stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משנה ברורה
תיאור הספר

ספר המשנה ברורה הוא למעשה פירוש על חלק אורח חיים בשולחן ערוך, העוסק בהלכות היום יום. והוא בא לבאר ולהוסיף על דברי השולחן ערוך. וכן להכריע ולפסוק הלכה בנושאים הנידונים בשולחן ערוך על בסיס הספרות ההלכתית לאורך הדורות.
הספר נדפס לפי הוראת המחבר יחד עם החיבורים "באר היטב" ו"שערי תשובה" בגוף הספר אף שהוא כולל כבר בדבריו ציטוטים רבים משני הספרים הללו. באופן כללי, נוהג המשנה ברורה לציין את המקור לדבריו בשער הציון. אך במקרים מסוימים, כגון שהרבה אחרונים מחזיקים באותה דעה מבלי חולק, או כאשר המשנה ברורה עורך ציטוט מתומצת ממספר אחרונים שכתבו דברים דומים, או כשהוא מצרף יחד קטעים המועתקים ממספר אחרונים ועוד, הוא מציין את המקור כ"אחרונים", או "תמצית דברי האחרונים".
הספר כולל שישה חלקים. כתיבתו ארכה כשלושים שנה ועריכתו הסתיימה בי"ט בחשוון תרס"ז. החפץ חיים ויתר על זכויות היוצרים במשנה ברורה, והתיר לכל המעוניין להפיצם באופן זהה למקור בתנאי ש-4% מהספרים יתרמו לבתי כנסת.
הספר משמש כספר בסיסי בהלכה לכל עדות ישראל, ובעיקר ביהדות אשכנז. בעקבות מרכזיותו של המשנה ברורה יצאו מספר ספרים על בסיס הספר, כדוגמת משנה ברורה עם ליקוט פסקי הספרדים ומשנה ברורה דרשו.
מבנה הספר

החיבור כלל בהדפסתו שישה כרכים, וכן ברוב המהדורות החדשות הוא מודפס במתכונת הזאת:
חלק א - סימנים א-קכז: הלכות השכמת הבוקר, תפילין, ציצית, דיני קריאת שמע ותפילה.
חלק ב - סימנים קכח-רמא: דיני ברכת כהנים קריאת התורה, דיני בית הכנסת ודיני ברכות.
חלק ג - סימנים רמב-שמד: הלכות שבת.
חלק ד - סימנים שמה-תכח: הלכות עירובין וראש חודש.
חלק ה - סימנים תכט-תקכט: הלכות פסח ויום טוב.
חלק ו - סימנים תקל-תרצז: הלכות חול המועד, צומות, ראש השנה, יום הכיפורים, סוכות, חנוכה ופורים.
הספר כולל שלשה חלקים:
משנה ברורה - עיקר הספר ובו תמצות דברי האחרונים וטעמי המצוות.
ביאור הלכה - הרחבה וביאורים בנקודות יותר ממוקדות בהלכה.
שער הציון - ציון מקורות ולעיתים הערות נוספות בהלכה.
מטרות כתיבת הספר

בהקדמתו לספר מציין בעל "החפץ חיים" מספר טעמים לכתיבת הספר, ומסביר מדוע לא ניתן להסתפק בשולחן ערוך כספר לידיעת ההלכה.
השולחן ערוך נכתב כספר סיכום ופסיקה לספרים "טור" ו"בית יוסף", והיות שכך, בלי לימוד ה"טור" וה"בית יוסף" קשה להבין את טעמי הדינים שבו - מה שגורם לזכירה פחותה של ההלכות והסקת מסקנות הלכתיות מוטעות, במקרים מסוימים. ומצד שני לימוד הטור והבית יוסף הוא קשה וארוך. לכן נצרך ספר שיסביר ויבאר את הדינים בקיצור.
ספרי הפסיקה שנכתבו לאחר הופעת השולחן ערוך - ודנים במקרים שונים שלא הוזכרו בשולחן ערוך, חלוקים בדעותיהם לעיתים רבות, ולאדם מן השורה אין כלים להכריע ביניהם. כמו כן החיפוש אחר הלכה מסוימת - שלא הוזכרה בשולחן ערוך, בספרי הלכה רבים, קשה ומיגע.
חיבור הספר

הספר נערך כולו בידי החפץ חיים. עם זאת, על פי עדות בנו, הוא התבקש על ידי אביו לכתוב מספר סימנים מהלכות שבת, אותם שלח לאביו, שהכניסם לספרו לאחר שערך והגיה אותם. אמנם את רוב הלכות שבת חיבר החפץ חיים בעצמו. לדעת בנו, מחמת שהספר נכתב חלקו על ידו וחלקו על ידי אביו, ניתן למצוא סתירות בפסקי המשנה ברורה.:
...בא מר אבי לבקרני ואחרי משא ומתן בינינו הציע לי אבי להשתתף במלאכתו בחיבור השו"ע כו' לישב בביתי ולעסוק בהלכות שבת בעיון גדול, והוא יסמן לי סימני השו"ע שצריך אני ללמוד ולעיין ולברר ולהעלות בכתב את אשר הגה רוחי הן בפירוש השו"ע והן בביאור הלכה, וכמעשהו הוא, ולשלוח אליו הקונטרסים והוא יחזור עליהם ביחד עם חתנו הר' צבי והטוב בעיניהם יבחרו ויעלה אותם בכתביו כו'... אעיר בכאן את הקורא התורני כי בשביל שהכתבים לא יצאו תמיד מעט אחת נמצא לפעמים סתירות שהרב המחבר לא עמד עליהם.
השפעה

