stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איטנג
תרבות > מטבח

האיטנגים מגדלים הרבה אורז, הן בשדות הצפה והן על שטח מבורא ושרוף. כמו כן הם מגדלים תירס לצורכי מאכל. בנוסף הם אוכלים בטטות, קוקוס, מנגו, בננה וירקות. הם מגדלים קנה סוכר להכנת יין הנצרך בדרך כלל במהלך טקסים וטקסים מסורתיים. חזירים ותרנגולות נצרכים למאכל או לטקסים דתיים, ובחגיגות גדולות שוחטים קאראבאו (תאו מים פיליפיני). ציד חיות בר ודיג נפוצים אף הם בקרב האיטנגים: לעיתים קרובות אוכלים צלופח, מחושתן, ודגי מים מתוקים לצד אורז או תירס.
כלי נשק

האיטנגים משתמשים בנשק לציד, ללוחמה ולציד ראשים, ולשם בנייה. כלי נשק בולטים הם הרומח או החנית (pika), המגן (kalasag), גרזן־דקר (aliwa), אבל ראש וראשון לכלי הנשק האיטנגיים הוא סכין הבּוֹלוֹ, דמוי המאצ'טה.
שפה

שפת האיטנֶג היא רצף ניבים של קורדיירית דרום־מרכזית.
דת איטנג הילידית

הדת הילידית של האיטנגים גורסת את קיומם של יצורים על טבעיים רבים ועוצמתיים. היא כוללת רוחות ואלוהויות, ובראשם קאדאקלאן, שחי בשמים, ושיצר את האדמה, את הירח, את הכוכבים, ואת השמש. הדת האיטנגית מתארת חיים שאחרי המוות, שמתקיימים במקום שהיא מכנה maglawa. הם מקפידים במיוחד לנקות ולקשט את מתיהם כדי להכין אותם למסע אל maglawa. במהלך סעודת האשכבה מונחת הגווייה בכיסא מתים (sangadel).
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Sumeg-ang, Arsenio (2005). "9 The Tingguians/Itnegs". Ethnography of the Major Ethnolinguistic Groups in the Cordillera. Quezon City: New Day Publishers. pp. 177–194. ISBN 9789711011093.
↑  Salvador-Amores, Analyn.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538818505171  LCCN: sh85135522 
1922: שמאן של אנשי איטְנֶג מחדש קורבן לרוח (anito) של מגן לוחם (kalasag)
קדרים איטנגיים. מימין גבר בלבוש נשי (בערך 1922)
תצלום משנת 1922 של שמאנית איטנגית מציעה מנחה לאַפְּדֶל, רוח מגוננת של הכפר שלה. לפי אמונתם, אפדלים שוכנים בחלוקי נחל.
Balaua, בית רוח לאניטו בקרב איטנג (1922, פיליפינים)
Transact-SQL

Transact-SQL או TSQL היא שפת פיתוח לבסיסי נתונים רלציוניים של מיקרוסופט ו-Sybase.
במילים אחרות - זו שפת תכנות המשמשת לעבודה מול SQL Server, הכלי לניהול בסיסי נתונים של מיקרוסופט (לכל כלי לניהול בסיסי נתונים כדוגמת אורקל או טרדטה יש גרסת SQL משלו). השפה היא ייעודית לטיפול בנתונים ובבסיסי נתונים, ולכן אינה משמשת - למשל - לעיצוב ולטיפול בממשקי משתמש; המנוע

שלה יעיל יחסית בטיפול בביצוע פקודות DML אך לא בחישובים מתמטיים מורכבים ובעיבוד מחרוזות וסובלת ממגוון דל יחסית של פונקציות שתומכות בכך.
SQL, ראשי תיבות של Structured Query Language (שפת שאילתות מובנית), היא שפת מחשב דקלרטיבית
תקנית, כאשר TSQL מרחיבה במקרים רבים את התקן וכוללת יכולות שאינן כלולות בו.
כל היכולות וההרחבות האלו הופכות את TSQL ל-Turing Complete
.
הערה מתודית: בשל החפיפה בתכנים, בניגוד לערך SQL Server המתמקד במה (יש בכלי),
ערך זה מתמקד באיך (משתמשים בו).
הקדמה > סביבות פיתוח והתממשקות

