stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ממשלת ישראל החמש עשרה
הרכב הממשלה > חילופי שרים

| השר היוצא | סיעה | משרד | עילת סיום התפקיד | תאריך סיום התפקיד | השר המחליף | סיעה | תאריך כניסה לתפקיד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| חיים-משה שפירא | מפד"ל | משרד הפנים | פטירה | 16 ביולי 1970 | יוסף בורג | לא היה חבר הכנסת | 1 בספטמבר 1970 |
| חיים גבתי | המערך | משרד הבריאות | התפטרות מתיק זה והחזרתו למפ"ם | 27 ביולי 1970 | ויקטור שם-טוב | לא היה חבר הכנסת | 27 ביולי 1970 |
| שמעון פרס | המערך | המשרד לקליטת עלייה | עמד להתחיל לכהן כשר התחבורה  ושר התקשורת | 27 ביולי 1970 | נתן פלד | לא היה חבר הכנסת | 27 ביולי 1970 |
| חיים לנדאו | גח"ל | משרד הפיתוח | פרישת הסיעה מהקואליציה | 6 באוגוסט 1970 | חיים גבתי | המערך | 1 בספטמבר 1970 |
| יוסף ספיר | גח"ל | משרד המסחר והתעשייה | פרישת הסיעה מהקואליציה | 6 באוגוסט 1970 | פנחס ספיר | המערך | 1 בספטמבר 1970 |
| עזר ויצמן | לא היה חבר הכנסת | משרד התחבורה | פרישת הסיעה מהקואליציה | 6 באוגוסט 1970 | שמעון פרס | המערך | 1 בספטמבר 1970 |
| אלימלך-שמעון רימלט | גח"ל | משרד הדואר | פרישת הסיעה מהקואליציה | 6 באוגוסט 1970 | שמעון פרס (כשר התקשורת) | המערך | 1 בספטמבר 1970 |
| יוסף בורג | לא היה חבר הכנסת | משרד הסעד | החל לכהן כשר הפנים | 1 בספטמבר 1970 | מיכאל חזני | מפד"ל | 1 בספטמבר 1970 |
| פנחס ספיר | המערך | משרד המסחר והתעשייה | מסירת התיק לשר במשרה מלאה | 5 במרץ 1972 | חיים בר-לב | המערך | 5 במרץ 1972 |
| יעקב שמשון שפירא | המערך | משרד המשפטים | התפטרות | 13 ביוני 1972 | יעקב שמשון שפירא (מונה שנית) | המערך | 12 בספטמבר 1972 |
| יעקב שמשון שפירא | המערך | משרד המשפטים | התפטרות שנייה | 1 בנובמבר 1973 | גולדה מאיר | המערך | 1 בנובמבר 1973 |
| מיכאל חזני | מפד"ל | סגן שר במשרד החינוך והתרבות | מונה לשר הסעד | 1 בספטמבר 1970 | אבנר חי שאקי | מפד"ל | 1 בספטמבר 1970 |
| אבנר חי שאקי | מפד"ל | סגן שר במשרד החינוך והתרבות | פיטורין | 17 ביולי 1972 | זבולון המר | מפד"ל | 16 בינואר 1973 |
| אהרן ידלין | המערך | סגן שר במשרד החינוך והתרבות | התפטרות | 26 ביולי 1972 | לא מונה מחליף (כיהן סגן שר נוסף במשרד) |  |  |
| זבולון המר | מפד"ל | סגן שר במשרד החינוך והתרבות | התפטרות | 20 בינואר 1974 | לא מונה מחליף |  |  |
ממשלת ישראל החמש עשרה בתמונה המסורתית בבית הנשיא זלמן שזר. עומדים משמאל לימין: שלמה הלל, משה דיין, זרח ורהפטיג, יעקב-שמשון שפירא, שמעון פרס, יוסף בורג, זאב שרף, יוסף ספיר, אלימלך רימלט, משה קול, פנחס ספיר, ישראל ברזילי, ויקטור שם-טוב, עזר ויצמן, חיים גבתי, חיים לנדאו, מנחם בגין, אריה דולצ'ין, חיים-משה שפירא ומיכאל ארנון מזכיר הממשלה. יושבים משמאל לימין: גולדה מאיר, זלמן שזר ויגאל אלון
פטריק סקיירה

פטריק חילמר סקיירה מחיאס (בספרדית: Patrick Gilmar Sequeira Mejías; נולד ב-1 במרץ 1999 בלימון שבקוסטה ריקה) הוא כדורגלן קוסטה ריקאי המשחק בעמדת השוער בקבוצת קאזה פיה מליגת העל הפורטוגלית ובנבחרת קוסטה ריקה.
קריירת מועדונים

סקיירה גדל במחלקות הנוער של לימון ודפורטיבו סאפריסה. בהמשך שיחק ברויאל אוניון מהפרימרה דיויסיון RFEF ובקבוצת המילואים של סלטה ויגו.
ב-4 ביולי 2022 חתם סקיירה על חוזה לשלוש עונות בדפורטיבו לוגו מהליגה הספרדית השנייה.
ב-3 ביולי 2023 חתם סקיירה על חוזה לשנתיים באיביזה מהליגה הספרדית השנייה.
ב-25 ביולי 2024 חתם סקיירה על חוזה בקאזה פיה מליגת העל הפורטוגלית.
קריירה בינלאומית

