stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נקודת ההיפוך החורפית
אורך היום בסמוך לנקודת ההיפוך החורפית

בירושלים, היו ב-22 בדצמבר 2020 כ-10:04:28 שעות אור, מהזריחה ב-06:35 ועד לשקיעה ב-16:40.
הטבלאות הבאות מכילות מידע על אורך שעות האור ב 22 בדצמבר, בסמוך לנקודת ההיפוך החורפית בחצי הכדור הצפוני ונקודת ההיפוך הקיצית של חצי הכדור הדרומי (נקודת ההיפוך של דצמבר). המידע נלקח מהאתר של המכון המטאורולוגי הפיני ב-22 בדצמבר 2015, ומכמה אתרי אינטרנט אחרים.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
המדינות הנורדיות והמדינות הבלטיות
| שם העיר | שעת הזריחה ב-22 בדצמבר 2015 | שעת השקיעה ב-22 בדצמבר 2015 | אורך היום |
| מורמנסק | — | — | 0 שעות |
| בודו | 11:36 | 12:25 | 49 דקות |
| רובניימי | 11:08 | 13:22 | שעתיים ו-14 דקות |
| לולאו | 9:55 | 13:04 | שלוש שעות ו-8 דקות |
| רייקיאוויק | 11:22 | 15:29 | 4 שעות ו-7 דקות |
| טרונדהיים | 10:01 | 14:31 | 4 וחצי שעות |
| טורסהאבן | 9:51 | 14:59 | 5 שעות ושמונה דקות |
| הלסינקי | 9:24 | 15:13 | 5 שעות ו-49 דקות |
| אוסלו | 9:18 | 15:12 | 5 שעות ו-54 דקות |
| טאלין | 9:17 | 15:20 | 6 שעות ו-2 דקות |
| סטוקהולם | 8:43 | 14:48 | 6 שעות ו-4 דקות |
| ריגה | 9:00 | 15:43 | 6 שעות ו-43 דקות |
| קופנהגן | 8:37 | 15:38 | 7 שעות ודקה |
| וילנה | 8:40 | 15:54 | 7 שעות ו-14 דקות |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
אירופה
| שם העיר | שעת הזריחה ב-22 בדצמבר 2015 | שעת השקיעה ב-22 בדצמבר 2015 | אורך היום |
| אדינבורו | 8:42 | 15:40 | 6 שעות ו-57 דקות |
| מוסקבה | 8:57 | 15:58 | 7 שעות |
| ברלין | 8:15 | 15:54 | 7 שעות ו-39 דקות |
| ורשה | 7:43 | 15:25 | 7 שעות ו-42 דקות |
| לונדון | 8:04 | 15:53 | 7 שעות ו-49 דקות |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
אפריקה
| שם העיר | שעת הזריחה ב-22 בדצמבר 2015 | שעת השקיעה ב-22 בדצמבר 2015 | אורך היום |
| קהיר | 6:47 | 16:59 | 10 שעות ו-12 דקות |
| טנריף | 7:53 | 18:13 | 10 שעות ו-19 דקות |
| דקר (עיר) | 7:30 | 18:46 | 11 שעות ו-15 דקות |
| אדיס אבבה | 6:35 | 18:11 | 11 שעות ו-36 דקות |
| ניירובי | 6:25 | 18:37 | 12 שעות ו-12 דקות |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
אמריקה
| שם העיר | שעת הזריחה ב-22 בדצמבר 2015 | שעת השקיעה ב-22 בדצמבר 2015 | אורך היום |
| אינוביק | — | — | 0 שעות |
| פיירבנקס | 10:58 | 14:40 | 3 שעות ו-41 דקות |
| נוק | 10:22 | 14:28 | 4 שעות ו-6 דקות |
| אנקורג' | 10:14 | 15:42 | 5 שעות ו-27 דקות |
| אדמונטון | 8:48 | 16:15 | 7 שעות ו-27 דקות |
| ונקובר | 8:05 | 16:16 | 8 שעות ו-11 דקות |
| סיאטל | 7:55 | 16:20 | 8 שעות ו-25 דקות |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
אסיה ואוקיאניה
| שם העיר | שעת הזריחה ב-22 בדצמבר 2015 | שעת השקיעה ב-22 בדצמבר 2015 | אורך היום |
| מגדן | 8:54 | 14:55 | 6 שעות |
| פטרופבלובסק-קמצ'טסקי | 9:36 | 17:10 | 7 שעות ו-33 דקות |
| חברובסק | 8:48 | 17:07 | 8 שעות ו-18 דקות |
| אולן בטור | 8:39 | 17:02 | 8 שעות ו-22 דקות |
| ולדיווסטוק | 8:40 | 17:40 | 8 שעות ו-59 דקות |
| בייג'ינג | 7:32 | 16:52 | 9 שעות ו-20 דקות |
| סיאול | 7:44 | 17:17 | 9 שעות ו-34 דקות |
| טוקיו | 6:47 | 16:31 | 9 שעות ו-44 דקות |
ראו גם

