stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sunny Afternoon
הערות שוליים

↑  "6 Music - Kinks reunion exclusive". BBC. 4 באוקטובר 2006. נבדק ב-2014-04-06. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Sunny Afternoon".
↑  "Bartley Gorman King of the Gypsies". Maxim. אורכב מ-המקור ב-2010-07-24. נבדק ב-18 באפריל 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Billboard Hot 100". Billboard. Nielsen Company. 78 (40): 18. 1966. נבדק ב-30 ביוני 2011. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Staff Lists: The 200 Greatest Songs of the 1960s". Pitchfork. 2006-08-14. נבדק ב-2014-04-06.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 940c95f7-879c-3001-81c3-8e7fc6d7e8b7
Gimme Some Truth

| --- | --- |
בי-סייד לייבל של הסינגל
בי-סייד לייבל של הסינגל
 שיר בביצוע ג'ון לנון
 מתוך האלבום Imagine
 יצא לאור:  9 בספטמבר 1971
 תאריך הקלטה:  25 במאי - 5 ביולי 1971
 מקום הקלטה:  אולפני אסקוט סאונד, ברקשייר  רקורד פלאנט, ניו יורק
 סוגה:  רוק
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  3:18
 חברת תקליטים:  אפל
 כתיבה:  ג'ון לנון
 לחן:  ג'ון לנון 
 הפקה:  ג'ון לנון, יוקו אונו, פיל ספקטור
 
"Gimme Some Truth" (במקור מאוית "Give Me Some Truth") הוא שיר מחאה שנכתב ובוצע על ידי ג'ון לנון. השיר יצא לראשונה באלבומו Imagine משנת 1971. "Gimme Some Truth" מכיל התייחסויות פוליטיות שונות העולות מזמן כתיבתו, בשנים האחרונות של מלחמת וייטנאם. ההקלטה, שהופקה בשיתוף עם פיל ספקטור, כוללת סולו גיטרת סלייד שניגן ג'ורג' האריסון, חברו לשעבר של לנון ללהקת הביטלס.
בשנת 1982, "Gimme Some Truth" יצא כבי-סייד של "Love" בסינגל שיצא לאחר מותו. השיר שימש כשיר הנושא של הסרט התיעודי Gimme Some Truth: The Making of John Lennon's Imagine Album משנת 2000.
מילים

"Gimme Some Truth" מעביר את תסכולו של לנון מפוליטיקאים מתעתעים ("בניו קצרי השיער צהובי הבטן של טריקי דיקי"), מהצביעות ומהשוביניזם ("השוביניסטים הקטנים והמתנשאים של אמא"). מילות השיר מתמצתות כמה רגשות רווחים באותה תקופה, כאשר אנשים רבים השתתפו בעצרות מחאה נגד ממשלותיהם.
השיר משתמש גם בהתייחסות לחרוז הילדים "Old Mother Hubbard" (על אישה שהולכת להביא לכלב שלה עצם, רק כדי לגלות שהארון שלה ריק) כפועל. האזכור של "סבון רך" משתמש בפועל כסלנג במובנו הקלאסי - כלומר, חנופה לא כנה המנסה לשכנע מישהו לעשות או לחשוב משהו, כמו במקרה של פוליטיקאים המשתמשים ברטוריקה ספקנית או מתעתעת כדי לדכא תסיסה ציבורית או כדי להפיץ באופן לא הוגן.
לנון משתמש בשיר החוזר "Money for rope/Money for dope", כאשר הביטוי הקודם הוא וריאציה של הניב הבריטי "Money for old rope" (רווח שהושג במאמץ מועט או ללא מאמץ). על פי פיטר ג'קסון, היה זה פול מקרטני שהגה את השורה הזו במהלך סשנים של Get Back. ג'קסון הראה למקרטני את הקטעים מהסרט התיעודי שלו של הביטלס מבצעים את השיר, שלא זכרו שעבדו עליו. לנון עצמו הודה בשיחות פרטיות כי "שמונת האמצעיים" נכתב על ידי מקרטני.
הקלטה

