stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סוזן פיינשטיין
חיים אישיים

סוזן פיינשטיין נשואה לפרופסור לסוציולוגיה אורבנית נורמן ל. פיינשטיין שכיהן בעבר כדיקן הפקולטה לאומנויות ומדעים בקולג' "ברוך" בניו יורק, כמו כן כיהן כדיקן הפקולטה במכללת ואסר וכנשיא מכללת קונטיקט. בסתיו 2019 התחילו פיינשטיין ובעלה ללמד את הקורס "היסטוריה ותיאוריה של התערבויות עירוניות" בבית הספר לעיצוב של אוניברסיטת הרווארד. הם מתגוררים בקונטיקט ויש להם שני בנים.
עבודתה המחקרית

תחומי מחקרה של סוזן פיינשטיין כוללים תיאוריות תכנון, תיאוריה עירונית, התחדשות עירונית ומדיניות עירונית השוואתית תוך התמקדות בארצות הברית, אירופה ומזרח אסיה. תחת עבודתה המחקרית ניתן למצוא שלושה מושגי מפתח: העיר הצודקת, בוני העיר ומגוון עירוני.
עבודתה המחקרית > העיר הצודקת - The Just City

מאז 1999 עבדה פיינשטיין על הוכחת התיאוריה של "העיר הצודקת", רעיון שעל שמו נקרא גם ספרה שראה אור ב-2010. לטענתה, מתכנני ערים זקוקים לתיאוריה נורמטיבית של צדק מכיוון שהתלהבותם מגיוון חברתי וגיוון הסביבה הבנויה, אינם מייצרים חלופות לאי-שוויון שקיים במשטרים מתפתחים.
בחלקו הראשון של הספר, נשענת פיינשטיין על עבודות קודמות של ג'ון רולס, מרתה נוסבאום, איריס מריון יאנג, ננסי פרייזר (אנ') ואחרים, כדי לפתח גישה לצדק שרלוונטית למאה ה-21.
פיתוח תאוריית העיר הצודקת מחייב התמודדות עם נושאי המדיניות העירונית והתמקדות בקריטריונים של צדק, לכן פיינשטיין זיקקה את דיוני הפילוסופיה, הספרות ותורת התכנון לשלושה ערכים שאותם לטענתה צריך לקדם על מנת להשיג מרחב צודק יותר:
הגינות (Equity)- קידום הגינות והוגנות בחלוקת המשאבים בין מרחבי העיר. ערך זה מקבל עדיפות על פני האחרים.
דמוקרטיה (Democracy)- חיזוק הדמוקרטיה בתהליך התכנון והפיתוח.
שונות/ מגוון (Diversity)- הכרה במגוון זהויות של קבוצות האוכלוסייה בעיר.
בעולם האמיתי ובפוליטיקה המקומית והמרכזית, מתקשים לשלב את שלושת הערכים הללו, שכן לעיתים הם מתנגשים זה בזה. לכן, מוצגת גם "גישת היכולות", גישה הגורסת כי אין פתרון כללי למתחים בין הערכים: הגינות, דמוקרטיה ושונות/ מגוון ויש להתייחס אליהם כנורמות החלות באופן נרחב ולפיכך להתאים אותם לנסיבות השונות.
לדוגמה, בעת החלת מדיניות כלכלית או חברתית מסוימת, יש לבחון כמה תרוויח כל קבוצה באוכלוסייה ומי מחליט על כך. לאחר מכן, תיבחר האלטרנטיבה שתשפר את חלקם של המקופחים בחברה תוך יצירת איזון מול שאר הקבוצות בעזרת מנגנוני הצדק.
פיינשטיין טוענת בספרה כי עבודתו של המתכנן חייבת להתחשב גם בשיקולים חברתיים, אחרת עלול להתרחש תכנון לקוי ולא מספק לעיר.
על המתכנן להתייחס לשאלות כמו: "מהם התנאים המאפשרים או המגבילים את התכנון כך שיהיה תכנון צודק לעיר?", "כיצד משפיע התכנון על משתמשי העיר, כולל תושבים, נוסעים ומבקרים?"
בחלקו השני של הספר, פיינשטיין בוחנת שלושה מקרי בוחן והם שלושת הערים: ניו-יורק, לונדון ואמסטרדם על ידי הערכת התוכניות שלהם לדיור ופיתוח ביחס לשלושת הערכים: הגינות, דמוקרטיה ושונות/ מגוון.
באמסטרדם של שנות התשעים מצאה פיינשטיין את ההתגשמות של שלושת הערכים הללו יחד, מעין אוטופיה עירונית. אך עשור מאוחר יותר היא רואה כיצד הפלורליזם והרב-גוניות נכבשים על ידי ערכים נאו-ליברליים שהופכים את העיר לפחות צודקת. אך עדיין, בהשוואה לניו-יורק ולונדון, אמסטרדם נחשבת למקום שוויוני יותר.
לבסוף, מציעה פיינשטיין מערך קריטריונים עבור כל ערך, שעל מתכנני ערים וקובעי מדיניות לקחת בחשבון בעת פיתוח תוכניות להבטחת צדק רב יותר, הן בתהליך גיבושם והן בהשפעותיהם.
עבודתה המחקרית > בוני העיר - The City Builders

