אגריפס הראשון
הערות שוליים

↑  שוורץ, עמ' 47, הערה 1: ה-praenomen "מרקוס" אינו נזכר במקורות, "אבל ברור שהיה לו praenomen, והואיל ושם בנו הוא מרקוס יוליוס אגריפס, ושמו דומה לשם אביו בשני מרכיביו האחרים, נהוג להניח שכך גם המצב לגבי 'מרקוס'".
↑  שוורץ, עמ' 48: שלושת שמותיו של אגריפס מביעים את קשריו של סבו הורדוס, עם ראשי השלטון ברומא: "מרקוס" מזכיר את קשריו למרקוס אנטוניוס, שהיה אחראי להכתרתו למלך יהודה (ואולי ניתן על שמו של מרקוס ויפסניוס אגריפה); "יוליוס" מנציח את יוליוס קיסר, שהעניק אזרחות רומית לאנטיפטרוס אבי הורדוס (אם כי השם "יוליוס" היה גם ה-gens של אוגוסטוס, הקיסר ברוב תקופת שלטונו של הורדוס); ו"אגריפס" היה לזכרו של מרקוס ויפסניוס אגריפה, יד ימינו של אוגוסטוס וידידו של הורדוס, שביקר בירושלים בשנת 15 לפסה"נ ומת בשנת 12 לפסה"נ, שנה -שנתיים לפני לידתו של אגריפס.
↑  על פי חישובי שוורץ, עמ' 47: "נולד בשנת 10/11 לפנה"ס", מכיוון ש"היה בשנתו ה-54 בשעת מותו" (קדמוניות היהודים יט, 350), "בשנת 43 או 44"; יהודה ורומא, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ב, יחידה 4, (כתבה: לאה רוט-גרסון), עמ' 73: "נולד בשנת 10 לפסה״נ".
1 2  שוורץ, עמ' 217–218: אוסביוס מקיסריה קבע בחיבורו "על קדושי פלסטינה" (אנ'), כי "יום הולדתה של הטיכי הנערצת בקיסריה" חל ב-5 במרץ. הפילולוג אדוארד שוורץ (אנ'), שההדיר את חיבורו של אוסביוס, הניח "שזה תאריך ייסוד העיד בידי הורדוס, ושהוא גם קבע את משחקיו בתאריך זה (שהרי גם העיר, כמו המשחקים, נוסדה לכבוד הקיסר)", ועל בסיס הנחתו זו, יש להסיק "שאגריפס מת במארס". בהתאם לכך, חוקרים שונים הציעו את התאריך המדויק 10 במרץ, "שהרי הוא חלה ביום השני של המשחקים ומת אחרי חמישה ימים" (קדמוניות היהודים יט, 344, 350). לעומת זאת, על פי חישובי שוורץ, עמ' 123–125: אגריפס נפטר כנראה בתשרי שנת 43 ולכל המאוחר בינואר/פברואר 44. ראו גם: פרק שישי, סעיף א, עמ' 159; נספח שביעי: עוד לתאריך מותו של אגריפס, עמ' 214–218.
↑  מיכאל גרינצויג, "אישים ומושגים בתקופת הורדוס" בתוך מ. נאור (עורך), המלך הורדוס ותקופתו: מקורות, סיכומים, פרשיות נבחרות וחומר עזר, עידן 5, יד יצחק בן צבי, 1985, עמ' 202-200
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר א, פרק כח, פסקה א, סעיף 552.
↑  שוורץ, עמ' 47–48.
↑  שוורץ, עמ' 18: מלבד אצל יוספוס, קיפרוס "נזכרת אולי רק פעם אחת ביתר הספרות העתיקה". הערה 9: "נראה שהכוונה אליה בקטע משובש של פיליפוס איש תסלוניקה (אנתולוגיה יוונית ט, 778)".
