stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארליאנוזאורוס

| ארליאנוזאורוס |
| --- | --- |

תקופה
קרטיקון עליון, 96 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: תריזינוזאוריים
סוג:: ארליאנוזאורוס
מין:: Erliansaurus bellamanus
שם מדעי
 Erliansaurus

ארליאנוזאורוס (שם מדעי: Erliansaurus; מילולית: "לטאת העיר ארליאן (אנ')") הוא סוג של דינוזאור תרופוד אסייתי, אשר התקיים לפני 96 מיליון שנה במשך הקנומן שבקרטיקון העליון שבקרטיקון העליון של סין.
המאובנים של הדינוזאור התגלו בתצורות אירן דבאסו (אנ') שבמונגוליה הפנימית והוא תואר בידי החוקר הסיני שו שינג ב-2002. הסוג מכיל מין בודד, Erliansaurus bellamanus, שמשמעו: "יד יפה".
ממצאיו התגלו לצד הניימונגוזאורוס והוא היה בעל מבנה גוף דומה אך מעט גדול יותר, באורך של 2.6 עד 4 מטרים ומשקל של 91 עד 400 ק"ג בקירוב. נמצאו ממנו מספר חוליות צוואר, צלעות, עצמות שוקה וירכיים ועצמות זרוע חזקות. לא השתמרו שרידי גולגולת. אף שלא נמצאו כנראה שהיה מכוסה בנוצות. מבנה גופו של הדינוזאור התאים לאכילת עלים שתלש מענפי העצים.
הערות שוליים

↑  Xu, X.; Zhang, Z.-H.; Sereno, P. C.; Zhao, X.-J.; Kuang, X.-W.; Han, J.; Tan, L. (2002). "A new therizinosauroid (Dinosauria, Theropoda) from the Upper Cretaceous Iren Dabasu Formation of Nei Mongol" (PDF). Vertebrata PalAsiatica. 40: 228–240
הייגרסטאון

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  מרילנד מרילנד
 מחוז:  וושינגטון
 תאריך ייסוד:  1762 
 שטח:  31.529731 קמ"ר
 גובה:  164 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  43,527 (1 באפריל 2020)
  ‑ במטרופולין:  269,140
 קואורדינטות:  39°38′34″N 77°43′12″W﻿ / ﻿39.642777777778°N 77.72°W﻿ / 39.642777777778; -77.72 
 אזור זמן:  UTC-4
 https://www.hagerstownmd.org/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה הייגרסטאון(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה הייגרסטאון(למפת מרילנד רגילה) אנאפוליס בולטימור פרדריק רוקוויל סולסברי קמברלנד וושינגטון דלאוור פנסילבניה מע. וירג'יניה וירג'יניה האוק. האטל. הייגרסטאון(למפת מרילנד מוגדלת) אנאפוליס בולטימור פרדריק רוקוויל סולסברי קמברלנד וושינגטון דלאוור פנסילבניה מע. וירג'יניה וירג'יניה האוק. האטל. הייגרסטאון  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הייגרסטאון (באנגלית: Hagerstown) היא עיר במחוז וושינגטון, מרילנד, ארצות הברית. נכון לשנת 2021, אוכלוסיית העיר מונה 43,527 תושבים.
הייגרסטאון היא העיר השישית בגודלה במרילנד והיא מפורסמת בשל מבניה העשויים מאבן גיר סטונהנג' שאותה חוצבים מרכסי האבן הנמצאים בקרבת העיר. בשל התפתחות תעשיית הלבנים והבטון, רוב הבתים כבר אינם בנויים מאבני גיר, אך עדיין ניתן למצוא אותן במבנים העתיקים יותר.
אף על פי שהעיר עצמה אינה גדולה כל כך, במטרופולין של העיר, המשתרע אל תוך מערב וירג'יניה, מתגוררים 269,140 בני אדם. המטרופולין של הייגרסטאון הוא המטרופולין בעל קצב הגידול הגדול ביותר בארצות הברית.[דרוש מקור] למרות הסגנון הכפרי שלה העיר משמשת כמרכז תחבורה ומסחר לכל האזור. נמל התעופה האזורי של העיר ותחנות הרכבת שלה מהווים רשת תחבורה נרחבת עבור העיר.
הינדוסטן מוטורס

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1942–הווה (כ־82 שנים) 
 חברת אם:  קבוצת PSA 
 מיקום המטה:  קולקטה 
 משרד ראשי:  קולקטה, הודו
 ענפי תעשייה:  תעשיית הרכב 
 מוצרים עיקריים:  תעשיית הרכב 
 