בספר שראה אור ב-1994, פיינשטיין בוחנת את מאמצי הפיתוח מחדש המשמעותיים בניו-יורק ולונדון כדי לחשוף את הכוחות העומדים מאחורי מחזורי ההשקעה הללו ואת התפקיד שמדיניות ציבורית יכולה למלא כדי למתן את חוסר היציבות בשוק. היא מתעדת את התקדמותם של שלושה פרויקטים של פיתוח בניו- יורק (טיימס סקוור, מרכז העיר ברוקלין ובאטרי פארק סיטי) ושלושה בלונדון (קינגס קרוס, ספיטלפילדס ודוקלנדס). באמצעות ניתוח התהליכים הפוליטיים והכלכליים שעומדים בבסיס השינויים הפיזיים בערים הללו בשני העשורים האחרונים, חושפת פיינשטיין את התפקיד שמילאו תפיסותיהם של המפתחים והאסטרטגיות באינטראקציה שלהם עם קובעי המדיניות הציבוריים וגם עם שוקי הנכסים.
בחקירת ההתקרבות בין לונדון וניו-יורק במהלך שנות ה-80 ואז ההסתעפות שהחלה ביניהן בשנות ה-90, פיינשטיין מתחקה אחרי קווי הדמיון וההבדלים בהשפעות הגלובליזציה, האידאולוגיה והמבנים המוסדיים בחוויה של כל אחת מהערים. פיינשטיין מסכמת בכך שהיא מעריכה את ההשפעה של התפתחות "פארקי השעשועים" על הרקמה העירונית וממליצה על מערכת של אסטרטגיות ריאליות הן לפיתוח ערים מחדש והן לשיפור חייהם של התושבים בערים.
עבודתה המחקרית > ערים ומגוון - Cities and diversity

בספרה ערים ומגוון שיצא לאור בשנת 2005 טוענת פיינשטיין על חשיבותו של המגוון העירוני בתכנון העיר. פיינשטיין בדקה האם יש קשר בין מגוון חברתי למגוון פיזי והאם מגוון חברתי הכרחי לצורך קיום של עיר צודקת. למונח מגוון בתכנון משמעויות רבות ושונות וביניהן: עיצוב פיזי מגוון, עירוב שימושים וקבוצות חברתיות שונות. לטענת פיינשטיין, הקשר בין מגוון לשיח הסובב סובלנות אינו ברור. הוא יכול לעורר הבנה, ובהינתן מערכת ערכים שונה הוא יכול ליצור גם עוינות.
בנוסף, פיינשטיין בדקה האם הדגשת המגוון העירוני משפיעה לטובה או לרעה על המבנה הכלכלי של העיר? האם קיים קשר בין מגוון לחדשנות כלכלית? היא מצאה כי ישנו קשר חיובי בין חדשנות כלכלית וצמיחה כלכלית עירונית לבין מגוון.
השפעות רעיונותיה בישראל

במאה ה-21 שאלות הנוגעות לעוול וצדק חלוקתי נמצאות בבסיס הדיון החברתי-פוליטי.
בישראל, לדוגמה, בתסקיר תכנוני-חברתי שנערך עבור באר שבע באוניברסיטת בן-גוריון ב-2014 (אורן יפתחאלי, 2014), אימצו החוקרים את מודל העיר הצודקת של סוזן פיינשטיין בשילוב עם חזון "הזכות לעיר" של הפילוסוף אנרי לפבר. המודל שפותח הגדיר שלושה יעדים מרכזיים שראוי שיקבלו חשיבות גבוהה בתכנון של עיר וביניהם: שוויון, מגוון ודמוקרטיה: שוויון - במצב הסביבה הבנויה בין חלקי העיר השונים, מגוון - הכרה בזהויות שונות במרחבי העיר וייצוגן במרחב הציבורי, דמוקרטיה - הנהגת תהליכי תכנון הוגנים ושקופים אשר יקדמו את זכויות הציבור.
המודל הזה בשילוב עם ההמלצות והרעיונות הלקוחים מתוך כתביה של פיינשטיין יוכלו לקדם את באר שבע לקראת צדק עירוני וקיימות חברתית בעתיד.
ביקורת

