stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רפאל הלפרין
הערות שוליים

↑  דבר הספורט, דבר, 14 באוקטובר 1949
↑  נקרא בתחילה "מכון גיבורי ישראל", אך הלפרין נתבקש לשנות את השם.
↑  רפאל הלפרין, "אני, אלוף העולם...", העולם הזה, 26 ביולי 1955
↑  המלך הוא ערום, העולם הזה, 19 בספטמבר 1956
↑  גיל סדן, האושר בעקבות הכושר, דבר, 3 בפברואר 1967
↑  רפאל הלפרין נידון למאסר על מכירת ציוד ללא רשות הבעלים, דבר, 16 בדצמבר 1965
↑  ע"פ 466/65 רפאל הלפרין נגד היועץ המשפטי לממשלה, פד"י כ (3) 449, ניתן ב-14.7.1966
בוטל עונש המאסר לרפאל הלפרין, דבר, 15 ביולי 1966
↑  "הוא הכה אותי!", העולם הזה, 14 ביוני 1961
↑  איציק אוחנה, ‏לאחר מחלה קשה: מרת ברטינה סימונה הלפרין ע"ה, באתר כיכר השבת, 14 בספטמבר 2020
↑  בוטל צו על תנאי לבקשת רפאל הלפרין, דבר, 26 ביולי 1965
↑  יהושע כהנא, ההיאבקות הייתה מבויימת... ניצחונו של הלפרין נקבע מראש, מעריב, 29 במרץ 1967
↑  טמיר ונעלם עם רפאל הלפרין, ערוץ 97
↑  רפאל הלפרין יתבע את ירון לונדון בגלל התכנית על שבירת אבנים, דבר, 12 ביוני 1977
"בטלויזיה שברו אבני־נחל דקות, לעומת אבני־צור ענקיות שאני רגיל לשבור", מעריב, 12 ביוני 1977
↑  ישנה מסורת במשפחת הלפרין כי הם צאצאיו של הרב יחיאל היילפרין, המיוחס לרש"י.
↑  מרן רבינו הגר"נ קרליץ זצ"ל, פורום אוצר החכמה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312739905171  BnF: cb135246830 (data)  GND: 1071086022  ISNI: 0000 0000 6693 4237  LCCN: n82082629  NTA: 134930517  VIAF: 75198359   WorldCat (עם VIAF): 75198359 
רפאל הלפרין זוכה בתחרות מר ישראל, שנת 1950
בורייקה

| --- | --- |

 מדינה:  לוב לוב
 שפה רשמית:  ערבית 
 גובה:  75 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  7,000 (2006)
 קואורדינטות:  30°26′06″N 19°40′01″E﻿ / ﻿30.435°N 19.666944°E﻿ / 30.435; 19.666944
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת לוב מוגדלת) טריפולי בנגאזי מיסראתה אל-ביידא רדאמס סבהא תוניסיה אלג'יריה ניז'ר צ'אד סודאן מ. הים התיכוןבורייקה(למפת לוב רגילה) טריפולי בנגאזי מיסראתה אל-ביידא רדאמס סבהא תונ. אלג'. ניז'ר צ'אד סו. מ. הים התיכוןבורייקה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בוּרַייקַה (או ברֶגה. בערבית: مرسى البريقة, תעתיק מדויק: מַרְסָא אלְבֻרַיְקַה, תרגום: נמל בורייקה) היא עיר לובית לאורך הים התיכון, בנקודה הדרומית ביותר לחוף זה בלוב. העיר ממוקמת במחוז לשעבר של אג'דאביא, אשר ב-2007 התמזגה לתוך מחוז אל-ואחאת. העיר בת 7,000 תושבים וקיים בה בית זיקוק לנפט השייכת ל"חברת הנפט של סירת", הכפופה לחברה הממשלתית – "תאגיד הנפט הלאומי". העיר עוצבה בידי הארכיטקט היווני, קונסטנטינוס אפוסטלוס דוקסיאדיס.
במהלך ההתקוממות בלוב ב-2011, העיר נפלה לידי האופוזיציה הלובית. לאחר כמה ניסיונות, ב-13 במרץ, הכוחות הנאמנים לקדאפי השתלטו על העיר, וב-26 במרץ, בחסות המתקפה האווירית הבין-לאומית, המורדים שבו ותפסו את השליטה בעיר.
גונזו (החבובות)

| --- | --- |

גונזו הגדול
 תוכנית טלוויזיה:  החבובות
 יוצרים:  ג'ים הנסון
 גילום הדמות:  דייב גולז
 מידע
 גזע:  חייזר
 מין:  זכר
 מקצוע:  פעלולן
 דמויות קשורות
 חברים:  קרמיט הצפרדע
גונזו הגדול (אנגלית: Gonzo the Great) או בקיצור גונזו, הוא דמות מסדרת הטלוויזיה "החבובות" שנוצרה על ידי ג'ים הנסון. גונזו מגלם דמות של יצור מוזר, ככל הנראה חייזר, שעובד בתור פעלולן.
גונזו בוצע במקור על ידי דייב גולז והופעתו הראשונה הייתה בשנת 1970 בפרק "סנטה קלאוס הגדול".
היסטוריה

