stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שיכון
שיכונים בישראל

ישראל היא מדינה בה נפוצה מאוד בנייתם של שיכונים לאור גלי העלייה ההמוניים שקלטה בפרקי זמן קצרים מאוד, בעיקר בשנות ה-50. שיכונים קיימים בכל הערים בישראל, למעט החדשות שבהן ולמעט ערים ערביות והיא מתאפיינת גם בעיירות פיתוח שקמו כמעט בשלמותן כחלק ממיזמי שיכון ארציים.
תחילתם של השיכונים בישראל הוא במספר שכונות בירושלים שיצאו מחוץ לחומות החל במחצית המאה ה-19. הראשונה שנבנתה מבין שכונות אלה היא משכנות שאננים אשר הציע ליהודים תנאי מגורים נוחים מחוץ לחיים בתוך חומות העיר בתנאי צפיפות נוראית. המשכנות הוקמו ביוזמתו האישית של משה מונטיפיורי, ולא ביוזמת השלטונות המקומיים אולם מעשה זה דומה ברעיונו גם לשיכונים המאוחרים שנבנו אך בצורת בינוי שונה לגמרי. בהמשך השנים הוקמו עוד מספר שכונות יהודיות ממערב לעיר העתיקה אשר את הקמתם יזמו אישים יהודים אחרים.
בשנות ה-30 ניכרו כבר השפעותיה של התנועה המודרניסטית באירופה בארץ ישראל. עם תחילת גלי העליות של יהודי מרכז אירופה הוקמו בתל אביב, העיר הצעירה והמתפתחת בקצב מהיר, מעונות עובדים. מעונות העובדים שהוקמו כתת-שכונות קטנות בתוך המרקם העירוני של תל אביב, הוקמו בהשפעה ישירה של שיכון וייסנהוף ושל מיזמי שיכון נוספים בגרמניה ובאוסטריה.
בשנות ה-50, עם התחדשות גלי העלייה שלאחר קום המדינה, ובעיקר בשל העלייה ההמונית שהגיעה ממדינות ערב, נוצר צורך מיידי ודחוף בבניית מגורים. העולים שוכנו תחילה במעברות זמניות ובמקביל הוכנו תוכניות רחבות ליישובם הקבוע. ביוזמת דוד בן-גוריון הוזמן האדריכל אריה שרון להכין את תוכנית המתאר הארצית הראשונה של ישראל אשר זכתה לכינוי "תוכנית שרון". במסגרת תוכנית זו הוקמו, בעיקר ברחבי הנגב והגליל עיירות הפיתוח בהם נבנו במהירה השיכונים הראשונים.
את השיכונים עצמם תכננו מיטב האדריכלים של התקופה - אריה שרון, רם כרמי, יצחק פרלשטיין, שמעון פובזנר, אברהם יסקי ואחרים אשר מטרתם הייתה בנייתם של מבני מגורים בעלות ובזמן בנייה מינימליים. הערים החדשות בהן דימונה, אופקים, חצור הגלילית, קריית שמונה ואחרות הוקמו כערי שיכונים שלמות. כמו כן הוקמו בכל עיר בישראל שכונות חדשות של שיכונים, בהיקפים גדולים וקטנים.
ברבות השנים, מה שהתחיל כאידיאל חלוצי של יישוב הארץ תחת המוטו הפואטי "נלבישך שלמת בטון ומלט" הפך למשכנות עוני. תושבי השיכונים, יוצאי עדות המזרח ברובם, הלינו על קיפוחם ועל האפשרויות המצומצמות שעמדו בפניהם להתפתח. בתחילת שנות ה-70 אף צמחה מתוך שיכונים אלו תנועת "הפנתרים השחורים" של בני הדור אשר נולדו במקומות אלה (התנועה עצמה נוסדה בשיכונים ירושלמים). מסוף שנות ה-70 החלו בישראל מיזמים שונים של שיקום שכונות ולאחר מכן גם של פינוי בינוי שמטרתם הייתה לשפר את איכות החיים בשיכונים או להחליפם בדיור חדש ואיכותי יותר, אולם, הטיפול בשיכונים בישראל ובאוכלוסיות המתגוררות בהן נשאר נושא שנוי במחלוקת עד היום.
שיכונים בישראל > גלריה

מבני שיכון טיפוסיים משנות ה-50 של המאה ה-20, בשכונת רמת אביב א' בצפון תל אביב
מעונות "הוד" ברחוב פרישמן בתל אביב
שיכונים בדימונה
שיכון "בלוק רבע הקילומטר" בתכנון אברהם יסקי ואמנון אלכסנדרוני בשכונה ה' בבאר שבע
שיכון בקריית גת
שיכון בשכונת קטמונים בירושלים
ראו גם

שיכון וייסנהוף
חרושצ'ובקה
שיכון עובדים
מעונות עובדים
אדריכלות ישראלית
עמידר
שיכוני שטיח
לקריאה נוספת