כחלק מסגנון כתיבתה של פיינשטיין, היא מעלה לאורך ספרה "העיר הצודקת" ציטוטים שנשלחו אליה לאורך השנים המבקרים והמערערים את עמדתה בנושא, תוך שהיא מציינת כיצד היא עונה עליהם בגישתה ולעיתים אף מודה כאשר אין ביכולתה של הגישה לענות על הביקורות שהועלו.
אחת מן הביקורות הללו הושמעה על ידי דויד הארווי (David Harvey) וקוז פוטר (Cuz Potter), שטענו כי תאוריית "העיר הצודקת" אינה מתקנת את העוולות הטבועות של העירוניות הקפיטליסטית, אלא מקלה ראש בהן. לטענתם, הגישה המתוארת בספרה של פיינשטיין עוסקת בהפחתת השלכות תוצאותיהם של תהליכים קפיטליסטיים במקום ליצור חברה צודקת חברתית. הם מוסיפים כי מכיוון שגישת "העיר הצודקת" מנציחה את תיאורית הניצול של כוח העבודה על ידי ההון היא מדכאת את הבדלי המעמדות הבסיסיים ובכך נמנעת מעימותים ומאבק.
פיינשטיין בתגובה ענתה כי היא צופה עימותים במאבק ליצירת רפורמות לא-רפורמיסטיות, אף על פי שהיא לא יכולה להכחיש שהקפיטליזם עצמו הוא מערכת שאינה אנושית מטבעה.
מלבד זאת, שלושת מקרי הבוחן של פיינשטיין הם הערים ניו יורק, אמסטרדם ולונדון ומהן היא גוזרת מסקנות והמלצות למדיניות שתיתן יותר שוויון, הוגנות ומגוון. ערים אלו הן חלק ממדינות דמוקרטיות וקפיטליסטיות ולכן, ככל הנראה, המלצותיה של פיינשטיין לא בהכרח יתאימו למדינות שאינן דמוקרטיות ואינן קפיטליסטיות. על אף שצדק הוא מונח בעל משמעות גלובלית, הביטוי שלו עשוי להשתנות ממדינה למדינה וכך גם המנגנונים באמצעותם יהיה ניתן לקדמו. לפיכך, תאוריית העיר הצודקת לא תתאים לכל עיר באופן מוחלט.
הערות שוליים

1 2 3 4  Cuz Potter, Sai Balakrishnan, Fainstein- fragmented states and pragmatic improvements, Conversations in Planning Theory and Practice Booklet Project
1 2  Fainstein, Susan, The Just City, Ithaca, NY: Cornell University Press, 2010
↑  Fainstein, Susan, The City Builders: Property, Politics, and Planning in London and New York, Cambridge, MA: Blackwell Publishers, 1994
↑  Fainstein, Susan, Cities and Diversity Should We Want it? Can We Plan For It?, Urban Affairs Review 41, 2005, עמ' 3-19
↑  יפתחאל אורן, מנדלבאום רני, מדרום תיפתח הטובה? תסקיר חברתי-תכנוני לבאר שבע, תכנון 12, איגוד המתכננים בישראל, 2015, עמ' 226-245
↑  Don Mitchell, Mitchell on Fainstein, 'The Just City', ‏2011
↑  Peter Marcuse, James Connolly, Johannes Novy, Ingrid Olivo, Cuz Potter, Justin Steil, The Right to The Just City, Searching for The Just City: Debates in Urban Theory and Practice, Routledge, 2011, עמ' 40-51
↑  נופר אבני, הדרום הגלובלי, שפת רחוב: מגזין עירוני
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261060705171  BIBSYS: 90119882  BnF: cb12315786v (data)  CANTIC: a10081975  GND: 121313603  ISNI: 0000 0001 2132 8281  LCCN: n81144088  LNB: 000166816  NKC: ntk2010537730  NTA: 069290490  SUDOC: 032054688  VIAF: 51757707   WorldCat (עם VIAF): 51757707 
דימוי ערכי העיר הצודקת לפי סוזן פיינשטיין
סימן קוסמאול