נקודת היפוך
נקודת ההיפוך הקיצית
עונות השנה
ארבע התקופות
נקודת השוויון
סאטורנליה
הערות שוליים

↑  אבי בליזובסקי, ‏נקודת היפוך הקיץ – שיעור קצר באסטרונומיה, באתר "הידען", 20 ביוני 2011
↑  דוד פולישוק, מטר הג'מינידים וההיפוך החורפי, במדור "מדע במבט-על" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 30 בנובמבר 2017
↑  Bromberg, Irv. "Solar Year Length Variations on Earth" (PDF). University of Toronto, Canada. נבדק ב-21 בדצמבר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  אבי בליזובסקי, ‏21 בדצמבר: היום הראשון של החורף – היום הקצר בשנה, באתר "הידען", 21 בדצמבר 2023
↑  לוח שמש בירושלים, באתר timeanddate.com
↑  Sää Helsinki - Ilmatieteen laitos, www.ilmatieteenlaitos.fi
↑  Current Local Time in Perth, Western Australia, Australia, www.timeanddate.com (באנגלית)
↑  Sunrise and sunset times in São Paulo, www.timeanddate.com (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000325871
רדון

ערך זה עוסק ביסוד כימי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
רדון (או ראדון; Radon) הוא יסוד כימי רדיואקטיבי ממשפחת הגזים האציליים שסמלו הכימי Rn ומספרו האטומי 86. הוא נוצר כתוצאה מהתפרקות רדיואקטיבית של היסוד רדיום המצוי בכל סוגי הקרקעות בריכוזים שונים. לראדון ישנם 38 איזוטופים מוכרים שכולם רדיואקטיביים. היציב שבהם הוא  {\ce {^222Rn}} בעל זמן מחצית החיים של 3.8235 ימים.
הגז רדון התגלה על ידי ארנסט רתרפורד בשנת 1899. איזוטופ של רדון, רדון-220, היה הראשון עבורו חושב זמן מחצית חיים, על ידי הארייט ברוקס, ובעקבות ניסויים איתו הונחו היסודות למדע הפיזיקה הגרעינית.
זיהום גז הרדון

גז הרדון הוא גז רדיואקטיבי חסר צבע, טעם וריח, ונשימה שלו עלולה לגרום להתפתחות סרטן. הראדון מוגדר על ידי הסוכנות הבין לאומית לחקר הסרטן (IARC) כחומר מסרטן באופן ודאי.
הגז מופיע בשרשראות הדעיכה הרדיואקטיביות של מספר יסודות רדיואקטיביים המצויים בקרקע, כגון רדיום ואורניום. עם ההתפרקות הרדיואקטיבית של יסודות אלו נוצר הגז, שיכול להתנדף מהקרקע דרך חריצים ולהצטבר במרתפים לא מאווררים. יסודות רדיואקטיביים אלו נמצאים גם בחומרי בנייה המופקים מהקרקע (ובמיוחד מלט) ולכן הגז יכול להיפלט גם מקירות מבנים ובעיקר מקירות המכילים כמות גדולה של בטון. עם זאת, פליטת הרדון מהקירות היא איטית והכמות הנפלטת קטנה. בתנאים של אוורור נורמלי כמות זו אינה מהווה סכנה לבריאות. הרדון כגז או כאטומים בודדים הנספחים לחלקיקי האבק באוויר, חודר למערכת הנשימה ומקרין על רקמות הריאה. ככל שעולה ריכוז הרדון, גדל הסיכוי לחלות בסרטן הריאה. האוכלוסיות הרגישות במיוחד לחשיפה לרדון הם ילדים ומעשנים.
הרדון אחראי לכמחצית מהחשיפה לקרינה רדיואקטיבית טבעית. חשיפה זו אחראית לעשירית ממקרי סרטן הריאות במדינות המפותחות. מסיבה זו ישנם מספר מומחים הממליצים לאוורר מקומות סגורים כגון מרחבים מוגנים ומרתפים, ותמיד להשאיר את החלונות פתוחים.
בדיקות רדון מתבצעות בישראל על ידי חברות פרטיות לרוב. רוב מקרי גז הרדון נמצאים בחדרים מוגנים. על הקבלן המבצע לטהר את החדר טרם העברתו לנכנסים לדירה לוודא כי לא קיים בחדר גז רדון. על-מנת לבדוק האם קיימת הימצאות גז רדון בחדר מסוים מתקינים למשך חודש מכשיר הבודק את רמת גז הרדון בחדר. במשך תקופה זו אסור לפתוח את החדר או להיכנס אליו.
כאשר תושבי הכפר קאלאצ'י החלו לחלות במחלה לא ידועה שגרמה לשינה רצופה של 6–7 יממות, חשבו שזה תוצאה של חשיפה לרדון, לאחר בדיקות מתקדמות, התברר שזה לא נכון.
ראו גם