הינדוסטן מוטורס (באנגלית:Hindustan Motors) היא חברה הודית לייצור כלי רכב. תקופה ארוכה זו הייתה החברה הגדולה לייצור מכוניות בהודו. אף על פי שהחברה הייתה פרטית לאורך כל תקופת קיומה היא הייתה תלויה בתמיכה ממשלתית. עד לשנות ה-80 כאשר הוסרו מגבלות על התחרות, החברה הייתה יצרן מכוניות מוביל בהודו.
היסטוריה

החברה הוקמה עוד לפני קבלת עצמאות של הודו. בשנת 1942 משפחת בירלה ביחד עם חברת מוריס הבריטית החלו בהרכבת מכוניות. בשנת 1948 הוקם מפעל בעיר אוטארפרה בבנגל המערבית והחל ייצור מכוניות מדגם Hindustan Ambassador. גם בשנות ה-90 מכונית זו הייתה בין הנמכרות ביותר בהודו. היצור שלה הופסק רק שנת 2014. בנוסף לדגם זה היה מיוצר דגם Hindustan 10 גם הוא מבוסס על תכנון של "מוריס".
בשנות ה-80 החל שיתוף פעולה עם ג'נרל מוטורס. במסגרת זו החל הייצור מכוניות מדגם אופל אסטרה ואופל קורסה. בשנת 1999 המפעל נמכר לג'נרל מוטורס והוא ממשיך בייצור מכוניות שלה.
בשנת 1959 החברה החלה לייצר טרקטורים וציוד הנדסי נוסף. הדגמים היו מבוססים על דגמים של חברה צ'כית. בשנת 1967 הוקמה חברה נפרדת. בשנת 1999 היא נמכרה לחברה ממשלתית לייצור טרקטורים.
בשנת 1982 החל שיתוף פעולה עם איסוזו, במסגרת זה החל ייצור משאיות.
בשנת 1997 נחתם הסכם עם חברה אוסטרלית לייצור מכוניות מדגם OKA 4wd.
בשנת 1998 בעקבות חתימת הסכם שיתוף פעולה עם מיצובישי הוקם מפעל חדש והחל לייצר מספר דגמים של מכוניות מיצובישי.
גלריה מכוניות בייצור הינדוסטן מוטורס

Hindustan Ambassador
Mitsubishi Pajero
Hindustan Contessa
Hindustan Trekker
בראיין גרזיצ'יץ'

בראיין פול גרזיצ'יץ' (באנגלית: Bryan Paul Gerzicich; נולד ב-20 במרץ 1984 בלוס אנג'לס, ארצות הברית) הוא כדורגלן עבר ארגנטינאי-אמריקאי ששיחק בעמדת הקשר האחורי.
קריירה

גרזיצ'יץ' נולד בלוס אנג'לס להורים ארגנטינאים שהיגרו לארצות הברית, וכשהיה בן חודשיים חזרה המשפחה לארגנטינה. את קריירת הכדורגל החל גרזיצ'יץ' בארסנאל סארנדי מבואנוס איירס, אך לא קיבל הזדמנויות רבות בקבוצה הבוגרת של המועדון.
בקיץ 2007 הגיע גרזיצ'יץ' לישראל ושיחק עונה אחת בהפועל חיפה ששיחקה אז בליגה הלאומית. בעונה שלאחר מכן חתם בהפועל עכו, ובעונת 2009/2010 חזר להפועל חיפה לעונה נוספת, לאחר שעלתה לליגת העל. את שערו הראשון בליגת העל כבש ב-26 בספטמבר 2009, בניצחון 3–1 על מכבי תל אביב.
לקראת עונת 2010/2011 חתם בעירוני קריית שמונה. את שערו הראשון בקבוצה כבש ב-1 במרץ 2011, בניצחון 4–0 על הפועל באר שבע בגביע המדינה. גרזיצ'יץ' הגיע עם הקבוצה עד חצי גמר הגביע בעונה זו, עת נעצרה רק בהפסד להפועל תל אביב, וזכה עמה בגביע הטוטו. בעונתו השנייה בקבוצה זכה עמה בשנית בגביע הטוטו, וכן באליפות הראשונה בתולדותיה, והיה מהמועמדים הבולטים לתואר כדורגלן העונה. בעונת האליפות כבש שער אחד בליגה, בניצחון 3–0 על מכבי חיפה בקריית אליעזר. בעונה שלאחר מכן שיחק עם הקבוצה במוקדמות ליגת האלופות, והעפיל עמה לשלב הבתים של הליגה האירופית. בתום העונה העפיל עם הקבוצה לגמר גביע המדינה, בו הפסידה קריית שמונה להפועל רמת גן בבעיטות הכרעה.
ב-30 במאי 2013 הוחתם בקבוצת הפועל תל אביב על ידי רן בן שמעון, שאימן אותו בקריית שמונה. ב-18 ביולי 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשפתח בהרכב בניצחון 4–1 על ברואה בבולגריה, במסגרת מוקדמות הליגה האירופית. את שערו הראשון במדי הפועל תל אביב כבש ב-22 בספטמבר 2013, בניצחון 3–1 על מכבי פתח תקווה.
לקראת עונת 2014/2015, לאחר שבן שמעון מונה למאמן מכבי פתח תקווה, חתם גרזיצ'יץ' במועדון ובתום העונה עזב את הקבוצה ולמעשה פרש ממשחק פעיל.
תארים