סימן קוסמאול (באנגלית: Kussmaul sign) הוא מצב בו לחץ הדם הוורידי מוגבר ועולה עוד יותר בזמן שאיפת אוויר (לקיחת אוויר לריאות, inspirium). ורידי הצוואר (jugular veins) ייראו גדושים ונפוחים במצב זה, בגלל קושי במילוי הלב בדם.
ניתן למדוד עליה בלחץ על ידי מדידת ה- JVP- jugular venous pulse: במצב נורמלי, יש ירידה בלחץ הדם הוורידי בזמן לקיחת אוויר, ואולם כאן תימדד עליה.
רקע

באופן נורמלי, ה-JVP יורד בזמן לקיחת אוויר כתוצאה מכך שיש ירידה בלחץ בית החזה אשר מתרחב במהלך לקיחת האוויר. הסימן ע"ש קוסמאול יכול להעיד על בעיה במילוי החדר הימני של הלב - או כתוצאה למשל מהצטברות של נוזלים בפריקארד (השק העוטף את הלב), או כתוצאה מהיענות נמוכה של שריר הלב (מיוקרד) או הפריקארד.
סיבות

הסיבות לנוכחותו של הסימן ע"ש קוסמאול:
פריקרדיטיס קונסטריקטיבי (אנ')(ראה- מחלות פריקרדיאליות)- מצב בו הקרום העוטף את הלב (הפריקארד) מצטלק כתוצאה מפתולוגיות שונות, וחוסם את יכולתו של הלב להתמלא כראוי.
קרדיומיופתיה רסטריקטיבית.
אוטם החדר הימני של הלב.
אי ספיקה של החדר הימני.
גידולי לב.
סטנוזיס (היצרות) של המסתם הטריקוספידלי (המסתם התלת-פסיגי)
היסטוריה

סימן קוסמאול נקרא על שם רופא גרמני אשר תיאר זאת לראשונה ד"ר אדולף קוסמאול, (1822-1902), גם "נשימת קוסמאול" (kussmaul breathing) נקראת על שמו, מצב בו החולה נושם נשימות עמוקות מאוד כתוצאה מבעיה במאזן חומצה ובסיס בגוף- חמצת מטבולית ובעיקר חמצת קטוטית סוכרתית.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
ספארי KIDS

| --- | --- |

 פרטי הערוץ
 מדינה:  ישראל ישראל
 קטגוריה:  ילדים, אנימציה, טבע, בעלי חיים
 תאריך השקה:  18 ביוני 2012
 תאריך סגירה:  2013
 שפה:  עברית
 אזור קליטה:  ישראל
 שיטת שידור:  HOT
ספארי KIDS היה ערוץ טבע ישראלי המיועד לילדים ונוער בגילאי 7–17. הערוץ, אשר החל לשדר ב-18 ביוני 2012 והסתיים לשדר ב-2013, נמצא בבעלות משותפת של טלית תקשורת ו-HOT ועוסק בטבע ובעולם בעלי החיים. בערוץ משודרות סדרות עבר שדובבו מחדש כמו "מופע החיות" ("המופע של מוח וסרח") ו"חיות מדהימות" ("הנרי והעולם המופלא").
סדרות עיקריות

חי וזארה (אד ואפה בחידוש)
קמי בעולם האמיתי (סדרת ספין אוף לקמי)
מופע החיות (המופע של מוח וסרח בחידוש דיבוב העונה השלישית)
חיות מדהימות (הנרי והעולם המופלא בחידוש)
ספריית הסרטים של אמא מירבל (מאמא בסוואנה בחידוש)
בג'ונגל של רוי בוי (משודרת בעבר בערוץ ג'וניור ובערוץ כוכבי הילדים ובהווה בערוץ הכוכבים)
הפלא שבחיות הפרא (פרא עולמי בחידוש)
הערות שוליים

↑  HOT מעלה ערוץ טבע חדש לילדים - ספארי KIDS, באתר כלכליסט, 18 ביוני 2012
סם ורטולומאוס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  8 בפברואר 1995 (בן 29) קווינס, ניו יורק, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-2017
 מקום לימודים:  הסיטי קולג' של ניו יורק
 פרופיל ב-IMDb
 
סם ורטולומאוס (באנגלית: Sam Vartholomeos; נולד ב-8 בפברואר 1995) הוא שחקן אמריקאי.
ביוגרפיה

ורטולומיאוס נולד ב-8 בפברואר 1995 בקווינס, ניו יורק למשפחה ממוצא יווני. הוא למד בסיטי קולג' של ניו יורק וסיים תואר ראשון בפסיכולוגיה.
קריירה