המשנה ברורה נחשב כפוסק אחרון ברוב קהילות אשכנז, והמקובל לנהוג הלכה למעשה כהכרעת המשנה ברורה. אולם לפעמים כאשר המשנה ברורה מכריע שלא כשולחן ערוך הרב, בחסידות חב"ד מקובל השולחן ערוך הרב כפוסק הקובע ונוהגים על פיו, גם בחצרות אחרות ישנם מקרים בהם נוהגים כשולחן ערוך הרב, זאת על פי מסורת הקהילה/החסידות ובהתאם לכך שבאופן כללי מקובל בקהילות החסידיות, לנהוג להלכה על פי מסורת אבות או מנהגי קהילה.
מאז כתיבתו, התקבל הספר כספר פסיקה מרכזי ביהדות אשכנז. ביטוי לכך ניתן למצוא בדבריו של החזון איש: ”ההוראה המקובלת מפי רבותינו אשר מפיהם אנו חיים כמו מרן הבית יוסף, המגן אברהם והמשנה ברורה, היא הוראה מקוימת כמו מפי סנהדרין בלשכת הגזית”. וכך גם הרב אברהם יצחק הכהן קוק כתב עליו 'הלכה כמותו בכל מקום'.
ביטוי למרכזיותו של הספר בפסיקת ההלכה בהווה ניתן למצוא בכך שחלקים מהספר מהווים מרכיב מרכזי בחומר הלימוד הנדרש עבור בחינות ההסמכה לרבנות של הרבנות הראשית לישראל, בנושאים הכלולים בחלק אורח חיים של השולחן ערוך: הבחינות על הלכות שבת, הלכות עירובין, הלכות תפילה וברכות, הלכות פסח ויום טוב, והלכות חגים.
השפעה > משנה ברורה וערוך השולחן

בתקופה שלאחר השואה גברה השפעתו של המשנה ברורה בקרב הישיבות הליטאיות, וכמעט דחתה לחלוטין את השפעתו של הספר ערוך השולחן שהיה עד לאותה עת הספר שלא מש משולחנם של רבנים כספר פסיקה בסיסי, שנכתב על ידי הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, רב ואב בית דין בקהילת נבהרדק.
השפעתו של המשנה ברורה לאחר השואה, הייתה כה גדולה עד שהצליחה לעקור למעשה פסיקות ומנהגים רבים של קהילות המתנגדים במזרח אירופה.
למרות זאת, היו פוסקי הלכה גם בתקופה שלאחר השואה שהחשיבו מאוד את ערוך השולחן, ביניהם הרב משה פיינשטיין, הרב יוסף דב סולובייצ'יק. ואף כאלו שבמפורש הכריזו שהוא עדיף על המשנה ברורה בתור ספר פסיקה, ביניהם הרב יוסף אליהו הנקין, והרב בנימין זאב בנדיקט.
תוספות לספר

בהוצאות שונות קיימות הוספות למשנה ברורה:
הוספת פסקי הלכה של החזון אי"ש (כשחולק עליו). מופיע כיום ברוב המהדורות, לרבות במהדורת קיצור חזון איש בה הערות החזון אי"ש נוספו על דפי המשנה ברורה.
שינון הלכה - תקציר בראשי פרקים לשם שינון וחזרה על הספר.
תרגום מיידיש - תרגום בתחתית העמוד למילים במשנה ברורה הכתובות ביידיש.
ביצחק יִקָרֵא - הערות הרב אביגדר נבנצל על המשנה ברורה.
משנה ברורה המבואר - 24 כרכים, ביאור מקיף לדברי המשנה ברורה ודיונים בדבריו, בהוצאת רבני מכון עוז והדר בראשות העורך הראשי הרב מנחם מנדל פומרנץ.
משנה ברורה תפארת - דעת פוסקי הספרדים על דברי המשנה ברורה (רק על חלק ג', ו').
אבן ישראל - הערות הרב ישראל יעקב פישר.
איש מצליח - דעת פוסקי הספרדים והערות מאת אברכי ורבני ישיבת כיסא רחמים, (ביניהם הרב משה לוי).
שו"ע הרב - תוספת פסקי הלכות של השו"ע הרב לרב שניאור זלמן מליאדי במקומות שחולק עליו.
משנת חכמים - תוספת הערות מפוסקים בדברים בהם פסקו אחרת מהמשנה ברורה או בדברים בהם לא עסק, עם דגש על פסיקות רבני ספרד (קיים בינתיים רק לחלקים א' וג').
מהדורת דרשו - 6 כרכים, תוספת ביאורים והערות מפוסקי זמננו על שאלות שהתעוררו על סדר המשנ"ב, בעריכת ארגון "דרשו ד' ועוזו". בנוסף לששת הכרכים קיים ״ספר המפתח״ שהוא מפתח אנציקלופדי מקיף לכל ששת הכרכים.
הספר פסקי תשובות - ספר ליקוטים פופולרי כולל פסקים מספרי שו"ת על סדר המשנה ברורה ושולחן ערוך אורח חיים.
משנה ברורה בתוספת שער הציון המורחב, מציין את המקורות שבהם כתב מחבר משנה ברורה את חיבורו. נכתב ונערך על ידי הרב בנימין ישראל כהן.
קיצורים לספר