לנון הקליט את "Gimme Some Truth" ב-25 במאי 1971 באולפני אסקוט סאונד. אוברדאב של השירה הראשית שלו ב-28 במאי תועד גם הוא בסרט.
הסופר רוברט רודריגז מציין כי Imagine ידועה באיכויות המסחריות שלה וב"מחיר ידידותי לרדיו", אך ברצועות המשמעותיות יותר, ג'ורג' האריסון מספק "כמה מהנגינה המחוספסת ביותר", במיוחד ב-"Gimme Some Truth". רודריגז מדגיש את סולו גיטרת הסלייד של האריסון כ"צורב באותה מידה" כמו הנגינה שלו בשיר "How Do You Sleep?" ומתאר את השיר כ"התקפה חומצית על צביעות ממשלתית".
משתתפים

ג'ון לנון - שירה, גיטרה חשמלית
ג'ורג' האריסון - גיטרה חשמלית, גיטרת סלייד
ניקי הופקינס - פסנתר
רוד לינטון - גיטרה אקוסטית
אנדי דייוויס - גיטרה אקוסטית
קלאוס פורמן - גיטרה בס
אלן וייט - תופים
הערות שוליים

↑  Jordan Bassett, Producer Giles Martin on remixing The Beatles' 'Let It Be': "I was surprised by the camaraderie", NME, ‏2021-10-12 (באנגלית בריטית)
↑  Mark Beaumont, 'The Beatles: Get Back' – what you need to know before watching, NME, ‏2021-11-25 (ב־Australian English)
↑  Imagine. The Ultimate Collection - Super Deluxe Box Set. Inner book. Gimme Some Truth, page 54.
↑  "Money for old rope definition and meaning", Collins English Dictionary
↑  Fred Topel, 'The Beatles: Get Back' Reminded Paul McCartney He Co-Wrote a John Lennon Solo Song, Showbiz Cheat Sheet, ‏2021-11-17 (באנגלית אמריקאית)
↑  ג'ון לנון, The John Lennon Letters, 2012, עמ' 220, ISBN 9780316200806
↑  Madinger, Chip; Raile, Scott, LENNONOLOGY: Strange Days Indeed – A Scrapbook of Madness, 2015, עמ' 239–40, ISBN 978-1-63110-175-5
↑  Rodriguez, Robert, Fab Four FAQ 2.0: The Beatles' Solo Years, 1970–1980, 2010, עמ' 153, ISBN 978-1-4165-9093-4
↑  Rodriguez, Robert, Fab Four FAQ 2.0: The Beatles' Solo Years, 1970–1980, 2010, עמ' 31, ISBN 978-1-4165-9093-4
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: e9819ea5-b2f0-37dc-aeb6-c670d06643e4
Cold Turkey

"Cold Turkey" הוא שיר שנכתב על ידי הזמר הבריטי ג'ון לנון, ויצא לאור כסינגל בשנת 1969 על ידי להקת Plastic Ono Band בחברת התקליטים אפל רקורדס, תחת הקטלוג Apples 1001 בבריטניה, ו-Apple 1813 בארצות הברית. זהו סינגל הסולו השני של לנון והוא הגיע למקום ה-30 בבילבורד הוט 100 ולמקום ה-14 במצעד הסינגלים הבריטי. הופעתו הראשונה של השיר באלבום הייתה Live Peace in Toronto 1969, שם בוצע השיר בהופעה חיה ב-13 בספטמבר 1969, כאשר לנון מקריא את המילים מהלוח.
כתיבה והקלטה

על פי פיטר בראון בספרו The Love You Make, השיר נכתב ב"התפרצות יצירתית" בעקבות לנון ויוקו אונו שיצאו "קולד טרקי" מהתמכרותם הקצרה להרואין. בראון מציין כי לנון הציג את השיר בפני פול מקרטני כסינגל פוטנציאלי של הביטלס, בזמן שהם סיימו להקליט את אלבומם Abbey Road, אך הוא נדחה ובסופו של דבר יצא כסינגל של Plastic Ono Band עם קרדיט כתיבה בלעדי עבורו.
"Cold Turkey" היה השיר הראשון שלנון לקח עליו קרדיט בלעדי. יצירותיו הקודמות, כולל הסינגל הראשון שלו, "Give Peace a Chance", יוחסו לשותפות לנון-מקרטני, אם כי הקרדיט על "Give Peace a Chance" שונה מאוחר יותר ללנון בלבד. השיר "Cold Turkey" הוקלט באולפני אבי רוד, סטודיו 2, בהשתתפות אריק קלפטון. ישנן גרסאות נוספות מלבד הסינגל, חלקן אקוסטיות, וגרסה חיה הכלולה ב-Live in New York City בה אונו מוסיפה שירה.
שחרור וקבלה