אליפות: 2011/2012
גביע הטוטו: 2010/2011, 2011/2012
הערות שוליים

↑  אלמוג שריד, בראיין גרזיצ'יץ' חתם לשנתיים בהפועל ת"א, באתר ynet, 30 במאי 2013
↑  רועי זריהן, ‏מתאחד עם בן שמעון: גרזיצ'יץ' חתם במכבי פ"ת, באתר ערוץ הספורט, 25 ביולי 2014
הנדלי פייג' הליפקס

ההנדלי פייג' הליפקס (באנגלית: Handley Page Halifax) היה מפציץ כבד ארבע-מנועי אשר תוכנן ויוצר עבור חיל האוויר המלכותי הבריטי (RAF) אשר שירת במהלך מלחמת העולם השנייה. בן-זמנו של האוורו לנקסטר המפורסם, ההליפקס נשאר בשירות עד סוף המלחמה, וביצע מגוון משימות בנוסף להפצצה. ההליפקס היה גם בשירות חיל האוויר המלכותי האוסטרלי (RAAF), חיל האוויר המלכותי הקנדי (RCAF), חיל האוויר המלכותי הניו זילנדי (RNZAF), וחיל האוויר הפולני.
כיום נותרו ברחבי העולם רק שני מפציצי הליפקס שלמים: אחד מוצב במוזיאון האווירי של יורקשייר, הממוקם במנחת אלווינגטון של חיל האוויר המלכותי הבריטי מתקופת מלחמת העולם השנייה. האחר, הליפקס NA337 שהיה בשירות חיל האוויר המלכותי הקנדי, נמשה מקרקעית אגם מגוסה בנורווגיה ב-1995 לשם הופל באפריל 1945. המפציץ הוחזר לקנדה ושיחזורו הושלם ב-2005. הוא מוצב במוזיאון חיל האוויר הלאומי של קנדה בבסיס טרמטונין טנטרון, אונטריו, ליד קינגסטון, אונטריו.
פותחה גם גרסת תובלה של ההליפקס שנקראה האלטון.
ההליפקס בארץ ישראל

ב-25 בפברואר 1946 הושמדו על הקרקע 12 מטוסי הליפקס על ידי לוחמי האצ"ל במהלך התקפת שדות התעופה הבריטיים.
עקב פיצוץ מלון המלך דוד ביום 22 ביולי 1946 תוגברו כוחות המנדט הבריטי בארץ ישראל וטייסת 620 (No. 620 Squadron RAF) המצוידת בהליפקסים הגיעה לשדה התעופה "R.A.F Aqir" (היום תל נוף). מאוחר יותר ביום 1 בספטמבר 1946 כשהייתה בארץ שונה מספרה של טייסת זו למספר 113 והיא נשארה כאן מספר חודשים.
נתונים טכניים (Mk III) > מאפיינים כלליים

צוות: 7
אורך: 71 רגל 7 אינץ' (21.82 מ')
מוטת כנפיים: 104 רגל 2 אינץ' (31.75 מ')
גובה: 20 רגל 9 אינץ' (6.32 מ')
שטח כנף: 1,190 רגל רבוע (מ"ר)
משקל טעון: 54,400 ליב' (24,675 ק"ג)
דחף: 4 x רדיאלי, בריסטול הרקולס סימן XVI‏, 1,615 כ"ס כל אחד
נתונים טכניים (Mk III) > ביצועים