הספר מפרט מאוד ופרטים רבים רחוקים מהמציאות היום-יומית. לדוגמה דין פתילות לציצית מחוטי משי. וכן יש בו בירורים הלכתיים ארוכים בהם המחבר מביא ראיות שונות לשיטות השונות ולעיתים דוחה ראיות וכדומה דבר המכביד מאוד על הלומד הרוצה לדעת הלכה למעשה.
עקב כך נכתבו כמה ספרים המסכמים את הספר.
שינון הלכה - תקציר בראשי פרקים לשם שינון וחזרה על הספר.
שונה הלכות - ספרו של הרב חיים קנייבסקי המביא בקצרה את הדינים היוצאים מהמשנה ברורה והביאור הלכה.
קיצור משנה ברורה - מאת הרב דב בער הכהן מזאה, לקט דינים המצויים ושכיחים בחיי היום יום, שנלקטו משולחן ערוך אורח חיים ומשנה ברורה.
חיבורים בעקבות הספר

בעקבות הספר "משנה ברורה", יצאו ספרים רבים בסגנונו הכוללים שלושה חלקים: פסקים, הרחבה למדנית ומקורות. זאת בנוסף לאלפי ספרי הלכה שיצאו בסגנון של ליקוט שיטות האחרונים.
"דרך אמונה" מאת הרב חיים קניבסקי על רמב"ם זרעים.
"מעדני השולחן" מאת הרב לוי רבינוביץ על שולחן ערוך יורה דעה.
"בדי השולחן" מאת הרב שרגא פייבל כהן על יורה דעה.
"ספר גופי הלכות והוא משנה ברורה החדש" מאת הרב יהושע השל וולהנדלר על הלכות נידה וטבילה.
"הלכה ברורה" מאת הרב דוד יוסף, פסקי הלכה לספרדים בסגנון דומה למשנה ברורה.
"דרכי חושן", מאת הרב יהודה סילמן, על שולחן ערוך חושן משפט.
לקריאה נוספת

יהושע דגני ובנימין בראון, "הפוסק כ'היסטוריון' וכמחנך: תיאור מאורעות עבר בספר משנה ברורה", אלפיים ועוד 3, חורף תשפ"א, עמ' 209–231
הערות שוליים

↑  פרופ' נחום רקובר, זכות היוצרים במקורות היהודיים תנאיו של החפץ חיים למדפיסי המשנה ברורה והחפץ חיים, 102. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, תשנ"א-1991
↑  הציטוט המלא בספרו "קיצור תולדות החפץ חיים" עמוד מ"ב ואילך: "...בא מר אבי לבקרני ואחרי משא ומתן בינינו הציע לי אבי להשתתף במלאכתו בחיבור השו"ע כו' לישב בביתי ולעסוק בהלכות שבת בעיון גדול, והוא יסמן לי סימני השו"ע שצריך אני ללמוד ולעיין ולברר ולהעלות בכתב את אשר הגה רוחי הן בפירוש השו"ע והן בביאור הלכה, וכמעשהו הוא, ולשלוח אליו הקונטרסים והוא יחזור עליהם ביחד עם חתנו הר' צבי והטוב בעיניהם יבחרו ויעלה אותם בכתביו כו'.

וקבלתי עלי אז את העבודה הכבדה אשר אכלה כל עתותי מבלי להתעניין בשום לימוד אחר, ושלחתי אליו פרי מחשבותי בכמה וכמה סימנים. אמנם בכמה סימנים אחרתי לשלוח אליו והוא בזריזותו הגדולה קדמני וגמר בעצמו הסימן ונשארו מעשי ידי אצלי. אמנם חלק היותר גדול בהלכות שבת חיבר מר אבא בעצמו או למד עם חתנו הר' צבי.

