stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דורסי לילה בתרבות
בתרבויות אוקיאניה ואוסטרליה ואיים שונים

אבוריג'ינים מאוסטרליה דוברי ניב Wotjobaluk מקבוצת Wergaia האמינו כי בין דורסי הלילה לנשים יש קשר רוחני הדוק. לכל אישה דורס לילה פרטי המהווה שומר הנשמה שלה, ועל ידי כך שהנשים מגנות על הינשופים, כך מוגנים גם קרובי משפחותיהן (הגברים היו מגנים על העטלפים). חלק אחר מחשיב את דורסי הלילה כאות מבשר רעות, אם הם שוכנים בית במשך מספר ימים. ליד במדגסקר, אמונה טפלה מספרת כי דורסי הלילה מצטרפים למכשפות לריקוד על קבריהם של המתים. בחצי האי המלאי, מאמינים כי דורסי הלילה חוטפים תינוקות שאך נולדו ואוכלים אותם.
בהוואי, ינשוף העצים, שהוא דורס הלילה היחיד המצוי בארכיפלג זה, הוערך מאוד ונחשב כישות מגנה. בבורנאו, אגדת עם סיפרה על כך שהאל הפכה את אשתו לדורס לילה לאחר שגילתה את סודותיה בפני בני האנוש. בסביבות העיר מנדו (Manado), שבאי סולאווסי מאיי אינדונזיה, דורסי הלילה נחשבים לחכמים ומכונים Burung Manguni, במיוחד אצל בני Minahasa. בשל כך, אדם הרוצה להתחיל בנדודים מקשיב לקריאותיהם: קריאה מסוג אחד מסמלת שבטוח לצאת לדרך, ושנייה מסוג אחר מסמלת שכדאי להישאר בבית. בסמואה, האמונה אומרת כי האנשים הם צאצאי דורסי הלילה. ביווה ובורנאו, מין השעיר Otus bakkamoena נתפס כמושא הערצה או יראה.
בתרבות הטרום-קולומביאנית של אמריקה > דוגמאות לאגדות

אגדות עם רבות על דורסי הלילה נפוצו באמריקה. בני אפאצ'י יראו את "הינשוף הגדול" (Big Owl), שהיה יצור ענק שלפעמים לבש דמות אדם ולפעמים דמות ינשוף מצויץ, והיה מסוגל לחטוף ילד במעופו. בפולקלור של תרבות Wabanaki תואר ה-Cipelahq, ישות בדמות ציפור שנהגה להפחיד ילדים שלא שמעו בקול הוריהם. אצל בני סמינול, הסטיקיני (Stikini) היו מכשפות אשר בשעות היום היו נראות כבני סמינול לכל דבר, אך בשעות האפילה מפלצות מרושעות אלו הקיאו את נשמתן ואיבריהם הפנימיים, והפכו עצמן לינשופים הניזונים מלבבותיהם של בני האנוש. חלק מקהילות הסמינול מאמינות כי הגיית השם לבדה מעמידה את האדם בסיכון להפוך לאחת כזו. בשבטים אחרים עופות אלו נתפשים כיצורים מטרידנים או עצלנים, המגורשים אל שעות הליל כעונש על התנהגותם.
האינואיטים האמינו כי ינשוף השדות היה בעבר ילדה קטנה שהפכה לציפור בעלת מקור ארוכה, אך מרוב התרגשותה התנגשה בקיר ושיטחה את פניה. הם גם כינו את המין כוס חום בכינוי "העיוור" על שום התנהגותו השקטה במשך היום, וילדיהם אף לקחו להם פרטים כחיות מחמד. בני מנומיני (Menominee) מוויסקונסין האמינו כי היום והלילה נוצרו לאחר ויכוח בין המין Aegolius acadicus לבין ארנב – זה האחרון ניצח, אך התיר את קיומו של הלילה לטובת יריבו. בני מונטגני (Montagnais) משבט האינו (Innu) שהשכנו לאורך החוף הצפוני של מפרץ סנט לורנס בקוויבק, האמינו כי אותו המין היה בעברו דורס הלילה הגדול בעולם, שהיה גאה בקולו. לאחר שזה ניסה לחקות את שאגתו של מפל, הרוח הגדולה השפילה אותו על ידי הקטנתו לדורס לילה שקולו נשמע כמו מים מטפטפים. בני נאבחו מדרום-מערב ארצות הברית כי בורא העולם, ששמו Nayenezgani, אמר לדורס הלילה כי לעתיד לבוא האנשים ישמעו בקולו כדי לדעת את עתידם. במקסיקו, אגדת עם סיפרה כי הינשוף יצר את רוח הדרום (והפרפר את מקבילתה הצפונית), וכוס החרבות הוא שליחו של "הבעלים של אדמת המתים".
באי אנדרוס (Andros), אחד מאיי בהאמה, התקיימה בעבר התנשמת Tyto pollens – עוף חסר מעוף שגובהו כמטר. ככל הנראה, תנשמת זו הייתה המקור לאגדות העם העתיקות באי על ה"צ'יקצרני" (Chickcharney), שדון דמוי עוף המחולל הרס, לו שלוש אצבעות רגליים וראש היכול להסתובב על צירו. לאורך החוף הצפון-מערבי של אלסקה, אנשי יופיק (Yupik) חבשו מסכות שבחלקן היו בצורת ינשופים (בעיקר אוח השלג) על שום היותם רוח טובה.
כמצרך ברפואה ובמטבח העממיים