מהירות מרבית: 282 קשר בגובה 13,500 רגל (454 קמ"ש בגובה 4,115 מ')
טווח פעולה: 1,860 מייל (3,000 ק"מ)
סייג רום: 24,000 רגל (7,315 מ')
קצב טיפוס: 750 רגל/דקה (229 מטר/דקה)
נתונים טכניים (Mk III) > חימוש

8 X ‏7.7 מ"מ בראונינג: 4 בצריח על גב המטוס, 4 בצריח הזנב
1 X ‏ 7.7 מ"מ ויקרס K בחרטום
13,000 ליב' (5,897 ק"ג)
הערות שוליים

↑  The RAF in Palestine
↑  No. 620 Squadron RAF
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548220905171  GND: 4724761-7  LCCN: sh85058446 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלי טיס צבאיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הייגרואוב

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית אחוזה אנגלי 
 מיקום:  Tetbury Upton 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 בעלים:  דוכסות קורנוול 
 הקמה ובנייה
 אדריכל:  Anthony Keck 
 סגנון אדריכלי:  נאו-קלאסיציזם 
 קואורדינטות:  51°37′23″N 2°10′43″W﻿ / ﻿51.623055555556°N 2.1786111111111°W﻿ / 51.623055555556; -2.1786111111111
 www.highgrovegardens.com
  (למפת אנגליה מוגדלת) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי הייגרואוב(למפת אנגליה רגילה) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי הייגרואוב
 
הייגרואוב או בית הייגרואוב (באנגלית: Highgrove House) הוא בית הכפר של המלך צ'ארלס השלישי. מבנה זה נמצא במחוז גלוסטרשייר שבאנגליה, בקרבת טטבורי. המבנה נרכש על ידי דוכסות קורנוול (בראשה עמד הנסיך צ'ארלס) בשנת 1980.
היסטוריה

המבנה, שנבנה בין השנים 1796–1798 על ידי ההוגנוט ג'ון פול פול (John Paul Paul), תוכנן ככל הנראה על ידי האדריכל אנתוני קק. בשנת 1864 מכרו צאצאיו של פול את הבית לעו"ד ויליאם יאטמן (William Yatman), לאחר שבשנת 1850 נפטרה נינתו של פול - מרי אליזבת פול, בעת ששימלתה עלתה באש בעת נשף שנערך במבנה. בשנת 1894, לאחר שרפה נוספת שפרצה במבנה והרסה את חזיתו המערבית, שופץ המבנה והורחב כך שכלל ארבעה חדרי קבלת פנים, תשעה חדרי שנה, ואגף חדרי ילדים. המבנה עבר לבעלותו של חבר הפרלמנט הבריטי מוריס מקמילן, בנו של ראש ממשלת בריטניה הטורי הרולד מקמילן ונרכש ממנו בשנת 1980 על ידי הנסיך צ'ארלס.
לאחר רכישת המבנה שופץ המבנה על ידי מעצב הפנים דדלי פופלאק אשר שיפץ גם את מגורי הנסיך צ'ארלס והנסיכה דיאנה בארמון קנסינגטון, ובשנת 1981 עברו דיאנה וצ'ארלס להתגורר במבנה. בשנת 1988 נבנה בחזית המבנה גזוזטרה חדשה וכן פילסטרים וגמלון קלאסי שתוכננו על ידי המלך צ'ארלס. בשנה זו נבנה אגף משרתים נוסף למבנה.
בשטחי האדמה שסביב המבנה מצויים גנים אותם עיצב ותכנן המלך צ'ארלס, וכן חוות חקלאיות השייכות לנסיך. החל משנת 1985 הורה הנסיך שבחוות ובגנים לא ישתמשו בחומרי הדברה ודישון כימיים והחל משנת 1996 הפכו החוות לחוות אורגניות לחלוטין.
בראיין מק'קוי

| --- | --- |
 נושאי כתיבה:  היסטוריה צבאית, מנהיגות צבאית
 יצירות בולטות:  "להט הפיקוד"
 
בראיין פטריק מק'קוי (באנגלית: Bryan Patrick McCoy) הוא קצין צבא וסופר אמריקאי.
חייו