סקיירה היה חלק מסגל נבחרת קוסטה ריקה בטורניר גביע הזהב 2021, אך לא שיחק בטורניר. ב-23 בספטמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בתיקו 2-2 נגד נבחרת קוריאה הדרומית במשחק ידידות.
נכלל בסגל הנבחרת לטורניר מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת קוסטה ריקה לטורניר קופה אמריקה 2024.
הערות שוליים

↑  Patrick Sequeira, nuevo jugador del CD Lugo באתר הרשמי של דפורטיבו לוגו, 4 ביולי 2022 (בספרדית)
↑  COMUNICADO OFICIAL: Patrick Sequeira, www.ibizaud.com (בספרדית)
↑  COMUNICADO OFICIAL: Patrick Sequeira, www.ibizaud.com (בספרדית)
↑  https://www.crhoy.com/deportes/oficial-los-26-jugadores-de-la-sele-para-la-copa-mundial-catar-2022/ באתר CRHoy, ‏ 3 בנובמבר 2022 (בספרדית)
| נבחרת קוסטה ריקה – גביע הזהב 2021 |
| --- | --- | --- |
|  1 אלברדו •  2 לופס •  3 גונסאלס •  4 פולר •  5 בורחס •  6 דוארטה •  7 ונחאס •  8 אוביידו •  9 רודריגס •  10 רואיס •   11 לסיטר •  12 קמפבל • 13 קרוס •  14 מרין • 15 קלבו • 16 מרטינס • 17 טחדה • 18 סקיירה • 19 ווטסון • 20 גוסמן • 21 אורטיס • 22 מטאריטה • 23 מוריירה • מאמן: סוארס |  1 אלברדו •  2 לופס •  3 גונסאלס •  4 פולר •  5 בורחס •  6 דוארטה •  7 ונחאס •  8 אוביידו •  9 רודריגס •  10 רואיס •   11 לסיטר •  12 קמפבל • 13 קרוס •  14 מרין • 15 קלבו • 16 מרטינס • 17 טחדה • 18 סקיירה • 19 ווטסון • 20 גוסמן • 21 אורטיס • 22 מטאריטה • 23 מוריירה • מאמן: סוארס | קוסטה ריקה |
| נבחרת קוסטה ריקה – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 נבאס •  2 צ'אקון •  3 ורגאס •  4 פולר •  5 בורחס •  6 דוארטה •  7 קונטררס •  8 אוביידו •  9 בנט •  10 רואיס •   11 ונגאס •  12 קמפבל • 13 טורס •  14 סאלאס • 15 קלבו • 16 מרטינס • 17 טחדה • 18 אלברדו • 19 ווטסון • 20 אגילרה • 21 לופס • 22 מטאריטה • 23 סקיירה • 24 וילסון • 25 הרננדס • 26 סאמורה • מאמן: סוארס |  1 נבאס •  2 צ'אקון •  3 ורגאס •  4 פולר •  5 בורחס •  6 דוארטה •  7 קונטררס •  8 אוביידו •  9 בנט •  10 רואיס •   11 ונגאס •  12 קמפבל • 13 טורס •  14 סאלאס • 15 קלבו • 16 מרטינס • 17 טחדה • 18 אלברדו • 19 ווטסון • 20 אגילרה • 21 לופס • 22 מטאריטה • 23 סקיירה • 24 וילסון • 25 הרננדס • 26 סאמורה • מאמן: סוארס | קוסטה ריקה |
| נבחרת קוסטה ריקה – קופה אמריקה 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 צ'אמורו •  2 טיילור •  3 מיצ'ל •  4 ח. ורגאס •  5 פארון •  6 קסקאנטה •  7 קונטררס •  8 מורה •  9 אוגלדה •  10 אגילרה •   11 לסיטר •  12 קמפבל • 13 ברנס •  14 גאלו • 15 קאלבו • 16 בראן • 17 מדריגל • 18 קרוס • 19 ק. ורגאס • 20 אלקוסר • 21 סאמורה • 22 קירוס • 23 פ. סקיירה • 24 רוחאס • 25 מולינה • 26 ד. סקיירה • מאמן: אלפרו |  1 צ'אמורו •  2 טיילור •  3 מיצ'ל •  4 ח. ורגאס •  5 פארון •  6 קסקאנטה •  7 קונטררס •  8 מורה •  9 אוגלדה •  10 אגילרה •   11 לסיטר •  12 קמפבל • 13 ברנס •  14 גאלו • 15 קאלבו • 16 בראן • 17 מדריגל • 18 קרוס • 19 ק. ורגאס • 20 אלקוסר • 21 סאמורה • 22 קירוס • 23 פ. סקיירה • 24 רוחאס • 25 מולינה • 26 ד. סקיירה • מאמן: אלפרו | קוסטה ריקה |
אנדרה ז'ראלדש

אנדרה ז'ראלדש דה בארוס (בפורטוגזית: André Geraldes de Barros; נולד ב-2 במאי 1991) הוא כדורגלן פורטוגזי, המשחק בעמדת המגן הימני בקאזה פיה א.ק..
קריירה