סביבות הפיתוח המקובלות ל-TSQL הן:
SSMS– סביבת הפיתוח הייעודית ל-SQL Server של מיקרוסופט.
ויז'ואל סטודיו – סביבת הפיתוח הכללית של מיקרוסופט.
ניתן בנוסף להשתמש בכלי פיתוח של צד שלישי.
התממשקות לשם הרצת פקודות יכולה להיעשות באחת הדרכים הבאות:
דרך סביבות הפיתוח הנ"ל.
דרך שורת פקודה (Command Line).
דרך תוכנות שמתחברות (Connection) ל-SQL Server בטכנולוגיות כמו ODBC, OLEDB וכו', ושמשמשות כממשק משתמש המתממשק לשכבת הנתונים (Data Layer). למשל- קוד ASP הכולל פקודות TSQL לשליפת נתונים, אותם הוא מעצב ומציג כקובץ html בדפדפן.
היתרון של כלי מיקרוסופט הוא בדרך כלל בהתאמתם לפיתוח ב-TSQL מול SQL Server – שניהם טכנולוגיות של מיקרוסופט – כולל אופציות ויכולות חדשות שמתווספות (למשל – עבודה מול הענן), אשפים ייעודיים, יכולות השלמה אוטומטיות (IntelliSense) של שמות אובייקטים ופקודות המתאימים ל-TSQL, וכו'; אם כי בהחלט ייתכנו נסיבות בהן תהיה עדיפות לכלים אחרים שמאפשרים פיתוח גם מול מערכות שאינן של מיקרוסופט.
הקדמה > סקריפטים ותכנות פרוצדורלי

פקודות TSQL ניתן לאגד לסקריפטים הכוללים פקודות רבות ושיכולות לקבל פרמטרים בחלק מהמקרים

, כגון:
פרוצדורות – מבצעות משימה מוגדרת.
פונקציות – מחשבות ומחזירות ערך או סט נתונים.
טריגר על טבלה (DML Trigger) – המופעל כשנתונים משתנים.
טריגר על דטבייס (DDL Trigger) – המופעל כשחל שינוי באובייקטים בדטבייס.
ג'וב – סקריפט המתוזמן לביצוע באופן אסינכרוני.
קובצי טקסט חיצוניים הכוללים פקודות TSQL ושניתן להפעילם (למשל- דרך שורת פקודה).
TSQL מאפשר תכנות פרוצדורלי, למשל:
פירוק של משימה למספר פרוצדורות משנה, והפעלתן על פי הסדר הלוגי מתוך הפרוצדורה הראשית.
תנאי If .. Else המאפשרים בקרת ריצה.
שימוש ב-Try & Catch לטיפול בשגיאות (שיגרת שגיאה).
שימוש בלולאות.
בנוסף לכל הנ"ל כדאי לציין יכולות כמו:
שימוש בפרמטרים ובמשתנים מקומיים (Local Variables) שמתאימים לכל סוגי הנתונים הנתמכים על ידי SQL Server, כולל משתני טבלה. אין תמיכה במשתנים גלובליים, וניתן לשנות את ערכי הפרמטרים כמו המשתנים.
שימוש ב-GoTo בסקריפטים.
הרצה אסינכרונית של סקריפטים דרך ג'ובים או Service Broker.
הרצת שורות פקודה מתוך סקריפטים (בנוסף ליכולת להריץ סקריפטים בעזרת שורת פקודה).
הקדמה > סקריפטים ותכנות פרוצדורלי > טרנזקציות

מרכיב בסיסי במערכת בסיסי נתונים ובשפת SQL הוא שימוש בטרנזקציות כדי להבטיח שסדרה של פעולות מתבצעת במלואה באופן תקין (מתבצע Commit) או אינה מתבצעת כלל
.
ב-TSQL ניתן להגדיר סדרה של פעולות כטרנזציה, כאשר כל פעולה בפני עצמה היא טרנזקציה במשתמע (Implicitly), וכך אם עוצרים פעולת עדכון באמצע – אף נתון אינו מתעדכן והטרנזקציה מתבטלת (Roll Back).
הקדמה > סקריפטים ותכנות פרוצדורלי > רקורסיה

ל-TSQL יש יכולות מוגבלות יחסית ברקורסיה פרוצדורלית בה פרוצדורה או פונקציה קוראות לעצמן, והיא מוגבלת ל-32 רמות קינון.
מנגד יש תמיכה טובה יחסית בשאילתות היררכיות בהן פקודת שליפה פונה לעצמה.
פקודות DML

המונח DML

מתייחס ללב ליבה של שפת SQL לגרסאותיה השונות והיא היכולת לשלוף ולשנות נתונים בעזרת פקודות. הפקודות היסודיות הן:
Select – שליפת נתונים.
Insert – הכנסת נתונים.
Update – שינוי נתונים קיימים (עדכון).
Delete – מחיקת נתונים.
פקודות DML > שליפת נתונים

