (מציאת ערך מזערי של אנרגיה חופשית של גיבס). בתהליך זה מתחיל החומר להיפרד לשתי פאזות: פאזת מוליכות-על ופאזה "רגילה" של מוצק בעל התנגדות סופית.
בתווך בין שני החלקים, הנמצאים בשיווי משקל תרמודינמי, אצורה אנרגיית שטח. ישנם חומרים בהם אנרגיית השטח שלילית ולכן בתנאים מסוימים, מתחת לטמפרטורה והזרם הקריטיים ובין שני ערכים של שדה מגנטי, הם נוטים להפרד למצב ביניים בין מוליכות-על למצב רגיל, הנקרא "מצב מעורב", בו האנרגיה החופשית של גיבס קטנה יותר הן ממצב רגיל והן ממצב מוליך-על. ההיפרדות של חומרים אלו היא למצב בו החומר מופרד לתאים קטנים רבים, קטנים בהרבה מהסקאלה המאפיינת את מעבר הפאזה במוליכי-על עם אנרגיית שטח חיובית.
לחומרים עם אנרגיית שטח חיובית ישנו, כאמור, ערך יחיד של שדה מגנטי קריטי שעבור שדה החזק ממנו החומר לא יהיה עוד מוליך-על. חומרים אלו נקראים "מוליכי-על מהסוג הראשון".
לחומרים עם אנרגיית שטח שלילית, קיימים שני ערכים קריטיים של השדה המגנטי שבהם מתרחש מעבר פאזה: נקודה קריטית נמוכה שמתחת לה נמצא החומר במצב של מוליך-על רגיל, ונקודה קריטית שמעליה לה נמצא המוליך במצב רגיל. ביניהן נמצא החומר במצב של פאזה מעורבת, בה נפרד החומר לתאים-תאים קטנים. חומרים אלו נקראים "מוליכי-על מהסוג השני".
השדה הקריטי של מוליכי על מהסוג הראשון, וכן של השדה הראשון של מוליכי על מסוג שני, הוא נמוך יחסית - סדר גודל של 100–1000 גאוס. לעומת זאת, השדה הקריטי השני של מוליכי על מהסוג השני גבוה בהרבה, עד כדי 2–3 סדרי גודל, כלומר, כמה אלפי קילו-גאוס. מסיבה זו, משתמשים בדרך כלל במוליכי על מסוג שני על מנת ליצור שדות מגנטיים חזקים מאוד, למשל ב-MRI, וזאת מאחר שהם יכולים להפיק אותם על ידי זרמים חזקים מאוד שיזרמו דרכם, וזאת מבלי להשקיע אנרגיה גבוהה במיוחד ביצירת הזרמים.
תיאור התופעה > אפיון תרמודינמי

הטמפרטורה, השדה המגנטי החיצוני והזרם הזורם במוליך-העל משנים את האנרגיה בתוכו כך שמעבר לערכים קריטיים מסוימים מצב מוליכות-העל נפסק משום שאיננו עוד עדיף אנרגטית על המצב הרגיל. במרחב התלת הממדי של טמפרטורה, זרם, ושדה ניתן להגדיר "נפח מוליכות-על" כך שעבור צירוף פרמטרים המתאים לנקודה הכלואה בנפח, החומר יהיה בפאזת מוליכות-על. דיאגרמת הפאזות המתאימה לעל מוליכים מהסוג הראשון מובאת באיור משמאל.
במוליכים, כמו גם בחומרים בעלי תכונות מוליכות-על מעבר לטמפרטורה הקריטית, קיבול החום האלקטרוני של החומר פרופרציוני לטמפרטורה. מעבר הפאזה מלווה בקפיצה אופיינית בקיבול החום של החומר שהופכת לתלות אקספוננציאלית בטמפרטורה, כמתואר בגרף משמאל.
שאלת קיומו של חום כמוס בתהליך מעבר הפאזה המאפיין מוליכות-על ואפיון מעבר הפאזה (היינו – קביעה האם מעבר פאזה זה הוא מסוג ראשון או שני, להרחבה ראו מעבר פאזה) הייתה שאלה פתוחה עד שבשנות ה-80 של המאה ה-20 נקבע הן ניסויית והן תאורטית שמוליכי-על מסוג ראשון עוברים מעבר פאזה מסוג ראשון המלווה בחום כמוס ושמוליכי על מסוג שני עוברים מעבר פאזה מסוג שני וללא חום כמוס.
הסבר לתופעה > אפקט האיזוטופ וחשיבות הסריג