הופעתו הראשונה בטלוויזיה הייתה בשנת 2017 בסדרת הטלוויזיה "בול". באותה שנה שיחק בשני פרקים של סדרת הטלוויזיה "מסע בין כוכבים: דיסקברי". הוא חזר לשחק בעוד פרק בסדרה בשנה לאחר מכן. בשנת 2018 התארח בסדרת הטלוויזיה "חוק וסדר: מדור מיוחד".
בשנת 2019 שיחק בתפקיד ראשי במחזה פרי עטו של אית'ן כהן "A Play is a Poem". באותה שנה שיחק בסרט הקצר "The Lost Weekend" לצד השחקן ריד בירני.
בשנת 2021 שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "Bridge and Tunnel" (אנ') שיצר, ביים והפיק אדוארד ברנס. באותה שנה הופיע בסדרת האינטרנט "Swipe Monster" בכיכובה של בארט ווילברט וויד.
בשנת 2023 גילם את מייק במיני-סדרה "The Crowded Room" ששודרה ב-"אפל TV פלוס". הוא השתתף בסדרה לצידם של טום הולנד בתפקיד הראשי, אמנדה סייפריד ואמי רוסום.
פילמוגרפיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | בול | אדם האריס | פרק: "Already Gone" |
| 2017–2018 | מסע בין כוכבים: דיסקברי | דאנבי קונור | 3 פרקים |
| 2018 | חוק וסדר: מדור מיוחד | איליי הארטלי | פרק: "In Loco Parentis" |
| 2021 | Swipe Monster | דונובן | סדרת רשת; פרק: "A Condemned Sawmill in the Rockaways" |
| 2021–2022 | Bridge and Tunnel (אנ') | ג'ימי פארל | תפקיד ראשי (2 עונות); 12 פרקים |
| 2023 | The Crowded Room (אנ') | מייק | 6 פרקים |
| 2024 | סעי בובה | בארט | סרט באורך מלא |
הערות שוליים

↑  10 Things You Didn't Know about Sam Vartholomeos, TVOvermind, ‏3 בפברואר 2021
↑  Matt Carter, Bull season 2 episode 2 spoilers: Benny's beliefs complicate case, CarterMatt.com, ‏6 באוגוסט 2017
↑  Amanda Kooser, 'Star Trek: Discovery' beams new Starfleet officers on board, CNET, ‏2 בינואר 2017
↑  LAW & ORDER SVU Season 19 Episode 15 Photos In Loco Parentis | Seat42F, Seat42F, ‏4 בפברואר 2018
↑  Read the Reviews for Ethan Coen's A Play Is a Poem, ‏2 באוגוסט 2019
↑  Bridge and Tunnel Season 2: Release Date, Cast and more! - Telegraph Star, Telegraph Star, ‏3 בפברואר 2022
סימן מטבע

| סימן מטבע |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סימני פיסוק | סימני כתב נוספים |  |  |  |  |  |
|  נקודה .   פסיק ,   נקודה ופסיק ;   סוגריים ( ) [ ] { }  נקודתיים :   מקף ־   שלוש נקודות …   קו מפריד –   סימן שאלה ?   סימן קריאה !   אפוסטרוף ’   גרש ׳   גרשיים ״   מירכאות “ ” ‘ ’   לוכסן /   סימן תמיהה ?!   |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
|  סימן קריאה הפוך ¡  סימן שאלה הפוך ¿  סימן אירוניה ⸮  |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
סמלי המטבעות באזורים שונים בעולם
סימן מטבע (¤) הוא סימן כתב המשמש לסמל של מטבע, כאשר הסימן המסוים של אותו המטבע אינו זמין. השימוש נפוץ במיוחד במקום סימנים, כדוגמת מטבע ה"קולון" (Colón) שסימונו ₡ ומופיע במדינות אל סלוודור וקוסטה ריקה. זאת בשל היעדר הסימן ממרבית ערכות התווים והגופנים.
הסימן הוא מעגל עם ארבע זרועות קצרות היוצאות בזוויות 45° (צפון מזרח), 135° (דרום מזרח), 225° (דרום מערב) ו־ 315° (צפון מערב). הסימן מיוצג ב־Unicode כ־U+00A4.
סימן המטבע היה בעבר חלק ממערכת התווים של מחשבי מקינטוש, אבל חברת אפל שינתה את התו המקושר לערך זה לסמל האירו (€) ב־Mac OS 8.5. במערכת התווים של Microsoft Windows, וכן בתקן Unicode שבו תומכות מערכות הפעלה מודרניות, לכל אחד משני הסמלים יש נקודת קוד נפרדת.
הסמל זמין במקלדות של כמה שפות, כגון: צרפתית, דנית, נורווגית, שוודית ופינית.
היסטוריה