במקרה של Select ניתן לצרף פסוקיות שמעצבות ומגדירות את סט הנתונים הנשלף:
מאילו טבלאות לשלוף, בעזרת האופרטורים From, Join, Apply.
כללי ההתאמה בין הנתונים מהמקורות השונים (למשל- לשלוף רק את השורות שיש ביניהן התאמה או לחלופין את אלו שאין להן התאמה). ראו להלן בתת-הסעיף "פעולות על קבוצות". כל זאת בעזרת אופרטורים כדוגמת On, In, Exist.
אילו עמודות (ומאילו טבלאות) להציג.
אגרגציה (קיבוץ) של שורות וסכימה על עמודות.
אילו שורות להציג, פלטור של הנתונים הגולמיים ושל ערכים המקובצים; בעזרת האופרטורים Where, Having, On.
חישובים ברמת השורה המתבססים על שורות אחרות (פונקציות חלון).
מיון סט הנתונים המוצג בעזרת האופרטור Order By.
על הנתונים הנשלפים ניתן לבצע חישובים ומניפולציות בהתאם לסוג הנתונים ובעזרת פונקציות שונות של TSQL:
חישובים אריתמטיים ומתמטיים על נתונים וסוגי נתונים מספריים.
חישובי תאריכים על נתונים וסוגי נתונים המייצגים תאריכים.
מניפולציות על טקסטים וסוגי נתונים טקסטואליים כולל תמיכה באותיות בשפות שונות (Collation).
המרה של נתונים מסוג אחד לאחר (Cast, Convert).
הצגת נתונים ייחודיים (Distinct).
הצגת נתונים חלקיים כשאין צורך להציג את כולם או כשמתבקש להציג כמות מוגבלת (Top).
ניתן לצרף לפקודות ה-DML "רמזים" (Hints) כדי לגרום למערכת לפעול בדרך מסוימת (למשל- להשתמש באינדקס מסוים ולא באחר).
בנוסף, ניתן לעשות שימוש ביכולות הרבות של שאילתות ה-Select כדי לקבל מידע על המערכת ממקורות כדוגמת:
טבלאות מערכת הכוללות מידע על המערכת עצמה (Meta Data).
DMVהכוללים מידע על השימוש השוטף במערכת.
משתני מערכת.
יש מספר כלים שמאפשרים לשלוף על ידי פקודות Select מידע ממקורות חיצוניים כמו שרתים או קבצים (OpenQuery, Linked Server).
פקודות DML > שליפת נתונים > פעולות על קבוצות

תורת הקבוצות מונחת בבסיס התאוריה של בסיסי הנתונים הרלציוניים, ופעולות בין סטים של נתונים ניתנות לאינטרפרטציה כפעולות על קבוצות. הדבר אמור בעיקר לגבי מספר אופרטורים שמייצגים במפורש פעולות כאלו:
Union – איחוד.
Except – הפרש.
Intersect – חיתוך.
פקודות DML > שינוי נתונים

בנוסף לשלוש הפקודות שצוינו (Insert, Update, Delete), יש ל-TSQL פקודות ייעודיות למקרים מיוחדים:
Truncate – פקודת מחיקה מהירה לטבלה שלמה.
Bulk Load, BCP ועוד – שליפה יעילה מקבצי טקסט, גליונות אלקטרוניים, קובצי XML וכו' לתוך טבלאות, ולהפך.
Linked Server - ביצוע פעולות DML בשרתים אחרים (לאו דווקא SQL Server).
Merge – שילוב של Insert & Update בו זמנית.
פקודות DML > שונות

פקודות DML תומכות בכלים וסוגי נתונים מיוחדים כמו:
Geo Spatial – יצוג נקודות גאומטריות במישור או נקודות גאוגרפיות על פני כדור הארץ.
Hierarchyid – יצוג היררכיות, בעיקר לייעול הטיפול ומניעת רקורסיות וחישובים מורכבים ולא יעילים.
XML – פעולות DML על קבצים ומשתנים מסוג XML.
ניתוח טקסטים (Full Text Search).
קינון סטים של נתונים ו-CTE- פעולות על הגדרה של שליפה מטבלה במקום על הטבלה במישרין.
שימוש בפונקציות CLR שנכתבו ב-#C בדרך כלל, ומאפשרות לשלב יכולות פרוצדורליות בשפת SQL הדקלרטיבית.
פעולות DDL

המונח DDL

מתייחס בראש ובראשונה לפקודות ליצירה וטיפול בטבלאות, להבדיל מפקודות DML המשמשות לטיפול בנתונים שבטבלאות, אך במשמעותו הרחבה יותר הוא מתייחס לכל הטיפול באובייקטים השונים של SQL Server, מלבד הנתונים עצמם.
TSQL מאפשרת לעבוד עם האובייקטים השונים, ליצור ולשנות אותם, להפעיל אותם וכו'.
כל הפעולות המתבצעות על SQL Server, גם אם הן נעשות דרך הממשק הגרפי תוך שימוש באשפים (Wizards) ובעכבר, מתורגמות לפקודות TSQL. מספר דוגמאות להמחשה:
טיפול והתייחסות לארכיטקטורה של SQL Server (שרת => דטבייס => סכמה => טבלה), ולאובייקטים השונים:
ביצוע ותזמון פעולות תחזוקה תקופתיות הכוללות גיבויים, טיפול בפרגמנטציה בטבלאות ובאינדקסים.
מניעה והתאוששות מתקלות בשרת (High Availability and Data Recovery) – שחזור דטבייסים מגיבויים, הפעלת שרתי גיבוי.
הגדרת משתמשים והענקת ושלילת הרשאות לגישה ושימוש בנתונים ובאובייקטים השונים:
הגדרת רפליקציות.
יצירת ג'ובים, תזמונם והרצתם.
משלוח דואר אלקטרוני.
יצירה, הפעלה ותחקור של מעקבים (Trace, Profiler, Extended Events) על השרת, למניעה ופתרון תקלות.
העיבוד הפיזי לעומת העיבוד הלוגי על פי תקן ANSI