מכיוון שיוחסו להם סגולות על טבעיות, תרבויות רבות האמינו כי לאיבריהם השונים של דורסי הלילה תכונות מועילות שונות, ומשום כך השתמשו בהם ברפואה העממית ובטקסים. על אף שיעילותן של התרופות והפעולות השונות לא הוכחו מדעית, השימוש בהם היה רווח למדי בעבר. לדוגמה, באפריקה מנהג נפוץ הוא אכילת עיני דורס לילה כדי "לרכוש" את ראיית הלילה החדה. בפוארטו ריקו נהוג היה לרפא אסתמה על ידי אכילת דורס לילה, ובאורוגוואי הכוס ממין Athene cunicularia הוגש באופן מסורתי למחלימים ממחלה, מתוך אמונה כי טעם בשרו יעורר רעב בריא למזונות אחרים. שימוש נוסף ונרחב באיברי דורסי הלילה נעשה באסיה (ובעיקר בסין), ועל כן רבים הם שנהרגים לניצול איבריהם. לדוגמה, הם משמשים מרכיב בתכשירים המעוררים תאווה מינית עזה.
באירופה מופיעים רבים מהמתכונים לתרופות והמאכלים שמיועדים לריפוי מחלות ובעיות שונות. פליניוס הציע באותו הספר לרפא דימום תרופה שנעשתה על ידי הרתחת תנשמת לבנה בשמן, והוספה של חלב כבשה ודבש. באנגליה (וכן בהודו), ביצים ואף גוף שלם נחרכו ונטחנו לאבקה כדי לרפא בעיות ראייה וכאבי עיניים, ומרק דורס לילה בושל כדי לרפא שעלת. באיטליה, מוח או כבד של ינשוף צעיר עורבבו עם שמן ונמזגו לאוזנו של המתלונן על כאבי אוזניים, ובפולין, נוצות שנחרכו על גבי פחם ניסו לרפא שיגרון. באזורים אחרים באירופה מתכון לריפוי מחלת השיגדון הוא למרוט נוצותיו של דורס לילה, לקחת את הגוף העירום ולחנוט אותו בתנור, לכתוש ולערבב עם שומן חזיר, ולמרוח על האזור החולה. באיטליה, ראשו של אוח או ינשוף עצים עורבב עם שורש שושן ותמד, ושימש כנגד זיהום גידים. באזורים נוספים באירופה, ביצים נמרחו כדי להכהות שיער מאפיר או כדי לטפל באיבוד שיער, בושלו במרק כשהסהר בשלבי דעיכתו כדי לרפא אפילפסיה, בושלו שלושה ימים ביין כדי לסייע במקרי חמרמורת (הנגאובר), ונאכלו כדי לעורר רגש דחייה מאלכוהול. כמו כן, כפות רגליים נוצלו כמרכיב בנסיוב כנגד הכשת נחש, ונוצות הדורס, אם הושמו מתחת לכריתו של ילד מתייפח, שימשו להפסקת בכיו.
דורסי הלילה אינם שכיחים במטבחיהם של העמים השונים, אך הציד לא נדיר. ציד אוחי השלג הוא מסורת עתיקה בתרבויות מסוימות באירופה וצפון אמריקה, אשר מתקיימת בהווה גם אצל האינואיטים המתארים אותם כ"גושי בשר". קהילת דוברי שפות האתבסקה מאלסקה מתייחסת ללילית האפורה, המכונית בפיהם Nuhl-tuhl ("מהלך כבד"), כמקור מזון איכותי מפאת השומן שאותו היא צוברת במהלך החורף. לפי המסורת שלהם, רק לזקני הקהילה מותר לאכול את הלילית, ועל כן צעירים האוכלים אותה נדונים לגדילה מהירה ומוות.
ציור והרלדיקה