הניסיון מראה כי גם בין איזוטופים שונים של אותו החומר קיימת שונות בטמפרטורת המעבר הקריטית. מכך ניתן להסיק כי התאוריה של מוליכות-על צריכה להתייחס לא רק אל נושאי המטען בחומר, אלא אף לאופי הסריג, ובפרט לאופי היונים המאכלסים אותו. לכן, תאוריה מיקרוסקופית של מוליכות-על צפויה להתייחס גם לתכונותיו של הסריג. בהתאם לצפי זה, פרמטרים רבים של תורת BCS שתתואר בפסקה הבאה המתארת את תופעת מוליכות-העל בצורה מיקרוסקופית תלויים בתדירות אופני התנודה העצמיים של הגביש.
הסבר לתופעה > תאוריית BCS

תאוריית BCS למוליכות-על הוצעה בשנת 1957 על ידי המדענים ג'ון ברדין, ליאון קופר וג'ון שרייפר, שעיקרה היא היווצרות קוונטית של זוגות קופר על ידי פוטנציאל משיכה בין האלקטרונים, שנובע מתוך תנאי הסריג והרעידות שלו (פונונים).
בגביש מעשי, מקור תופעת ההתנגדות החשמלית הוא בכך שהאלקטרונים נעים בחומר ומתפזרים ממנו. תמונה מיקרוסקופית של פיזור זה מתארת עירור של אופן תנודה בגביש המתבטא בשחרור פונון, שהוא ערעור בדיד של גל קול בגביש, המקביל לפוטון בגל האור.
ייתכן מצב שבו הפונון ששוחרר על ידי חלקיק מסוים ייקלט על ידי חלקיק אחר באינטראקציה מושכת. באופן כללי, ללא ההפרעה, רמת היסוד של שני האלקטרונים היא אנרגיית פרמי, משום שלפי עקרון פאולי הם אינם יכולים לאכלס רמות אנרגיה נמוכות יותר (בטמפרטורה סופית, קביעה זו נכונה רק בקירוב, אך זהו קירוב טוב יחסית משום שטמפרטורת החדר נמוכה בהרבה מטמפרטורת פרמי האופיינית למתכות). רמת היסוד של הזוג מושפעת מן האינטראקציה של החלפת פונונים כך שפיזור של הצמד מהגביש, אם יתרחש, ניתן לקירוב כהפרעה קטנה ולכן לפי תורת ההפרעות הקוונטית, יגרום להורדת רמת היסוד של הצמד אל מתחת לרמת פרמי.
אם לאלקטרונים גם ספין הפוך, אזי הזוג הנוצר הוא בוזון ולכן לא חייב לקיים את עקרון האיסור של פאולי, ולכן לאחר פיזורים יכולים להתקיים בו זמנית זוגות רבים שהאנרגיה שלהם יכולה להגיע למינימום שהוא אף מתחת לפעמיים אנרגיית פרמי. ניתן להראות כי כאשר התנע הכולל הוא אפס, היינו – לאלקטרונים תנעים בכיוונים מנוגדים, ייווצרו הזוגות הרבים ביותר. לכן, זהו המצב המועדף אנרגטית ולכן נוצרים בחומר צמדים מסוג זה. צמד של אלקטרונים הנמשכים זה לזה בקשר מסוג זה נקראים "צמד קופר". ההגבלה היחידה על מספר הצמדים בחומר נובעת מעקרון האיסור של פאולי, המגביל את מספר המצבים האפשריים של שני אלקטרונים מנוגדי תנע וספין במתכת, בטרם נוצרו הזוגות.
אוסף הצמדים הוא מעין "זורם בוז-איינשטיין מעובה" בטמפרטורות נמוכות דיין. מה קורה אם המערכת נמצאת בטמפרטורה נמוכה בה עברו כל הזוגות עיבוי בוז-איינשטיין? כאשר הזוג עובר פיזור מאלמנט שריג, אם אנרגיית הפיזור קטנה מפער האנרגיה עד לרמת האנרגיה הבאה של הזוג, אזי המפזר לא יכול לשנות את התנע והאנרגיה של הזוג ובכך לשבור אותו (בדומה לאלקטרון המאכלס את רמת היסוד באטום, אך לא מאבד בה אנרגיה עקב האצה). האנרגיה שיכול להעביר המפזר לזוג נקבעת לפי האנרגיה הקינטית של אלמנטי המפזר שהיא, למעשה, אנרגיית חום. לכן, על מנת לשמר את זוגות הקופר במערכת, יש לשמור את המערכת מתחת לרף טמפרטורה מסוים.
אם במצב זה, מסיבה מסוימת, מוסט התנע הממוצע של האלקטרונים בגביש בוקטור תנע קבוע, מרכז המסה של כל צמד קופר ינוע בממוצע עם וקטור התנע המוסט, כאשר התנע והאנרגיה הכוללים של כל זוג לא יכולים להשתנות כיוון שלשם כך יש לעורר את הזוג ולשבור אותו. זרם שכזה, אם לא תשונה האנרגיה של המערכת, יכול להמשיך ללא הפרעה בלא הגבלה של זמן ולכן ההתנגדות החשמלית של החומר מתאפסת.
עולה השאלה – מדוע אלקטרוני ההולכה בחומר, הנמצאים בו בה-בעת עם זוגות הקופר, אינם גורמים לקיומה של התנגדות במערכת? ניתן להתייחס אל מודל המתאר את המערכת הנדונה כסריג המוקף "נוזל-על" של זוגות קופר וגז אלקטרונים "רגילים". כאשר מחברים שני הדקי מקור מתח לדגם, הרי שהדבר דומה לשני נגדים המחוברים במקביל בין הדקי המקור – נגד עם התנגדות אפסית המייצג את אוסף זוגות הקופר ונגד בעל התנגדות סופית הגדולה מאפס המייצג את אלקטרוני ההולכה אשר פיזוריהם גורמים להפסדי האנרגיה. במצב זה, לפי חוקי החשמל, הזרם יזרום במלואו דרך הנגד שהתנגדותו אפסית, היינו – "על הנוזל" של זוגות הקופר.
הסבר לתופעה > תאוריית גינצבורג לנדאו