הסמל קודד לראשונה עבור מחשבים בשנת 1972, כתחליף לסימן הדולר בגרסאות (ISO 646) של ASCII. הוא הוצע על ידי איטליה כדי לאפשר חלופה לקידוד סימן הדולר. כאשר ISO 8859 הפך לסטנדרט הוא הושם ב0xA4 בלטינית, ערבית, ועברית. אולם לא היה לו מקום במקלדת הקירילית והוא לא נכלל בכל המקלדות הלטיניות שנוספו מאוחר יותר.
דוגמאות לסימני מטבעות פעילים

¤ - סימן המשמש כשסימן המטבע המקורי אינו זמין
$ - סימן הדולר
€ - אירו, אירופה / גוש האירו
¢ או c - סנט
₤ - פאונד (לירה שטרלינג), בריטניה
₪ - שקל חדש, ישראל
או ₿ - ביטקוין, מטבע מבוזר וירטואלי ברשת האינטרנט
ƒ - פלורין, ארובה
או ֏ - דראם, ארמניה
฿ - באט, תאילנד
؋ - מטבע אפגני, אפגניסטן
₹ - רופי הודי, הודו
הערות שוליים

↑  5 Cryptocurrencies that Could Rival Bitcoin
↑  מטבעות נוספים: Ł - Litecoin (en), Ᵽ - Peercoin (en), ℕ - Namecoin (en), Ð - Dogecoin (en)
סמל מקלנבורג-מערב פומרניה

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  מקלנבורג-מערב פומרניה 
 תאריך אימוץ:  1990 
 
הסמל הקטן של מקלנבורג-מערב פומרניה
סמל מקלנבורג-מערב פומרניה (גרמנית: Wappen Mecklenburg-Vorpommern) הוא סמלה הרשמי של המדינה הגרמנית מקלנבורג-מערב פומרניה. הסמל נקבע בחוקת המדינה ב-1990' ועיצובו מתבסס על סמלי הנסיכויות ההיסטוריות שבשטחיהן מתקיימת המדינה כיום.
המגן הגדול מחולק לארבעה חלקים: בחלקים הראשון והרביעי מוצג ראשו הקטוע (הרלדית) של פר שחור עם קרניים כסופות, לשון אדומה וכתר זהוב בשדה זהוב. זהו סמלו ההיסטורי של מחוז מקלנבורג. בחלק השני של המגן מוטען גריפון זקוף אדום בשדה כסוף, סמלה ההיסטורי של פומרניה. בחלק השלישי של המגן מוטען עיט אדום עם כנפיים מעוטרות בתלתן זהוב בשדה כסוף, סמלה ההיסטורי של ברנדנבורג.
המגן הקטן מחולק לשניים: החצי הימני מראה ראש קטוע של פר שחור בשדה זהב. בחציו השמאלי של המגן נמצא גריפון זקוף אדום בשדה כסוף.
המצאות כפולה של ראש פר בסמל נועד לבטא את שתי המדינות ההיסטוריות: מקלנבורג-שטרליץ ומקלנבורג-שוורין.
חלקים המרכיבים את הסמל

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| מקלנבורג | פומרניה | ברנדנבורג |
ראו גם

מקלנבורג-מערב פומרניה
סוזן פלודי

| --- | --- |

סוזן פלודי ביריד ספרים בגטבורג, שוודיה, 2008.
 לידה:  18 באפריל 1959 (בת 65) קווינס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 השכלה:  אוניברסיטת הרווארד  תיכון יורקטאון 
 בן או בת זוג:  ראס ריימר 
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים (2017) 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  SusanFaludi
 טוויטר:  susanfaludi
 susanfaludi.com/index.html
 
סוזן פלודי (באנגלית: Susan Faludi; נולדה ב-18 באפריל 1959) היא עיתונאית זוכת פרס פוליצר וסופרת פמיניסטית אמריקאית. שלושת ספריה, ביניהם רב המכר Backlash: The Undeclared War Against American Women (משנת 1991), עוסקים בסוגיות מגדריות ובהשפעתה של המדיה על הבניית הנשיות והגבריות בארצות הברית. פלודי משתייכת לגל השלישי של הפמיניזם.
תולדות חייה