אם כי אין מאמרי מיועד לחידושי תורה רק לתאר ולספר לדור דברי ימי אבי, אף על פי כן אעיר בכאן את הקורא התורני כי בשביל שהכתבים לא יצאו תמיד מעט אחת נמצא לפעמים סתירות שהרב המחבר לא עמד עליהם. יעיין התורני במ"ב סימן שי"ח סקי"ד שכתב: אבל במוצאי שבת מותר מיד וכו', ובסימן שכ"ח סקס"ג כתב: ומה שנשאר למוצאי שבת אסור אפילו לחולה בעצמו עיין שם, וסיבת הדבר הוא, שבסימן שי"ח הוא מיסודו של מר אבא והוא אחז בשיטת הרא"ה וכמו שהעתיק הרמ"א ביו"ד סוף סימן קי"ג להלכה, ובסימן שכ"ח הוא כתב ידי, ואנכי העתקתי להלכה שיטת הרשב"א שחולק על הרא"ה, עיין שם בסוף סימן קי"ג בט"ז ובנקודות הכסף והפרי חדש שם הכריע כהרשב"א וכן העתיק בחיי אדם"...
↑  קובץ אגרות חזו"א חלק ב' איגרת מ"א
↑  'ההד' כרך ט' חוברת א' ירושלים תרצ"ד
1 2  הרב יהודה הרצל הנקין, שו"ת בני בנים, ח"ב, סי' ח', באתר היברובוקס
↑  הרב הראל דביר, "ספרים בתבנית המשנה ברורה – סגנון כתיבה חדש בעולם ההלכה", האוצר מח (טבת תשפ"א) עמ' רפה–ש; "הוספות לרשימה", האוצר מט (שבט תשפ"א) עמ' שכז–שכח.
| פרשני הטור והשולחן ערוך |
| --- | --- | --- |
| על כל החלקים | באר הגולה • באר היטב • ב"ח • ביאור הגר"א • בית יוסף • דרכי משה • כנסת הגדולה • ברכי יוסף |  |
| על אורח חיים | מגן אברהם • ט"ז • פרי חדש • שערי תשובה • מחצית השקל • שולחן גבוה • מטה יהודה • פתח הדביר • תוספת שבת • מחזיק ברכה • פרי מגדים • משנה ברורה • שתילי זיתים • כף החיים •  מור וקציעה |  |
| על יורה דעה | שפתי כהן • ט"ז • מחצית השקל • פרי חדש • פתחי תשובה • כרתי ופלתי • שלחן גבוה • שבט יהודה • דגול מרבבה • מחזיק ברכה • פרי מגדים • כף החיים • בית הלל • חידושי הרי"ם • ערוגות הבושם |  |
| על אבן העזר | חלקת מחוקק • בית שמואל • פתחי תשובה • בית הלל • חידושי הרי"ם • אבני מילואים |  |
| על חושן משפט | סמ"ע • שפתי כהן • ט"ז • פתחי תשובה • אורים ותומים • נתיבות המשפט • קצות החושן • חידושי הרי"ם |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007473003805171  LCCN: nr92008908   WorldCat (עם LCCN): nr92-008908
תקרית האוויר הישראלית-בריטית

תקרית האוויר הישראלית–בריטית התרחשה ב-7 בינואר 1949 ובמהלכה הופלו על ידי כוחות צה"ל חמישה מטוסי קרב של חיל האוויר המלכותי שחדרו לשטח ישראל, ככל הנראה מבלי שהישראלים ידעו את זהותם.
רקע

במהלך המלחמה גילתה בריטניה יחס עוין לישראל, וישראל חשדה כי הכוחות הבריטיים במצרים מסייעים למצרים במלחמתם נגד ישראל. חיל האוויר המלכותי טס בין ירדן לבסיסיו לאורך התעלה דרך שטחה האווירי של ישראל, למרות תביעתה של ישראל כי יחדול מכך.
בסתיו 1948, לאחר מבצע יואב, החל חיל האוויר המלכותי להוציא טיסות תצפית מעל שטח ישראל, בטענה לדאגה למילוי החלטה 61 של מועצת הביטחון של האו"ם והחלטה 62 שקראו לנסיגת הכוחות הישראלים מהשטחים שנכבשו במבצע. המשימות בוצעו בגבהים של 25 עד 30 אלף רגל, מחוץ לטווח הנשק נגד מטוסים שבידי ישראל.
התקרית האווירית הראשונה בין חיל האוויר המלכותי לחיל האוויר הישראלי אירעה ב־20 בנובמבר 1948, כאשר מטוס מוסקיטו לא מזוהה חדר לשטח ישראל מכיוון גבול ישראל–לבנון באזור חניתה. המטוס טס מעל רוב שטח המדינה, ולאחר שהתברר כי גובה טיסתו נמצא מחוץ לטווח נ"מ, הועלה P-51 מוסטנג, שיירט את המטוס באזור קסטינה.
המבצעים הבריטים ערב התקרית