דן פרייס, נחלת הכלל: השיכון החברתי והציבורי בישראל 1967-1945, סדרת "ישראלים", למדא עיון ומכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, 2023.
שיכון וייסנהוף
תא-על

זרמים לחים מבסיס הענן בצד חסר המשקעים ומשולי הענן מתרוממים דרך אזור חם, שבו צריח הסופה נטוי מפאת רוחות גזירה בגובה; ההתרוממות מושפעת מכוח קוריוליס, ומסת העננים מסתובבת עם עלייתה בגובה עד הפסגה (עד גובה של 16-21 ק"מ בעננים גדולים), ואז מנותבת לסדן הענן.
האוויר המכוסה והעמוס בלחות קר מספיק כדי להתעבות כשהוא מסתובב בסמוך לסביבה הקרה יותר. ניתן לראות זאת היטב בטורבולנציות האוויר במקרה של ענני דדים (mammatus clouds), כאשר האוויר החם נשפך על פני האוויר הקר שנדחף. הכיסוי נוצר כאשר רוחות הגזירה (החלק התחתון של זרם הסילון, חוסם את הזרם האנכי כלפי מעלה לפרק זמן, עד שחולשה יחסית מאפשרת כניסת אוויר ויצירת מכסה; אוויר קריר עשוי ליצור ענן מדף, ואולם אזור משקעים יתקיים כאשר מקור החום של הזרמים העולים יתמזג עם האוויר הקר יותר. כאשר האוויר הקר, אך ביבש יותר נפגש באוויר החם העמוס בלחות, בסיס הענן ייצור חומה ועשוי להנמיך. במקרים קיצוניים נולד כך טורנדו.
ענן מדף נוצר כאשר אוויר קר זורם תחת אוויר חם יותר ועמוס בלחות
בעוד מרבית הסופות דומות למראה, תאי על מובחנים באמצעות הסיבוב הגדול המאפיין אותם
תא-על (באנגלית: Supercell) הוא ענן סופה המאופיין בנוכחות מזוציקלון: זרם אנכי ועמוק המסתובב בהתמדה. מסיבה זו, תאי על מכונים לעיתים "סופות מסתובבות". מבין כל סוגי ענני הסופה: תא על, squall line (רוח סערה פתאומית המלווה במשקעים כבדים), רב תאי ותא בודד, תאי העל הם, באופן כללי, שכיחים פחות, ויש להם פוטנציאל להיות העזים ביותר. על פי רוב, תאי על מבודדים מסופות רעמים אחרות, והם יכולים להשפיע על מזג האוויר המקומי עד למרחק של 32 ק"מ.
את תאי העל מסווגים בדרך כלל לרבי משקעים ודלי משקעים. התאים דלי המשקעים בדרך כלל מצויים באזורי אקלים צחיח, כמו מישורי ארצות הברית, והתאים רבי המשקעים נמצאים בדרך כלל באזורי אקלים לח. תאי על מתקיימים בכל מקום בעולם תחת תנאי מזג אוויר מתאימים, אך הם נפוצים בעיקר במישורים הגדולים של ארצות הברית, באזור הידוע כ"סמטת הטורנדו", במישורי ארגנטינה, אורוגוואי ודרום ברזיל.
מאפיינים

תאי-על בדרך כלל מבודדים מסופות אחרות, על אף שהם יכולים לפעמים להיות חלק מחזית סופה. לרוב, תא-על נמצא באזור החם של מערכת לחץ נמוכה, המתפשטת בדרך כלל בכיוון צפון-מזרח בקו אחד עם החזית הקרה של מערכת לחץ נמוכה. מאחר שהם יכולים להימשך שעות, תאי-על ידועים בתור סופות במצב קוואזי-יציב (quasi-steady-state). לתאי על יש את היכולת לסטות ממגמת הרוח הכללית. אם הם נעים מימין או משמאל לעומת הרוח הממוצעת (יחסית לגזירת הרוח האנכית), הם מכונים "נע ימני" (right mover) או "נע שמאלי" (left mover), בהתאמה. תאי-על עשויים לעיתים לפתח שני זרמים עולים נפרדים בעלי כיווני סיבוב מנוגדים, שמבקעים את הסערה לשני תאי על: האחד נע ימני, והאחר נע שמאלי. תא-על יכול להיות בכל גודל - גדול או קטן, נמוך או רם פסגה. על פי רוב הם נותנים כמויות עצומות של ברד, גשם, רוחות חזקות, ופרצי רוח חמורים. תא על הוא אחד מכמה סוגים של עננים, המתאפיין בסופות טורנדו בתוך מזוציקלון, על אף שרק 30% מתאי-העל כוללים גם סופות טורנדו.
גאוגרפיה