איכות הסביבה
לקריאה נוספת

אנתוני נרו, "קרקע, אויר, רדון ובית", פי האטום ד-4, פברואר 1990.
הערות שוליים

↑  The Canadian Science and Engineering Hall of Fame, Harriet Brooks Pitcher 1876-1933 (ארכיון)
↑  Elizabeth Shearly, Harriet Brooks, pioneering Canadian nuclear physicist, ‏13 בינואר 2015 (ארכיון)
↑  IARC Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans, כרך 43, Lyon, France: World Health Organization, 1988
↑  Между дустом и радоном, stringer-news.com (ברוסית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560613605171  GND: 4133224-6  LCCN: sh85110814  NDL: 00569245  NKC: ph124996
יוז'ף קמנפי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  שנות ה־10 של המאה ה־19 סנטאישטוואנבקשה, הונגריה 
 פטירה:  24 בנובמבר 1895 
 שם לידה:  Hartmann József 
 מדינה:  ממלכת הונגריה, ארצות הברית, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 
יוז'ף קמנפי (במקור הרטמן - Hartmann, בהונגרית: Keményffy József; סנטאישטוואנבקשה, 1812 או 1814 – זילה, 24 בנובמבר 1895) היה לוחם חופש יהודי-הונגרי ואמריקאי, מורה בעיסוקו האזרחי, בעל עסק לצביעת מסגרות בזהב, וארכיונאי.
ביוגרפיה

יוז'ף קמנפי נולד במשפחה יהודית בורגנית חסרת כל רכוש. הוא שירת כסמל בצבא הקיסרי האוסטרי (1831-1840). לאחר מכן עבר קורס פדגוגי בווינה והפך למורה בבית בקושיצה. בהיותו הונגרי, הצטרף למהפיכת 1848 בהונגריה שמכונה מלחמת העצמאות ההונגרית בשנים 1848–1949. מיולי 1848 שירת בדרגת סגן, כשליש במשמר הלאומי בקושיצה. הוא עבר את טבילת האש בקרב פאקוזד. אחר כך שירת בגדוד החי"ר ה-34 ואחר כך בגדוד 44 כקפטן. לאחר מכן עסק בהכשרת קצינים בבית הספר הצבאי הראשי. אחרי שעזב את פשט, המשיך בהכשרת סטודנטים לקצונה בדברצן ובמזהדיאש. החל מ-1 ביוני 1849 הועלה לדרגת רב-סרן ומונה למפקד גדוד 90 ובמקביל היה גם מדריך בקורס קצינים בכירים בסגד. לאחר הכניעה של הצבא ההונגרי בווילאגוש, הצבא האוסטרי גייס אותו בכוח כטוראי למשך 12 שנה והציב אותו בארד, אך קמנפי נמלט במהרה מהצבא, הגיע להמבורג ומשם לארצות הברית.
בשנות ה-50 של המאה ה-19 הוא לקח חלק פעיל בחייהם הציבוריים של מהגרים הונגרים בניו יורק. שמו הופיע מספר פעמים בכתב העת New York Journal of Hungarian Exiles. גם קמנפי גינה את מתיאש סדלאק, שהשמיץ את מנהיג המהפכה ב-1848, לאיוש קושוט. עוד לפני מלחמת האזרחים האמריקנית הפך קמנפי לחסידו של המועמד הרפובליקני הראשון לנשיאות, הגנרל ג'ון סי פרימונט. במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית הוא שימש כקפטן בסביבתו של פרמונט כאחד מעוזריו של הגנרל. בתום מלחמת האזרחים הקים מפעל להזהבת מסגרות של תמונות. כתוצאה מהפשרה האוסטרו-הונגרית של 1867 והקמת האימפריה האוסטרו-הונגרית חזר להונגריה, ובזילה עבד תחילה כעורך דין ואחרי 1887 כארכיונאי ראשי והיה חבר באגודת ההגנה הלאומית.
מאמרים קשורים

רשימת המשתתפים ההונגרים במלחמת האזרחים האמריקנית
לקריאה נוספת

גאבור בונה: גנרלים וקציני קבע במהפיכת 1848 בהונגריה : 1848-1949. בודפשט, 1983. רב-סרן יוז'ף הרטמן, האלוף, ראה עמוד 194.
גיבורי לינקולן ההונגרים; השתתפותם של ההונגרים במלחמת האזרחים, 1865-1861 / מאת אדמונד ושווארי. וושינגטון הבירה, הפדרציה הרפורמית ההונגרית של אמריקה, 1939. יוזף קמינפי ראה עמודים 58, 135-136. (באנגלית) ו(בהונגרית)
טיבדאר אץ' : הונגרים במלחמת האזרחים בצפון אמריקה 1861–1865. בודפשט, 1964. יוז'ף קמינפי.
קורנל וידה: מווילאגוש לאפומטוקס: הונגרים במלחמת האזרחים האמריקאית. בודפשט,, 2011. יוזף קמניפי ראה עמודים 146–247.
11 + 1 יהודים הונגרים שתרמו לניצחון הצפון במלחמת האזרחים האמריקנית
הנעה היברידית