ב-9 ביוני 2014 חתם לחמש שנים בספורטינג ליסבון, עם סעיף יציאה של 45 מיליון אירו.
ב-13 ביולי 2018 הושאל לעונה אחת לספורטינג חיחון.
ב-21 ביולי 2019 הושאל לעונה אחת למכבי תל אביב בשכר של 150 אלף אירו לעונה, עם אפשרות לרכישה בסוף העונה תמורת 700 אלף אירו.
ז'ראלדש ערך את הופעת הבכורה שלו ב-30 ביולי 2019, בתיקו 2–2 של קבוצתו עם צ'.פ.ר. קלוז' הרומנית במשחקי מוקדמות ליגת האלופות. לאורך העונה היה חלק קבוע מההרכב ובסיומה זכה באליפות. עם סיום תקופת ההשאלה, לא מימשה מכבי תל אביב את סעיף הרכישה וז'ראלדש חזר לספורטינג ליסבון.
ב-8 בספטמבר 2020 חתם ז'ראלדש באפואל ניקוסיה לשנתיים.
ב-12 בינואר 2021 חזר ז'ראלדש למכבי תל אביב לקדנציה שנייה במועדון, לשנה וחצי, עם אופציה לעונה נוספת. בסיום אותה העונה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, לאחר שפתח בהרכב בניצחון 2-1 על הפועל תל אביב במשחק הגמר.
ב-20 בפברואר 2023 כבש את שערו הראשון במדי מכבי תל אביב והשני בקריירה, בניצחון 1–0 על הפועל באר שבע במסגרת ליגת העל.
תארים

אליפות: 2019/2020
גביע המדינה: 2020/2021
אלוף האלופים: 2019/2020
הערות שוליים

↑  Sporting bring in André Geraldes from Turkey, באתר אופ"א, ‏10 ביוני 2014 (באנגלית)
↑  Sporting: El Sporting ficha al lateral luso Geraldes, Marca.com, ‏2018-07-13 (בספרדית)
↑  מוטי פשכצקי, ‏יש מחליף לאלי דסה: אנדרה ג'ראלדש, באתר ערוץ הספורט, 21 ביולי 2019
↑  רענן ברנובסקי, ‏‏רשמי: אנדרה ג'ראלדס הושאל למכבי ת"א, שתוכל לרכוש אותו, באתר ספורט1, 21 ביולי 2019
↑  רז אמיר, ‏עוד אבידה למכבי תל אביב: אנדרה ז'רלאדש עזב, באתר ONE‏, 23 ביולי 2020
↑  העברות בעולם - 8.9: ז׳ראלדש הוצג באפואל, אינטר דחתה פנייה לגבי לאוטרו, באתר וואלה, 8 בספטמבר 2020
↑  יניב טוכמן‏, אנדרה ז'ראלדש חתם לעונה וחצי במכבי תל אביב: "מתרגש מהאיחוד", באתר וואלה, 12 בינואר 2021
פרנסואה רבלה

.
| --- | --- |

 לידה:  המאה ה־15 Seuilly, טורן, ממלכת צרפת 
 פטירה:  1553 פריז, ממלכת צרפת 
 מדינה:  ממלכת צרפת 
 מקום קבורה:  פריז 
 מקום מגורים:  House of Rabelais 
 שם עט:  Seraphin Calobarsy, Maistre Alcofribas Nasier, Alcofribas Nasier, M. Alcofribas 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מונפלייה, אוניברסיטת פואטייה 
 שפות היצירה:  צרפתית של ימי הביניים 
 זרם ספרותי:  מחשבה חופשית, הומניזם של הרנסאנס 
 יצירות בולטות:  Abbaye de Thélème, גרגנטואה ופנטגרואל 
 תקופת הפעילות:  מ-1532 
 חתימה:   
 
פרנסואה רבלה (בצרפתית: François Rabelais‏; 1494 – 9 באפריל 1553) היה סופר, כומר, רופא ומשפטן, הומניסט ורפורמטור בכל עניין שבו נגע עטו. חי בימיהם של פרנסואה הראשון ואנרי השני, מלכי צרפת בתקופת הרנסאנס הצרפתי, בשינון, אנדר ולואר, צרפת.
בזכות יצירתו המפורסמת, "גרגנטואה ופנטגרואל", סיפור קורותיה של משפחת הענקים הזללנים והשתיינים ומלחמתם בכוחות השחור והאופל של הסכולסטיקה הימי-ביניימית ובכנסייה הקתולית, נחשב רבלה לשייקספיר של הצרפתים.
חייו