היותה של TSQL שפה הצהרתית (באותו אופן כמו כל גרסה אחרת של SQL) מתבטאת בכך שהיא קרובה לשפה טבעית יותר משפות תכנות אחרות, למשל -
Select Name, Family From TblStudents Where BirthCountry='Israel' Order By Family, Name;
היא פקודת TSQL תקנית המהווה תרגום מילולי מקורב למשפט "שלוף שם ומשפחה מטבלת סטודנטים של כל אלו שנולדו בישראל ומיין לפי משפחה ושם". בשפת תכנות אימפרטיבית כדוגמת C או ג'אווה פקודה כזו תוחלף באופן כללי בסדרת הוראות טכניות ליצירת קישור (Connection) לבסיס הנתונים, שליפה בלולאה של הנתונים, מיונם (בעזרת קוד או הפעלת מתודה מתאימה) והצגתם על המסך.
The processing of a SELECT statement according to ANSI SQL would be the following:
הסדר הלוגי של הפסוקיות בפקודת Select טיפוסית מתאימה לצורת הדיבור הטיפוסית ולא לאופן בו הפעולה מתבצעת באופן פיזי, ולכן העיבוד הפיזי של השאילתה על ידי המנוע הוא בסדר שונה מאופן כתיבתה. למשל- בשפה מדוברת אנו עשויים לומר "הבא לי את המזלג ממגירת הסכו"ם שבארון", בעוד שפיזית הפעולה מתבצעת בסדא הפוך: "גש לארון, מצא את מגירת הסכו"ם, מצא את הסכום" וכו'.
העיבוד של פקודת Select לפי תקן ANSI SQL יהיה כדלקמן
:
select g.*
from users u inner join groups g on g.Userid = u.Userid
where u.LastName = 'Smith'
and u.FirstName = 'John'
פסוקית ה-From מתבצעת, ה-Cross Join או המכפלה הקרטזית נוצרת משתי הטבלאות ונוצרת טבלה וירטואלית Vtable1
פסוקית ה-On מתבצעת על Vtable1, ורק הרשומות שעומדות בתנאי g.Userid=u.Userid נכנסות לטבלה הווירטואלית Vtable2.
אם מתבצעת פקודה הכוללת Outer Join - הרשומות המתאימות שנמחקו מ-Vtable2 מתווספות ל-Vtable3, למשל בשאילתה הבאה:
select u.*
from users u left join groups g on g.Userid = u.Userid
where u.LastName = 'Smith'
and u.FirstName = 'John'
כל השורות מטבלת users שלא נמצאו להם התאמות בטבלת groups מתווספות ל-Vtable3.
פסוקית ה-Where מתבצעת, ובמקרה זה - רק רשומות של Smith מתווספות לטבלה הווירטואלית הבאה - Vtable4.
פסוקית ה-Group By מתבצעת; למשל אם הפקודה היא:
select g.GroupName, count(g.*) as NumberOfMembers
from users u inner join groups g on g.Userid = u.Userid
group by GroupName
אזי Vtable5 תכלול רשומות מ-Vtable4 שקובצו, במקרה זה לקבוצות לפי עמודה GroupName.
פסוקית ה-Having מתבצעת על הקבוצות של ה-Group By (בניגוד ל-Where שמתבצע לפני), והרשומות שעומדות בתנאי נכנסות לטבלה וירטואלית Vtable6. למשל:
select g.GroupName, count(g.*) as NumberOfMembers
from users u inner join groups g on g.Userid = u.Userid
group by GroupName
having count(g.*) > 5
פסוקית ה-Select מתבצעת לקראת הסוף (למרות שהיא ראשונה בפקודה!) בתור טבלה וירטואלית Vtable7.
פסוקית ה-Distinct מתבצעת, שורות כפולות מתוך Vtable7 מוסרות, והתוצאה מוחזרת בתור טבלה וירטואלית Vtable8.
פסוקית ה-Order By מתבצעת, הרשומות ממויינות ומוחזרות בתור Vcursor9. זהו Cursor ולא טבלה וירטואלית שכן ANSI מגדיר סט רשומות ממויין בתור Cursor (סט או קבוצה על פי הגדרתה בתורת הקבוצות מוגדר כאוסף של איברים, לסדר שלהם אין חשיבות, ולכן השימוש במונח Cursor למקרה בו יש חשיבות לסדר).
הערות שוליים