ממיר מתח גבוה בטויוטה פריוס
הדור השני של הפורד אסקייפ ההיברידי
הנעה היברידית (בעברית: הנעת כלאיים), היא שיטת ההנעה של כלי רכב המשלבת שני סוגי מנועים, לרוב מנוע בעירה פנימית עם מנוע חשמלי. המטרה בשילוב המנועים היא נצילות טובה יותר של הדלק, חיסכון בעלות נסיעה, ופליטת מזהמים מופחתת מהמכונית.
המכוניות ההיברדיות מתחלקות להיברידית מלאה, היברידית חלקית ומיקרו היברידית. שילוב המנוע החשמלי עם מנוע הבעירה הפנימית יכול להיעשות בשתי צורות - במקביל ובטור.
סוגי מכוניות היברידיות > מכונית היברידית מקבילית

רכב היברידי מקבילי הוא רכב שבו מותקנים שני מנועים אשר פועלים יחד בתיזמון המביא לניצול היתרונות היחסיים של כל אחד מהם ומאפשר התמרת אנרגיה קינטית לאנרגיה חשמלית כאמצעי לבלימה ובכך ליעילות ולחיסכון.
תזמון הפעלת המנועים נעשה בדרך כלל בצורה ממוחשבת ועקרונותיו הם:
הפעלת המנוע החשמלי במהירויות נמוכות שבהם למנוע החשמלי נצילות גבוהה בהשוואה למנוע השריפה הפנימית.
הפעלת מנוע השריפה הפנימית במהלך נסיעה רגילה ומונוטונית בהספק אשר מספיק לקיזוז הגרר ולהטענת המצבר.
הפעלת שני המנועים בפרצי תאוצה.
הפעלת המנוע החשמלי כאלטרנטור אשר ממיר את האנרגיה הקינטית, בשלב הבלימה, למתח חשמלי כאמצעי בלימה.
התזמון הממוחשב מביא למעשה לכך שמנוע השריפה הפנימית כבה בחלק ממהלך הנסיעה בתנאים רגילים בתוך או מחוץ לשטח העירוני ובכך לחיסכון ניכר בדלק ובזיהום אוויר. כמו כן, בכלי רכב רגיל מתבזבזת במהלך הבלימה אנרגיה כחום, ובכלי רכב היברידי מומרת אנרגיה זו לאנרגיה חשמלית אשר אצורה במצבר לשימוש בהמשך הנסיעה. הנסיעה ברכב היברידי עשויה לצרוך בממוצע ליטר בנזין לטווח נסיעה של 16 - 24 קילומטר (בהתאם למאפייני הנסיעה).
מכוניות מהסוג הזה הן קיה נירו, טויוטה פְּרִיוּס, טויוטה אוריס היברידית והונדה אינסייט.
סוגי מכוניות היברידיות > מכונית היברידית טורית

במכונית היברידית טורית, רק המנוע החשמלי מניע את המכונית, מנוע הבעירה הפנימית משמש כגנרטור להטענת המצבר בלבד. המנוע החשמלי המותקן במכונית היברידית טורית, בדומה לזה המותקן במכונית היברידית מקבילית ובניגוד למנוע במכונית חשמלית, יוכל להסתפק במצבר קטן יחסית, שיספיק לנסיעה של כמה עשרות קילומטרים בלבד. מצבר כזה יענה על צורכיהם של מרבית הנהגים ביום-יום. מנוע הבעירה הפנימית ייכנס לפעולה רק כאשר יתעורר צורך בנסיעה ארוכה יותר, ולא תתאפשר טעינת סוללות. מנוע הבעירה הפנימית ברכב כזה יהיה פשוט וחסכוני יותר ממנוע המשמש להנעת רכב, בין היתר כיוון שיפעל בקצב קבוע ובטמפרטורה קבועה.
נכון ל-2013, הדגמים שקיימים בשוק הם השברולט וולט של חברת ג'נרל מוטורס האמריקנית, והאופל אמפרה האירופית.
סוגי מכוניות היברידיות > כלי רכב אחרים בעלי מנוע בעירה פנימית ומנוע חשמלי