רבלה נולד בשינון, צרפת, כבנו של עורך דין. הוא למד אצל נזירים ובעצמו היה בתחילה נזיר מתלמד במסדר הפרנציסקנים. נודע לראש המנזר שרבלה מחזיק כתבים ביוונית, מה שהיה אסור אז, ורבלה גורש. הוא נדד ממנזר למנזר, מאוחר יותר שהה בפונטניי-לה-קומט, שם למד יוונית ולטינית, מדע, פילולוגיה ומשפטים. כבר אז היה מפורסם ומוכר בקרב ההומניסטים בני דורו. המסדר התנגד לכיוון לימודיו, ורבלה ביקש מהאפיפיור קלמנס השביעי לעבור למסדר הבנדיקטינים במלזייס, שם הוא התקבל בחום רב יותר.
מאוחר יותר הוא עזב את המנזר על מנת ללמוד משפטים באוניברסיטה של פואטייה ולאחר מכן עבר ללמוד רפואה באוניברסיטה של מונפלייה, שם לאחר ביצוע ניתוח שלאחר המוות בגופתו של תלוי, הוסמך כרופא. ב-1532 עבר לליון, אחד מהמרכזים האינטלקטואליים של צרפת, וקיבל משרה בבית החולים בליון. הוא גם ערך חיבורים בלטינית עבור המדפיס סבסטיאן גריפיוס. כרופא בבית חולים המשכורת הייתה זעומה, והוא עסק בזמנו הפנוי בכתיבת פמפלטים הומוריסטיים שהיו ביקורתיים כלפי הסמכות הממוסדת והדגישו את תמיכתו בחירות אישית. החיבורים המהפכניים שלו, אף על פי שהיו סאטיריים, הראו כי הוא הבין היטב את האירועים החברתיים והפוליטיים שאירעו בחצי הראשון של המאה ה-16.
כשהוא כותב תחת שם עט, פרסם ב-1532 את ספרו הראשון, "פנטגרואל", שיהיה גם הראשון בסדרת ה"גרגנטואה" שלו. בספרו, רבלה שר את שבחי היינות בעיר מוצאו, שינון, בתיאורים בסגנון של "אכול ושתה כי מחר נמות". למרות הפופולריות הרבה של "פנטגרואל", גם הספר הזה וגם הספר שאחריו נאסרו לקריאה על ידי האקדמאיים בסורבון בשל הרעיונות הלא-אורתודוקסיים המופיעים בהם. גם הכנסייה הקתולית אסרה את הספרים בשל יחסו ההומוריסטי למנהגים דתיים מסוימים. גם ספרו השלישי, שפורסם תחת שמו שלו, נאסר.
עם תמיכתה של משפחת די-בלה החשובה, רבלה קיבל את אישורו של המלך פרנסואה הראשון להמשיך ולפרסם את כתביו. לאחר מותו של המלך הזעיפו אליו פנים באליטה האקדמית, והצרפתים הפסיקו את המכירות של ספרו הרביעי.
לאחר מכן נסע רבלה לעיתים קרובות לרומא יחד עם הקרדינל ז'אן די-בלה, וחי זמן מה בטורינו עם אחיו של די-בלה, גיום. רבלה העביר כנראה חלק מזמנו בסתר, כשהוא מאוים בניסיונות לסמנו ככופר. רק ההגנה של די-בלה הצילה אותו לאחר האיסור של ספרו על ידי הסורבון.
מאוחר יותר לימד רבלה רפואה במונטפלייר ב-1537 וב-1538. ב-1547 התמנה לכומר בסט. כריסטוף דה ג'מב, משם הוא פרש לפני מותו בפריז ב-1553.
הוא כתב צוואה מפורסמת בת שורה אחת: "אין לי דבר, אני חייב הרבה, ואת השאר אני מותיר לעניים".
הערות שוליים

↑  שעה היסטורית, פרק 110: הצחוק המפורר את העולם הישן והחשוך - על הסופר הצרפתי פרנסואה רבלה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302814905171  PLWABN: 9810628475105606  BIBSYS: 90067726  BNE: XX912122  BnF: cb11920939s (data)  CANTIC: a10143087  CiNii: DA00345261  GND: 118597450  ICCU: CFIV000608  ISNI: 0000 0001 1804 574X  LCCN: n79088892  LNB: 000032788  MusicBrainz: 49f6cad9-f4e6-4822-a5af-eb9d455c7d1c  NDL: 00453539  NKC: jn19990006776  NLA: 35438532  NLG: 122375  NLK: KAC199622344  NSK: 000025156  NTA: 068489404  RERO: 02-A000135210  RKD: 65332  RSL: 000080377  SELIBR: 206715  SNAC: w65b06wz  SUDOC: 02708695X  Trove: 952915  ULAN: 500060429  VcBA: 495/38461  VIAF: 172635016   WorldCat (עם VIAF): 172635016
בית המקדש השני

דגם של בית המקדש השני (בניין הורדוס), מתוך דגם ירושלים בסוף ימי בית שני, על פי המחקר משלהי המאה ה-20
כתובת חרותה על אבן: "לבית התקיעה", נמצאה בדרום הר הבית, משרידי בית המקדש (2008)
תבליט בשער טיטוס, אשר ברומא, המתאר תהלוכת ניצחון בה נראים הרומאים המנצחים נושאים כלים מכלי בית המקדש
בית המקדש השני היה מקדש לאלוהי ישראל אשר נבנה בהר הבית בירושלים על ידי עולי בבל בראשית שיבת ציון בתקופת בית שני בהנהגת זרובבל מבית דוד ויהושע בן יהוצדק הכהן הגדול, כ-70 שנה לאחר חורבן הבית הראשון ונחנך ביום ג' באדר בשנה הששית לדריווש מלך פרס, בתמיכת הפרסים ובעידודם, כפי שבוטאה בהכרזת כורש. בית המקדש עבר שיפוץ והורחב במידה ניכרת על ידי המלך הורדוס בשנת 19 לפנה"ס, ונחרב בשנת 70 לספירה בידי הרומאים.
לפי המחקר ההיסטורי, המקדש נחנך בשנת 516 לפנה"ס בימי דריווש הראשון ועמד על תלו כ-586 שנים. לפי חז"ל המקדש עמד על תלו (כולל שנות בנייתו) 420 שנים. הפער הגדול נובע מתארוך שונה של אורך שלטון הממלכה האחמנית על ממלכת פרס, הידוע בשם "השנים החסרות".
בסדר קדשים במשנה נמצאת מסכת מידות המתארת את בית המקדש השני והר הבית. יוסף בן מתתיהו תיאר את מבנהו לאחר ששופץ והורחב בימי הורדוס.
בניית בית המקדש השני