תאי על יכולים להתקיים בכל מקום בעולם בתנאי מזג אוויר נכונים. הסופה הראשונה שזוהתה כתא על הייתה סופת וורקינגהאם מעל אנגליה, שנחקרה על ידי קיית' בראונינג ופרנק לודלם ב-1962. בראונינג החל את המחקר, והמטאורולוגים האמריקאים לסלי למון וצ'ארלס דורסוול המשיכוהו ופיתחו את המודל הרעיוני המודרני לתא-על. מרישומי התופעות ניתן לראות כי המקום שבו תאי-העל הם הנפוצים ביותר הוא במישורים הרחבים של מרכז ארצות הברית ודרום קנדה אל תוך דרום-מערב ארצות הברית וצפון מקסיקו; מזרח-מרכז ארגנטינה ואזורים סמוכים באורוגוואי; בנגלדש ובחלקים מהודו המזרחית; דרום אפריקה ומזרח אוסטרליה. תאי-על מתרחשים לעיתים קרובות גם באזורים אחרים בקווי רוחב הביניים - ממזרח סין ועד אירופה. האזורים שבהם יש תאי על בתדירות גבוהה דומים בצורתם לאזורים שבהם יש טורנדו.
השפעות

תאי על יכולים לייצר ברד גדול, רוחות מזיקות, סופות טורנדו קטלניות, הצפות, ברקי ענן-קרקע מסוכנים וגשם כבד.
אירועים חמורים הקשורים בתא-על כמעט תמיד מתרחשים באזור הזרמים האנכיים (updraft/downdraft). בחצי כדור הארץ הצפוני הצפוני, זה לרוב החלק האחורי (דרומי-מערבי) של אזור המשקעים בתאי-העל דלי-המשקעים ושל תאי-העל הקלאסיים, אולם לעיתים זהו הקצה הקדמי (הדרום-מזרחי) של תאי העל מרובי המשקעים.
סופות טורנדו הן לרוב הדרמטיות ביותר באשר לאירועים חמורים אלה, אך כל האירועים מסוכנים. רוחות עזות שנגרמו על ידי זרמים חזקים אל חוץ הענן יכולות להגיע למעל 148 קמ"ש. פרצי רוח עלולים להזיק בדומה לסופת טורנדו. הצפה היא הגורם המוביל למקרי מוות הקשורים במזג אוויר קשה.
אף אחד מאירועים אלה אינו בלעדי לתאי-על, אולם בו הם נפוצים במיוחד.
הערות שוליים

↑  Glickman, Todd S. (2000). Glossary of Meteorology (2nd ed.). American Meteorological Society. ISBN 978-1-878220-34-9.
↑  ON THE MESOCYCLONE "DRY INTRUSION" AND TORNADOGENESIS. Leslie R. Lemon.
↑  NWS Louisville: Supercell Structure and Dynamics
↑  Browning, K.A.; F.H. Ludlum (אפר' 1962). "Airflow in Convective Storms" (PDF). Quarterly Journal of the Royal Meteorological Society. 88 (376): 117–35. doi:10.1002/qj.49708837602. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2012-03-07. נבדק ב-2014-11-11. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Lemon, Leslie R.; C.A. Doswell (ספט' 1979). "Severe Thunderstorm Evolution and Mesocyclone Structure as Related to Tornadogenesis". Mon. Wea. Rev. 107 (9): 1184–97. doi:10.1175/1520-0493(1979)107<1184:STEAMS>2.0.CO;2. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Thunderstorm in Victoria 06 Mar 2010". Bom.gov.au. 2010-03-06. נבדק ב-2012-03-11.
↑  City of Provo, Utah ::
↑  ksl.com - Storm Damage Estimated at $13 Million in Provo
↑  Tornadoes Nature's Most Violent Storms
תחנת הכוח הגרעינית בבושהר

| --- | --- |

נשיא איראן חסן רוחאני נואם בסמוך למתקן הגרעיני בבושהר ולצידו ראש הארגון לאנרגיה אטומית של איראן עלי אכבר סאלחי.
 מידע כללי
 סוג:  תחנת כוח גרעינית 
 מיקום:  בושהר
 מדינה:  איראן 
 מפעיל:  הארגון לאנרגיה אטומית של איראן 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 1 במאי 1975
 תאריך פתיחה רשמי:  1 במאי 1975 
 מידות
 גובה מעל פני הים:  20 מ' 
 מידע טכני
 כושר ייצור חשמל:  915 מגה-ואט 
 קואורדינטות:  28°49′44″N 50°53′14″E﻿ / ﻿28.82888889°N 50.88722222°E﻿ / 28.82888889; 50.88722222
 he
 
תחנת הכוח הגרעינית בבושהר (בפרסית: نیروگاه اتمی بوشهر) היא תחנת כוח גרעינית באיראן הנמצאת כ-17 ק"מ מדרום-מזרח לעיר בושהר.
זוהי תחנת הכוח הגרעינית הראשונה שנבנתה במזרח התיכון.
היסטוריה