בשנת 2009 השיקה יצרנית הצמ"ה קטרפילר את דחפור ה-CAT D7E, הדחפור הראשון בעולם שכולל שני סוגי מנועים (מנוע דיזל ומנוע חשמלי). אף שיבואן חברת קטרפילר בישראל וכן אמצעי התקשורת בישראל, קוראים ל-D7E דחפור היברידי, אין הוא אלא דחפור דיזל-חשמלי: רק המנוע החשמלי מניע את הדחפור, ומנוע הדיזל משמש להפעלת גנרטור אשר מספק חשמל למנוע החשמלי ללא מצבר ביניים (בניגוד לרכב היברידי טורי ובדומה לרוב קטרי הדיזל בעולם). הדחפור הוא למעשה דחפור חשמלי הנושא עמו את תחנת הכוח שלו, ומכאן שהנעתו איננה היברידית. עם זאת, לדברי היצרן, לדחפור יתרונות על פני דחפור דיזל, בדמות חיסכון בדלק ותחזוקה קלה יותר, שכן המנוע כולל הרבה פחות חלקים, ומנוע הדיזל עובד במהירות סיבוב קבועה.
צוללות מוקדמות השתמשו בחיבור מכני ישיר בין המנוע לבין המדחף, שמחבר בין מנועי דיזל עבור הנעה מעל למים ומנועים חשמליים להנעה מתחת למים. זה היה למעשה סוג של הנעה היברידית טורית, שכן המנוע החשמלי ומנוע הדיזל היו מצמידים לאותו ציר. על פני המים, המנוע החשמלי (מונע על ידי מנוע הדיזל) שימש כגנרטור כדי לטעון את הסוללות. מתחת למים מנוע הדיזל התנתק, והמנוע החשמלי הופעל מהסוללות.
צוללות מאוחרות יותר לעומת זאת, משתמשות בהנעה דיזל חשמלית.
יתרונות וחסרונות

יתרונותיו של כלי רכב היברידי יכולים להיות:
נצילות טובה יותר של הדלק
חיסכון בעלות נסיעה
פליטת מזהמים מופחתת מהמכונית
חסרונותיו של כלי רכב היברידי יכולים להיות:
עלות ייצור גבוהה בשל כפל המנועים, המצבר הגדול, ויחידת הבקרה המשוכללת.
הכבדה נוספת במשקל הרכב.
עלות טיפול ואחזקה יקרים יותר מאשר ברכב רגיל.
בישראל

לנוכח הרצון לעודד רכישת כלי רכב היברידים החליטה ממשלת ישראל למסות מכונית היברידית במס קניה בשיעור של 30 אחוז בלבד ממחיר המכונית, במקום שיעור הנע בין 95 ל-72 אחוז עבור מכונית רגילה (על פי תוכנית רב שנתית מ-2005 שיעור המס יורד בהדרגה עד שנת 2010 לרמה של 72 אחוז). כמו כן, עובד המקבל רכב צמוד ממקום עבודתו, ובגין רכב זה נזקף לו בתלוש השכר שווי רכב: אם הרכב מונע היברידית קיימת הנחה בשווי הרכב. בשנת 2019 הוחלט לקצץ בהדרגה את הטבות מס אלה, עד לביטולן המלא בשנת 2024 עידוד נוסף לרכישת רכב היברידי החל באוגוסט 2008 מצד הרשות המקומית - עיריית חיפה. העירייה החליטה להתיר חנייה חינם לזמן מוגבל ב"כחול-לבן" (אזורי חנייה בתשלום) לרכב היברידי, באוקטובר 2009 הרחיבה עיריית פתח תקווה את ההטבה והחליטה להעניק חניה חינם שאינה מוגבלת בזמן לרכבים היברידיים.
המכונית ההיברידית הראשונה שנמכרה בישראל הייתה טויוטה פריוס ב-2006, וב-2007 נוספה אליה הונדה סיביק היברידית.
בשנת 2009 יובאו לישראל מספר כלי רכב היברידים, בהם:
טויוטה פריוס
הונדה, בדגמים אינסייט, ג'אז היבריד וסיביק IMA‏ (Integrated Motor Assist)
לקסוס, בדגמי GS450h, RX450h, LS600h ו-CT200h.
ראו גם

מכונית ירוקה
מנוע המכונית
רכב חשמלי מונע מצבר
טויוטה פריוס - המכונית ההיברידית הראשונה בייצור המוני
הערות שוליים

↑  למד לשונך 90, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏14 במרץ 2012
↑  טויוטה פריוס מול סיוויק היבריד ואוקטביה דיזל, מגזין אוטו, 26 בדצמבר 2007
↑  דף הבית, באתר www.zoko.co.il
↑  תומר הדר, אחרי עשור: ישראל חוזרת למיסוי רכב גורף של 83%, באתר כלכליסט, 18 ביוני 2019
↑  כדאי להיות בעל מכונית היברידית או חשמלית בחיפה - ובקרוב גם בת"א: העירייה תאפשר חניה בחינם, באתר גלובס, 15 ביולי 2008
↑  רענן בן צור, כמו בעולם הגדול: גם בפ"ת חניה חינם להיברידי, באתר ynet, 28 באוקטובר 2009
ג'ואן מרשל

| --- | --- |

ג'ואן מרשל בסדרה "מסע בין כוכבים"
 לידה:  19 ביוני 1931 שיקגו, ארצות הברית 
 פטירה:  28 ביוני 1992 (בגיל 61) ג'מייקה 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1945 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ואן מרשל (באנגלית:  Joan Marshall;‏ 9 ביוני 1931 – 28 ביוני 1992) הייתה שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית.
ביוגרפיה