דורסי הלילה מופיעים בציורים רבים, ובראשם התנשמת הלבנה, מיני האוח, מיני הינשוף וכוס החורבות. להלן רשימת ציורים נבחרים:
The Little Owl (הינשוף הקטן) – ציור משנת 1506 מאת אלברכט דירר.
La Nuit – ציור משנת 1883 מאת ויליאם אדולף בוגרו, המתאר את אלת הלילה היוונית ניקס מלווה בדורסי לילה
Minerva – ציור משנת 1611 מאת Hendrik Goltzius, המתאר את אלת החוכמה היוונית מינרווה ולצדה תנשמת.
Il Barbagianni (התנשמת הלבנה) – ציור משנת 1863 מאת Valentine Cameron Prinsep.
Das Vogelkonzert (קונצרט הציפורים) – ציור משנת 1670 מאת Melchior d'Hondecoeter.
The Mockery of the Owl (בתרגום חופשי: הלגלוג על הינשוף) – ציור מהמחצית השנייה של המאה ה-17 מאת Jan van Kessel.
The Witch's Daughter (בת המכשפה) – ציור משנת 1881 מאת Frederick Stuart Church.
A Noite e os Gênios do Estudo e do Amor (בתרגום חופשי: הלילה מלווה במלאכי הלימוד והאהבה) – ציור משנת 1886 מאת Pedro Américo.
Allegorie der Tulipomanie – ציור משנות ה-40 של המאה ה-17 מאת יאן ברויגל הבן.
The hunter's trophy with a dog and an owl (בתרגום חופשי: שלל הצייד עם כלב וינשוף) – ציור משנות ה-60 של המאה ה-17 מאת David de Coninck.
The Night of Enitharmon's Joy – ציור משנת 1795 מאת ויליאם בלייק.
Toter Uhu (אוח מת) – ציור משנת 1881 מאת אדואר מאנה.
Landscape with a Graveyard by Night – ציור מהמחצית השנייה של המאה ה-17 מאת Matthias Withoos.
松梟竹鶏図 – ציור מתחילת המאה ה-17 מאת Kanō Sansetsu.
El sueño de la razón produce monstruos – ציור משנת 1799 מאת פרנסיסקו דה גויה.
Still-Life with Owl (טבע דומם עם ינשוף) – ציור מהמחצית השנייה של המאה ה-17 מאת Pieter Boel.
L’ombre de Samuel apparaissant à Saül chez la pythonisse d’Endor (בתרגום חופשי: העלאת שמואל הנביא באוב) – ציור מאת Salvator Rosa.
The Philosopher's Corner (בתרגום חופשי: פינת הפילוסוף) – ציור משנת 1873 מאת Maria Richards Oakey.
Vision ; Fantasy – ציור משנת 1895 מאת Hugo Simberg.
Two Owls – ציור מאת Thomas Moran.
מספר דורסי לילה מופיעים ביצירה גן התענוגות הארציים מאת הירונימוס בוש.
Un philosophe (פילוסוף) – ציור משנת 1707 מאת Gabriel Revel.
Owl on a Grave (ינשוף על קבר) – ציור מסביבות שנת 1836 מאת קספר דויד פרידריך.
Das Katzenkonzert (קונצרט החתולים) – ציור מהמאה ה-17 מאת דוד טנירס הבן.
Barn Owl Viewed from the Front (תנשמת לבנה במבט מהחזית) – ציור משנת 1887 מאת וינסנט ואן גוך.
ציור והרלדיקה > הרלדיקה

בהרלדיקה – המדע והאמנות של תכנון, הצגת, תיאור ותיעוד שלטי אצולה – מופיעים בעלי חיים רבים. בחלק משלטים אלו מופיעים דורסי לילה, כמעט תמיד בתנוחה הנקראת close guardant, בה הפנים וחצי הגוף פונים לצופה, והכנפיים צמודות לגוף. בשלטים אלו דורסי הלילה סימלו חוכמה ושנינות, וכן דריכות וערנות.
אטימולוגיה