סוזן פלודי נולדה ב-18 באפריל 1959 בקווינס, ניו-יורק שבארצות הברית, בתם הבכורה של סטיבן פלודי, יהודי ניצול שואה יליד הונגריה, ומרילין פלודי. פלודי גדלה ביורק טאון הייטס, ניו יורק. אביה עבד לפרנסתו כצלם ואמה, עיתונאית לשעבר, הייתה עקרת בית. הוריה של פלודי התגרשו ב-1976; לאחר הגירושין עבדה אמה כעורכת.
פלודי למדה בבית ספר ציבורי בניו יורק. במהלך לימודיה בבית הספר היסודי, החלה להפגין את עניינה בעיתונאות ופוליטיקה וערכה סקרים בקרב בני כיתתה בסוגיות אקטואליות, כגון מלחמת וייטנאם וחוק ההפלות האמריקאי. בזמן לימודיה בתיכון, שימשה כעורכת עיתון בית הספר. ב-1977, החלה את לימודיה באוניברסיטת הרווארד בעיר קיימברידג' שבמסצ'וסטס, שנתיים בלבד לאחר שהאוניברסיטה ביטלה את ההגבלה על מספר הסטודנטיות היכולות ללמוד בה. במהלך לימודיה עבדה כעורכת ראשית של עיתון האוניברסיטה, הרווארד קרימסון, בו פרסמה מאמרים העוסקים בסוגיות מגדריות. ב-1979, פרסמה בעיתון זה מאמר העוסק בהטרדה מינית בשטחי הקמפוס, וזאת למרות ניסיונותיו של דיקן האוניברסיטה לעצור את פרסום הכתבה. ב-1981, סיימה את לימודי התואר הראשון בספרות והיסטוריה.
לאחר סיום לימודי התואר עבדה במספר עיתונים אמריקאים, ביניהם The Wall Street Journal.
היא חיה עם בן זוגה, הסופר רוס ראיימר (Russ Rymer), לו הקדישה את ספרה השני Stiffed: The Betrayal of the American Man.
התפתחות מקצועית

לאחר סיום לימודיה ב-1981 החלה סוזן פלודי בקריירה העיתונאית שלה. מאמריה פורסמו בעיתונים אמריקאים רבים כדוגמת: הניו-יורק טיימס (The New York Times), הניו-יורקר (The New Yorker), הוול סטריט ג'ורנל (The Wall Street Journal), לוס אנג'לס טיימס (The Los Angeles Times) והניישן (The Nation).
ב-1991, במסגרת עבודתה בוול סטריט ג'ורנל, זכתה בפרס פוליצר בקטגוריית העיתונאות הפרשנית.
 באותה שנה פרסמה את ספרה הראשון.
בין השנים 2008 ל-2009, הייתה חברה במכון רדקליף ללימודים מתקדמים שבקיימברידג', מסצ'וסטס. בשנת 2013, החלה בעבודתה בכתב העת The Baffler.
ספריה

סוזן פלודי כתבה שלושה ספרים. ספרה הראשון, Backlash: The Undeclared War Against American Women, זכה בשנת 1991 בפרס הלאומי של מעגל מבקרי הספרות (NBCC).
ספריה > Backlash: The Undeclared War Against American Women

רב מכר אשר יצא לאור ב-1991, והפך את סוזן פלודי לאחת הנציגות הבולטות של הפמיניזם בשנות ה-90. באותה שנה זכה ספר זה בפרס הלאומי של מעגל מבקרי הספרות בקטגוריית הספרות הלא בדיונית. הספר עוסק במתקפת הנגד (backlash) של מוסדות חברתיים, ובעיקר התקשורת, התרבות הפופולרית ותעשיית הפרסום, כנגד נשים אמריקאיות במהלך שנות ה-80. פלודי טוענת שמתקפת הנגד על נשים נובעת מערעור הביטחון הפטריארכלי בעקבות הצלחותיו של הגל השני של הפמיניזם במהלך שנות ה-70, והצטרפותן של נשים רבות לשוק העבודה במהלך שנות ה-80. לטענתה, למתקפת נגד זו מספר ביטויים, כאשר הבולט שבהם הוא הדימויים המדכאים של הנשים המוצגים בתקשורת האמריקאית. מתקפת הנגד שימשה כתמרור אזהרה עבור נשים השואפות לפתח קריירה ובאופן זה חורגות מתפקידיהן המסורתיים, וכך הצליחה לעכב את השגתו של שוויון מגדרי מלא. פלודי מחזקת את טענותיה על ידי נתונים סטטיסטיים הממחישים את האדישות שחשים גברים אמריקאים כלפי השוויון המגדרי ואת עמדותיהם השליליות כלפי הפמיניזם. עם זאת, פלודי איננה מגדירה את מתקפת הנגד על הנשים ועל הפמיניזם כקונספירציה, אלא כתגובה ספונטנית ולא מאורגנת של כוחות פטריארכליים.
ספריה > Stiffed: The Betrayal of the American Man