ג'ואן מרשל נולדה בשנת 1931 בשיקגו וגדלה בעיר זאת. מגיל צעיר הופיעה כנערת תצוגה (showgirl) במועדוני לילה בשיקגו. לראשונה השתתפה בסרט קולנוע כרקדנית בשנת 1945. בשנת 1946 היא לקתה במחלת הפוליו, שגרמה לה למשך פרק זמן מסוים לשיתוק במיתרי הקול ובצוואר, אך היא הצליחה להבריא. בשנת 1958 השתתפה לראשונה בסדרת טלוויזיה. בשנת 1959 עברה לקליפורניה והופיעה הופעות קצרות, כשחקנית משנה במספר סרטים כמו "תמי והדוקטור" (1963).
תפקיד ראשי בסרט הזדמן למרשל בשנת 1961, כשגילמה דמות של גבר, שהוא למעשה אשה, המבצעת מעשי רצח מחרידים, בסרט האימה והמתח של ויליאם קסל Homicidal ("רצחני"). הסרט זכה להצלחה רבה בישראל, כשהוצג בה בשנים 1962–1966 בשם "תעלומת הרצח הכפול". דווקא בסרט זה, שהיה לפסגת הופעותיה בקולנוע, היא נקראה בשם אחר, ג'ין ארלס (Jean Arless). לצורך ההופעה בדמות הגבר בסרט, קוצץ שערה הבלונדיני ונצבע בצבע חום, והיא הרכיבה עדשות מגע חומות על עיניה כדי שתראינה שונות מצבען הבהיר.
ג'ואן מרשל המשיכה להופיע עד לשנת 1975 בסרטי קולנוע וסדרות טלוויזיה, בין היתר ב"אזור הדמדומים" וב"מסע בין כוכבים". היא נפטרה מסרטן הריאה בשנת 1992.
עקיפת אלקטרונים גבוהי-אנרגיה מוחזרים

איור 1: תיאור סכמתי של מערך ה-RHEED המורכב מתותח אלקטרונים (משמאל), מהדגם (במרכז) ומגלאי (מימין). האלקטרונים הנורים מהתותח פוגעים בדגם בזווית θ. פני השטח של הדגם גורמים להחזרה ולעקיפה (דיפרקציה) של האלקטרונים הפוגעים, ובהגיעם לגלאי הם יוצרים את תבנית ה-RHEED. הקרן המוחזרת (ספקולרית) מהמדגם בזווית θ מסומנת בחץ הכחול התחתון מימין.
עקיפת אלקטרונים גבוהי-אנרגיה מוחזרים (reflection high energy electron diffraction; או בקיצור RHEED) היא טכניקה המשמשת לאפיון פני השטח של חומרים גבישיים. במערכות אפיון בשיטת RHEED אוספים מידע בעיקר משכבת פני השטח של הדגם המוצק. עובדה זו מבדילה אותה משיטות אפיון חומרים אחרות המסתמכות גם הן על עקיפה (דיפרקציה) של אלקטרונים בעלי אנרגיה גבוהה, כמו מיקרוסקופ אלקטרונים חודר (TEM). שיטה אחרת לאפיון של פני שטח המסתמכת על עקיפת אלקטרונים היא שיטת ה-LEED‏ (low-energy electron diffraction), אך היא משיגה את רגישות פני השטח באמצעות שימוש באלקטרונים באנרגיה נמוכה.
ניסוי ה-RHEED הראשון נערך ב-1928 על ידי Nishikawa ו-Kikuchi, בו הם רצו לבדוק האם תבניות הדיפרקציה שאותן ראה קיקוצ'י עבור קרן אלקטרונים חודרת מתקבלות גם עבור אלקטרונים מוחזרים מפני השטח. בהמשך נעשו מחקרים רבים להבנת הזוויות והעוצמות של קרני העקיפה השונות ב-RHEED. אבל רק ב-1970, בעקבות תמונת RHEED בודדת שהופיעה בסקירה על השיטה החדשנית (אז) אפיטקסיית קרן מולקולרית (MBE), הוכרה חיוניות השיטה בניטור ובקרה באפיטקסיה. בסקירה הזו הוראה, שעבור GaAs, המגדל יכול לוודא באמצעות ה-RHEED האם ומתי סולקה התחמוצת הטבעית מפני המצע, האם תנאי הגידול הם עשירים ב-Ga או ב-As, והאם הגידול מתרחש בצורה דו-ממדית, כמתוכנן, או שמתפתחים על פני השטח איים תלת-ממדיים. מאוחר יותר הוראה שאפשר באמצעות ה-RHEED לקבוע את קצב האפיטקסיה.
אלקטרוני ה-RHEED נורים באנרגיה גבוהה (5–40 קילו-אלקטרון-וולט) מתותח אלקטרונים אל עבר הדגם בזווית לוחכת (1°-3°), כמוראה באיור 1. אלקטרונים אלו מוחזרים ועוברים עקיפה (דיפרקציה) מפני השטח של הדגם, ויוצרים תבנית על מסך פוספורסנטי בצד המערכת שמנגד לתותח האלקטרונים (איור 2). את התבנית הזו ניתן להקליט באמצעות מצלמת CCD לניתוח איכותי וכמותי בזמן אמת, או במועד מאוחר יותר. בגלל זווית הפגיעה הרדודה של קרן האלקטרונים, העברת האנרגיה בניצב לפני השטח מינימלית, ובעיקר מפוזרים האלקטרונים אלסטית (ללא איבוד אנרגיה) רק מכמה שכבות אטומיות בודדות של החומר בקרבת פני השטח שלו. עובדה זו הופכת את טכניקת RHEED להיות רגישה מאוד לסידור הגבישי על פני השטח, ובכך היא מספקת מידע מבני לגבי פני שטח הגביש הנחקר.
כמו LEED גם ה-RHEED פועלת בסביבה של ואקום על-גבוה (ultra high vacuum - UHV), מכיוון שמולקולות האוויר מאיטות במהירות את האלקטרונים שבקרן. היתרון של שיטת ה-RHEED על פני LEED הוא שאין בה אביזרים בדרכם של האלקטרונים המוחזרים מפני השטח כב-LEED, כך שניתן להשתמש בה במהלך גידול שכבות דקות על משטחי מוצק (אפיטקסיה) כמו במהלך MBE או Pulsed laser deposition (אנ') (PLD). זהו היישום העיקרי של RHEED.
פענוח תבנית RHEED