שם הסדרה, Strigiformes, מורכב משתי מילים: Strig היא צורת הרבים של המילה הלטינית strix שפירושה "דורס לילה", והשנייה formes שפירושה "צורה". שם המשפחה של הינשופיים Strigidae מורכב גם הוא מהמילה strix, וכן מהסיומת dae למשפחות, ושם משפחת התנשמתיים Tytonidae מורכב באותו האופן מהמילה tyto שמקורה במילה היוונית tuto שפירושה ינשוף.
פירוש שמות הסוגים:
Aegolius: מילה בלטינית שמשמעה "דורס", אשר דומה למילה היוונית aigolios שמשמעה "ציפור שהיא אות רע".
Asio: שם המיוחס לפליניוס הזקן, ומשמעו "ינשוף מצויץ".
Athene: הוא השם הלועזי לאלה אתנה.
Bubo: משמעו "ינשוף".
Glaucidium: צורת הקטנה של המילה היוונית glaux שהיא השם של כוס החורבות.
Gymnoglaux lawrencii: צירוף של glaux והתחילית "gymno-", שפירושה "חשוף" (על שם רגליו העירומות), ומקורה במילה היוונית γυμνος.
Heteroglaux blewitti: צירוף של glaux והתחילית hetero-, שפירושה "שונה" ומקורה במילה היוונית ετερος, ו-blewitti על שם פ. ר. בלוויט (F. R. Blewitt).
Jubula lettii: צירוף של המילים הלטיניות iuba שפירושה "רעמה" או "ציצה" ו-ula שהיא צורת הקטנה.
Lophostrix cristata: מורכב מהמילה strix והמילה lopho-, שמשמעותה "מצויץ", ו-cristata שמשמעותה "בעל ציצה".
Megascops: צירוף של התחילית mega- שמקורה במילה היוונית μέγας שפירושה "גדול" או "ענק", והמילה היוונית "scops" שפירושה "ינשוף קטן".
Micrathene whitneyi: צירוף של המילה Athene והמילה micra שמקורה במילה היוונית mīkrón שפירושה "קטן", ו-whitneyi מהווה אות הוקרה לגאולוג ולחוקר Josiah Dwight Whitney.
Nesasio solomonensis: המילה "solomonensis" מתייחסת למוצאו מאיי שלמה (Solomon Islands).
Ninox: צירוף של המילים nisus ו-noctua, ופירושו "ינשוף נצי". המילה הראשונה היא שמו של מלך מגארה מהמיתולוגיה היוונית, אשר הפך לנץ (או לדורס יום ממשפחת הנציים), והמילה השנייה מקורה במילה הלטינית noctua שפירושה "ינשוף" (בדרך כלל כוס החרבות).
Nyctea: מקורו במילה היוונית νύχτα שפירושה "לילה".
Otus: צורה של מילה יוונית לינשוף.
Pseudoscops grammicus: שם הסוג מורכב מהתחילית pseudo- שפירושה "מדומה" או "שקרי" ומקורה במילה היוונית ψευδής, והמילה "scops". שם המין grammicus משמעו "שייך להרי גרמוס" (Gramos הוא רכס הרים המהווה חלק מהרכס הגדול היותר פינדוס, יוון.).
Psiloscops flammeolus: מורכב מהמילה Psilo שמקורה במילה היוונית ψιλός שפירושה "עירום" או "חשוף", והמילה "scops". שם המין flammeolus מקורו במילה הלטינית flammula, והוא שם תואר שפירושו "בעל סימני להבות" (flammulated).
Ptilopsis: מורכב מההתחילית היוונית ptilo- שפירושה "נוצה" ומקורה במילה היוונית πτίλον, ומהסיומת -opsis המשמשת בדרך כלל בשמות סוגים בתחום המיון, שפירושה הוא "דומה במראה" ומקורה במילה היוונית ὄψις.
Pulsatrix: מורכב מהמילים הלטיניות pulsa, שהיא נטייה של pulso שפירושה "להכות", ומהסיומת -trix, ההופכת את הפועל למילה "מָכֶּה" (במשמעות של "האחד שמכה").
Pyrroglaux podarginus: שם הסוג מורכב מהתחילית pyrro- שפירושה "חום-אדמדם" והמילה glaux.
Strix: מילה לטינית שפירושה "דורס לילה".
Surnia ulula: שם המין ulula (כוס ניצי) הוא מילה לטינית שמתארת מיני ינשופים שונים.
ספרות ומקורות > ספרות כללית