ויטאלי גינזבורג ולב לנדאו הציעו תאוריה מקרוסקופית לתיאור מוליכי-על בה הניחו שני פרמטרים המתארים את החומר וכן פרמטר חופשי מרוכב, אותו סימנו באות היוונית פסי ( \ \psi ) שהוא פרמטר הגודל של הבעיה. מנקודת מבט מודרנית, בהנחה כי נושאי המטען – הם זוגות קופר – יוצרים נוזל-על, הרי שמשמעותו של  \ |\psi |^{2} היא החלק היחסי מכלל האלקטרונים בחומר שהם זוגות קופר. ניתוח הדורש מציאת ערך מזערי של האנרגיה החופשית בנוכחות שדה חיצוני, אותה פיתחו עד סדר רביעי בפרמטר הגודל  \ \psi , מניב תלות בשני פרמטרים חשובים, הם עומק החדירה  \ \lambda  שהוזכר לעיל במסגרת הדיון במשוואות לונדון (אף כי במסגרת תורה זו הוא מבוטא על ידי הפרמטרים של תורת גינצבורג-לנדאו) וכן פרמטר נוסף – אורך הקוהרנציה  \ \xi  – שבמונחים מודרניים מבטא את סדר הגודל של אורכם של זוגות קופר. היחס ביניהם  \varkappa \equiv {\frac {\lambda }{\xi }} נקרא "פרמטר גינצבורג-לנדאו". תוצאה חשובה של התאוריה קובעת האם על מוליך מסוים הוא מסוג ראשון או שני בתלות בערכו של פרמטר זה: אם  \varkappa <{\frac {1}{\sqrt {2}}}, החומר הוא מוליך-על מהסוג הראשון, אחרת – מהסוג השני.
מוליכי-על בטמפרטורה גבוהה