קאש בוקס תיאר את השיר כ"מבריק, שנוי במחלוקת ולהיט מוחלט". רקורד וורלד כינה אותו "ביצוע מוזיקלי מצמרר של נסיגה".
"Cold Turkey" עלה למקום ה-14 במצעד הסינגלים הבריטי ב-15 בנובמבר 1969. ב-22 בנובמבר, "Cold Turkey" ירד למקום ה-15, וב-25 בנובמבר החזיר לנון את ה-MBE שלו לארמון בקינגהאם באומרו: "אני מחזיר את ה-MBE הזה במחאה על מעורבותה של בריטניה בעניין ניגריה-ביאפרה, נגד תמיכתנו באמריקה בווייטנאם, ונגד 'Cold Turkey' שיורדת במצעדים. באהבה, ג'ון לנון מבאג". במרץ 2005, מגזין Q דירג את "Cold Turkey" במקום ה-74 ברשימת 100 רצועות הגיטרה הטובות ביותר. טימותי ואליזבת ברייסי דירגו את "Cold Turkey" כשיר הסולו העשירי הטוב ביותר של לנון, וכינו אותו "האזנה קשוחה אך מתגמלת" ש"דוהרת החוצה מהשער באכזריות עצבנית שהיא בו זמנית קתרטית וקלסטרופובית".
עטיפת הסינגל

עטיפת הסינגל המקורית מציגה את ראשו של לנון עם משקפיים על תמונת רנטגן. עטיפה חלופית עם צילומי רנטגן של ג'ון ויוקו זה לצד זה, ולא משני צדי העטיפה, הונפק בכמה מדינות באירופה. הגרסה היפנית כוללת תמונה צבעונית של שניהם בגודל קטן יותר.
משתתפים

לדברי הסופר ג'ון ס. וין:
ג'ון לנון - שירה, גיטרה
אריק קלפטון - גיטרה
קלאוס פורמן - גיטרה בס
רינגו סטאר - תופים
הערות שוליים

↑  David Luhrssen, Michael Larson, Encyclopedia of Classic Rock, ABC-CLIO, 2017-02-24, ISBN 978-1-4408-3514-8. (באנגלית)
↑  ריצ'י אונטרברגר, The Unreleased Beatles: Music and Film, 2014, עמ' 919, ISBN 978-0-9915892-6-5
↑  Doyle Greene, Rock, Counterculture and the Avant-Garde, 1966-1970: How the Beatles, Frank Zappa and the Velvet Underground Defined an Era, McFarland, 2016-02-17, ISBN 978-1-4766-2403-7. (באנגלית)
↑  The Words and Music of John Lennon, 2007, עמ' 14–15, ISBN 978-0-275-99180-7
↑  ג'ון בלנקי, John Lennon: Listen to This Book, 2005, עמ' 41, ISBN 978-0-9544528-1-0
↑  "John Lennon Discography", Homepage.ntlworld.com
1 2  פיטר בראון, The Love You Make: An Insider's Story of The Beatles, עמ' 331
↑  פול דו נויאר, John Lennon: The Stories Behind Every Song 1970–1980, 2010, עמ' 25–26, ISBN 978-1-84732-665-2
1 2  פול דו נויאר, John Lennon: The Stories Behind Every Song 1970–1980, 2010, עמ' 27, ISBN 978-1-84732-665-2
↑  John Lennon - Give peace A Chance, jpgr.co.uk
↑  Repertoire - Title, web.archive.org, ‏2004-03-22
↑  פול דו נויאר, John Lennon: The Stories Behind Every Song 1970–1980, 2010, עמ' 14, ISBN 978-1-84732-665-2
↑  "CashBox Record Reviews"
↑  "Single Reviews" (עמ' 8)
↑  MBE that John Lennon returned in protest is found - Times Online, web.archive.org, ‏2010-10-25
↑  פול דו נויאר, John Lennon: The Stories Behind Every Song 1970–1980, 2010, עמ' 28, ISBN 978-1-84732-665-2
↑  The 10 Best John Lennon Songs, Stereogum, ‏2014-05-13 (באנגלית)
↑  John C. Winn, That Magic Feeling: The Beatles' Recorded Legacy, Volume Two, 1966-1970, Crown, 2009-06-16, ISBN 978-0-307-45239-9. (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 3e60eb8d-ead1-3f2c-b5a0-f5c73bc3084a  MusicBrainz work: 80bf1eae-961d-3fd8-8374-6847a0c602e4
תחנת הרכבת כפר סבא – נורדאו