↑  "המנוע" הוא התוכנה ש"מאחורי הקלעים" שמעבדת את פקודות ה-TSQL ומבצעת אותן.
↑  שליפה ועיבוד נתונים - ראה להלן.
↑  לשם כך ניתן להיעזר בקוד CLR שהוא הרבה יותר יעיל בכך ונהנה מיכולות מוהנות ייעודיות.
↑  ל-TSQL אין פונקציות לחישובים פיננסיים או סטטיסטיים (מעבר לממוצע וסטיית תקן פשוטים) כפי שיש למשל באקסל, או תמיכה בביטויים רגולריים.
↑  משתמשת בפקודות דקלרטיביות (הצהרתיות) מה לעשות, בניגוד לשפות תכנות אימפרטיביות (פרוצדורליות) הכוללות פקודות איך לעשות.
↑  הכוונה לתקן ANSI (של מכון התקנים האמריקני American National Standards Institute). ולתקן  ISO
↑  שפת תכנות נחשבת ל-Turing Complete אם היא יכולה לבצע מה שמכונת טיורינג מבצעת.
↑  SQL Server Management Studio
↑  Azure שימוש בשרתים של מיקרוסופט שהשימוש בהם נמכר כשירות (ולא כתוכנה המותקנת על השרת של הלקוח).
↑  למשל פרוצדורה המחשבת סיכום מכירות שנתי לפי חודשים של סוכן מכירות, ומקבלת שני פרמטרים- מספר הסוכן ושנת הדו"ח.
↑  משתנה הכולל סט נתונים: הגדרה של עמודות, ומפעילים עליו פקודות DML.
↑  למשל- חיוב של חשבון אחד וזיכוי של הנגדי לו במערכת חשבונאית
↑  Data Manipulation Language
↑  חישוב הערך המקסימלי או המצטבר בקבוצת שורות, מספור שורות, פניה לשורה קודמת ועוד.
↑  בשפות דקלרטיביות המתכנת אינו מגדיר איך לבצע את המשימה וזה נעשה אוטומטית על ידי המערכת, אך יש דרכים להשפיע עליה במקרה הצורך וה-Hints הם דוגמה לכך.
↑  Data Management Views
↑  Common Table Expression
↑  Data Definition Language
↑  פקודת Revoke שוללת הרשאה קיימת אך אינה מונעת במקרה שיש הרשאות נוספות, ואילו Deny מונעת באופן גורף גם אם יש הרשאות ישירות או עקיפות.
↑  Inside Microsoft SQL Server 2005: T-SQL Querying by Itzik Ben-Gan, Lubor Kollar, and Dejan Karka
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph397753
דינה אל-ודידי

| --- | --- |

 לידה:  1 באוקטובר 1987 (בת 37) מצריים, קהיר 
 מוקד פעילות:  מצרים 
 תקופת הפעילות:  מ-2011 
 סוגה:  בוסה נובה 
 שפה מועדפת:  ערבית, ערבית מצרית 
 dinaelwedidi.com
 
דינה אל ודידי (בערבית: دينا الوديدي; נולדה ב-1 באוקטובר 1987), היא זמרת, מלחינה, גיטריסטית, שחקנית ומספרת סיפורים מצרית. היא מוכרת כזמרת הראשית של קבוצת מוזיקאים המשלבת מוזיקה מקומית ועולמית[דרוש מקור].
תחילת דרכה

דינה אל-ודידי נולדה וגדלה בגיזה, מצרים. היא למדה ספרות מזרחית עם התמחות בטורקית וספרות פרסית, באוניברסיטת קהיר, וסיימה את לימודיה ב-2008. לאחר מכן, עבדה כמתרגמת ולפעמים כמדריכת טיולים במצרים.
אל-ודידי גילתה את התשוקה למוזיקה לאחר שהשתתפה בסדנת תיאטרון של מאגיד סולימאן ב-2008, אשר בה למדה לשיר במגוון רחב של ז'אנרים מסורתיים. היא החליטה לעזוב את הסדנה והתחילה לחקור את הפוטנציאל המלא של הקול שלה. היא השתלמה בסדנאות רבות עם מוזיקאים עצמאיים במצרים ומחוצה לה, כולל עם פתחי סלאמה, המוזיקאי זוכה פרס גראמי, והזמרת קמיליה ג'ובראן.
קריירה מוזיקלית