בניית המתקן החלה בשנת 1975 על ידי די החברה הגרמנית Kraftwerk Union A.G (חברת בת של תאגיד סימנס) אשר חתמה על חוזה לבניית שני כורים גרעיניים במשך ארבע שנים בעלות של 6 מיליארד דולרים. העבודה הופסקה לבסוף בשנת 1979 בעקבות המהפכה האיראנית, מאחר שמשטר האייתוללות לא גילה עניין בתוכנית הגרעין. שנתיים מאוחר יותר, בעקבות פריצת מלחמת איראן–עיראק, איראן החלה להתעניין בנשק גרעיני וחידשה את מאמצי הפיתוח (ביטוי לכך ניתן ב-1981, בנאום של מוחמד בהשתי, "מספר 2" של רוחאללה ח'ומייני, בפני הוועדה לאנרגיה אטומית של איראן). במהלך המלחמה, האיראנים תקפו את הכור העיראקי (אנ') פעמיים, חיל האוויר הישראלי השמיד אותו וגם הכורים שנבנו בבושהר נפגעו בתקיפות אוויריות מרובות (לפחות שמונה) אותן ביצע הצבא העיראקי בין 1984 ל-1988. לאחר המלחמה הוחלט להאיץ את תוכנית הגרעין ובתוך כך לשקם את תחנת הכוח.
איראן דרשה שסימנס תסיים את בניית המתקן אך ממשלת גרמניה סירבה[דרושה הבהרה] לאשר זאת לסימנס בשל הלחץ הדיפלומטי מארצות הברית. זמן קצר לאחר מכן, עיראק פלשה לאיראן ותוכנית הגרעין האיראנית נעצרה עד תום המלחמה.[דרוש מקור][דרושה הבהרה]
בעקבות סירוב גרמניה נחתם חוזה נוסף לסיום בניית המפעל בשנת 1995 בין איראן לבין המשרד לאנרגיה אטומית ברוסיה. העבודה התעכבה במשך מספר שנים בשל אתגרים טכניים ובשל מחסור במימון וכן בשל לחצים פוליטיים מן המערב. לאחר שהקמת המתקן כמעט נעצרה לחלוטין בשנת 2007, הושג הסכם מחודש בו האיראנים הבטיחו לפצות על העלויות לאחר השלמת המתקן. משלוח של דלק גרעיני החל להגיע לאיראן עוד באותה השנה.
ב-21 באוגוסט 2010 הופעל לראשונה הכור הגרעיני בבושהר.
ראו גם

מתקן פורדו להעשרה גרעינית
המתקן הגרעיני בנתנאז
הערות שוליים

↑   (הקישור אינו פעיל, 26.3.2011)
1 2 3  גד שמרון, המוסד והמיתוס, מהדורת 2011, הוצאת כתר, עמודים 336-337
↑  אליעזר (צ'יטה) כהן וצבי לביא, "השמיים אינם הגבול", עמוד 587
↑  הערך בוויקיפדיה האנגלית
↑  סוכנויות הידיעות, סיבה לדאגה? החל תדלוקו של הכור בבושהר, באתר nana10‏, 21 באוגוסט 2010
תחושה מוקדמת (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  מנן יאפו 
 הופק בידי:  אדם שאנקמן, אשוק אמריטראג' 
 תסריט:  ביל קלי 
 עריכה:  ניל טרוויס 
 שחקנים ראשיים:  סנדרה בולוק ג'וליאן מקמהון ניה לונג
 מוזיקה:  קלאוס באדלט 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סרטי טריסטאר, Offspring Entertainment, מטרו גולדווין מאייר, Hyde Park Entertainment 
 חברה מפיצה:  מטרו גולדווין מאייר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  16 במרץ 2007 (ארצות הברית)   29 במרץ 2007 (ישראל)
 משך הקרנה:  110 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט אסונות, סרט פנטזיה, סרט דרמה, סרט מסע בזמן 
 הכנסות באתר מוג'ו:   premonition
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
תחושה מוקדמת (באנגלית: Premonition) הוא סרט קולנוע מסוגת המותחן הפסיכולוגי והדרמה. הוא בוים על ידי הבמאי הטורקי-גרמני מנן יאפו וצולם במדינת לואיזיאנה, ארצות הברית.
שחקנים ודמויות

| שחקנים | דמויות |
| --- | --- |
סנדרה בולוק: לינדה הנסון
ג'וליאן מקמהון: ג'ים הנסון
ניה לונג: אנני
קייט נליגן: ג'ואן הנסון
אמבר ולטה: קלייר פרנסיס
פיטר סטורמר: דוקטור נורמן רות'
קורטני טיילור ברנס: ברידג'ט הנסון
שייאן מקקלור: מייגן הנסון
הישגים

ככלל, הסרט התקבל בביקורות צוננות, אך העיתון "New York Observer" שיבח את סנדרה בולוק על הופעתה בסרט.
הסרט דורג בטבלת ההכנסות בשבוע יציאתו לאקרנים במקום השלישי אחרי הסרטים "300" ו"שימו גז".
בתוך שבוע הוא הכניס 17,558,689 דולר. עד 28 באפריל 2007, הוא הכניס 47,852,604 דולרים רק בארצות הברית.
תרחיש רדיפת-זנב