Backhouse, Frances, "Owls of North America", "Intoduction", Firefly Books, Limited, 2013. ISBN 9781770852327.
Grzimek’s Animal Life Encyclopedia (2nd edition), Volume 9, Birds I–IV, Order Strigiformes, pp. 331–367. Edited by Michael Hutchins, Jerome A. Jackson, Walter J. Bock, and Donna Olendorf. Farmington Hills, MI: Gale Group, 2002.
König, Claus, F. Weick and J. H. Becking, "Owls of the world" (2nd edition), Bloomsbury Publishing, 2008. ISBN 9780713665482.
Lewis, Deane, "Owls in Mythology & Culture", 13/05/2005, In: The Owl Pages. Accessed 06/08/2014.
Lewis, Deane, "World Owl Mythology", 06/10/2012, In: The Owl Pages. Accessed 06/08/2014.
Marcot, B. G., and D. H. Johnson, "Owls in mythology and culture, pp. 88–105 in: Duncan, J. R., "Owls of the World: Their Lives, Behavior and Survival", Key Porter Books, 2003. ISBN 9781552632147.
Mikkola, Heimo, "Owls of the World: A Photographic Guide" (2nd edition), Firefly Books, 2013. ISBN 9781770852747.
Wayne, Lynch, "Owls of the United States and Canada: A Complete Guide to Their Biology and Behavior", pp. xi–xx, JHU Press, 2007. ISBN 9780801886874.
"Native American Owl Mythology", Native Languages of the Americas. Accessed 06/08/2014.
ספרות ומקורות > אטימולוגיה

Gledhill, D., "The Names of Plants", Cambridge University Press, 2008. ISBN 9780521866453.
Long, Kim, "Owls: A Wildlife Handbook", Big Earth Publishing, 1998. ISBN 9781555662004.
Williams, Tim, "A Dictionary of the Roots and Combining Forms of Scientific Words", Squirrox Press, 2005. ISBN 9781411657939.
ספרות ומקורות > לקריאה נוספת

Benjamin, Jeremy, "Human Impacts on Owls Within the United States", 23/03/2006, In: The Owl Pages. Accessed 06/08/2014.
Cenzato, Elena and Fabio Santopietro, "Owls: Art, Legend, History", Little, Brown, 1991. ISBN 9780821218792.
Bruchac, Joseph, "Native American Animal Stories", Fulcrum Publishing, 1992. ISBN 9781555911270.
Holmgren, Virginia C., "Owls in folklore & natural history", Capra Press, 1988. ISBN 9780884962892.
Lake-Thom, Bobby, "Spirits of the Earth: A Guide to Native American Nature Symbols, Stories, and Ceremonies", Plume, 1997. ISBN 9780452276505.
Nero, Robert W., "Lady Grayl: Owl with a Mission", Dundurn, 1994. ISBN 9780920474945.
Nichols, Robert E. Jr., "Birds of Algonquin Legend", University of Michigan Press/Regional,1996. ISBN 9780472106110.
Silcock, Fred, "The Min Min Light: The Visitor who Never Arrives ", self-publishing, 2003. ISBN 9781921999109.
Silcock, Fred, "A Review of accounts of luminosity in Barn Owls Tyto alba", 07/06/2006, In: The Owl Pages. Accessed 06/08/2014.
Weinstein, Krystyna, "The Owl in Art, Myth, and Legend", Grange Books, 1990. ISBN 9781856270267.
הערות שוליים