ב-22 בדצמבר 1948 פתח צה"ל במתקפה רחבת היקף כנגד הצבא המצרי בנגב המערבי שנקראה מבצע חורב. מטרת המבצע הייתה למגר את הצבא המצרי ולגרשו מתחומי ישראל. המבצע נחלק לשני שלבים, בשלב הראשון ניתוק הזרוע המזרחית של הצבא המצרי ממצרים ובשלב השני ניתוק הזרוע המערבית. השלב הראשון של מבצע חורב הסתיים בהצלחה לאחר שחטיבת הנגב כבשה את אזור אשלים ואת אזור שבטה ולמעשה ניתקה את הזרוע המזרחית של הצבא המצרי.
השלב השני של מבצע חורב כלל כניסה לתוך סיני, כיבוש אזור אבו עגילה, ומשם תנועה לכיוון אל עריש במטרה לנתק את הזרוע המערבית של הצבא המצרי. ואכן בשעות הצהריים של 28 בדצמבר חצתה חטיבת הנגב את הגבול הבינלאומי לתוך סיני, כשהיא מתוגברת בגדוד 82 מחטיבה 8 ובסוללת מרגמות 120 מ"מ. לאחר קרב קצר כבש הכח את מתחם אום כתף, הכח המשיך לאבו עגילה וכבש אותה ללא קרב. משם התפצלה החטיבה לשני כוחות שפשטו על שדות התעופה בביר חמה ובאל עריש. הכח שפשט על שדה התעופה בביר חמה התגלה בטרם זמן, נתקל באש עזה וחזר לאבו עגילה. הפשיטה על שדה התעופה באל עריש הוטלה על גדוד 82 בסיוע ארטילרי. הגדוד נתקל בגדוד מצרי מחופר בביר לחפן. הוא כבש את ביר לחפן ואת שדה התעופה שלידו. למחרת חזר לאבו עגילה, כשהוא גורר מטוס קרב מדגם ספיטפייר, כשלל.
בשלב זה של המבצע כשכוחות צה"ל נמצאים בתוך סיני החל לחץ בינלאומי כבד על ישראל לסגת חזרה לקו הגבול. בריטניה שהחזיקה יותר מ-10,000 חיילים באזור תעלת סואץ במסגרת האמנה האנגלו-מצרית מ-1936 אף איימה כי תיחלץ להגנתה של מצרים כפי שהתחייבה לעשות בהסכם, אם זו האחרונה תותקף. הבריטים החלו לבצע טיסות סיור מעל כוחות צה"ל כדי להרתיע אותם מלהתקדם לתוך סיני, ולוודא שהם נסוגים חזרה לקו הגבול.
ב־29 בדצמבר 1948 פנו נציגי משרד הביטחון המצרי לשגרירות בריטניה בקהיר וביקשו סיוע צבאי בדחיפות. בעקבות כך פנה משרד החוץ הבריטי לחיל האוויר המלכותי וביקש מידע על המצב בגבול ישראל–מצרים, החלטה שקובלה בידי שר החוץ ארנסט בווין בידיעת הקבינט. פיקוד חיל האאויר המלכותי במזרח התיכון הורה לכנף 324 שישבה באזור התעלה לבצע גיחות סיור באזור.
הגיחה הראשונה בוצעה ב־30 בדמצבר 1948, בשיתוף פעולה בין חיל האוויר המלכותי וחיל האוויר המצרי. תשעה ספיטפיירים, שישה בריטים ושלושה מצריים, השתתפו במשימה, שהתבצעה בצד המצרי של הגבול. התיאום בין הצדדים היה לקוי, כאשר תאונה בין מטוס בריטי ולמטוס מצרי נמנעה ברגע האחרון ואש נ"מ מצרית נורתה על המטוסים. המצרים החליטו לבטל את הסיורים, בשל החלטתם לחדול מלחימה נגד ישראל. הבריטים, שלא נודע להם על החלטה זו עד שבוע לאחר מכן, סברו שמדובר בניסיון להימנע מהמחיר הפוליטי של חיזוק ההסכם מ־1936, והמשיכו בגיחות הסיור.
לאחר התקריות