לאחר הכרזת כורש, בשנה הראשונה לכורש עלו לארץ ישראל שבי ציון, בראשותם של יהושע בן יהוצדק וזרובבל בן שאלתיאל. הם הקימו בהר הבית את המזבח, והתחילו להקריב עליו קרבנות ביום הראשון לחודש השביעי (שלאחר מכן נקרא תשרי), כאשר המקדש עדיין לא היה בנוי. בחודש השני (שלאחר מכן נקרא אייר) בשנה השנייה לעלייתם לארץ, הם החלו לבנות את הבית השני.
י וְיִסְּדוּ הַבֹּנִים אֶת הֵיכַל ה' וַיַּעֲמִידוּ הַכֹּהֲנִים מְלֻבָּשִׁים בַּחֲצֹצְרוֹת וְהַלְוִיִּם בְּנֵי אָסָף בַּמְצִלְתַּיִם לְהַלֵּל אֶת ה' עַל יְדֵי דָּוִיד מֶלֶךְ יִשְׂרָאֵל: יא וַיַּעֲנוּ בְּהַלֵּל וּבְהוֹדֹת לַ-ה' כִּי טוֹב כִּי לְעוֹלָם חַסְדּוֹ עַל יִשְׂרָאֵל וְכָל הָעָם הֵרִיעוּ תְרוּעָה גְדוֹלָה בְהַלֵּל לַ-ה' עַל הוּסַד בֵּית ה': יב וְרַבִּים מֵהַכֹּהֲנִים וְהַלְוִיִּם וְרָאשֵׁי הָאָבוֹת הַזְּקֵנִים אֲשֶׁר רָאוּ אֶת הַבַּיִת הָרִאשׁוֹן בְּיָסְדוֹ זֶה הַבַּיִת בְּעֵינֵיהֶם בֹּכִים בְּקוֹל גָּדוֹל וְרַבִּים בִּתְרוּעָה בְשִׂמְחָה לְהָרִים קוֹל: יג וְאֵין הָעָם מַכִּירִים קוֹל תְּרוּעַת הַשִּׂמְחָה לְקוֹל בְּכִי הָעָם כִּי הָעָם מְרִיעִים תְּרוּעָה גְדוֹלָה וְהַקּוֹל נִשְׁמַע עַד לְמֵרָחוֹק:
לאחר מריבה בין העמים מסביב (מכונים "צרי יהודה ובנימין") לבין מנהיגי העם אודות שיתוף העמים אחרים בבניית המקדש, החלו העמים לנסות להפריע לבניית המקדש.

בשנה השנייה למלכות דריווש הגיע חגי הנביא, והוכיח את העם על כך שאינם בונים את המקדש. העם נענו לתוכחתו של חגי, ובכד בכסלו, בשנה השנייה לדריווש החלו לבנות מחדש את בית המקדש. בניית המקדש הסתיימה בשנה השישית לדריווש, בג' באדר.
מרד החשמונאים

בשנת 167 לפני הספירה, לאחר מאבקים פנימיים בין היהודים, וניסיון מרידה בשלטון היווני, הטיל המלך אנטיוכוס גזרות על היהודים בארץ ישראל, ובמסגרתן גם חילל את המקדש. ביום ט"ו בכסלו, שליחי המלך הקימו פסל על המזבח, ובכ"ה בכסלו הם הקריבו לפניו קרבנות על במה שבנו ליד המזבח. לאחר שלש שנים, במהלכן התחולל ביהודה מרד החשמונאים, הגיעו החשמונאים בראשות יהודה המכבי אל המקדש, טיהרו אותו, וחנכו אותו מחדש ביום כ"ה בכסלו שנת 164 לפנה"ס.
מקדש הורדוס