ספרה השני של סוזן פלודי אשר יצא לאור ב-1999, עוסק במשבר הגבריות שהתרחש לטענתה במערב במהלך שנות ה-90, ואת התמוטטותה של הגבריות המסורתית בעקבותיו. בספר זה, טוענת פלודי כי בשלהי המאה ה-20 הפכו הגברים, בדומה לנשים, לאובייקטים הנתונים למבטם ולשיפוטם של אחרים. הם מרגישים שאיבדו את כישוריהם, עבודתם, נשותיהם וזכויותיהם החברתיות. כמו כן, הם מגלים שאינם שולטים בגורלם ואינם שולטים בנשים, וכתוצאה מכך מרגישים נבגדים. הספר מתבסס על ראיונות שערכה פלודי עם גברים במקצועות שונים. לדוגמה: עובדי תעשייה מובטלים, אוהדי ספורט, אנשי צבא, אסטרונאוטים ועובדים בתעשיית הפורנוגרפיה. היא הראתה כיצד משפיעים על גברים אלה המצב הכלכלי, תרבות הצריכה ודימוי הגבריות המוצג בתקשורת ובתרבות הפופולרית.
את המחקר לספר זה החלה מתצפית בקבוצת ייעוץ לגברים מכים. משך המחקר ואיסוף החומר לכתיבת הספר ערך כשש שנים.
ספריה > The Terror Dream: Myth and Misogyny in an Insecure America

ספרה השלישי של סוזן פלודי אשר יצא לאור ב-2007, עוסק בתגובה הפסיכולוגית של החברה האמריקאית למאורעות ה-11 בספטמבר 2001. בספר היא טוען כי מתקפת הטרור על ארצות הברית הובילה למתקפה נגד הפמיניזם האמריקאי. פלודי בוחנת את השפעותיהם של מאורעות אלה על המדיה, התרבות הפופולרית והחיים הפוליטיים. פלודי טוענת כי מתקפת הטרור החמירה את העוינות כלפי נשים, ועוררה את הדחף לשחזר דפוסים מגדריים מסורתיים. בספרה מתמקדת פלודי בתפקידה של התקשורת בשחזור זה. חלקו הראשון של הספר, מתאר את האופן בו הוצגה מתקפת הטרור בתקשורת, וכיצד ערערה הן את הביטחון הלאומי והן את הביטחון הפטריארכלי. כתוצאה מן הערעור, טוענת פלודי, נוצר נרטיב תקשורתי חדש המציג חוזק וגבורה גברית אל מול חולשה נשית. נרטיב זה מביא לדחיקתן של הנשים לשוליים ולהדרתן מתפקידי גבורה. חלקו השני של הספר עוקב אחר ההיסטוריה של היווצרות המיתוס האמריקאי המציג את הנשים כ"עלמות במצוקה". להמחשת טענותיה, מביאה פלודי את סיפורה של החיילת האמריקאית ג'סיקה לינץ' (Jessica Lynch). לינץ' הוצגה תחילה בתקשורת כאישה חזקה. אולם בהשפעתו של המיתוס, השתנה ייצוגה התקשורתי והיא תוארה במדיה כאישה חלשה שנפלה בשבי האויב עד שנחלצה בידי כוחות הצבא האמריקאים.
נכון לשנת 2016, אף אחד מספרייה לא תורגם לעברית.
פלודי ופמיניזם

לפי הגדרתה של סוזן פלודי, הפמיניזם מבקש להכיר בערכן של הנשים, ולהראות שהן זכאיות לאותן הזכויות וההזדמנויות להן זכאים הגברים. פלודי טוענת כי מטרתו של הפמיניזם פשוטה ביסודה: לייצור מצב המאפשר לנשים לזכות בצדק בזירה הציבורית, באושר בזירה הפרטית ובחופש להגדרה עצמית מבלי שזהותן תקבע עבורן על ידי הכוחות הפטריארכליים.
כמו כן, לפי פלודי, הפמיניזם עוסק במגוון החוויות בחיי האישה, אך איננו עוסק בנשים בלבד. לטענתה, הפמיניזם עוסק גם בגברים, ועצם היותה פמיניסטית אפשרה לה להבחין בכך שגם הגברים, בדומה לנשים, משועבדים על ידי סטריאוטיפים תרבותיים.
ראו גם

הגל השלישי של הפמיניזם
לקריאה נוספת

.Faludi, Susan. Backlash: The Undeclared War Against American Women. New York: Crown, 1991
.Faludi, Susan. The Terror Dream: Myth and Misogyny in an Insecure America. Macmillan, 2007