↑  ."Decorated Cave of Pont d’Arc, known as Grotte Chauvet-Pont d’Arc, Ardèche", In: UNESCO World Heritage Centre, World Heritage List
↑  יונה אבן ג'נאח, ספר השורשים, ברלין תרנ"ו
↑  אֹחַ, מילון Brown–Driver–Briggs
↑  עם הספר, "אריה עם פנים של דורס לילה", 2014.
↑  Williams, Charles Alfred Speed, "Chinese Symbolism and Art Motifs: A Comprehensive Handbook on Symbolism in Chinese Art Through the Ages", pp.292–293, Tuttle Publishing, 2006. ISBN 9780804837040.
↑  Faris, Peter, "Birds in Rock Art – The Spedis Owl", Rock Art Blog, August 2, 2010. Accessed 06/08/2014.
↑  Tim Osborne (1994), "Great Gray Owl", Birds > Animals > You are here: ADF&G Home » Species > Alaska Department of Fish and Game.
↑  "A Heraldic Primer: Avaians and their postures", SCA College of Arms. Accessed 09 Nov. 2014.
↑  "Owl", Parker's Heraldry. Accessed 09 Nov. 2014
↑  Martin H. Manser, Stephen J. Curtis (ed.), "Dictionary of Proverbs", p. 441–442, Based on: George Latimer Apperson, Wordsworth Editions, 2005. ISBN 9781840223118.
↑  פתגמים בלארוסיים, (2012, מאי 10), ויקיציטוט, מאגר ציטוטים חופשי. אוחזר 09 נובמבר, 2014.
↑  קובי חתן, "פתגמים בערבית", אתר LingoLearn. אוחזר 09 נובמבר, 2014.
↑  "פתגמים במרוקנית", אתר קוסקוס. אוחזר 09 נובמבר, 2014.
↑  "Alberta (AB) - Facts, Flags and Symbols", Government of Canada Website. Accessed on 09 Nov. 2014.
↑  "Manitoba (MB) - Facts, Flags and Symbols", Government of Canada. Accessed 09 Nov. 2014.
↑  "Quebec", Canadian Heritage. Accessed 09 Nov. 2014.
↑  "Symbols", World Atlas. Accessed 09 Nov. 2014.
↑  Williams, pp. 197.
1 2  Williams, pp. 239–240.
1 2  Williams, p. 215.
1 2 3 4 5 6  Long, pp. 23–24
↑  Williams, p. 36.
↑  Mynott, Jeremy, "Birdscapes: Birds in Our Imagination and Experience", p.246, Princeton University Press, 2009. ISBN 9780691135397.
↑  Gledhill,p. 186
↑  Gledhill,p. 197
↑  Hume, Allan Octavian (Nov, 1872), "Stray Feathers. a Journal of Ornithology for India and Its Dependencies", 1(1).
↑  Levy, H. L., "A Latin Reader for Colleges", p. 230, University of Chicago Press, 1989. ISBN 9780226476018.
↑  Gledhill,p. 242
↑  Gledhill,p. 125
↑  Williams, p. 185.
↑  "solomonensis" Wiktionary, The Free Dictionary. Accessed 07/08/2014,
↑  Olsen, Jerry, "Australian High Country Owls", p.14 ,Csiro Publishing, 2011. ISBN 9780643097056.
↑  Gledhill,p. 316
↑  Gledhill,p. 183
↑  Gledhill,p. 169
↑  Long, pp. 25
↑  Williams, p. 236.
↑  Gledhill,p. 282
↑  Quattrocchi, Umberto, "CRC World Dictionary of Plant Names: Common Names, Scientific Names, Eponyms, Synonyms, and Etymology", p. 2229, CRC Press, 1999. ISBN 9780849326776.
↑  "-trix" Wiktionary, The Free Dictionary. Accessed 07/08/2014,
↑  Williams, p. 172.
↑  Long, pp. 27
דמות הינשוף במערת שׁובֶה (העתק המוצג במוזיאון)
דף מספר הרפואה הידוע De Materia Medica של פדניוס דיוסקורידס, שנכתב בתחילת המאה השישית. באמצע הדף ניתן להבחין בדמות ינשוף.
האסירה X

| --- | --- |
 סוגה:  סרט תיעודי 
 כותבים:  לימור פנחסוב
 בימוי:  לימור פנחסוב 
 פסקול:  רותם דרור
 ארץ מקור:  ישראל 
 שפות:  עברית 
 מספר פרקים:  3
 הפקה
 מפיק:  לילך שעיו
 חברת הפקה:  קיקרו הפקות
 עורכים:  שאולי מלמד
 צלמים:  עודד קירמה
 מוזיקה:  דידי ארז
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
האסירה X הוא סרט תיעודי של תאגיד השידור הישראלי משנת 2023. הסרט עוסק ביוצרת מיכל בן חורין שראיינה רוצחים סדרתיים ופשעים ובהם צ'ארלס מנסון וריצ'רד רמירז.  הסרט עוסק גם באביה החורג של בן-חורין, איש המודיעין והרוצח מרדכי קידר.
הסרט יצא גם לסדרה תיעודית שהועלתה לשידור בכאן 11 ב-2 במרץ 2024. הסדרה זכתה בפרס חבר השופטים בדוקאביב 2023.
Desire (שיר של קלווין האריס וסם סמית')