בקרבות אוויר, תרחיש רדיפת-זנב (באנגלית: Tail-chase engagement), שלעיתים מכונה גם תרחיש גזרה אחורית, הוא תרחיש בו טיל אוויר אוויר או מטוס סילון
רודף אחרי מטוס אחר, בעוד מטוס המטרה הזה נע באופן יחסי בדיוק החוצה מהתוקף. בתרחיש כזה השימוש בתותחים או בטילים עם ביות תת-אדום הוא קל בהרבה בגלל התנועה הזוויתית המינימלית של המטרה ביחס לתוקף (בתרחיש רדיפת-זנב אידיאלי היא למעשה אפס) והעובדה שנחיר פליטת הסילון החם של המנוע מצביע ישירות אל התוקף, מה שהופך את משימת העקיבה של ראש הביות של הטיל לקלה בהרבה.
לטילים יש בדרך כלל סיכוי גבוה יותר לפגוע במטרה בתרחיש רדיפת-זנב בגלל ההפחתה הדרסטית בקצב הסגירה. אם הטיל נע במהירות 2.5 מאך ומטוס המטרה במהירות 1 מאך, קצב הסגירה המינימלי של 1.5 מאך פירושו שהטיל יהיה מסוגל להגיב בקלות יותר לתמרוני חמיקה שמטוס המטרה עשוי לבצע, בהשוואה למשל לתרחיש ירי חזיתי. טילים בדרך כלל יכולים לתמרן מהר יותר מאשר מטוסים ובתרחיש רדיפת-זנב למטרה אין שום יתרון אמיתי על פני הטיל; התאוצה הנדרשת מהטיל בניווט יחסי אמיתי (TPN - True Proportional  Navigation) כדי לשמור על נתיב התנגשות יחסית למהירות הסגירה ולמהירות הזוויתית הרגעית של קו הראייה למטרה, כך שנדרשים מהטיל תמרונים חדים הרבה פחות במקרה של תרחיש רדיפת-זנב.
במקרה של תרחיש רדיפת-זנב, האסטרטגיה הטובה ביותר להתחמקות היא לשנות את כיוון תנועת המטוס בצורה מרבית כדי לגרום ל-"שבירת הנעילה" של ראש הביות של הטיל על המטוס והפחתה דרמטית של מהירות הסגירה (לטילים יש בדרך כלל מגבלה על קצב העקיבה של ראש הביות), ואז לאלץ את הטיל לעקוב אחרי המטוס תוך כדי שהוא מבצע מספר פניות, מה שמרוקן את האנרגיה השאריתית של הטיל וגורם לו ליפול ארצה.
החסרון הטבעי של תרחישים אלו הוא, שכל טיל או מטח תותחים שנורים אל המטרה חייבים להיות מסוגלים לסגור עליה בעוד היא מתרחקת במהירות רבה. התרחקות זאת מפחיתה באופן משמעותי את הטווח האפקטיבי של סוגי התחמושת הללו. לטילים רבים יש בדרך כלל טווח אפקטיבי בתרחישי זנב שהוא מסדר גודל של שליש או רבע מזה שבתרחיש ירי חזיתי (head-on engagement). בנוסף, במקרה של מטוס הרודף אחרי מטוס אחר, המטוס התוקף בדרך כלל יהיה צריך להשתמש במבער אחורי ולרדוף אחרי המטרה כשהיא צוללת מטה, ולצרוך כמויות גדולות של דלק בתהליך.
הערות שוליים

↑  The Modern Weaponry of the World’s Armed Forces
↑  מאמר "Guidance and Control Technology".
↑  Evading the Guided Missile
רמון סשנס

| --- | --- |

סשנס בשנת 2013
 לידה:  11 באפריל 1986 (בן 38) מיירטל ביץ' שבקרוליינה הדרומית
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.91 מטר
 מכללה:  אוניברסיטת נבדה ברינו
 דראפט:  בחירה מספר 56, 2004 מילווקי באקס
 קבוצות כשחקן
 2007–2009   2007–2008   2009–2010   2010–2012   2012   2012–2014   2014   2014–2015   2015–2016   2016–2017   2017–2018   2018   2018:  מילווקי באקס   ←טולסה 66'   מינסוטה טימברוולבס   קליבלנד קאבלירס   לוס אנג'לס לייקרס   שארלוט בובקאטס   מילווקי באקס   סקרמנטו קינגס   וושינגטון ויזארדס   שארלוט הורנטס   ניו יורק ניקס   וושינגטון ויזארדס   מכבי תל אביב
רמון סשנס (באנגלית: Ramon Sessions; נולד ב-11 באפריל 1986 במירטל ביץ', דרום קרוליינה) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדת הרכז. נבחר על ידי מילווקי באקס במקום ה-56 בדראפט ה-NBA 2007, ושיחק בליגת ה-NBA מאז ועד שנת 2018. בעונת 2018/2019 השתתף בשני משחקי יורוליג כשחקן מכבי תל אביב.
תיכון ומכללות