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא ב2020 התגלה חומר שהופך למוליך על בטמפרטורה גבוהה בלחץ גבוה.
מוליכות-העל שנדונה בסעיפים קודמים והסברה בצורה מיקרוסקופית על ידי תאוריית BCS מתקיימת בטמפרטורות נמוכות יחסית, כאשר הגבול התאורטי שהוערך בו תוכל מוליכות-על להתקיים לפי תאוריית BCS הוא 30 קלווין. עם זאת, בחלוף הזמן התגלו גם חומרים המגלים תכונות של מוליכות-על אף בטמפרטורות גבוהות יותר, חלקן אף גבוהות יותר מטמפרטורת הרתיחה של חנקן, היא 77 קלווין. לאלו האחרונים חשיבות רבה מבחינה טכנולוגית, שכן קירור בעזרת חנקן נוזלי הוא יחסית זול ופשוט. למשל, טמפרטורת המעבר של החומר YBa2Cu3O7, המכונה לעיתים YBCO, היא 93 קלווין. חומרים אלו נקראים "מוליכי-על בטמפרטורה גבוהה". כיום, לא ידוע מהו המנגנון הגורם לתופעת המוליכות בחומרים אלו ובעיה זו היא מבין הבעיות הפתוחות המשמעותיות בפיזיקת מצב מוצק. בפרט, נשאלת השאלה האם ישנו ערך עליון לטמפרטורה הקריטית של מוליכי על והאם ישנם מוליכי על אשר הטמפרטורה הקריטית שלהם היא מסדר גודל של טמפרטורת החדר, או אף מעליה, שכן מוליכות-על בטמפרטורת החדר יכולה להיות בעלת שימושים טכנולוגיים רבים.
שימושים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
סלילים של מוליכי-על יכולים ליצור שדות מגנטיים חזקים למדי שאינם דועכים עקב אי דעיכתו של הזרם הזורם ללא התנגדות. לפיכך, אלקטרומגנטים מבוססי מוליכי-על הם יעילים למדי ומשמשים במספר התקנים בהם נדרשים שדות מגנטיים חזקים, כמו מכשירי תהודה מגנטית גרעינית, דימות תהודה מגנטית, רכבות ריחוף מגנטי ומאיצי חלקיקים.
לאפקט ג'וזפסון, בו זורם זרם דרך שני מוליכי-על שביניהם מבודד (תצורה הנקראת "צומת ג'וזפסון"), מספר שימושים גם כן. התקנים הנעזרים בצמתי ג'וזפסון משמשים כבסיס למגנטומטרים רגישים ולטכנולוגיה הנעזרת בהם, כמו דימות של זרמים חלשים או חלקיקים מגנטיים על פני משטחים.
מעברי הפאזה האופייניים למוליכי-על, כמו גם תכונות קווינטוט אופייניות של הזרמים מוליכי-העל משמשים לצורכי מיתוג וחישה. כך, למשל, במערכת הכריוטרון המשמשת לבקרת זרם, זרימת זרם מעבר לסף מסוים תשרה שדה מגנטי העולה על השדה הקריטי של מוליך-על בו עובר זרם בקרה ותורה למערכת הבקרה על חריגה מהזרם הקריטי.
הערות שוליים

↑  אסף שינפלד, פריצת דרך: מוליך-על בטמפרטורת החדר, במדור "חדשות מדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 18 באוקטובר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548597005171  BNE: XX540935  BnF: cb12109872v (data)  GND: 4058651-0  LCCN: sh85130584  NARA: 10675917  NDL: 00573596  NKC: ph126281 
דיאגרמת פאזות של מוליך-על מהסוג הראשון. מצבים הכלואים בין המשטח האפור לבין הצירים הם מצבים בהם מתקיימת מוליכות-על.
תלות של קיבול החום וההתנגדות הסגולית של החומר בטמפרטורה שלו
גזר (קיבוץ)

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: גזר
גובה ממוצע: ‎122 מטר
תאריך ייסוד: 1945
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 427 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎34.3% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) גזר(למפת גוש דן רגילה) גזר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גזר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גזר31°52′36″N 34°55′11″E﻿ / ﻿31.8767524984595°N 34.9198324556251°E﻿ / 31.8767524984595; 34.9198324556251  heמפת היישובים של מועצה אזורית גזר (in English: Gezer Regional Council) באדום - גזר בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

קבר האחים בגזר (צילום מ-1948)
קבר אחים לחללי קרב גזר, בבית העלמין בקיבוץ גזר
הכתובת בקבר האחים לחללי קרב גזר
סלע הנצחה לחללי קרב גזר, בבית העלמין בקיבוץ גזר
גֶּזֶר הוא קיבוץ באזור השפלה כ-7 קילומטרים דרומית מזרחית לרמלה בסמוך לכביש 424 מלטרון לרמלה, שייך למועצה אזורית גזר. צפונית לקיבוץ היישובים בית חשמונאי ועזריה.מערבית לו בית עוזיאל. דרומית לו תל גזר ומזרחית לו משמר איילון.
היישוב הוקם בשנת 1945 על ידי עולים מאירופה. אנשי הקיבוץ המקורי עזבו את הקיבוץ ב־1961 ואז החליף הקיבוץ גרעינים מספר פעמים עד שבשנת 1974 התיישבו במקום עולים מארצות הברית.
ענפי הקיבוץ: בניין, השכרת דירות, חינוך, כלבו, נוי, רפת, אולם אירועים בשם "כתום".
אזורי שעשועים: מגרש בייסבול, בריכה, גן שעשועים, מגרש כדורסל ופארק תנ"כי "פינת שורשים".
מקור השם

הקיבוץ נקרא על שם העיר הכנענית העתיקה גזר שהתל שלה נמצא כשני קילומטרים דרומית לקיבוץ.