בניגוד לרוב הדמויות הראשיות בסדרה, גונזו הוא לא בן אדם או בעל חיים מוכר (אף על פי שבחבובות בחלל נחשף שהוא חייזר). הוא יצור המכוסה בפרווה כחולה, נוצות סגולות על ראשו ואף ארוך.
גונזו מוצג בסדרה כאמן ביצועים ופעלולן נועז מציג את עצמו בשם "גונזו הגדול". גונזו מאוהב בתרנגולת בשם קמילה והוא חבר של כל התרנגולות. בהופעותיו הראשונות, גונזו התלונן על כך שלא מעריכים את האמנות שלו. בפרק שבו התארחה ציפורת הוא התאהב בה למורת רוחה של קמילה.
במהלך פרקי הסדרה התעסקו המבקרים והצופים רבות במינו של גונזו. ג'ון קליז תיאר את גונזו: "קצת מכוער ומגעיל אשר תופס כדורי תותח". בהחבובות קרמיט שאל אותו: "מה מינך, גונזו? הוא דומה קצת לתרנגול הודו" וגונזו השיב: "כן, קצת כמו תרנגול הודו אבל לא הרבה". בסרט "החבובות בחלל" גילה גונזו שהוא חייזר.
במשחק "Monsters, Inc. Scare Island", הופיע גונזו בתור מפלצת אשר עוזרת לחפש אחרי גנב היהלומים,
בנוסף לכך, גונזו הופיע בסדרה משפחת סימפסון בפרק 5 של עונה 8.
אדווין האבל

| --- | --- |

 לידה:  20 בנובמבר 1889 מרשפילד (אנ'), מיזורי, ארצות הברית
 פטירה:  28 בספטמבר 1953 (בגיל 63) סן מרינו (אנ'), קליפורניה, ארצות הברית
 ענף מדעי:  אסטרונומיה
 מקום מגורים:  ארצות הברית ארצות הברית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת שיקגו  קווינ'ס קולג'  Wheaton Warrenville South High School 
 מנחה לדוקטורט:  Edwin Brant Frost 
 מוסדות:  מצפה הכוכבים ירקס  מצפה הר וילסון 
 פרסים והוקרה:  Indiana Basketball Hall of Fame (2017)  היכל התהילה הבנילאומי של החלל (2001)  לגיון ההצטיינות של ארצות הברית בדרגת לגיונר (1946)  מדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה (1940)  מדליית פרנקלין (1939)  מדליית ברוס (1938)  מדליית ברנרד על שירות ראוי לשבח למדע (1935)  ההרצאות לזכר סילימאן (1935)  פרס ניוקומב קליבלנד (1924)  מלגת רודס (1910) 
 בן או בת זוג:  Grace Lillian Burke 
 הערות:  טלסקופ החלל האבל על שמו
 תרומות עיקריות
 הראה שהגלקסיות נמצאות מחוץ לשביל החלב.   מדד בדיוק רב את ההסחה לאדום של הגלקסיות.   ניסח את חוק האבל העוסק בהתפשטות היקום ומשמש בסיס לתאוריית המפץ הגדול.
 חתימה:   
 
אֵדווין פאוול האבל (באנגלית: Edwin Powell Hubble;‏ 20 בנובמבר 1889 – 28 בספטמבר 1953) היה אסטרונום אמריקאי, הידוע בעיקר בזכות שתי תגליות מדעיות מרכזיות. האבל היה הראשון שהוכיח כי הגלקסיות הן מקבצי כוכבים ענקיים הנמצאים מחוץ לשביל החלב, שהוא בפני עצמו אך גלקסיה אחת מני רבות. כמו כן ניסח את "חוק האבל", העוסק בהתפשטות היקום, ומשמש, בין היתר, חלק מרכזי בתאוריית המפץ הגדול, שהיא אחת התאוריות המקובלות כיום באשר להיווצרות היקום והתפתחותו. האבל נחשב לאחד מגדולי האסטרונומים בכל הדורות.
תגליותיו העיקריות > הגלקסיות הן מחוץ לשביל החלב > הוויכוח הגדול

עד לשנות ה-20 של המאה ה-20 היו גודלו של היקום ומבנהו, מהותן של הגלקסיות, והמרחקים ביניהן, נושא לוויכוח בקרב הקהילייה האסטרונומית. רבים מן הקהילייה המדעית סברו כי הערפיליות הספירליות, שבהן ניתן היה להבחין היטב בטלסקופים של אותה התקופה, הן גופים קטנים יחסית המצויים בתחומי שביל החלב. אחרים, לעומתם, סברו כי ערפיליות אלו הן גלקסיות בפני עצמן.
בשנת 1920 החליטה האקדמיה הלאומית למדעים בארצות הברית לערוך עימות פומבי המכונה "הוויכוח הגדול" בין התומכים בשתי הדעות. את התומכים בדעה כי הערפיליות הן בתחומי שביל החלב ייצג האסטרונום הרלו שפלי, ואילו את התומכים בדעה הנגדית ייצג האסטרונום הבר קרטיס. ב-26 באפריל 1920, באולם במוזיאון הסמית'סוניאן, הציגו הצדדים את עמדתם.
הוויכוח הגדול הסתיים ללא הכרעה ברורה. הקהילייה המדעית נותרה חלוקה בשאלת גודלו של היקום ומיקומן של הערפיליות. יש שסברו כי שאלה זו היא מסוג השאלות שלא תיפתרנה לעולם.
תגליותיו העיקריות > הגלקסיות הן מחוץ לשביל החלב > תגליתו של האבל