סשנס נולד וגדל בעיר מירטל ביץ' שבקרוליינה הדרומית, וכשחקן קבוצת הכדורסל של "תיכון מירטל ביץ'" זכה בפרס שחקן התיכונים המצטיין של קרוליינה הצפונית (לשנת 2004). בין השנים 2004–2007 למד באוניברסיטת נבדה ברינו, ובעונתו האחרונה בקבוצת הכדורסל שלה נבחר לחמישיית העונה השנייה של מחוז ה-Western Athletic‏ (WAC) לאחר שרשם ממוצעים של 12.3 נקודות ו-4.7 אסיסטים למשחק.
קריירה מקצועית > מילווקי באקס

בדראפט ה-NBA 2007 נבחר סשנס בבחירה ה-56 על ידי קבוצת מילווקי באקס. לאורך מרבית עונת הרוקי שלו שיחק בקבוצת טולסה 66' מליגת הפיתוח של ה-NBA, אך זכה לדקות משחק במילווקי ב-17 מתוך 20 המשחקים האחרונים של העונה, והפתיע עם יכולת טובה כשהעמיד ממוצעים של 8.1 נקודות ו-7.5 אסיסטים בממוצע למשחק. בשני המשחקים האחרונים של אותה עונה התעלה על עצמו סשנס; במשחק מול שיקגו בולס ב-14 באפריל 2008 קבע הרכז שיא מועדון של 24 אסיסטים, בנוסף ל-20 נקודות שקלע, ובמשחק מול מינסוטה טימברוולבס יומיים לאחר מכן קלע שיא קריירה של 25 נקודות, בנוסף ל-14 אסיסטים שמסר.
במהלך עונת 2008/2009 נפצע כוכב הקבוצה מייקל רד, וסשנס תפס את מקומו בחמישייה הפותחת עד סיום העונה, כרכז נוסף לצד לוק רידנאוור. כשבועיים לאחר מכן קבע סשנס שיא קריירה מפתיע של 44 נקודות בהפסד קבוצתו לדטרויט פיסטונס.
קריירה מקצועית > מינסוטה טימברוולבס

לאחר שתי עונות במילווקי חתם סשנס על חוזה ל-3 עונות במינסוטה טימברוולבס, עבור כ-16 מיליון דולר. בעונתו היחידה במינסוטה שימש כמחליפו מהספסל של הרוקי ג'וני פלין, וקלע 8.2 נקודות למשחק. הטימברוולבס סיימו את אותה עונה במקום האחרון באזור המערבי, עם מאזן ניצחונות 15–67 (18.3%).
קריירה מקצועית > קליבלנד קאבלירס

לקראת עונת 2010/2011 הועבר סשנס בטרייד לקליבלנד קאבלירס, יחד עם ראיין הולינס, בתמורה לסבסטיאן טלפייר ודלונטה וסט. בעונתו הראשונה בקבוצה הציג יכולת טובה כשקלע 13.3 נקודות בממוצע למשחק, אך קליבלנד סיימה במקום האחרון באזור המזרחי, עם מאזן ניצחונות 19–63 (23.2%).
קריירה מקצועית > לוס אנג'לס לייקרס

ב-15 במרץ 2012, לאחר עונה וחצי בקליבלנד, נשלח סשנס בטרייד ללוס אנג'לס לייקרס לצד כריסטיאן איינגה, בתמורה לג'ייסון קאפונו, לוק וולטון ושתי בחירות דראפט עתידיות. סשנס הגיע ללייקרס כמחליפו של דרק פישר (שהועבר ליוסטון), והשלים חמישייה פותחת חזקה לצד קובי בראיינט, מטא וורלד פיס, פאו גאסול ואנדרו ביינום. הלייקרס סיימו את העונה הסדירה במקום השלישי במערב, ובכך העפיל סשנס לראשונה לשלב פלייאוף ה-NBA. בפלייאוף עצמו גברו הלייקרס על דנוור נאגטס בסיבוב הראשון (4–3), אך הפסידו לאוקלהומה סיטי ת'אנדר בסיבוב השני. לאורך שתי הסדרות רשם סשנס ממוצעים סולידיים של 9.7 נקודות ו-3.6 אסיסטים למשחק.
קריירה מקצועית > שארלוט בובקאטס

לקראת עונת 2012/2013 חתם סשנס על חוזה לשתי עונות בשארלוט בובקאטס, עבור כ-10 מיליון דולר. בתקופתו בשארלוט שימש כמחליפו מהספסל של קמבה ווקר, וקלע כ-12.5 נקודות למשחק.
קריירה מקצועית > חזרה למילווקי

לאחר עונה וחצי בשארלוט הועבר סשנס בטרייד למילווקי, יחד עם ג'ף אדריאן, בתמורה לגארי ניל ולוק רידנאוור. ב-28 משחקיו בקבוצה עד סיום עונת 2013/2014 הרשים סשנס עם ממוצע של 15.8 נקודות למשחק, אך קבוצתו סיימה במקום האחרון באזור המזרחי עם מאזן ניצחונות 15–67 (18.3%).
קריירה מקצועית > סקרמנטו קינגס