בתחילת 2011, אל-ודידי עזבה את הסדנה והקימה קבוצת מוזיקה משלה המורכבת ממנה ועוד שישה אנשים. במקרה, בעת שפרצה המהפכה המצרית של 2011, אל-ודידי לקחה חלק בהקלטת אופרטה מודרנית, ח'אלינה נחלאם ("בוא החלום"), עם הלהקה המצרית מסר אגבארי, תאמר שלבי, והזמרים הטוניסאים מהדי רבי, אניס דרידי ומוחמד בן ג'מעא. השיר היה להיט גדול, וייצג את רוח האביב הערבי של 2011.
קריירה מוזיקלית > הדרכת ז'ילברטו ז'יל

בשנת 2012 אל-ודידי נבחרה על ידי ז'ילברטו ז'יל ופרויקט החניכה באמנויות של חברת רולקס ללמוד אצל המוזיקאי הברזילאי האיקוני. השניים הופיעו ביחד ב-"Back2Black", חלק מפסטיבל לונדון 2012. מאוחר יותר הם נפגשו באירועים מוזיקליים ולשיחות בשווייץ, ארצות הברית, ברזיל ומצרים. ז'יל התרשם רבות מכישרונה והטווח המוזיקלי של אל-ודידי.
קריירה מוזיקלית > פרויקט הנילוס

ב 2013 אל-ודידי השתתפה ב"פרויקט הנילוס", יוזמה מוזיקלית סביבתית אשר מפגישה בין מוזיקאים והוגים מכל רחבי עמק הנילוס. אל-ודידי השתתפה עם השיר שלה ("יא גאנובי", בתרגום לעברית: "הוי דרום שלי") בו אל-ודידי שרה על החרטה שהיא מרגישה בשל הניתוק מהדרום שלה (מטפורה לנילוס), ועל הכמיהה שלה שהוא יהיה חלק אינטגרלי יותר של חייה. השיר הוא ביטוי מוזיקלי של משימת הקולקטיב, להתאגד יחד ולרפא את היחסים השבורים בתוך הסביבה התרבותית והטבעית של המשתתפים.
קריירה מוזיקלית > דיסקוגרפיה

2014: أغان من ربيع مسروق (שירי אביב גנובים)
2014: تدور وترجع (לפנות בחזרה)
הערות שוליים

↑  "Bands to Watch: Dina El Wedidi". Egypt Independent. 2011-10-27.
↑  "Egypt's Dina El-Wedidi joins legendary Brazilian artist Gilberto Gil - Music - Arts & Culture - Ahram Online". English.ahram.org.eg. 2012-06-11.
↑  "Dina El Wedidi Biography | Official Website". Dinaelwedidi.com.
↑  Robin Denselow. "Back2Black – review | Music". The Guardian.
↑  "Rolex Mentor and Protégé Arts Initiative: A year of mentoring". Rolexmentorprotege.com. 2012-01-25.
↑  "The Nile Project Releases Debut Album – Featuring Nyaruach!". Gatwitchrecords.com. אורכב מ-המקור ב-2014-03-08.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2019033768  MusicBrainz: cd00aae6-ac3a-45a4-9f2e-8614c903197b  VIAF: 261145541843396601024   WorldCat (עם VIAF): 261145541843396601024 
דינה אל-ודידי מנגנת בגיטרה
דינה אל-ודידי בהופעה בבית האופרה ב-2014
יום הסקייטבורד

סמל יום הסקייטבורד
ג'ימי בטריק סקייטבורד בגן סאקר בירושלים
יום הסקייטבורד (באנגלית Go Skateboarding Day) הוא יום חג מוכר באופן לא רשמי של גולשי הסקייטבורד ברחבי העולם. יום הסקייטבורד נחגג מדי שנה בתאריך ה-21 ביוני. ה-21 ביוני נבחר בהיותו "היום הארוך בשנה" והיום הראשון הרשמי של תחילת הקיץ בחצי הכדור הצפוני.
את הרעיון ליום הסקייטבורד הגתה ההתאחדות הבינלאומית של חברות הסקייטבורד, (באנגלית: International Association of Skateboard Companies‏; IASC). זהו ארגון ללא כוונת רווח שנוסד בשנת 1994 בארצות הברית על ידי חברות יצרני סקייטבורד, מוכרים של ציוד סקייטבורד, סקייטפארקים, מתכנני סקייטפארקים ומארגני תחרויות בתחום.
מטרת הארגון לייצג את תעשיית הסקייטבורד, לקדם את גלישת הסקייטבורד, להגדיל את מספר הגולשים והלימוד של הסקייטבורדינג. הארגון פועל להכרה בזכות לגלוש בסקייטבורד וליצירה של מקומות מתאימים לגלישה (בארצות הברית).
היוזמה ליום הסקייטבורד הייתה לעודד צעירים לפעילות ספורט בכלל וסקייטבורדינג בפרט ולעודד גולשי סקייטבורד ברחבי העולם לצאת לגלוש, להשתתף בתחרויות ולקדם באופן כללי את השימוש בסקייטבורד. באנגלית Go Skateboarding בא כהתרסה לתמרור ולציווי No Skateboarding: גלוש בסקייטבורד בניגוד לציווי לא סקייטבורד.
יום הסקייטבורד צוין לראשונה בשנת 2004 ומאז משמש הזדמנות לחגיגה ועריכת אירועים בתחום הסקייטבורד. יום הסקייטבורד מתקיים גם בישראל ביוזמות של חברות וחנויות סקייטבורד ובהשתתפות גולשים רבים.
הערות שוליים