להבנת הדיפרקציה של אלקטרונים מגבישים (דו-ממדיים או תלת-ממדיים) משתמשים בבניית כדור אוואלד (אנ') (Ewald sphere): כדור שמרכזו ממוקמם בראשית של הסריג ההופכי של הגביש, ושרדיוסו שווה לווקטור  k=2\pi /\lambda  של האלקטרון הפוגע ( \lambda  הוא אורך הגל של האלקטרונים). כדור זה יפיק דיפרקציה כאשר הוא חוצה נקודה בסריג ההופכי. הבנייה של כדור אוואלד ותבנית הדיפרקציה המתקבלת מוצגות באיור 2.
עבור החומרים הרגילים המגודלים ב-MBE ו-PLD, ועבור אנרגיות טיפוסיות של אלקטרוני RHEED, כדור אוואלד גדול בהרבה מהמרווחים בין הנקודות בסריג ההופכי. עבור משטח שטוח לחלוטין, הופכות הנקודות של הסריג ההופכי לקווים, או מוטות (rods). לכן, משטח שטוח לחלוטין עם מקור אלקטרונים מונוכרומטיים אידיאלי צריך לייצר "נקודות" היכן שכדור אוואלד פוגש את המוטות של הסריג ההופכי. על מסך ה-RHEED תתקבלנה סדרה של נקודות החזרה על קשת (תמונה 1).
למרות זאת, בשל הפילוג הבלתי נמנע באנרגיות האלקטרונים, התנודות של האטומים, וגודלו הסופי של כדור אוואלד ביחס למרווחים בין המוטות, כדור אוואלד הוא למעשה קליפה דקה, ומוטות הסריג ההופכי הם גלילים דקים מאוד. אפקטים אלו הופכים את תבנית העקיפה המתקבלת ממשטחים חלקים לאוסף של כתמים המסודרים על גבי קשת. כאשר פני השטח מחוספסים בקנה מידה אטומי, כולל כשיש עליהם מדרגות, מתקבלת תמונת RHEED הכוללת "פסים" (streaks), כמו שרואים, למשל, בתמונה 2. תבנית RHEED המורכבת מכתמים מפוזרים שלא על קשת מצביעה על קיום איים תלת-ממדיים על פני השטח הנבדקים. במקרה זה קרן האלקטרונים מצליחה לחדור לצובר (bulk) התלת-ממדי של האיים למרות הזווית הלוחכת, ומתקבלת תמונת עקיפה כמו בעקיפת אלקטרונים (אנ') או בעקיפת קרני-X מגביש תלת-ממדי. מבנה פני השטח עבור שלושת המקרים: פנים חלקים, מחסוספסים או מדורגים, והמכוסים באיים תלת־ממדיים מוראים באיור 3, ביחד עם תבניות ה-RHEED המתאימות להם.
פענוח תבנית RHEED > רקונסטרוקציה משטחית

באופן כללי, בפני השטח של הגביש לא נשמר סידור האטומים כפי שקיים בצוברו. זאת, בגלל הקשרים המתנדנדים הקיימים על פני השטח. המשטחים נוטים להתעוות, להסתדר מחדש, כדי להוריד את האנרגיה שלהם, ולספק את "תאוותם" של כל הקשרים הבלתי רוויים שעל פניהם. התוצאה היא תבנית חדשה של האטומים על פני השטח - רקונסטרוקציה משטחית (אנ') (איור 4). מבנה תא היחידה החדש בפני השטח תלוי בגורמים כמו הכיוון הגבישי של פני השטח, הטמפרטורה שלהם, והשטף של כל האטומים הפוגעים בו.
פענוח תבנית RHEED > סימון ווד (Wood Notation)