בשנת 1984 לאחר שהשלים את לימודיו באוניברסיטת אוקלהומה התגייס מק'קוי לחיל הנחתים. הוא עבר הכשרה כלוחם בחיל הרגלים והוסמך כקצין בדרגת סג"ם ושירת כמפקד מחלקה. כקצין צעיר לחם מק'קוי בסופה במדבר ובהמשך מילא שורת תפקידי פיקוד ומטה ביחידות הרגלים של החיל, ושימש בין היתר כמפקד פלוגה. במלחמת עיראק פיקד מק'קוי על הגדוד ה-3 ברגימנט הנחתים ה-4. מק'קוי הוביל את גדודו במערכה ובכלל זה בלחימה בערים כות ובגדאד. בשנת 2004 הוביל את גדודו לתעסוקה מבצעית נוספת בעיראק, במהלכה פיקד עליו בלחימה כנגד פעילי טרור בעיר פלוג'ה. בשנת 2007 פרסם מק'קוי ספר אודות מנהיגות צבאית בשם "להט הפיקוד". בהמשך שירת כקצין המבצעים של פיקוד המרכז האמריקני. מק'קוי פרש לגמלאות בדרגת קולונל בשנת 2011.
במהלך שירותו עוטר מק'קוי בכוכב הארד, בלב הארגמן ופעמיים בלגיון ההצטיינות. הוא בעל תואר שני מטעם האוניברסיטה לביטחון לאומי.
לקריאה נוספת

בראיין מק'קוי, "להט הפיקוד - הציווי המוסרי המוטל על", הוצאת אמ"ץ־תוה"ד, 2009.
בינג ווסט, ללא תהילה, הוצאת משרד הביטחון, 2009.
הערות שוליים

↑  גל פרל פינקל, ‏מלחמות לוקחות זמן שלישראל אין, מערכות 487, 2020, עמ' 16.
↑  בראיין מק'קוי, "להט הפיקוד - הציווי המוסרי המוטל על", הוצאת אמ"ץ־תוה"ד, 2009, עמודים 17-39.
↑  בינג ווסט, ללא תהילה, הוצאת משרד הביטחון, 2009, עמוד 123.
↑  גל פרל, "אנחנו הורגים את הממזרים האלה במשך חודש. אל תדאגו, הם יהיו כאן גם מחר", הבלוג על הכוונת, ‏  16 פברואר  2021.
↑  בינג ווסט, ללא תהילה, הוצאת משרד הביטחון, 2009, עמוד 150.
בית מעריב

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בניין משרדים 
 על שם:  מעריב 
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל 
 בעלים:  הכשרת הישוב 
 הקמה ובנייה
 תאריך פירוק:  ינואר 2020
 אדריכל:  יעקב בן-סירה 
 מידות
 קומות:  5 
 קואורדינטות:  32°03′59″N 34°47′00″E﻿ / ﻿32.06638889°N 34.78333333°E﻿ / 32.06638889; 34.78333333
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) בית מעריב(למפת תל אביב רגילה) בית מעריב(למפת גוש דן רגילה) בית מעריב(למפת גוש דן מוגדלת) בית מעריב  he בית מעריבhe בית מעריבמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הריסת בניין מעריב ב-29 בדצמבר 2019
בית מעריב היה בניין משרדים בתל אביב, ששכן בצומת הרחובות דרך בגין, יצחק שדה, קרליבך ולינקולן, והיה מוכר בשמו העממי "צומת מעריב". בשנת 2019 נהרס הבניין ובמקומו החלה בניית מגדל יעקב נמרודי.
היסטוריה

בספטמבר 1953 הזמינה עיריית תל אביב גורמים מעוניינים לפתח את האזור שבו הוקם השוק הסיטונאי. בניין מעריב הוקם כשותפות של מעריב, בנק אלרן וחברת לוסטיג. המבנה תוכנן על ידי האדריכל יעקב בן-סירה. הוא משתרע על פני שטח של 1.7 דונם, ומתנשא לגובה של חמש קומות, כולל קומת הקרקע הכוללת אכסדרה. הוא ניכר בתוכניתו הייחודית, הנדמית למשולש קטום קודקוד, והכניסה הראשית אליו שוכנת בצידו הקטום, הפונה אל "צומת מעריב". הבניין זכה לשמו בשל כך ששיכן משך רוב שנות קיומו את מערכת העיתון היומי "מעריב".
המבנה הועמד למכירה במכרז בדצמבר 2008, לאור הקשיים הכלכליים אליהם נקלע העיתון "מעריב". הוא נמכר לחברת האם של העיתון, הכשרת הישוב, בינואר 2009, העיתון פינה את המבנה באוקטובר 2013. מרבית עובדי העיתון הועברו לירושלים, בסמוך למערכת "מקור ראשון", והיתר שוכנו במגדל רובינשטיין השוכן אף הוא בצומת "מעריב".
תחילה תוכנן לקום במקומו מגדל בן 55 קומות אשר ישמש למסחר, מלונאות ולמשרדים, וב-8 בינואר 2014 הפקידה עיריית תל אביב-יפו את תוכניות הבניין בוועדה המקומית לתכנון ובנייה. ב-26 ביוני 2017 אישרה הוועדה את התוכנית עם שדרוג ל-60 קומות בבניין במקום 55. המתחם צפוי להשתרע על פני שטח בנוי של 35,440 מ"ר, ולכלול חניון תת-קרקעי, ויחובר ישירות במנהרה תת-קרקעית לתחנת קרליבך של הרכבת הקלה. ביולי 2018, הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה נתנה תוקף לתוכנית, אך קבע כי המגדל יכלול עד 42 קומות מעל הכניסה, ובגובה בינוי מרבי של 180 מטר מעל פני הים, בשל התנגדותן של רשות שדות התעופה ורשות התעופה האזרחית לגובה הבינוי המקורי. לטענתן מגדל בן 60 קומות יפגע בבטיחות הטיסה בנמל התעופה בן-גוריון מאחר שיפריע לתנועת המטוסים לעבר הנמל.
ב-29 בדצמבר 2019 הוחל בהריסת המבנה. ביוני 2021 החלו עבודות החפירה, הדיפון והביסוס של מגדל המשרדים.
ראו גם