כשהגיעו החדשות על אובדן ארבעת המטוסים הראשונים החלו הרוחות לסעור בקרב הטייסים הבריטים. כל מטוסי הספיטפייר וההוקר טמפסט הזמינים חומשו והוכנו לקרב עם מטוסי חיל האוויר הישראלי והבסיסים מהם המריאו. למרות הבקשות של הטייסות שהיו מעורבות בתקריות, סירב הפיקוד הבריטי לאשר כל פעולת תגמול. לפי מספר שמועות, הטייסים של טייסת 208 הוציאו לפועל את נקמתם מאוחר יותר והפילו כל מטוס ישראלי שפגשו, כולל מטוסי תובלה. אך פעולות אלה הושתקו כדי למנוע הסלמה של המצב. לשמועות אלו אין שום אישור מגורם רשמי כלשהו.
גם בבסיס חיל האוויר בחצור לא הייתה שמחה מתוצאות הקרב, רבים מטייסי ה-101 טסו במלחמת העולם השנייה ביחד עם הבריטים. היו גם חששות שחיל האוויר המלכותי לא יבליג על אובדן חמישה מטוסים ומותם של שני טייסים ויצא לפעולת תגמול נגד חיל האוויר הישראלי.
תגובת הבריטים לתקריות, הועברה על ידי משרד החוץ הבריטי בצורה של דרישה מממשלת ישראל לפיצויים על אובדן חיי האדם והציוד בתקריות. משרד האוויר הבריטי שחרר את ההצהרה הבאה:
"לאור התקיפות הבלתי מוצדקות הללו, הורינו למטוסינו להתייחס לכל מטוס יהודי מעל טריטוריה מצרית כעוין."
ביום שלאחר התקרית שלחו הטייסים של טייסת 101 הודעה לטייסת 208 בזו הלשון:
"מצטערים על אתמול, אך הייתם בצד הלא נכון של הגדר. בואו הנה ושתו איתנו מתישהו. אתם תראו הרבה פנים מוכרות."
על פי חקירה של חיל האוויר המלכותי, כל מטוסי הספיטפייר של טייסת 208 התרסקו במרחק של כ-24 ק"מ מהגבול הישראלי, עמוק בתוך שטח מצרים. אך לעומת זאת צוות החילוץ של חיל האוויר המלכותי גילה את שברי מטוס ההוקר טמפסט של טאטרספילד צפונית לנירים (כיום יושב במקום קיבוץ ניר יצחק), 6 ק"מ בתוך שטח ישראל. הישראלים קברו את טאטרספילד ליד מטוסו אך הבריטים הוציאו את גופתו והעבירו אותה לקבורה מחדש ב-11 בינואר בבית הקברות הצבאי הבריטי ברמלה, בטקס הלוויה כמחווה לטייס עמית נשאו את ארונו שישה מחיילי חיל האוויר הישראלי.
שני הטייסים הבריטים שנשבו על ידי צה"ל מקאלאו וקלוז נחקרו בתל אביב וזכו לביקורים של טייסי ה-101, כולל מקאלרוי. קלוז הורשה לשוחח עם מספר כתבים שציטטו אותו באומרו כי המטוסים הבריטים חצו את הגבול לישראל. בתגובה הוציא משרד האוויר הבריטי הצהרה לפיה המטוסים הבריטים היו תחת פקודות ברורות לא לחצות את הגבול לישראל. קלוז ומקאלאו שוחררו במהרה והועלו על אונייה לקפריסין, שם הם התאחדו מחדש עם חבריהם מטייסת 208. אולם במהרה הם הועברו בחזרה לבריטניה כדי למנוע מצב בו יפגשו שוב עם חיל האוויר הישראלי.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Tzahor, Zeev (1993). "The 1949 Air Clash between the Israeli Air Force and the RAF". Journal of Contemporary History. 28 (1): 75–101. JSTOR 260802.
טקס הלוויה לטייס הבריטי ברמלה, ינואר 1949
קליי תומפסון

קליי אלכסנדר תומפסון (באנגלית: Klay Alexander Thompson; נולד ב-8 בפברואר 1990) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדות הקלע (קלע) והסמול פורוורד בקבוצת דאלאס מאבריקס מליגת ה-NBA, וכן בנבחרת ארצות הברית.
קליי שיחק את מרבית שנותיו בגולדן סטייס ווריורס העפיל עם הווריורס לגמר ה-NBA במשך 5 עונות ברציפות (2015–2019), וזכה עמה ב-4 אליפויות בעונות 2015, 2017, 2018 ו-2022.
ביוגרפיה

תומפסון נולד בלוס אנג'לס, קליפורניה למשפחה ספורטיבית. אביו הוא כדורסלן העבר מייקל תומפסון, שנבחר בבחירה הראשונה בדראפט 1978, וזכה לאורך הקריירה בשתי אליפויות בליגה. אמו ג'וליה שיחקה כדורעף באוניברסיטת סן פרנסיסקו, אחיו הגדול מייקל גם הוא כדורסלן ששיחק ב-NBA, ואילו אחיו הצעיר טרייס משחק בייסבול בקבוצת לוס אנג'לס דודג'רס מה-MLB אחרי שנבחר בדראפט של 2009 על ידי שיקגו וייט סוקס.
בנעוריו שיחק תומפסון בקבוצת הכדורסל של תיכון "סנטה מרגריטה", ובעונתו האחרונה בו רשם ממוצעים של 21 נקודות, 4.3 ריבאונדים ו-3.1 אסיסטים והוביל את קבוצת התיכון עד לגמר האליפות המקומי של הליגה השלישית בו קלע 37 נקודות, וסחף את הקבוצה עם שיא של 7 קליעות לשלוש, לניצחון 72-55.
ביוגרפיה > קריירת המכללות

בסיום לימודיו התיכוניים החל ללמוד באוניברסיטת המדינה של וושינגטון בה שיחק במדי קבוצת הכדורסל המשחקת בבית הפסיפי של המכללות (נקרא Pac-10). כפרשמן פתח תומפסון בחמישייה בכל 33 משחקי קבוצתו, והיה לקלע השלישי בטיבו בקבוצה עם 12.5 נקודות למשחק, ובמהלך העונה רשם שיא קריירה של 28 נקודות, בהן שיא לפרשמן באוניברסיטה של שמונה קליעות לשלוש.
בעונת הסופומור כבר היה תומפסון לקלעי המוביל של קבוצתו. הוא פתח את העונה עם רצף של שישה משחקים בהם קלע מעל 20 נקודות, ולאורך העונה קלע 19.6 נקודות למשחק, שני בחטיבה רק ללנדרי פילדס, ובסיום העונה נבחר לחמישייה המצטיינת של החטיבה.
בשנתו השלישית באוניברסיטה פתח תומפסון ב-32 מתוך 33 משחקיה של קבוצתו, והיה לקלעי המצטיין בחטיבה עם 21.6 נקודות למשחק. בשלב רבע-גמר טורניר החטיבה קבע תומפסון שיא חטיבה חדש כשקלע 43 נקודות במשחק מול אוניברסיטת וושינגטון, אולם לא הצליח למנוע את הפסד קבוצתו 87–89 והדחה מהטורניר. בסיום העונה נבחר תומפסון לחמישיית העונה בחטיבה הפסיפית בפעם השנייה ברציפות.
בשלוש שנותיו בוושינגטון סטייט היה תומפסון לקלעי השלישי בטיבו במדי הקבוצה עם 1,756 נקודות, ולקלע המצטיין בהיסטוריה של וושינגטון סטייט מטווח שלוש הנקודות עם 242 קליעות.
קריירה ב-NBA > שיאים שקבע