את היחס בין תא היחידה של הסידור מחדש (הרקונסטרוקציה) על פני השטח לתא היחידה הבסיסי של צובר הגביש מבטאים פעמים רבות באמצעות סימון ווד (Wood notation, איור 5):
X(hkl){\Bigl (}{\frac {|a_{0}|}{|a_{s}|}}\times {\frac {|b_{0}|}{|b_{s}|}}{\Bigr )}-R\phi {}^{\circ }
היכן ש- X הוא החומר שלפני השטח שלו מתייחסים, ו- (hkl) הם אינדקסי מילר של המישור של פני שטח אלו. הווקטורים של תא היחידה של פני השטח שסודרו מחדש הם:  a_{0},b_{0}, ואילו של תא היחידה המשטחי של הצובר (כלומר של פני השטח אם לא היה מתרחש סידור מחדש) הם:  a_{s},b_{s}. אם הווקטורים של שני תאי היחידה המשטחיים הללו אינם מקבילים, מציינים זאת על ידי הוספת  R, ואת הזווית בין שני תאי היחידה הללו,  \phi , במעלות.
בדוגמה שבאיור 5 שני תאי היחידה מקבילים, והווקטורים של תא היחידה בסידור מחדש גדולים פי שלושה מאלו של הצובר בשני הכיוונים. לכן, הרקונסטרוקציה היא:  X(hkl){}(3\times 3).
פענוח תבנית RHEED > תבנית RHEED של פני שטח עם רקונסטרוקציה משטחית

פני שטח שעברו רקונסטרוקציה, כך שהמבנה שלהם שונה מזה של החומר הבסיסי, יובילו, בתבנית ה-RHEED, לכתמי עקיפה נוספים לאלו שנובעים מהגביש התלת-ממדי שמתחתיהם. תא היחידה המשטחי גדול יותר מזה של הצובר בסריג האמיתי, ולכן נותן בסריג ההופכי מוטות שנמצאים בין המוטות של הצובר.
איור 6 מראה תיאור סכמתי של פני שטח עם רקונסטרוקציה (2x4) ואת תבניות ה-RHEED (הסכמתיות) שתתקבלנה מפני שטח אלו. קרן האלקטרונים מזהה את וקטור הרקונסטרוקציה שבניצב לה. לכן, כשהקרן מכוונת בכיוון [110] היא רואה מחזוריות x2. במקרה זה המחזוריות בסריג ההופכי היא 1/2, לכן בין כל שני כתמים של העקיפה מתא היחידה המשטחי של הצובר (הרקונסטרוקציה 1x1) יתקבל בתבנית ה-RHEED כתם נוסף מהעקיפה של תא היחידה של פני השטח שעברו רקונסטרוקציה. כשקרן האלקטרונים של מערכת ה-RHEED מכוונת בכיוון הניצב, [110-], היא תראה את המחזוריות x4, ולכן בתבנית ה-RHEED יופיעו כעת שלושה כתמים נוספים לכתמי הרקונסטרוקציה 1x1. מאחר שהסידור מחדש הוא רק של האטומים שעל פני השטח הכתמים הקשורים בהם יהיו חלשים יותר בתבנית העקיפה המתקבלת, מאשר הכתמים המשוייכים לתאי היחידה המשטחיים של השכבות האטומיות שמתחת לפני השטח ושנדגמות על ידי ה-RHEED. הרקונסטרוקציה 2x4 שכיחה במוליכים למחצה עם מבנה תא יחידה צינקבלנדה (ספלריט), כדוגמת GaAs.
הרוקנסטרוקציות יכולות להיות מסובכות יותר מהדוגמאות שניתנו למעלה. בהתאם, גם תבנית ה-RHEED תהיה מסובכת יותר. תמונה 3, למשל, מראה את תבנית ה-RHEED מפני שטח חלקים של Si (111) עם רקונסטרוקציה 7x7.
ראו גם

עקיפה
קריסטלוגרפיה בקרני רנטגן
מיקרוסקופ אלקטרונים חודר
אפיון חומרים
ננמטרולוגיה
אפיטקסיה
לקריאה נוספת

A. Ichimiya and P. I. Cohen, Reflection High Energy Electron Diffraction, Cambridge University, UK 2004, ISBN 0521453739,
אורי תימור

| --- | --- |

אורי תימור
 לידה:  24 במרץ 1940 (בן 84) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  תואר ראשון - האוניברסיטה העברית בירושלים; תואר שני - אוניברסיטת תל אביב; תואר שלישי - האוניברסיטה העברית בירושלים
 תפקיד:  קרימינולוג, פרופ' באוניברסיטת בר-אילן (בדימוס), פרופ' במכללת אשקלון.
 
אורי תימור (באנגלית: Uri Timor; נולד ב-24 במרץ 1940) הוא פרופסור חבר במחלקה לקרימינולוגיה באוניברסיטת בר-אילן ובמכללה האקדמית אשקלון.