בספטמבר 2014 חתם סשנס על חוזה לשתי עונות בסקרמנטו קינגס, עבור כ-4 מיליון דולר.
קריירה מקצועית > וושינגטון ויזארדס

לאחר 36 משחקים בלבד בסקרמנטו נשלח סשנס בטרייד לוושינגטון ויזארדס, בתמורה לרכז הוותיק אנדרה מילר. בסיום עונת 2014/2015 הגיע בפעם השנייה בקריירה לשלב הפלייאוף, לאחר שהוויזארדס העפילו אליו מהמקום החמישי במזרח. כמחליפו מהספסל של הרכז ג'ון וול, עזר סשנס לקבוצתו לגבור על טורונטו ראפטורס בסיבוב הראשון (4–0), אך נכנע בסיבוב השני לאטלנטה הוקס (2–4).
קריירה מקצועית > חזרה לשארלוט

ביולי 2016 חתם סשנס על חוזה לעונה אחת בשארלוט הורנטס, עבור כ-6 מיליון דולר.
קריירה מקצועית > ניו יורק ניקס

לקראת עונת 2017/2018 חתם סשנס על חוזה מינימום בניו יורק ניקס, ולאחר 13 משחקים במדיה נופה מהקבוצה.
קריירה מקצועית > חזרה לוושינגטון

בפברואר חתם סשנס על חוזה בוושינגטון ויזארדס, ושיחק במדיה עד סיום אותה עונה. בסדרת הפלייאוף היחידה של קבוצתו, מול טורונטו ראפטורס (2–4), לא שותף סשנס כלל.
קריירה מקצועית > מכבי תל אביב

ב-3 בנובמבר 2018 חתם על חוזה לשלושה חודשים במכבי תל אביב, עם אופציה להארכה עד סיום העונה. ב-20 בנובמבר שוחרר סשנס בעקבות סיבות אישיות, לאחר שני משחקים בלבד במדי הקבוצה.
שיאי קריירה ב-NBA

נקודות: 44 נגד דטרויט פיסטונס, 7 בפברואר 2009.
ריבאונדים: 10 נגד לוס אנג'לס לייקרס, 1 באפריל 2009.
אסיסטים: 24 נגד שיקגו בולס, 14 באפריל 2008.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007/2008 | מילווקי | 17 | 7 | 26.5 | 0.436 | 0.429 | 0.780 | 3.4 | 7.5 | 1.0 | 0.2 | 8.1 |
| 2008/2009 | מילווקי | 79 | 39 | 27.5 | 0.445 | 0.176 | 0.794 | 3.4 | 5.7 | 1.0 | 0.1 | 12.4 |
| 2009/2010 | מינסוטה | 82 | 1 | 21.1 | 0.456 | 0.067 | 0.717 | 2.6 | 3.1 | 0.7 | 0.1 | 8.2 |
| 2010/2011 | קליבלנד | 81 | 38 | 26.3 | 0.466 | 0.200 | 0.823 | 3.1 | 5.2 | 0.7 | 0.1 | 13.3 |
| 2011/2012 | קליבלנד | 41 | 4 | 24.5 | 0.398 | 0.419 | 0.830 | 3.1 | 5.2 | 0.7 | 0.0 | 10.5 |
| 2011/2012 | לייקרס | 23 | 19 | 30.5 | 0.479 | 0.486 | 0.713 | 3.8 | 6.2 | 0.7 | 0.1 | 12.7 |
| 2012/2013 | שארלוט | 61 | 0 | 27.1 | 0.408 | 0.308 | 0.839 | 2.8 | 3.8 | 0.8 | 0.1 | 14.4 |
| 2013/2014 | שארלוט | 55 | 7 | 23.7 | 0.409 | 0.221 | 0.782 | 2.1 | 3.7 | 0.6 | 0.1 | 10.5 |
| 2013/2014 | מילווקי | 28 | 12 | 32.5 | 0.461 | 0.357 | 0.841 | 3.1 | 4.8 | 0.6 | 0.1 | 15.8 |
| 2014/2015 | סקרמנטו | 36 | 7 | 17.8 | 0.344 | 0.214 | 0.727 | 1.9 | 2.7 | 0.4 | 0.0 | 5.4 |
| 2014/2015 | וושינגטון | 28 | 3 | 19.5 | 0.411 | 0.406 | 0.812 | 2.7 | 3.1 | 0.6 | 0.0 | 7.4 |
| 2015/2016 | וושינגטון | 82 | 5 | 20.3 | 0.473 | 0.324 | 0.756 | 2.5 | 2.9 | 0.6 | 0.1 | 9.9 |
| 2016/2017 | שארלוט | 50 | 1 | 16.2 | 0.380 | 0.339 | 0.771 | 1.5 | 2.6 | 0.5 | 0.1 | 6.2 |
| 2017/2018 | ניו יורק | 13 | 3 | 12.8 | 0.321 | 0.182 | 0.800 | 1.4 | 2.1 | 0.5 | 0.1 | 3.7 |
| 2017/2018 | וושינגטון | 15 | 0 | 15.0 | 0.391 | 0.400 | 0.762 | 1.3 | 3.3 | 0.5 | 0.1 | 5.9 |