37 נקודות ברבע אחד ב-NBA ‏(23 בינואר 2015)
11 שלשות במשחק פלייאוף ב-NBA ‏(28 במאי 2016)
14 שלשות במשחק עונה סדירה ב-NBA ‏(28 באוקטובר 2018)
נבחרת לאומית

תומפסון זומן לראשונה לנבחרת ארצות הברית על ידי מייק ששבסקי, מאמן הנבחרת, לקראת טורניר גביע העולם בספרד. בטורניר גילה יכולת גבוהה והיה חלק מזכייתה של נבחרתו במדליית הזהב.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011/2012 | גולדן סטייט | 66 | 29 | 24.4 | 0.443 | 0.414 | 0.868 | 2.4 | 2.0 | 0.7 | 0.3 | 12.5 |
| 2012/2013 | גולדן סטייט | 82 | 82 | 35.8 | 0.422 | 0.401 | 0.841 | 3.7 | 2.2 | 1.0 | 0.5 | 16.6 |
| 2013/2014 | גולדן סטייט | 81 | 81 | 35.4 | 0.444 | 0.417 | 0.795 | 3.1 | 2.2 | 0.9 | 0.5 | 18.4 |
| 2014/2015 | גולדן סטייט | 77 | 77 | 31.9 | 0.463 | 0.439 | 0.879 | 3.2 | 2.9 | 1.1 | 0.8 | 21.7 |
| 2015/2016 | גולדן סטייט | 80 | 80 | 33.3 | 0.470 | 0.425 | 0.873 | 3.8 | 2.1 | 0.8 | 0.6 | 22.1 |
| 2016/2017 | גולדן סטייט | 78 | 78 | 34.0 | 0.468 | 0.414 | 0.853 | 3.7 | 2.1 | 0.8 | 0.5 | 22.3 |
| 2017/2018 | גולדן סטייט | 73 | 73 | 34.3 | 0.488 | 0.440 | 0.837 | 3.8 | 2.5 | 0.8 | 0.5 | 20.0 |
| 2018/2019 | גולדן סטייט | 78 | 78 | 34.0 | 0.467 | 0.402 | 0.816 | 3.8 | 2.4 | 1.1 | 0.6 | 21.5 |
| 2019/2020 | גולדן סטייט | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 2020/2021 | גולדן סטייט | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 2021/2022 | גולדן סטייט | 32 | 32 | 29.4 | 0.429 | 0.385 | 0.902 | 3.9 | 2.8 | 0.5 | 0.5 | 20.4 |
| 2022/2023 | גולדן סטייט | 69 | 69 | 33.0 | 0.436 | 0.412 | 0.879 | 4.1 | 2.4 | 0.7 | 0.4 | 21.9 |
| 2023/2024 | גולדן סטייט | 77 | 63 | 29.7 | 0.432 | 0.387 | 0.927 | 3.3 | 2.3 | 0.6 | 0.5 | 17.9 |
| קריירה |  | 793 | 742 | 32.6 | 0.453 | 0.413 | 0.858 | 3.5 | 2.3 | 0.9 | 0.5 | 19.6 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012/2013 | גולדן סטייט | 12 | 12 | 41.3 | 0.437 | 0.424 | 0.833 | 4.6 | 1.8 | 1.0 | 0.6 | 15.2 |
| 2013/2014 | גולדן סטייט | 7 | 7 | 36.7 | 0.408 | 0.364 | 0.792 | 3.4 | 3.6 | 1.0 | 0.7 | 16.4 |
| 2014/2015 | גולדן סטייט | 21 | 21 | 36.2 | 0.446 | 0.390 | 0.800 | 3.9 | 2.6 | 0.8 | 0.9 | 18.6 |
| 2015/2016 | גולדן סטייט | 24 | 24 | 35.4 | 0.444 | 0.424 | 0.854 | 3.7 | 2.3 | 1.1 | 0.4 | 24.3 |
| 2016/2017 | גולדן סטייט | 17 | 17 | 35.1 | 0.397 | 0.387 | 0.788 | 3.9 | 2.1 | 0.8 | 0.3 | 15.0 |
| 2017/2018 | גולדן סטייט | 21 | 21 | 37.8 | 0.465 | 0.427 | 0.871 | 4.1 | 1.8 | 0.8 | 0.3 | 19.6 |
| 2018/2019 | גולדן סטייט | 21 | 21 | 39.0 | 0.456 | 0.443 | 0.902 | 4.1 | 2.1 | 1.3 | 0.7 | 20.7 |
| 2021/2022 | גולדן סטייט | 22 | 22 | 36.0 | 0.429 | 0.385 | 0.867 | 3.9 | 2.3 | 1.1 | 0.7 | 19.0 |
| 2022/2023 | גולדן סטייט | 13 | 13 | 36.0 | 0.388 | 0.368 | 0.875 | 4.2 | 2.2 | 0.5 | 0.3 | 18.5 |
| קריירה |  | 158 | 158 | 36.9 | 0.436 | 0.405 | 0.845 | 4.0 | 2.2 | 0.9 | 0.5 | 19.2 |
חיים אישיים