עוד בשנת 1908 צפתה חלוצת האסטרונומיה האמריקנית הנרייטה ליוויט בכוכבים מסוג משתנים קפאידיים, ועסקה במדידת מחזור השתנות הבהירות נראית שלהם. היא גילתה כי לגבי סוג זה של כוכבים, שאורם משתנה מבהיר יותר לעמום יותר ובחזרה במחזורים קבועים, קיים קשר בין זמן המחזור ובין הבהירות המוחלטת שלו, המשקפת את עוצמת פליטת האור של הכוכב. עבודה של מדענים נוספים הובילה ליכולת לחשב, לפי מידת הבהירות הנראית מכדור הארץ, את המרחק בין המשתנה הקפאידי ובין כדור הארץ. תגלית זו הפכה את המשתנים הקפאידיים ל"נר תקני". בראשית המאה ה-20 היו יכולים האסטרונומים לחשב לפי מחזור ההשתנות של הכוכב ובהירותו הנצפית את מרחקו מכדור הארץ.
ב-4 באוקטובר 1923 ערך האבל, באמצעות הטלסקופ במצפה הר וילסון ובעזרת עמיתו למחקר מילטון יומאסון, תצפית לעבר גלקסיית אנדרומדה, וגילה שם קפאיד משתנה. תגלית זו הובילה ליכולת לחשב את המרחק של גלקסיית אנדרומדה מכדור הארץ. חישובו של האבל הראה כי הגלקסיה רחוקה מעמנו מרחק של כ-900,000 שנות אור, הרבה מעבר לגודלו הנצפה של שביל החלב, ומכיוון שכך הוא, ברור כי היא חיצונית לו. בכך הכריע האבל את "הוויכוח הגדול". כיום, לאחר בדיקה בטכניקות שלא עמדו לרשותו של האבל, ידוע כי מרחקה של הגלקסיה גדול בהרבה, וכי הוא עומד על למעלה מ-2.5 מיליון שנות אור.
האבל ייחד זמן ומאמץ כדי לאמת את הממצא התצפיתי החשוב שגילה רק לאחר מספר חודשים, בפברואר 1924, פרסם את תוצאות המחקר במכתב לשפלי, האסטרונום שנקט בוויכוח הגדול את העמדה ההפוכה לזו שהתבקשה מתגליתו של האבל. תגליתו של האבל הוכרה מיד כתגלית חשובה. ההכרה בכך ששביל החלב הוא אך גלקסיה אחת מני רבות ביקום ענק הייתה לנחלת הכלל.
תגליותיו העיקריות > קבוע האבל > הסחה לאדום

רבים מייחסים להאבל את התגלית לגבי ההסחה לאדום של הגלקסיות, אך למעשה התגלית נחשפה עוד בשנת 1912 על ידי האסטרונום האמריקני וסטו סליפר. בתחילת המאה ה-20 החל השימוש בספקטרוסקופיה – הפרדת גלי האור הנראה מן הכוכב למרכיביהם וניתוח התוצאות – להיות למרכיב מרכזי באסטרונומיה. התוצאה אפשרה למדענים לעמוד על הרכבם של הכוכבים ולבחון מאילו חומרים הם עשויים. תוצאה נוספת היא שהיה ניתן לבדוק את ההסחה לאדום או לכחול של הגלקסיות, כלומר אם הן מתרחקות מאתנו או מתקרבות אלינו. ידע זה מבוסס על אפקט דופלר, ולפיו אורה של גלקסיה המתקרבת לכדור הארץ מוסט מעט לכיוון הצבע הכחול בקשת הצבעים (אורך הגל קָטֵן), ואילו אורה של גלקסיה מתרחקת מוסט לכיוון האדום. בהינתן העובדה כי יש באור הגלקסיות מרכיבים המשקפים הימצאות יסודות כימיים שפליטת האור שלהם ידועה, ניתן למדוד את מידת ההסחה ואת כיוונה. כיום ידוע שאין גלקסיות רחוקות בעלות הסחה לכחול.
סליפר, שעבד במצפה הכוכבים לוול על שם פרסיבל לוול, היה הראשון שגילה כי אורן של רוב "הערפיליות הספירליות" הנצפות מכדור הארץ מוסט לאדום, דהיינו הן מתרחקות והולכות מעמנו. הוא פרסם תגלית זו בביטאון מצפה הכוכבים של לוול, ולאחר שלוש שנים גם בירחון "Popular Astronomy". בירחון זה כתב כי מדד 15 ערפיליות ספירליות הפזורות באופן שווה פחות או יותר על פני המרחב הנצפה, וכולן, פרט לשלוש, נצפו כמתרחקות מכדור הארץ. את עבודתו של סליפר השלימו אסטרונומים נוספים, ג'יימס אדוארד קילר וויליאם וואלאס קמפבל. בתחילת שנות ה-20 הייתה הבנת "ההסחה לאדום" של ה"ערפיליות", שכיום ידוע שהן גלקסיות מחוץ לשביל החלב, אחת הבעיות הפתוחות החשובות בשדה האסטרונומיה.
תגליותיו העיקריות > קבוע האבל > גילוי חוק האבל