| קריירה |  | 691 | 146 | 23.3 | 0.434 | 0.316 | 0.791 | 2.7 | 4.1 | 0.7 | 0.1 | 10.3 |
↑  בשל שביתת שחקנים ב-NBA התקיימו בעונת 2011/2012 66 משחקים בלבד
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | לייקרס | 12 | 12 | 31.7 | 0.377 | 0.160 | 0.743 | 3.0 | 3.6 | 0.3 | 0.1 | 9.7 |
| 2015 | וושינגטון | 10 | 3 | 21.8 | 0.371 | 0.400 | 0.684 | 2.4 | 2.3 | 0.4 | 0.1 | 7.5 |

| קריירה |  | 22 | 15 | 27.2 | 0.375 | 0.280 | 0.722 | 2.7 | 3.0 | 0.4 | 0.1 | 8.7 |
סטטיסטיקות הקריירה > ביורוליג

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018/2019 | מכבי תל אביב | 2 | 0 | 20.1 | 0.300 | 0.167 | 0.833 | 3.5 | 1.0 | 0.5 | 0.0 | 9.0 |

| קריירה |  | 2 | 0 | 20.1 | 0.300 | 0.167 | 0.833 | 3.5 | 1.0 | 0.5 | 0.0 | 9.0 |
הערות שוליים

↑  ביוגרפיה, באתר קבוצת אוניברסיטת נבדה
↑  סטטיסטיקות המכללות של סשנס, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2007, באתר basketball-reference.com
↑  סשנס ודוראנט זוכים בתואר הרוקיז של החודש, באתר הרשמי של ה-NBA,‏ 17 באפריל 2008
↑  סטטיסטיקות המשחק בין מילווקי לדטרויט, באתר basketball-reference.com,‏ 7 בפברואר 2009
↑  סשנס חותם על חוזה במינסוטה, באתר ESPN,‏ 5 בספטמבר 2009
↑  סשנס מועבר בטרייד לקליבלנד, באתר הרשמי של הטימברוולבס,‏ 26 ביולי 2010
↑  סשנס מועבר בטרייד ללייקרס, באתר הרשמי של הקבוצה,‏ 15 במרץ 2012
↑  סשנס חותם על חוזה בשארלוט, באתר הרשמי של הקבוצה,‏ 13 ביולי 2012
↑  סשנס מועבר בטרייד למילווקי, באתר הרשמי של הקבוצה,‏ 20 בפברואר 2014
↑  סשנס חותם על חוזה בסקרמנטו, באתר הרשמי של הקבוצה,‏ 22 בספטמבר 2014
↑  סשנס מועבר בטרייד לוושינגטון, באתר ESPN,‏ 20 בפברואר 2015
↑  סשנס חותם על חוזה בשארלוט, באתר הרשמי של הקבוצה,‏ 7 ביולי 2016
↑  הניקס משחררים את סשנס מהקבוצה, באתר ESPN,‏ 14 בינואר 2018
↑  סשנס חותם על חוזה בוושינגטון, באתר הרשמי של הקבוצה,‏ 23 בפברואר 2018
↑  מכבי ת"א הודיעה: ראמון סשנס חתם בקבוצה, באתר הארץ, 3 בנובמבר 2018
↑  אפרת עמורבן, בשל סיבות אישיות: רמון סשנס שוחרר ממכבי ת"א, באתר ynet, 20 בנובמבר 2018
סשנס (מימין) במדי קליבלנד קאבלירס, 2010
סשנס (מימין) במדי וושינגטון ויזארדס, 2015
שריר הירך הארבע-ראשי

| --- | --- |

השריר הארבע ראשי
 שיוך:  muscle of anterior compartment of thigh, ישות אנטומית מסוימת 
 אספקה עורקית:  עורק הירך 
 עצבוב:  nerve to quadriceps femoris
 שריר נגדי:  שריר הירך הדו-ראשי, השריר החצי גידי, השריר החצי קרומי 
 אחז שריר:  tuberosity of the tibia 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (470) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  m. quadriceps femoris 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A04.7.02.017 
 TA2 (2019):  2613 
 FMA:  22428 
 קוד MeSH:  A02.633.567.850 
 מזהה MeSH:  D052097 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0224440 
 
שריר הירך הארבע-ראשי (TA: Musculus quadriceps femoris) נמצא בקדמת הירך ומהווה חלק עיקרי במסת השריר שלה. השריר מורכב, כפי שניתן להבין משמו, מארבעה חלקים המסתיימים בגיד משותף המחובר לעצם הפיקה. השריר הארבע-ראשי הוא הפושט העיקרי של הברך ובחלקו הוא גם כופף של מפרק הירך. כל חלקיו של השריר פועלים בפעולות האופייניות של הרגל, כמו הליכה, ריצה, טיפוס, קפיצה וקימה מכיסא.