↑  "Skateboard Guide". Monday, July 13, 2020
↑  יום הסקייטבורד בירושלים, 2009
↑  יום הסקייטבורד בתל אביב, 2009
המרכז האקדמי הישראלי בקהיר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  מכון מחקר 
 מדינה:  מצרים 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1982
 תאריך פתיחה רשמי:  1982 
 cairo.co.il
 
המרכז האקדמי הישראלי בקהיר הוא מרכז מחקרי-תרבותי אשר פועל בקהיר משנת 1982, בחסות האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
אודות המרכז

המרכז הוקם בשנת 1982, כחלק מהסכם השלום בין ישראל למצרים, בחסות החברה המזרחית הישראלית (כיום האגודה הישראלית ללימודי המזרח התיכון והאסלאם) והאקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, ומנהלו הראשון היה הפרופסור שמעון שמיר, אשר שימש בתפקיד שלוש שנים. לפי ההסכם מצרים הייתה אמורה להקים מרכז דומה בישראל, אולם עד היום טרם עשתה זאת.
מטרת המרכז היא לקדם את שיתוף הפעולה התרבותי והאקדמי בין ישראל למצרים. בין השאר עוסקים בעזרה לחוקרים ולסטודנטים מצרים הלומדים עברית, יהדות ותולדות ישראל ובתרגום ספרות ומחקר בעברית לערבית בניב מצרי. המרכז מקיים באופן תדיר מפגשים והרצאות עם אושיות תרבות ואקדמיה ישראליות מרכזיות. במרכז קיימת ספריה גדולה המתמקדת בעיקר בהיסטוריה ובתרבות של ישראל, ביהדות, בלשון ובספרות עברית. כמו כן פועל המרכז במטרה להנציח ולתעד את תרבותם ומורשתם של קהילת יהודי מצרים. בראש המרכז עומד מאז 2006 הפרופסור גבי רוזנבאום. המרכז שוכן במבנה בשכונת דוקי שברובע גיזה בקהיר, סמוך למלון שרתון קהיר.
עם פרוץ ההפיכה במצרים בחודש ינואר 2011, הוחזר לישראל ראש המרכז, הפרופסור גבריאל רוזנבאום, המנהל אותו נכון לשנת 2013, בעיקר מישראל.
בשנת 2016 פרסם שמעון שמיר ספר על תולדות המרכז.
ראשי המרכז

פרופ' שמעון שמיר (1984-1982)
פרופ' גבי ורבורג (1986-1984)
פרופ' אשר עובדיה (1989-1986)
פרופ' יוסף גינת (1992-1989)
פרופ' עמנואל מרקס (1996-1992)
פרופ' ששון סומך (1997-1996)
ד"ר יוסי אמיתי (2001-1997)
פרופ' דוד קושניר (2003-2001)
פרופ' שריאל שליו (2006-2003)
פרופ' גבי רוזנבאום (2006-)
ביקורת

העיתונאי בני ציפר טען ב-2009, שהמרכז הוא בועה מבוצרת עם סידורי ביטחון מופרזים שיצרו לישראל דימוי של כוחניות אכזרית. המרכז לרוב לא הצליח לייצור שיתוף פעולה עם אנשי אקדמיה מצרים או אנשים שרצו ללמוד על ישראל והתרבות הישראלית.
לקריאה נוספת

אלי פודה (עורך), "רב שיח: תרומתו של המרכז האקדמי הישראלי בקהיר ליחסי ישראל-מצרים במלאת עשרים שנה לייסודו (2002-1982)", בתוך: המזרח החדש כרך מז, תשס"ח.
שמעון שמיר, "עלה טרף - סיפור המרכז האקדמי הישראלי בקהיר", ההוצאה לאור של אוניברסיטת תל אביב, 2016
הערות שוליים