ב-1928 נפגש האבל עם האסטרונום ההולנדי וילם דה-סיטר, ששיער כי ההסחה לאדום תהיה גבוהה יותר ככל שיהיו הגלקסיות רחוקות יותר. האבל ושותפו לעבודה האסטרונום מילטון הומאסון, בחנו את נושא ההסחה לאדום של הגלקסיות הנצפות. הם שילבו את מדידותיהם עם מדידותיו של סליפר, וגילו יחס גס בין מרחקו של הגוף הנצפה, ובין מהירות התרחקותו מעמנו. האבל והומאסון הצליחו להבחין במגמה שהייתה תקפה לגבי כל 46 הגלקסיות שמדדו: הם גילו כי ככל שהגלקסיה רחוקה יותר מאיתנו, כך מהירות התרחקותה משביל החלב גדלה. היחס המדויק שגילו, המכונה כיום קבוע האבל, תוקן במהלך הזמן לאחר שנעשו מדידות נוספות ומדויקות יותר, אך העיקרון הכללי של היחס בין מרחקה של הגלקסיה ובין מהירות ההימלטות שלה, הקרוי חוק האבל, הוא עיקרון תקף. את חוק האבל אפשר לנסח במילים אלה: "ככל שגדל המרחק בין שני גופים ביקום, כך גדלה המהירות היחסית שבה הם מתרחקים זה מזה".
לפי חוק האבל קיים יחס ישר בין מהירות ההתרחקות  \,v של שתי גלקסיות זו מזו ובין המרחק ביניהן  \,D. קבוע האבל, המסומן ב- \,H_{0}, מוגדר כיחס זה:
חוק האבל הוא אחד מיסודות הקוסמולוגיה המודרנית. הוא תקף לאוסף מדידות של מהירויות ומרחקים שנעשים ממקום כלשהו ביקום בנקודת זמן מסוימת. מדידות שייעשו בנקודת זמן אחרת ייתנו ערך אחר של קבוע האבל.
האבל עצמו מדד את היחס בין המהירות למרחק, כלומר את קבוע האבל. המדידה הראשונה שלו, בשנת 1931, נתנה תוצאה של 558 ק"מ לשנייה, למיליון פרסק. מדידות מדויקות יותר של הקבוע החלו להתבצע רק לאחר מותו של אדווין האבל, ובשנות ה-50 של המאה ה-20 נתגלה שערכו קטן בהרבה מההערכה הראשונית. כיום משתמשים במשתנים קפאידיים כנרות תקניים לגלקסיות קרובות, אולם לצורך הערכת המרחק לגלקסיות רחוקות יש להשתמש בנר תקני חזק יותר, משום שלא ניתן לצפות בהן באורם של כוכבים בודדים. בגלקסיות רחוקות אלו, שגם מתרחקות מאתנו במהירות עצומה, אירועי סופרנובה מסוג Ia משמשים כנר תקני. לפי המדידות העדכניות ביותר, שהתקבלו בשילוב של מדידות מכדור הארץ עם מדידות בעזרת לוויין המחקר WMAP, ערכו של קבוע האבל הוא 70.8 ק"מ לשנייה, למיליון פרסק. דהיינו, גלקסיה המרוחקת מאתנו כמאה מיליון פרסק, או 326 מיליון שנות אור בקרוב, מתרחקת מאתנו במהירות 7,080 ק"מ לשנייה.
האבל והומאסון פרסמו את ממצאיהם בשנת 1929. משמעותם של ממצאים אלו, ששולבו בידע שהתקבל ממחקריו התאורטיים של אלברט איינשטיין בנוגע לתורת היחסות הכללית, היא כי אנו חיים ביקום דינמי ומתפשט. אף על פי שרעיון זה הובע גם קודם לכן, הרי ממצאיו האמפיריים של האבל, והמוניטין שיצאו לו כאסטרונום מוביל, תרמו לקבלה של ראייה זו של היקום.
ב-1917 גילה איינשטיין כי לפי משוואותיו, על היקום להתפשט או להתכווץ. מכיוון שלא היה יכול להאמין לפירוש זה של המשוואות, המציא איינשטיין את הקבוע הקוסמולוגי שנועד "לתקן" את המשוואות ולהתאימן ליקום סטטי. מששמע על תגליותיו של האבל חזר בו איינשטיין מקביעה זו, וכינה את הקבוע הקוסמולוגי "הטעות הגדולה ביותר בחיי".
תגליותיו העיקריות > תגליותיו של האבל והמפץ הגדול