גשר מעריב
הערות שוליים

↑  מעריב נכנס לביתו, מעריב, 17 בפברואר 1957
↑  רז סמולסקי, בית מעריב יוצא למכרז - שווי הבניין מוערך בכ-45 מיליון שקל, באתר הארץ, 3 בדצמבר 2008
↑  רז סמולסקי, הכשרת היישוב קונה את בית מעריב ב-32.5 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 25 בינואר 2009
↑   נתי טוקר, עיתון "מעריב" עוזב את בית מעריב, באתר TheMarker‏, 13 באוקטובר 2013
↑   מגדל בן 55 קומות יחליף את בית "מעריב, באתר הארץ, 8 בינואר 2014
↑   נמרוד בוסו, מגדל במקום עיתון: הכשרת היישוב תקים מבנה בן 60 קומות במקום בית מעריב, באתר TheMarker‏, 26 ביוני 2017
↑   יעל דראל, עקב התנגדות של רשות שדות התעופה: מגדל בית מעריב יוגבל ל-42 קומות, באתר TheMarker‏, 16 ביולי 2018
↑  סופו של "בית מעריב": במקומו יוקם מגדל "יעקב נמרודי", באתר גלובס, 12 בדצמבר 2019
↑   יעל דראל, הריסת בית מעריב המיתולוגי ברחוב קרליבך בתל אביב יצאה לדרך, באתר TheMarker‏, 12 בדצמבר 2019
↑   יוסף חרש, על חורבות מעריב: הכשרת הישוב החלה בבניית מגדל נמרודי, באתר TheMarker‏, 8 ביוני 2021
הייד פארק (שיקגו)

| --- | --- |

פסל הרפובליקה בפארק ג'קסון
 מידע
 עיר:  שיקגו 
 שטח:  4.27 קמ"ר 
 אוכלוסייה:  25,681 (2010)
 קואורדינטות:  41°48′N 87°35′W﻿ / ﻿41.8°N 87.59°W﻿ / 41.8; -87.59
  המיקום של אזור הייד פארק בשיקגו
 
הייד פארק (באנגלית: Hyde Park) הוא אחד מ-77 תתי-אזורים של העיר שיקגו אשר נמצא בחלק הדרומי של העיר לאורך שפת אגם מישיגן, כ-11 קילומטרים דרומית לאזור הלופ שבמרכז העיר שיקגו.
באזור הייד פארק ישנם מספר מוסדות להשכלה גבוהה, כולל אוניברסיטת שיקגו, האיגוד התאולוגי הקתולי, בית הספר הלותרני לתאולוגיה של שיקגו והסמינר התאולוגי של מק'קורמיק. באזור הייד פארק נמצאים גם מוזיאון המדע והתעשייה, ושניים מארבעת האתרים ההיסטוריים הלאומיים של העיר שיקגו – הכור הגרעיני המלאכותי הראשון בעולם אשר מכונה "Chicago Pile-1" (אנ'), ובית רובי (אנ').
הייד פארק ידועה במיוחד כמקום בו נערכה בשנת 1893 התערוכה העולמית הגדולה ביותר במאה ה-19. בתחילת המאה ה-21 זכה אזור הייד פארק לפרסום רב בשל היותו המקום בו נהג לגור בעבר נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, שלפני שהתמודד לנשיאות ארצות הברית, בתקופה בה הוא היה מרצה בכיר במשך 12 שנים בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת שיקגו. באזור הייד פארק נבנה בהווה גם המרכז הנשיאותי על שם ברק אובמה.
גלריית תמונות