לעומת המקדש שנבנה בידי עולי בבל, שהיה פשוט יחסית, הורדוס שִכלל את המקדש, והפכו ליצירת פאר במטרה להאדיר את שמו ולמצוא חן בעיני נתיניו היהודים. שטח הר הבית הוכפל באמצעות חומר מילוי וההר הוקף בחומות אדירות ששימשו גם כקירות תמך, והיה למתחם המקודש הגדול בעולם. המקדש בוצר אף הוא והוקף בסטווים מפוארים, ותוכו רוּצף וחוּפה בשיש ובזהב. ההיכל נישא לגובה של כ-70 מטרים מעל רחבת הר הבית, שאף היא הייתה גבוהה בהרבה מהעיר התחתית. קיר ההיכל נבנה מאבני שיש ירוק ולבן, ויש שסוברים גם שיש כחול. מובא שהורדוס אף ביקש לצפותו בזהב, אך חכמים מנעוהו משום שצורת המבנה הנוכחית (שורת אבנים יוצאת ושורת אבנים נכנסת) יצרה מראה של גלים. בקצה המערבי של חומת הר-הבית הצפונית בנה הורדוס את מצודת אנטוניה, ובצלע הדרומי של ההר הקים את הסטיו המלכותי ששימש גם למטרות ציבוריות. מפעל הבנייה הכביר ושיפורו התקדם אף בימי ממשיכיו של הורדוס עשרות שנים אחר מותו, כמעט עד לחורבנו של הבית בידי טיטוס.

על בית המקדש ששופץ על ידי הורדוס אמרו חז"ל:
מי שלא ראה בנין הורדוס, לא ראה בנין נאה מימיו.
המחקר הארכאולוגי מצא ממצאים רבים התומכים בעדויות כתובות מהתקופה, בהם כתבי יוסף בן מתתיהו המתארים את מבנה המקדש. הורדוס הרחיב את חצר בית המקדש לכיוון דרום, ובנה בדרומו את הסטיו המלכותי - בזיליקה ששימשה לסנהדרין קטנה ולצורכי מסחר, בדומה לפורומים אחרים בעולם העתיק, אך זו שבנה הורדוס בירושלים הייתה גדולה ומפוארת יותר מכל מה שנבנה עד אז בעולם העתיק.
שיפוץ בית המקדש לא התבצע באופן של הרחבת הקיים או שימוש משני בחומרי בניין קיימים כפי שנעשה באתרים ארכאולוגיים רבים אחרים, ולכן לא הותיר עדויות רבות למקדשים שקדמו לו. במהלך פרויקט סינון עפר הר הבית, הצליחו מומחים וחוקרים להרכיב מהממצאים שפונו מהר הבית חלקים מרצפת הר הבית כפי שהייתה בזמן הורדוס. הרצפה, לפחות בחלקה, הורכבה מלוחות רבועים, בהם שובצו אבני פסיפס צבעוניות בשילובי צורות הנדסיות בסגנון אופוס סקטילה.
מטרות בית המקדש השני

מטרתם של העולים הייתה שיקום בית ה' החרב, מאחר שכל ההתרחשויות הנכבדות בחיי האומה היו קשורות במקדש ובעבודת האלוהים שבו: בחצרות המקדש היו חכמים ומורים שהורו דברי תורה והגות. בלשכת הגזית שבעזרת המקדש ישבה הסנהדרין. בבית המקדש רוכזה הספרות הלאומית, זו שנכללה בתנ"ך והספרים החיצוניים, וכותבי ספרים ומגיהים ריכזו את הספרות שיועדה ליהודי הארץ והתפוצות. בידי הלוויים טופחה שירת תהלים והמנוני דת שונים. הבאים לבית המקדש היו זובחים קרבנות, שומעים דברי תורה, או עולים אליו לדין או למשפט.
מבנה בית המקדש השני

המקדש היה מורכב משלושה חלקים, זה לפנים מזה:
הר הבית – שטח ההר, המוקף בחומה חיצונית. הסורג הבדיל בינו לבין החיל, ואחריו באה עזרת הנשים המוקפת חומה.
העזרה – בעזרה עמד מזבח העולה וגם היא הייתה מוקפת חומה. כללה את עזרת ישראל, עזרת כהנים ושאר השטח סביב ההיכל.
הקודש וקודש הקודשים – עמדו בראש הר הבית, בעוד העזרות היו נמוכות יותר:
האולם
ההיכל
קודש הקדשים
לצדיהן היו מוסדות המקדש ובתי מלאכה שעסקו בתחזוק המקדש. החצר החיצונית הייתה קרויה "עזרת נשים" מכיוון שסביב קירותיה היו בונים מרפסת ארעית בכל ערב סוכות, כדי שיוכלו הנשים לראות ממנה את שמחת בית השואבה המתקיימת בחג הסוכות. (בבית ראשון, בזמן שמחת בית השואבה, היו הנשים בהר הבית והגברים בחצר החיצונה, ובבית שני נוצר ממצב זה ערבוב ביניהם על כן בנו להם מרפסת בעזרת נשים.) עזרת הנשים שימשה גם למעמד הקהל, בו המלך היה קורא בתורה לפני העם בכל מוצאי שנת שמיטה.
| חלקי בית המקדש השני |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
     : 
|     צפון החיל הסורג עזרת נשים לשכת העצים לשכת הנזירים לשכת השמנים לשכת המצורעים שער ניקנור העזרה המזבח כבש הכיור בית המטבחיים הדביר האולם ההיכל 1 2 2 3 לשכת הגזית בית המוקד 4 4 5 6 7 א ב ג ד ה ו ז ח ט י י  |     צפון החיל הסורג עזרת נשים לשכת העצים לשכת הנזירים לשכת השמנים לשכת המצורעים שער ניקנור העזרה המזבח כבש הכיור בית המטבחיים הדביר האולם ההיכל 1 2 2 3 לשכת הגזית בית המוקד 4 4 5 6 7 א ב ג ד ה ו ז ח ט י י  |     צפון החיל הסורג עזרת נשים לשכת העצים לשכת הנזירים לשכת השמנים לשכת המצורעים שער ניקנור העזרה המזבח כבש הכיור בית המטבחיים הדביר האולם ההיכל 1 2 2 3 לשכת הגזית בית המוקד 4 4 5 6 7 א ב ג ד ה ו ז ח ט י י  |  |  |
     : 
מקרא
|  1. לשכת הפרווה   2. בית החליפות   3. לשכת פרהדרין   4. בין האולם ולמזבח   5. תאים   6. מסיבה   7. אחורי בית הכפורת |  1. לשכת הפרווה   2. בית החליפות   3. לשכת פרהדרין   4. בין האולם ולמזבח   5. תאים   6. מסיבה   7. אחורי בית הכפורת |  |  |  |
| שערי המקדש | שערי המקדש |  |  |  |
|  א. שער עזרת נשים   ב. שער העליון   ג. שער הדלק   ד. שער הבכורות   ה. שער המים  ו. שער יכניה / הניצוץ   ז. שער הקרבן   ח. שער הנשים   ט. שער השיר / המוקד   י. שער בלי שם |  א. שער עזרת נשים   ב. שער העליון   ג. שער הדלק   ד. שער הבכורות   ה. שער המים  ו. שער יכניה / הניצוץ   ז. שער הקרבן   ח. שער הנשים   ט. שער השיר / המוקד   י. שער בלי שם |  |  |  |
עבודת הקודש