עוד בשנת 1922 התנגד המדען יהודי-רוסי אלכסנדר פרידמן ל"קבוע הקוסמולוגי" של איינשטיין, וטען כי אנו חיים ביקום דינמי ומתפשט, ולו ראשית, ואולי גם אחרית, בניגוד למודל הסטטי שחייב "הקבוע הקוסמולוגי". פרידמן טען כי אם היה מקור היקום בנקודה בודדת שהחלה להתפשט לאחר פיצוץ גדול, הרי שלהתפשטות היקום יש תנע, המסביר את התרחקות הגלקסיות זו מזו, על אף כוחות הכבידה האמורים לקרב ביניהן.
שילוב עבודתו של פרידמן עם עבודתם של נוספים ובהם ז'ורז' למטר וג'ורג' גאמוב, הפך את תגליותיו של האבל לאבן הבסיס בראייה הקוסמולוגית החדישה. המהלך המחשבתי אותו הוליכו פרידמן, גאמוב ולמטר הוא כי אם כיום הגלקסיות מתרחקות זו מזו, ומהירותן גדלה ככל שהן מתרחקות, כפי שהוכיחו תצפיותיו של האבל, הרי שאם נדמה לעצמנו את החזרת רצף הזמן לאחור, נראה מצב שבו הגלקסיות קרבות זו לזו, עד שהתחילו בנקודת מוצא אחת, היא אותה נקודה זערורית, שהייתה אז היקום כולו. על פי תאוריה זו, נקודה זו התרחבה עם הזמן וכיום היא מהווה את היקום המוכר לנו. כיום, חוק האבל, עם ממצאים נוספים, אינו אלא ביסוס ניסיוני לתאוריית המפץ הגדול.
האבל עצמו לא הביע מעולם תמיכה בפרשנות שממצאיו זכו לה. במכתב שכתב ב-1931 לדה-סיטר, כתב: "אנו משתמשים במונח 'מהירות נצפית' כדי להדגיש את הפן האמפירי של המתאם. את הפירוש, כך אנו מרגישים, יש להשאיר לך ולמתי מעט אחרים שיש בידם הסמכות המדעית לדון בנושא".
תגליותיו העיקריות > מבנה היקום

במהלך שנות ה-20 ושנות ה-30 השקיע האבל מאמץ רב בניסיון לקבוע את תפוצת הגלקסיות ביקום. הוא מדד את בהירותן הנראית של הגלקסיות וספר אותן. הבהירות הנראית יכולה לרמוז על מרחק הגלקסיה מאתנו, ולכן היה האבל יכול למצוא את צורת הפיזור של הגלקסיות ביקום. פיזור זה יכול להעיד על מבנה היקום, כלומר על הרכבו ועל צורתו. אם, למשל, תפוצת הגלקסיות הומוגנית, כלומר כמות הגלקסיות ליחידת נפח קבועה, הרי ניתן להסיק שצורת היקום "שטוחה", או במילים אחרות יש לו גאומטריה אוקלידית. במדידה זו יש לבצע תיקון לבהירות של הגלקסיות הרחוקות שאורן מוסט לאדום באופן משמעותי, משום שמדידת הבהירות התבצעה בתחום הנראה בעוד שההסטה לאדום גרמה למרבית האור להיות בתחום התת-אדום שנבלע באטמוספירת כדור הארץ.
האבל מצא כי באזור הקרוב אלינו תפוצת הגלקסיות אכן הומוגנית, אולם כדי לשמור על הומוגניות זו גם בטווחים גדולים יש לבצע את התיקון הדרוש בבהירותן של הגלקסיות הרחוקות. למרות התוצאות, התקשה האבל לקבל את המסקנה הנלווית לחוק הנושא את שמו ולפיה ההסחה לאדום נובעת מהתרחקות אמיתית של הגלקסיות, והוא "האמין שהממצא התצפיתי בדבר הסחה לאדום אינו מייצג התפשטות אמיתית של היקום, כי אם עיקרון של הטבע שאינו ברור עדיין".
אורן של הגלקסיות הרחוקות עזב אותן לפני מיליארדי שנה. כיום אנו יודעים כי בתצפיות אלו של האבל לא נלקחו בחשבון שינויים באורן של הגלקסיות לאורך הזמן, ושיטה זו לא מקובלת עתה למציאת צורת היקום, והגאומטריה (העקמומיות) שלו נמדדת בדרך אחרת. כיום משתמשים במדידות קרינת הרקע הקוסמית כדי לקבוע אם הגאומטריה אוקלידית או לאו. הממצאים העדכניים של לוויין המחקר WMAP מראים בוודאות גבוהה למדי שהיקום אכן שטוח.
טלסקופ החלל האבל