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 18, פרק ו, פסקה ב, סעיף 131.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 18, פרק ו, פסקה ב, סעיפים 150-147.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 18, פרק ו, פסקה ג, סעיפים 155-150.
1 2  דיו קסיוס, היסטוריה רומאית, ספר 59, פרק 8, סעיף 2.
↑  פילון האלכסנדרוני, נגד פלאקוס, פרקים חמישי-שישי; פרק שנים עשר, סעיף 103.
↑  לדברי ההיסטוריון דיו קסיוס, היסטוריה רומאית, ספר נט, פרק כד, סעיף 1: "העם היה מוטרד מאד מהעובדה שאגריפס ואנטיוכוס מלך קומגנה היו יחד עמו, כמו שני מורי הטיראן" (תרגום מתוך: שוורץ, פרק שלישי, עמ' 79, הערה 2).
↑  פילון האלכסנדרוני, המשלחת לגאיוס, פרקים 36–42, סעיפים 337-276.
↑  דיו קסיוס, היסטוריה רומאית, ספר 60, פרק 8, סעיפים 3-2: לאחיו של אגריפס, הורדוס, קלאודיוס העניק את דרגת פראיטור ונסיכות. קלאודיוס "התיר להם להיכנס אל הסנאט ולבטא את תודתם אליו ביוונית".
↑  פטר שפר, יודופוביה: גישות כלפי היהודים בעולם העתיק, ספריית הילל בן חיים למדעי היהדות, הוצאת הקיבוץ המאוחד; מאנגלית: להד לזר, עמ' 204.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 19, סעיף 331.
↑  שוורץ, עמ' 144.
↑  שוורץ, עמ' 145.
↑  מנחם שטרן, מחקרים בתולדות ישראל בימי הבית השני, מלכותו של אגריפס הראשון, עמ' 227.
↑  שוורץ, פרק חמישי, סעיף א, עמ' 123–125.
↑  גבריאל ברקאי, "יד אבשלום – קבר אגריפס הראשון מלך יהודה", עמוד 92.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 19, ח, ב, 350.
↑  גבריאל ברקאי, "יד אבשלום – קבר אגריפס הראשון מלך יהודה", עמוד 91.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 18, פרק ו, פסקה ב, סעיף 132.
↑  גבריאל ברקאי, "יד אבשלום – קבר אגריפס הראשון מלך יהודה", עמוד 93–94.
↑  יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים, ספר ב', פרק 11, ו'
↑  שוורץ, עמ' 51.
↑  הברית החדשה, מעשי השליחים, פרק י"ב, פסוקים 1–23: "בָּעֵת הַהִיא שָׁלַח הַמֶּלֶךְ הוֹרְדוֹס אֶת־יָדוֹ לְהָרַע לַאֲנָשִׁים מִן־הַקָּהָל" וכו'.
↑  שוורץ, עמ' 133–134.
↑  שוורץ, עמ' 145, הערה 104.
↑  בכרמי אגריפס - סיפור היסטורי מאת שאול טשרניחובסקי על המלך אגריפס הראשון - המולטי יקום של אלי אשד, באתר המולטי יקום של אלי אשד, ‏12 בדצמבר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262501805171  PLWABN: 9810552146505606  BIBSYS: 90597719  BNE: XX821747  BnF: cb123150680 (data)  GND: 11893337X  ISNI: 0000 0000 8959 8010  LCCN: nr90027890  NTA: 07365664X  SUDOC: 16103277X  TePapa: 68250  VcBA: 495/104691  VIAF: 88671814   WorldCat (עם VIAF): 88671814 
דיוקנו של אגריפס הראשון על מטבע
דיוקן קליגולה על מטבע של אגריפס
מטבע של אגריפס מירושלים
מממלכת אגריפס
החומה השלישית - מסומנת על גבי פסיפס המתאר את ירושלים בתקופת בית שני. הפסיפס מוצג בהיכל הספר שבמוזיאון ישראל.