את הקרבנות היו מקריבים בעזרה הפנימית שהקיפה את ההיכל, בהיכל היו שלושה כלים. מזבח הזהב, עליו הוקטרה קטורת. המנורה, שהודלקה בכל ערב, ושולחן לחם הפנים שעליו הונח בכל שבוע לחם לפני ה'. בקודש הקודשים - הדביר, לא נמצא כל חפץ פרט לאבן השתייה, עליה הקטיר הכוהן הגדול קטורת פעם אחת בשנה, ביום הכיפורים.
העם היה מביא למקדש קרבנות בוקר וערב, העבודה הייתה מלווה בשירת תהלים ובקריאה בתורה. את הקרבנות היו מקריבים הכהנים. אולם חובת עבודת המקדש הייתה בידי העם, ועל כן היה מחויב לכלכלו – על ידי תרומה שנתית בשם "מחצית השקל". אחד הביטויים הנכבדים ביותר לזיקת העם למקדש הייתה העלייה לרגל בעיקר בפסח, בסוכות ובשבועות.
בבית המקדש השני היו חסרים ארון הברית, צנצנת המן (לחם שמים שניתן לישראל במדבר), האורים והתומים ומטה אהרן, אבל היו בו המנורה וכלי פולחן נוספים.
חורבן בית המקדש

בית המקדש השני נחרב על ידי טיטוס, בנו של אספסיאנוס קיסר, במהלך דיכוי המרד הגדול, בט' באב ג'תת"ל - 5 באוגוסט 70, ולא הוקם מחדש. חז"ל תלו את הסיבה העיקרית לחורבנו בשנאת חינם.
דגמי בית המקדש השני

דגם בית המקדש השני (בנין הורדוס) נעשה מאבן גיר וסלעים נוספים. קנה המידה 1:200.
דגם בית המקדש השני (בנין הורדוס). מוזיאון ישראל
דגם בית המקדש השני (בנין הורדוס). מוזיאון ישראל
דגם מקדש הורדוס במוזיאון ישראל
הערות שוליים