על שמו של האבל קרוי טלסקופ החלל האבל שהוצב במסלולו, מחוץ לאטמוספירת כדור הארץ, ב-24 באפריל 1990. אחת מתרומותיו של הטלסקופ היא מדידה מדויקת של קבוע האבל על ידי צפייה במשתנים קפאידיים בגלקסיות שנמצאות במרחקים של עד 60 מיליון שנות אור. בעזרת מדידה זו אפשר כיום לקבוע את גיל היקום בדיוק רב. גיל היקום המוערך הוא 13.7 מיליארד שנים.
ראו גם

קוסמולוגיה
התפשטות היקום
צפיפות היקום
חומר אפל
משוואות פרידמן
לקריאה נוספת

סיימון סינג, המפץ הגדול, התגלית המדעית הגדולה בכל הזמנים, תרגמה דפנה לוי, ספרי עליית הגג, ספרי חמד, ספרי ידיעות אחרונות, 2007.
Marcia Bartusiak, The Day We Found the Universe, New York: Pantheon, 2009
E.P. Hubble, The realm of the nebulae, כרך 25, New Haven: Yale University Press, 1936, Mrs. Hepsa Ely Silliman memorial lectures, ISBN 9780300025002
Edwin Hubble, A relation between distance and radial velocity among extra-galactic nebulae, כרך 15, Proceedings of the National Academy of Sciences, עמ' 168–173
Donald E. Osterbrock, Edwin Hubble and the Expanding Universe, Scientific American 269, יולי 1993, עמ' 84–89 doi: 10.1038/scientificamerican0793-84
הערות שוליים

↑  סיימון סינג, המפץ הגדול, התגלית המדעית הגדולה בכל הזמנים, תרגמה דפנה לוי, ספרי עליית הגג, ספרי חמד, ספרי ידיעות אחרונות, 2007, עמ' 232.
↑  וסטו סליפר היה הראשון שהבחין בהתרחקות ה"ערפיליות הספירליות". האבל ביסס את הממצא של סליפר והסביר כי אלו הן גלקסיות מחוץ לשביל החלב.
↑  סיימון סינג, המפץ הגדול, עמ' 269.
↑  סינג, המפץ הגדול, עמ' 403
↑  הטענות המרכזיות של הצדדים ב"וויכוח הגדול"
↑  אתר המוקדש לוויכוח הגדול בין שפלי וקרטיס
↑  מאמרו של האבל, מ-1929, "A spiral nebula as a stellar system" בו פירט את עיקרי תגליתו והשלכותיה
↑  מיצ'יו קאקו, עולמות מקבילים, עמ' 64-65
↑  מדידת קבוע האבל לאורך המאה העשרים
↑  האתר של חללית המחקר WMAP
↑  Rebecca J. Rosen, Einstein Likely Never Said One of His Most Oft-Quoted Phrases, The Atlantic, ‏2013-08-09 (באנגלית)
↑  מאמר בשם "Galaxy Redshifts Reconsidered" הכולל ציטוט של מכתבו זה של האבל לדה-סיטר
↑  מאמרו של אלאן סאנדג' בירחון החברה המלכותית הקנדית לאסטרונומיה, בו הוא סוקר את חייו וממצאיו של האבל, הכולל הערכה זו לגביו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262962905171  PLWABN: 9810687890905606  BIBSYS: 90061405  BNC: 000126880  BnF: cb13595260x (data)  CiNii: DA02923234  GND: 119183684  ICCU: SBLV283360  ISNI: 0000 0001 0917 7871  LCCN: n81114174  LNB: 000291500  MGP: 240493  NDL: 00551529  NKC: xx0068435  NLA: 35437682  NLK: KAC200800823  NSK: 000610271  NTA: 115031022  RERO: 02-A003386875  SNAC: w6891877  SUDOC: 032475640  Trove: 952663  VIAF: 76485418   WorldCat (עם VIAF): 76485418 
הטלסקופ בקוטר 100 אינץ' במצפה הכוכבים בהר וילסון שבו ערך האבל את תצפיותיו הגדולות
אדווין האבל, 1931
גלקסיית אנדרומדה. צילום בשלושה תחומים של קרינה תת-אדומה שנעשה בעזרת טלסקופ החלל שפיצר
תיאור גרפי של ההסחה לאדום או ההסחה לכחול של האור, לפי אפקט דופלר
התפשטות היקום מתוך הסינגולריות לאחר המפץ הגדול
טלסקופ החלל האבל
הרשות למלחמה בהלבנת הון (האיחוד האירופי)

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מדינה:  גרמניה 
 תחום שיפוט:  האיחוד האירופי האיחוד האירופי
 משרד אחראי:  מועצת אירופה
 מטה מרכזי:  פרנקפורט 
 עובדים:  400 (נכון ל־2025) 
 www.amla-frankfurt.eu
 