התערוכה העולמית של שיקגו (1893)
מוזיאון המדע והתעשייה, מראה מדרום
גן אוסקה אשר בפארק ג'קסון
ביולוגיה אבולוציונית

מאובן של ארכאופטריקס. הארכאופטריקס התגלה לראשונה זמן קצר לאחר פרסום הספר "מוצא המינים". הארכאופטריקס הוא מאובן המעבר הראשון בין דינוזאורים לציפורים, ומחקר הארכאופטריקס תורם הן לחקר מקור בעלי הכנף והן לחקר הדינוזאורים.
ביולוגיה אבולוציונית (באנגלית: Evolutionary biology) הוא תת-תחום בתחום הביולוגיה אשר חוקר את מוצא המינים והשינויים שלהם לאורך זמן שהפיקו את מגוון החיים על פני כדור הארץ, החל מאב קדמון יחיד.
הביולוגיה האבולוציונית הפכה לדיסציפלינה אקדמית בזכות עצמה בשנות השלושים והארבעים של המאה ה-20. רק בשנות השבעים והשמונים מספר לא מבוטל של אוניברסיטאות החלו להקים מחלקות ביולוגיה אבולוציונית.
ביולוגיה אבולוציונית קשורה קשר הדוק לתחומים מדעיים אחרים, כגון גאולוגיה, פליאונטולוגיה, אקולוגיה, ביוגאוגרפיה, אנטומיה/מורפולוגיה, פיזיולוגיה, ביוכימיה, ביולוגיה התנהגותית, ביולוגיה מולקולרית, גנטיקה, תיארוך רדיומטרי, ארכאולוגיה, ביואינפורמטיקה ותורת המשחקים.
תחומי משנה

אבולוציה היא המושג המאחד המרכזי בביולוגיה. ניתן לחלק את מיני החי במגוון דרכים. דרך אחת היא רמת הארגון הביולוגי, ממולקולות לתא, מאורגניזם לאוכלוסייה. דרך נוספת היא לפי קבוצה טקסונומית נתפסת, עם תחומים כמו זואולוגיה, בוטניקה ומיקרוביולוגיה, המשקפים את מה שנראה בעבר כחלוקה העיקרית של החיים. דרך שלישית היא באמצעות גישות כגון ביולוגיית שדה, ביולוגיה תאורטית, אבולוציה ניסויית ופליאונטולוגיה. דרכי החלוקה השונות הללו שולבו עם ביולוגיה אבולוציונית וכך נוצרו תת-תחומים כמו אקולוגיה אבולוציונית וביולוגיה התפתחותית אבולוציונית.
המיזוג בין מדע הביולוגיה למדעים יישומיים, הוליד תחומים חדשים שהם הרחבות של הביולוגיה האבולוציונית. אלו כוללים רובוטיקה אבולוציונית, הנדסה אבולוציונית, אלגוריתמים אבולוציוניים (אנ'), כלכלה אבולוציונית, וארכיטקטורה אבולוציונית. המנגנונים הבסיסיים של האבולוציה מיושמים במישרין או בעקיפין כדי להמציא עיצובים חדשים או לפתור בעיות שקשה לפתור אחרת. המחקר שמיוצר בתחומים יישומיים אלה תורם להתקדמות במגוון שדות, במיוחד המחקר על אבולוציה בתחומי מדעי המחשב והנדסה כגון הנדסת מכונות.
סוגים שונים של אבולוציה > אבולוציה אדפטיבית

אבולוציה אדפטיבית, או אבולוציה הסתגלותית, היא מושג המתייחס לשינויים אבולוציוניים המתרחשים עקב השינויים בסביבה, אשר הופכים את האורגניזם למתאים לבית הגידול שלו. שינויים אלו מגדילים את סיכויי ההישרדות והרבייה של האורגניזם (ניתן להתייחס לכך כאל כשירותו של האורגניזם). לדוגמה, חוחיות דרווין באי גלאפגוס פיתחו מקורים בצורות שונות על מנת לשרוד לאורך זמן. אבולוציה אדפטיבית יכולה להיות גם אבולוציה מתכנסת אם שני מינים שהם קרובים רחוקים חיים בסביבות דומות המתמודדות עם לחצים דומים.
סוגים שונים של אבולוציה > אבולוציה מתכנסת