1 2  ספר עזרא, פרק ו', פסוק ט"ו.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ט', עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ט', עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף י"ב, עמוד ב'.
↑  ספר עזרא, פרק א' - ב'
↑  ספר עזרא, פרק ג', פסוקים א'–ו'
↑  ספר עזרא, פרק ג', פסוק ח'
↑  ספר עזרא, פרק ד', פסוקים א'–ו'
↑  לפי חז"ל זה דריווש השני. לפי רוב החוקרים זה ככל הנראה דריווש הראשון, ראו בערך עליו.
↑  ספר חגי, פרק א' - ב'
↑  מקבים א, פרק א פסוקים נג, נז
↑  בתלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"א, עמוד ב' "שישא כוחלא ומרמרא רש" בקידושין יב א "שיש שחור דומה לכחול"
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"א, עמוד ב'.
↑  משנה, מסכת מדות, פרק ב', משנה ה'
1 2  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"א, עמוד ב'
↑  פירוש הגאון מווילנא למדות פרק ב' משנה ה'
↑  ולדעת הרמב"ם גם בכל בוקר
↑  בבית ראשון היה בקודש הקודשים את ארון הברית
↑  מר שושני, מחברת 1CH78, דף ראשון. אברהם אריה עקביא, הלוח ושמושו בכרונולוגיא, עמוד ס"א. יוסף יצחק איידלר, הלכות קידוש החודש על-פי הרמב"ם, עמוד 383.
| בתי מקדש בהיסטוריה היהודית |
| --- | --- | --- |
| משכנות | משכן משה • משכן גלגל • משכן שילה • משכן נוב • משכן גבעון |  |
| בתי מקדש | בית המקדש הראשון • בית המקדש השני ומקדש הורדוס |  |
| מקדשים חיצוניים | הבמות • מקדשי ממלכת ישראל: תל דן ובית אל • מקדש חוניו • מקדש יב • מקדש השומרונים בהר גריזים |  |
| אחרים | מצוות בניין בית המקדש • מבנה בית המקדש • בית המקדש השלישי • בית המקדש של יוליאנוס |  |
| הר הבית |
| --- | --- | --- |
| מבני הר הבית | מסגד אל-אקצא • כיפת הסלע • אורוות שלמה • כיפת השלשלת • כיפת שלמה • כיפת הרוחות • כיפת הדקדוק • כיפת העלייה • המינרטים בהר הבית • הכוס • מוזיאון האסלאם |  |
| הר הבית בדתות המונותאיסטיות | הר הבית ביהדות • הר הבית בנצרות • הר הבית באסלאם |  |
| הכותל המערבי | שער קיפונוס • רחבת הכותל המערבי • הכותל הקטן • קשת רובינסון • שער ברקלי • קשת וילסון • שער וורן • שער המוגרבים • שער השלשלת • שער הטהרה • שער מוכרי הכותנה • שער הברזל • שער המשגיח • שער בני ע'ואנימה • מנהרות הכותל |  |
| הכותל הדרומי | שערי חולדה • השער הכפול • העופל • הגן הארכאולוגי ירושלים |  |
| הכותל המזרחי | שער הרחמים • שער שושן |  |
| הכותל הצפוני | שער טדי • השער החשוך • שער הסליחה • שער השבטים |  |
| מבנים בהר בעבר | בית המקדש הראשון • בית המקדש השני • מקדש הורדוס • מקדש יופיטר • בית המקדש של יוליאנוס |  |
| מבנים מתוכננים בעתיד | מעלית הכותל • הרכבל לכותל • בית המקדש השלישי |  |
| עליית יהודים להר הבית | כניסה להר הבית (הלכה) • הגבלת כניסה להר הבית |  |
| שונות | הסטטוס קוו בהר הבית • זיהוי מקום המקדש • פגיעה ארכאולוגית בעתיקות הר הבית |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2006136513  VIAF: 316745823   WorldCat (עם VIAF): 316745823 
בית המקדש השני, איור דמיוני מהמאה ה-19
ירושלים בימי החורבן השני, מפה מתחילת המאה ה-20 על ידי אליהו ספיר
כתובת יוונית מאבן גיר, האוסרת על כניסת נוכרים לבית המקדש. הכתובת: "איש נכרי לא ייכנס". נמצאה בירושלים ומתוארכת למאה הראשונה לפני הספירה ועד המאה הראשונה לספירה. מוזיאון ישראל
כתובת הסורג ביוונית - איסור על גויים להיכנס לתחום בית המקדש, מוצגת כיום במוזיאון לארכאולוגיה באיסטנבול.
היסטוריה של עם ישראל
גרגואר דפרל

גרגואר דפרל (נולד ב-17 ביוני 1991) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת החלוץ במודנה.
קריירת מועדונים

דפרל החל בנוער של פארמה בשנת 2009 ואת הופעת הבכורה והיחידה שלו בקבוצה הבוגרת ערך כאשר נכנס כמחליף ב-22 במאי 2011 במשחק האחרון של עונת 11–2010 בסרייה א' נגד קליארי כשהוא רק בן 19.
ביוני 2011 צ'זנה ופארמה ניהלו משא ומתן לגבי העברת שחקנים ביניהן, כשהעסקה הייתה שדפרל וג'יאנלוקה לאפדולה יעברו לצ'זנה בתמורה שאנדראה רוסיני וניקולה דל פיבו יעברו לפארמה (השווי של השחקנים מכל צד היה 2.6 מיליון אירו).
ב-5 באוגוסט 2015 ססואולו רכשה את דפרל.
ב-20 ביולי 2017 דפרל חתם בשורות רומא עד שנת 2022, כשהאחרונה שילמה עליו 5 מיליון יורו עבור השאלה ו-15 מיליון יורו חובת רכישה. את שערו הראשון בקבוצה כבש מפנדל בסיום המשחק נגד בנוונטו שקבע את תוצאת המשחק, ניצחון 2–5.
דופלקס טשמבה

דופלקס טשמבה בנגו (בצרפתית: Duplexe Tchamba Bangou; נולד ב-10 ביולי 1998 ביאונדה שבקמרון) הוא כדורגלן קמרוני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת קאזה פיה א.ק. ובנבחרת קמרון.
קריירת מועדונים

טשמבה גדל ב-TAD ספורט אקדמי בקמרון, וב-22 במרץ 2017 עבר לשטרסבורג מליגת העל הצרפתית. ב-16 בינואר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1-0 על גרנובל פוט במסגרת הגביע הצרפתי.
ב-2 ביולי 2021, לאחר שתי עונות השאלה בסטרומסגודסט מליגת העל הנורווגית, חתם טשמבה על חוזה לארבע עונות בסונדרייסק פודבולד מליגת העל הדנית.