הרשות למלחמה בהלבנת הון (באנגלית: Anti-Money Laundering Authority בראשי תיבות: AMLA) היא הגוף המרכזי של האיחוד האירופי לענייני מודיעין פיננסי, גיבוש תמונת המודיעין הפיננסי, הפקה וכריית המידע הרלוונטי במאבק בעבירות הלבנת הון. הסוכנות נוצרה ביוני 2024. מטה הרשות ימוקם בפרנקפורט, גרמניה.
הרשות נועדה לסייע לסוכנות הממשלתיות השונות באיחוד האירופי במאבקן בהלבנת הון ומניעת פעילויות למימון טרור. מטרת הרשות היא לקדם שיתופי פעולה עם יחידות מודיעין פיננסי באירופה באיתור חשודים המעורבים בפעילות הלבנת הון ומימון טרור, התחקות אחר היקפי העבירה והטלת סנקציות בעת הצורך.
ראו גם

השירות הפדרלי לפיקוח פיננסי
הרשות לאכיפת פשעים פיננסיים
הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור
הערות שוליים

↑  https://www.kan.org.il/content/kan-news/global/757276/
יחסי הממלכה המאוחדת – ישראל

| יחסי הממלכה המאוחדת – ישראל |
| --- | --- |
הממלכה המאוחדת: ישראל


הממלכה המאוחדת: ישראל
שטח (בקילומטר רבוע)
243,610: 22,072
אוכלוסייה
69,311,072: 10,019,883
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,340,032: 509,901
תמ"ג לנפש (בדולרים)
48,189: 50,889
משטר
מונרכיה חוקתית: דמוקרטיה פרלמנטרית

נשיא מדינת ישראל יצחק בן-צבי עם שגריר בריטניה בישראל, ג'ון ניקולס
יחסי הממלכה המאוחדת – ישראל החלו לאחר סיום המנדט הבריטי על ארץ ישראל ב-14 במאי 1948 והקמתה של מדינת ישראל. כיום, לממלכה המאוחדת שגרירות בתל אביב וקונסוליה בירושלים ולישראל שגרירות בלונדון.
היסטוריה > לפני קום המדינה

בשנת 1917, במהלך מלחמת העולם הראשונה, כבשה בריטניה את ארץ ישראל מידי האימפריה העות'מאנית. ב-2 בנובמבר 1917 ניתנה הצהרת בלפור, בה הצהירה בריטניה שהיא רואה בעין יפה הקמת בית לאומי ליהודים בארץ ישראל. בשנת 1922 החל המנדט הבריטי בארץ ישראל. כבר אז התחרטו רבים מקובעי המדיניות בבריטניה על ההצהרה וראו בה מכשול בקשרי בריטניה עם העולם הערבי. על כן, בריטניה ניסתה ללכת בין הטיפות בניסיון לרצות את הציונים מצד אחד בסיוע ליישוב היהודי ומצד שני לרצות את הערבים בהצרת צעדי היישוב היהודי. היישוב היהודי נקרע גם הוא בין הרצון לפעול ביחד עם בריטניה, שסיוע נדרש להתבססות היישוב היהודי במרחב הערבי, והביקורת על בריטניה שהצרה את קצב התפתחות היישוב היהודי. פרסום הספר הלבן הביא את היחסים עם בריטניה אל סף משבר, אולם פרוץ מלחמת העולם השנייה והצורך להילחם במשותף כנגד גרמניה הנאצית הביאה להמשך שיתוף פעולה של עיקר הציבור היהודי עם הבריטים. רק מעטים נקטו את דרכה של הלח"י שהטיפה למלחמה נגד הבריטים בעצם ימי מלחמת העולם השנייה. לאחר מלחמת העולם השנייה, משנכזבה התקווה שהבריטים ישנו את מדיניות הספר הלבן, התגברה המתיחות בין היישוב היהודי ושלטונות בריטניה.
אל מול התגברות פעולות המרי בארץ ישראל והלחץ של ארצות הברית וברית המועצות על בריטניה לוותר על מושבותיה, העבירה בריטניה את סוגיית ארץ ישראל לאו"ם, אשר הכריע ב-29 בנובמבר 1947 (הידוע גם בשם כ"ט בנובמבר) על הקמת מדינה יהודית, תוך חלוקת הארץ בין המדינה היהודית למדינה ערבית. בריטניה נמנעה בהצבעה ובמהלך מלחמת העצמאות הציגה עמדה נייטרלית.
היסטוריה > אחרי קום המדינה