בין השנים 2018 ל-2020 היה תומפסון במערכת יחסים עם השחקנית והדוגמנית האמריקאית, לורה הרייר.
הערות שוליים

↑  שמו של אביו נכתב "Mychal" בעוד שמו של אחיו נכתב "Mychel"
1 2 3 4  ביוגרפיה באתר אוניברסיטת וושינגטון
↑  פרופיל באתר Scout.com
↑  עונת 2009/2010 בחטיבת ה-pac-10
↑  Cougs fall despite Thompson's historic night
↑  יובל שפירא‏, גולדן סטייט ווריורס: נלחמים בעיקר בעצמם, באתר וואלה, 16 באוקטובר 2012
↑  אורי זיו, ‏סטיב קר: אפילו מייקל ג'ורדן לא עשה דבר כזה, באתר ערוץ הספורט, 24 בינואר 2015
↑  פורסמו המחליפים באולסטאר: 3 נציגים להוקס, לילארד בחוץ, באתר וואלה, 30 בינואר 2015
↑  גולדן סטייט ניצחה את בוסטון אחרי שתי הארכות, 38 לסטף קרי, באתר וואלה, 12 בדצמבר 2015
↑  פורסמו המחליפים לאולסטאר: לאב בחוץ, תומפסון, גרין וקאזינס בפנים, באתר וואלה, 29 בינואר 2016
↑  תומפסון חותם על חוזה בגולדן סטייט, באתר הקבוצה, 10 ביולי 2019
↑  תומפסון מסכם על חוזה בגולדן סטייט, באתר cbssports.com,‏ 1 ביולי 2019
↑  תומפסון עבר ניתוח בברכו, באתר bleacherreport.com,‏ 3 ביולי 2019
↑  קאמבק השנה: קליי תומפסון חזר אחרי למעלה משנתיים וחצי, באתר ערוץ הספורט, 10 בינואר 2022
↑  סטטיסטיקות המשחק, באתר ESPN
↑   לילה של הצגות: 54 נקודות לקליי תומפסון, 43 ללברון, 39 לדונצ'יץ', באתר וואלה, 3 בינואר 2023
↑  , באתר ערוץ הספורט
↑  Casely-Hayford, Alice, "Laura Harrier talks new show Hollywood, swapping red carpets for Zoom calls & the A-list friends helping her navigate fame, Net-A-Porter
↑  Janes, DeAnna, You May Recognize "Hollywood's" Laura Harrier from "One Life to Live, Oprah Magazine, ‏5 בינואר 2020
↑  Shakiel Mahjouri, Laura Harrier Denies ‘Fake’ Engagement News, ET Canada, ‏2 במרץ 2019
| נבחרת ארצות הברית – גביע העולם בכדורסל 2014 (מדליית זהב) |
| --- | --- | --- |
|  1  •  2  •  3  •  4 קרי •  5 תומפסון •  6 רוז •  7 פאריד •  8 גיי •  9 דרוזן •  10 אירווינג (MVP) ‏ •   11 פלאמלי •  12 קאזינס • 13 הארדן •  14 דייוויס • 15 דראמונד • מאמן: ששבסקי |  1  •  2  •  3  •  4 קרי •  5 תומפסון •  6 רוז •  7 פאריד •  8 גיי •  9 דרוזן •  10 אירווינג (MVP) ‏ •   11 פלאמלי •  12 קאזינס • 13 הארדן •  14 דייוויס • 15 דראמונד • מאמן: ששבסקי | ארצות הברית |
| נבחרת ארצות הברית – האלופה האולימפית - ריו דה ז'ניירו (2016) |
| --- | --- | --- |
|  1  •  2  •  3  •  4 באטלר •  5 דוראנט •  6 ג'ורדן •  7 לאורי •  8 בארנס •  9 דרוזן •  10 אירווינג •   11 תומפסון •  12 קאזינס • 13 ג'ורג' •  14 גרין • 15 אנתוני • מאמן: ששבסקי |  1  •  2  •  3  •  4 באטלר •  5 דוראנט •  6 ג'ורדן •  7 לאורי •  8 בארנס •  9 דרוזן •  10 אירווינג •   11 תומפסון •  12 קאזינס • 13 ג'ורג' •  14 גרין • 15 אנתוני • מאמן: ששבסקי | ארצות הברית |