"Desire" הוא סינגל של הדי ג'יי הסקוטי קלווין האריס והזמר/ת הבריטי/ת סם סמית'. השיר יצא בהוצאת חברות התקליטים קולומביה רקורדס וסוני מיוזיק UK ב-28 ביולי 2023. השיר נכלל באלבום האולפן השביעי של האריס, 96 Months.
נכון לספטמבר 2024, השיר הושמע למעלה מ-264 מיליון פעמים בספוטיפיי, ולמעלה מ-37 מיליון פעמים ביוטיוב.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2023–2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2023–2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2023–2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2023–2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 105 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 84 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הדאנס | 8 |  |
|  איסלנד | איגוד תעשיית ההקלטות האיסלנדי | 40 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 7 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס/אלקטרוני | 5 |  |
|  בולגריה | BAMP | 8 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 78 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 32 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 6 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 11 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 8 |  |
|  הונגריה | Dance Top 40 | 10 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 6 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 5 |  |
|  יפן | מצעד השירים הבין-לאומיים | 11 |  |
|  לוקסמבורג | בילבורד | 19 |  |
|  לטביה | European Hit Radio | 3 |  |
|  לטביה | איגוד תעשיית ההקלטות הלטבי | 6 |  |
|  ליטא | AGATA | 88 |  |
|  ניגריה | טורן-טייבל טופ 100 | 44 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 10 |  |
|  סורינאם | נשיונל טופ 40 סורינאם | 31 |  |
|  סלובקיה | מצעד 100 שירי הרדיו | 25 |  |
|  סלובקיה | מצעד 100 הסינגלים הדיגיטליים | 81 |  |
|  פולין | ZPAV | 91 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 149 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 7 |  |
|  צ'כיה | מצעד 100 שירי הרדיו | 44 |  |
|  צרפת | SNEP | 28 |  |
|  קנדה | מצעד 40 שירי ה-CHR איירפליי | 50 |  |
|  קרואטיה | HRT | 13 |  |
|  רוסיה | טופ-היט | 6 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 76 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 48 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים חודשיים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים חודשיים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים חודשיים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים חודשיים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  חבר המדינות | טופ-היט | 44 |  |
|  רוסיה | טופ-היט | 7 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס/אלקטרוני | 38 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 20 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 83 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 58 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 43 |  |
|  רוסיה | טופ-היט | 57 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | זהב | 35,000 |
| בלגיה (BEA) | פלטינה | 40,000 |
| ברזיל (Pro-Música Brasil) | זהב | 20,000 |
| דנמרק (IFPI Denmark) | זהב | 45,000 |
| הונגריה (MAHASZ) | פלטינה | 4,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | זהב | 400,000 |
| ספרד (PROMUSICAE) | זהב | 30,000 |
| פולין (ZPAV) | זהב | 25,000 |
| צרפת (SNEP) | זהב | 100,000 |
| שווייץ (IFPI Switzerland) | זהב | 10,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 709,000 |
המרכז המסחרי הישן בצפת

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מרכז מסחרי
 מדינה:  ישראל 
 
 קואורדינטות:  32°58′04″N 35°29′32″E﻿ / ﻿32.967758340597°N 35.49226636117°E﻿ / 32.967758340597; 35.49226636117
  (למפת צפת מוגדלת) המרכז המסחרי הישן בצפת(למפת צפת רגילה) המרכז המסחרי הישן בצפת(למפת הגליל העליון רגילה) המרכז המסחרי הישן בצפת(למפת הגליל העליון מוגדלת) המרכז המסחרי הישן בצפת
 
המרכז המסחרי הישן בית אשת"ם כפי שנראה היום
הבניין היום. מבט מצפון .
המרכז המסחרי הישן המכונה היום בית אשת"ם (ראשי תיבות של "אש תעשיות מתכת", ייתכן והשם שאוב מספר ירמיהו: נָחַר מַפֻּחַ מאשתם [מֵאֵשׁ תַּם] עֹפָרֶת") ניצב במורדות הדרום מערביים של הרובע היהודי בצפת. הוא גדול בממדיו, יצוק בטון, מנוקב מיריות בקירותיו, ושונה מבתי הרובע היהודי העתיק הסמוכים .
הבניין הוקם בעקבות מאורעות תרפ"ט על חורבות חנויות היהודים שנהרסו במאורעות. בבניית המרכז הושקעו 8,600 לא"י. מתוך כספי "קרן העזרה לנפגעי המאורעות", אשר גייסה כספים רבים מיהודי העולם על מנת להגיש סיוע ליהודי חברון, ירושלים טבריה וצפת.
התועלת הכלכלית שלה ציפו המוסדות הלאומיים עמדה ביחס הפוך לגודלו ולהשקעה הכספית שנדרשה לבנייתו, כבר עם סיום בנייתו נמנעו אנשי צפת להעביר אליו את הפעילות המסחרית, במהלך השנים נסגרו המפעלים הקטנים שפעלו שם ובמשך שנים שימש כמחסני העירייה, בתי מלאכה קטנים ושימושים מתחלפים. יחד עם זה תמיד סימל את עמידתם של אנשי צפת וגבורת מגיניה במלחמת השחרור.
הקמת המרכז המסחרי החדש בשנת 1930