זמן קצר לאחר הקמת המדינה היהודית החדשה בארץ תקפו 6 מדינות ערב את ישראל, והחלה מלחמת העצמאות הישראלית. בריטניה סיפקה נשק (ואף סיוע אווירי) לארצות ערב בזמן המלחמה. כאשר ישראל הכריזה על עצמאותה ב-14 במאי 1948 (ה' באייר תש"ח), סירבה ממשלת בריטניה להכיר בה ונקטה קו נוקשה בעניין זה עד סוף 1948. בינואר 1949, לקראת סיום מלחמת העצמאות, אירעה תקרית האוויר הישראלית-בריטית, כאשר טייסי חיל האוויר הישראלי הפילו חמישה מטוסים בריטיים שהמריאו ממצרים. רק בעקבות הניצחונות של ישראל בשדה הקרב וההכרה הגוברת לה זכתה מצד מדינות העולם, חל שינוי במדיניות זו. ב-25 בינואר 1949 פרסמה ממשלת בריטניה הודעה על הכרה דה פקטו במדינת ישראל. לאחר שבוע הודיע משרד החוץ הבריטי על מינוי נציג בישראל, ואילו ישראל מינתה את ד"ר מרדכי עליאש להיות נציגה בבריטניה. בהסכם בין הצדדים הוגדרו הנציגים כצירים. בקיץ 1949 ניהלו משלחות של המדינות שיחות ביניהן להסדרת עניינים כספיים.
בשנות ה-50 ובשנות ה-60 נתפסה בריטניה כאוהדת ארצות ערב כששמרה על יחסים קרובים עם ירדן ומספר מדינות בחצי האי ערב (מדינות המפרץ). לבריטניה היה אז הסכם הגנה עם ממלכת ירדן והיא אף איימה לפעול נגד ישראל במספר מקרים, בהם בעת מבצע עובדה ובעת מבצע שומרון.
ב-10 בנובמבר 1955 נשא ראש ממשלת בריטניה, אנתוני אידן, בגילדהול נאום שקרא להסכם שלום בין ישראל ומדינות ערב המבוסס על פשרה בין גבולות תוכנית החלוקה לגבולות הקו הירוק. הוא הבטיח ערבויות לשני הצדדים אם יושג הסכם ואיים שהצד שלא יסכים לפעול במתינות יאבד את אהדת בריטניה. הנאום, שנודע כנאום גילדהול, זכה לאהדה בצד הערבי, אולם זכה לתגובות נמרצות מצד ישראל. ראש הממשלה דוד בן-גוריון ושר החוץ משה שרת שללו כל דרישה לנסיגה ישראלית ובעיתונות הישראלית ראו בנאום עמדה אנטי-ישראלית מובהקת. בריטניה ניסתה להשיג הסכמה בינלאומית למתווה שהוצע בנאום והדבר העיב על יחסי הממלכה המאוחדת-ישראל עד השגת ההסכמות לקראת מלחמת סיני. יחסי שתי המדינות השתפרו לזמן קצר כאשר פעלו יחד במלחמת סיני (יחד עם צרפת) כנגד מצרים, במטרה לכבוש את חצי האי סיני ולהשיג שליטה על תעלת סואץ. לאחר כישלונה המדיני של מלחמת סיני, מבחינת בריטניה, שבו דוברי בריטניה לדבר על ויתורים הדדיים בהתאם לנאום גילדהול וישראל שבה ושללה כל ויתור בנושא הגבולות.
בסוף שנת 1958 ניכר שיפור ביחסי ישראל עם הממלכה המאוחדת, לאחר שהפיכה בעיראק טרפה את הקלפים של בריטניה במזרח התיכון. בריטניה הסכימה למכור לישראל שתי צוללות, שר החוץ שלה הצהיר שתוכנית גילדהול מתה וראש ממשלת בריטניה הרולד מקמילן נשא נאום שנחשב פרו-ישראלי.
במהלך שנות ה-60 התקיים שיתוף פעולה ביטחוני בין שתי המדינות, בין השאר במבצע רוטב בתימן.
כאשר פרצה מלחמת יום הכיפורים בשבת 6 באוקטובר 1973 הזדרזה ממשלת בריטניה להטיל אמברגו על משלוחים לאזור הלחימה, שלמעשה הופנה רק נגד ישראל.
המשמעות המיידית הייתה עצירת משלוח תרופות בשדה התעופה ממש וכ-7000 טון פגזים לטנקים שנמצאו במחסני הנמל מיועדים להעמסה למחרת באניה ישראלית.
קשרים מסחריים

לשכת המסחר הבריטית-ישראלית (IBCC- The Israel-Britain Chamber of Commerce) מקדמת יחסי מסחר, השקעה ותעסוקה בין ישראל ובריטניה. הסחר הבילטראלי השנתי עולה על 3 מיליארד דולרים אמריקאיים ויותר מ-300 חברות ישראליות ידועות פועלות בבריטניה. כשביקר בישראל בשנת 2010 בנובמבר השר לענייני חוץ וחבר העמים של בריטניה ויליאם הייג, הוא אמר שקשרי בריטניה-ישראל בתחום המדע והתעסוקה הם "מן אבני היסוד של היחסים בין בריטניה לישראל".
בדצמבר 2016 ישראל ובריטניה סיכמו על חילופי מידע וניסיון בין שתי המדינות בנוגע לפיתוח שירותים דיגיטליים, כמו גם על חיזוק הקשרים ביניהם בנושאי דיגיטל וסייבר. הסיכומים התקבלו בין השרה לשוויון חברתי, גילה גמליאל, לבין השר הבריטי לנושאי סייבר ודיגיטל, מאט הנקוק.