↑   אלי עמיר, בחזרה אל השנים היפות ביחסים בין ישראל למצרים, באתר הארץ, 21 באוגוסט 2016
↑  בני ציפר, מצרים רבים לומדים תרבות עברית, באתר הארץ, 6 בדצמבר 2005
↑   יוסי אמיתי, "עלה טרף": זיכרונות מתור הזהב הקהירי, באתר הארץ, 16 באוקטובר 2016
↑  בני ציפר, בני ציפר | אני מבין לחלוטין את הסלידה שיש למצרים משגריר ישראל, באתר הארץ, 19 בספטמבר 2009
לינדי

| --- | --- |

 מדינה:  טנזניה טנזניה
 בירת המחוז:  לינדי 
 תאריך ייסוד:  1 ביולי 1971 
 על שם:  לינדי 
 שטח:  66,040 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  1,194,028 (2022)
 קואורדינטות:  9°30′S 38°30′E﻿ / ﻿9.5°S 38.5°E﻿ / -9.5; 38.5 
 https://lindi.go.tz/
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה     he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
לינדי (Lindi) הוא אחד מ-31 מחוזות טנזניה.
מחוז זה, המחולק לשש נפות, ממוקם בחלק הדרום מזרחי של המדינה וגובל במזרחו עם האוקיינוס ההודי ובדרומו עם מחוז מטווארה.
על פי המפקד האחרון שנערך בטנזניה בשנת 2002 מנה מחוז זה 791,306 נפשות, כאשר מספר בתי האב הוא 190,761.
אלדאר קומלוש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 בדצמבר 1892 Dolná Strehová, סלובקיה 
 פטירה:  22 ביוני 1980 (בגיל 87) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Kredens Aladár 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 שם עט:  Koral Álmos 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אטווש לוראנד 
 שפות היצירה:  הונגרית 
 בן או בת זוג:  ארז'י פלוטאי (1937–1980) 
 פרסים והוקרה:  פרס הרפובליקה העממית ההונגרית (1973) 
 
אלדאר קומלוש (במקור קרדנס, בהונגרית: Komlós Aladár; שמו הבדוי הספרותי היה אַלְמוֹש קוֹרַל. דולנה סטרהובה, 10 בדצמבר 1892 – בודפשט, 22 ביוני 1980) היה סופר, משורר, מתרגם, דוקטור לספרות, היסטוריון ומבקר ספרות הונגרי-יהודי, ניצול שואה ברכבת של ישראל קסטנר, בעלה של השחקנית ההונגרייה-יהודייה ארז'י פלוֹטַאִי.
ביוגרפיה

קומלוש נולד למשפחה יהודית. הוא למד בתיכון בלוצ'נץ, שם גילה מורו, הסופר והמשורר אלדאר בודור, את כישרונו. משנת 1910 למד בחוג לטינית-הונגרית באוניברסיטת בודפשט, שם הצטרף לחוג גליליאו. הוא סיים את לימודיו בשנת 1918 כמורה. במהלך מלחמת העולם הראשונה נפל בשבי האיטלקי. לאחר המלחמה עבד כמורה, אך פוטר בקושיצה בשנת 1920 בשל מאמר שכתב בעיתון. להזמנת אוסקר יאסי הפך עמית במערכת "העיתון ההונגרי של וינה" (Bécsi Magyar Újság) (בגרמנית: Wiener Ungarische Zeitung) מ- 1922 עד 1923. משנת 1925 היה מבקר של המגזין "חיי התיאטרון" ופרסם את המאמר הראשון שלו בכתב העת הספרותי החשוב ניוגט. באותה שנה הוא זכה בפרס שלישי בתחרות המגזין שלו על עבודתו על המשורר אנדרה אדי. בשנים 1928-1938 ובשנים 1940-1944 לימד הונגרית ולטינית בגימנסיה היהודית בבודפשט. במהלך מלחמת העולם השנייה הוא נשלח ברכבת של קסטנר (ישראל קסטנר), תחילה לברגן-בלזן ומשם לשווייץ. הוא חזר משם להונגריה בשנת 1945. בשנת 1946 מונה למרצה זמני באוניברסיטה. בין השנים 1949–1960 היה מרצה קבוע באוניברסיטה ואחר כך, בהיותו בפנסיה, המשיך כמורה בתיכון בבודפשט. משנת 1953 עבד במרכז לתיעוד ההיסטוריה הספרותית של האקדמיה ההונגרית למדעים ומשנת 1956 ועד פרישתו היה עמית מחקר בכיר עצמאי במכון.
פעילותו

כרך השירים הראשון שלו, "הייתי משורר", ראה אור בשנת 1921. (האוסף פורסם על ידי לרינץ סבו בכתב העת הספרותי החשוב ניוגט) בשנת 1931, קובץ שיריו "פני המטורף האילם" עורר כעס בקרב מבקרים. בשנת 1933 ראה אור הרומן הראשון שלו, ההרפתקה רומאית שמתרחש בתקופת הקיסר אוגוסטוס. סדרת עבודותיו על ההיסטוריה הספרותית ההונגרית נפתחה בשנת 1928 בשם "הליריקה ההונגרית החדשה", שעסקה בדור הראשון של כותבי ועורכי כתב העת הספרותי ניוגט. אחד הסיכומים החשובים ביותר של ההיסטוריה הספרותית ההונגרית שפורסמה בשנת 1959 נקראת שירה הונגרית משאנדור פטפי ועד אנדרה אדי. הוא פרסם גם כמה אוספי מאמרים.