עבודות הבנייה החלו באוגוסט 1930 לאחר פינוי הריסות הרובע והסתיימו בשנת 1932. מרבית התושבים בצפת, נפגעי הפרעות בעיר, רצו לשקם את בתיהם וחנויותיהם בעזרת כספי הסיוע, ואילו המוסדות התנו את מתן העזרה בבניית מרכז מסחרי גדול אשר ישמש מקום להקמת חנויות ומפעלים קטנים שיספקו מקומות עבודה לתושבים.
להקמת הבניין היה גם שיקול ביטחוני-הגנתי והוא תוכנן כמבצר בטון שתפקידו לחסום את הכניסה לרובע היהודי במקרה של התקפה או פלישה מהצד הערבי של העיר.
ההנהגה הצפתית דרשה שעבודת הבנייה תעשה על ידי פועלים מצפת והסביבה על מנת לספק להם עבודה, עניין שהקבלנים לא תמיד הקפידו לקיים.
במכרז הבנייה זכתה חברת "הבונה", חברה לבנייה שהוקמה בשנת 1920 ובין בעליה נמנה יצחק ליב גולדברג. בהר כנען הוצבה מכונה לייצור חצץ, והחומרים הובאו לבניין באמצעות עגלות וחמורים.
הביקורת בעיתונות המקומית והארצית על הקמת המרכז המסחרי

בניית המרכז ונחיצות המבנה ומיקומו ספגו ביקורת קשה בעיתוני התקופה. קרוב לסיום הבנייה נכתב ב"דואר היום" "המרכז המסחרי עומד להיגמר, 20 חנויות ועוד שוק ירקות ואין קונים חנויות. נשאלת השאלה האם צפת צריכה מרכז מסחרי כזה?
"אגודת הדור הצעיר בצפת" הביעה את מורת רוחה כי הוועד לסיוע נוהגים בשררה כלפי התושבים ואפילו האשימו אותם "שעושים עבודתם על חשבון אסון האומה" ודרשו כי העבודה תתבצע על ידי פועלים יהודים מצפת והסביבה ושכרם לא יקופח.
לצפת הגיעו אישים ועיתונאים שביקרו בחריפות את הפרויקט, החל מהמיקום המרוחק ממרכז העיר וכלה בגודל המבנה ושאלת יעילותו במקרה של התקפה על הרובע היהודי. יוסף אליהו שלוש שביקר בצפת בעת הבנייה, כותב מאמר בעיתון דואר היום "על בנין מרכז מסחרי בצפת בעמק עכור", בו טען שהבניין שנבנה כלשונו "במקום הגיהנום הזה אינו ראוי ויש להפסיק את הבנייה".
איתמר בן אב"י כותב בדואר היום מאמר " על "העוון הצפתי", וטוען כי "צריך להוקיע מעשה נורא זה, כמעט מחפיר" אשר נעשה בעיר לפני שנה ..." לדבריו: "הבניין חזק ויפה אבל המקום אינו מתאים, המקום יוצא דופן, רק מוח של יהודים גלותיים שהתרחקו מאדמתם...יכלו לבחור מקום לבנות בניין כזה... מלכודת עכברים בפני התקפה פתאומית של חתולים. הקרן השקיעה 24,000 לא"י ועננת מוות שוכנת על פני הרובע העלוב הזה"
הפעילות המסחרית במרכז המסחרי עד שנת 1947

מיום השלמת הבניין כמעט לא התרחשה פעילות מסחרית במבנה.
תושבי צפת שרכושם נפגע במאורעות תרפ"ט ושבניין המרכז נבנה על אדמתם ובתיהם, תבעו את "קרן העזרה" ודרשו פיצויים תמורת רכושם. המשפט נמשך כשבע שנים עד שנת 1937 ובסופו פסק בית המשפט המחוזי בעיר, שחברת "גב-ים", שהייתה סוכנת של "קרן העזרה" תשלם פיצויים לבעלי הקרקעות עליהם נבנה המרכז המסחרי.
במשך שנים ארוכות כמעט שאין עדויות לפעילות מסחרית במקום. יש עדות שהבניין סגור
ראש ועד הקהילה היהודית בצפת מר משה פדהצור (פודהורצר), פנה למוסדות היישוב בקריאת להצלת העיר שסבלה מהגירה שלילית בשל מחסור במקורות פרנסה. בעקבות זה הוקמה בשנת 1945 "החברה לפיתוח צפת", חברה שגייסה כספים באמצעות מכירת מניות. אחת ממטרותיה הייתה לפתח את המסחר והמלאכה במרכז המסחרי.