אבולוציה מתכנסת היא תהליך שבו אורגניזמים קרובים גנטית במידה זו או אחרת, מפתחים מאפיינים דומים באופן בלתי תלוי זה בזה. סוג זה של אבולוציה יוצר מנגנונים בעלי תפקיד, מבנה או צורה דומים בכמה מינים. לדוגמה, כרישים ודולפינים נראים דומים אבל אין ביניהם קרבה גנטית. כמו כן, לציפורים, לחרקים מעופפים ולעטלפים יש את היכולת לעוף, אך אין ביניהם קרבה גנטית. תכונות דומות אלו נוטות להתפתח כתוצאה מלחצים סביבתיים דומים המופעלים על מינים שונים ודוחפים אותם להתפתח באופנים דומים.
סוגים שונים של אבולוציה > אבולוציה מתבדרת

ייצוג סימפטרי הוא כאשר מין או תת-מין חדשים נובטים מהאוכלוסייה המקורית בעודם תופסים את אותה סביבה קטנה, וללא כל מחסומים פיזיים המפרידים אותם מבני האוכלוסייה המקורית שלהם. יש ויכוח מדעי האם אכן קיימת מין סימטריה.[דרושה הבהרה] אבולוציה מתבדרת היא תהליך של היווצרות מינים (ספציאציה). היווצרות זו מתרחשת בכמה דרכים:
ספציאציה אלופטרית מתרחשת כאשר מינים מופרדים על ידי מחסום פיזי המפריד את האוכלוסייה לשתי קבוצות. במצבים כאלה, מנגנונים אבולוציוניים כמו סחיפה גנטית וברירה טבעית יכולים לפעול באופן עצמאי ונפרד על כל אחת מהאוכלוסיות.
ספציאציה פריפטרית היא סוג של ספציאציה אלופטרית המתרחשת כאשר אחת מהאוכלוסיות החדשות קטנה במידה ניכרת מהאוכלוסייה הראשונית האחרת. מצב זה מוביל להיווצרות אפקט המייסד, ולאוכלוסייה הקטנה יכולים להיות מאפיינים גנטיים ופנוטיפים שונים מאשר לאוכלוסייה המקורית. באוכלוסיות קטנות אלו גם נפוץ יותר לראות השפעות של סחף גנטי.
ספציאציה פאראפטרית גם היא סוג של ספציאציה אלופטרית, אך מתרחשת כאשר המינים מתפצלים ללא מחסום פיזי המפריד בין האוכלוסייה. תהליך זה נוטה להתרחש כאשר אוכלוסיית מין גדולה באופן חריג וחולשת על סביבה עצומה בגודלה.
ספציאציה סימפטרית היא תהליך בו מין או תת-מין חדשים מתפצלים מתוך האוכלוסייה המקורית בזמן שהם עדיין חיים באותה סביבה קטנה, וללא כל מחסומים פיזיים המפרידים אותם מבני האוכלוסייה המקורית שלהם. קיים ויכוח מדעי בשאלה האם ספציאציה סימפטרית אכן קיימת.
ספציאציה מלאכותית היא הליך שבו מדענים גורמים באופן מכוון להיווצרותם של מינים חדשים לצורך שימוש בהליכי מעבדה.
סוגים שונים של אבולוציה > קו-אבולוציה

השפעתם ההדדית של שני מינים הקשורים בקשר הדוק ידועה בשם קו-אבולוציה. כאשר שני מינים או יותר מתפתחים זה עם זה, מין אחד מסתגל לשינויים במינים אחרים. סוג זה של אבולוציה קורה לעיתים קרובות במינים שיש להם קשרים סימביוטיים. הסוג הנפוץ ביותר של קו-אבולוציה הוא קו-אבולוציה של טורף-טרף. בתהליך קו-אבולוציוני זה, על הטורף להתפתח כדי להפוך לצייד יעיל יותר מכיוון שיש לחץ סלקטיבי על הטרף להתחמק מלכידה על ידי הטורף. הטרף בתורו צריך לפתח אסטרטגיות הישרדות טובות יותר. השערת המלכה האדומה (אנ') היא דוגמה לאינטראקציות בין טורף וטרף. מערכות היחסים בין חרקים מאביקים כמו דבורים לבין צמחים פורחים, בין אוכלי עשב לבין צמחים, הן גם כמה דוגמאות נפוצות לקו-אבולוציה.