#invoke:תבנית מידע
רכבת בתחנה
תחנת הרכבת כפר סבא – נורדאו (א' קוסטיוק) היא תחנת רכבת ישראל אשר נמצאת על מסילת השרון, בשטח השיפוט של הוד השרון, וסמוכה מאוד לכפר סבא.
החל ממרץ ועד סוף חודש יוני 2020 הושבתה תנועה הרכבות עקב התפשטות נגיף הקורונה. רכבת ישראל ניצלה את ההשבתה לשיפורים ושדרוגים של תשתיות ובין היתר החלה בעבודות לשדרוג המסילה המזרחית באזור מחלף אלישמע. במסגרת העבודות פורק מקטע גדול של פסים וקו "הנגב המערבי" (באר שבע - רעננה) פוצל לשני קווים: באר שבע - ראש העין צפון וכפר סבא - הרצליה. הקו החדש איפשר לנוסעי ערי השרון להגיע בזמן מהיר יותר להרצליה ומשם להחליף רכבת לכיוון דרום. הקו פעל עד לספטמבר 2020 והתחנה נסגרה, בחודש פברואר 2021 התחנה חזרה לפעילות.
היסטוריה > רקע היסטורי

תחנת הרכבת הראשונה באזור כפר סבא הוקמה בתחילת המאה ה-20 במזרח העיר על מסילת הרכבת חיפה-ירושלים (המסילה המזרחית) והייתה ידועה בשם תחנת הרכבת אייל או תחנת הרכבת קלקיליה. ב-1959 הוחלט על הקמת שלוחת רכבת חדשה מהמסילה המזרחית לאזור התעשייה כפר סבא, במטרה לשרת את המפעלים "סולפק" לערגול ברזל, המחסנים המרכזיים של מועצת שיווק הבטנים ואת בית האריזה של החברה לעיבוד תוצרת חקלאית יכין-חק"ל. השלוחה החלה לפעול ב-3 בינואר 1961 כאשר רכבת ראשונה הגיעה לבית האריזה. טקס החנוכה הרשמי של השלוחה ובית האריזה נערך ב-19 בינואר 1961.
ב-1990 הכינה חברת התכנון הצרפתית "סופרטו" תוכנית מתאר ארצית עבור רכבת ישראל, שכללה קו רכבת פרוורית חדש בין תל אביב לרעננה וכפר סבא (תוכנית שהושלמה רק בשנת 2020 עם הפעלת מסילת השרון לכל אורכה). בסוף 1990 הועלתה הצעה חליפת, על הקמת קו המבוסס ברובו על תוואי מסילות הברזל הקיים עד כפר סבא בלבד, כפתרון זמני עד הקמת התוואי המלא.
היסטוריה > הקמת התחנה

בשנת 1998 הכריז מנכ"ל הרכבת עמוס עוזני על פרויקט פיתוח קו הרכבת תל אביב-פתח-תקוה-כפר-סבא בהשקעה של 650 מיליון שקל. הפרויקט התבסס על שדרוג ושיקום מסילת הירקון, שיקום קטע במסילה המזרחית ההיסטורית וסלילת קטע קצר חדש לתחנת נוסעים שתוקם על גבול כפר סבא. הפרויקט באותה עת לא כלל את סלילת המשך המסילה לכיוון רעננה וחיבור למסילת החוף. ב-8 במרץ 1999 קיבלה ממשלת ישראל את הצעת ההחלטה של שר התשתיות, אריאל שרון, שלפיה יפורסם מכרז ליזמים פרטיים, להקמת ולהפעלת הקו. בשנת 2000 קיבלה חברת חוצה ישראל את אחריות לבדיקת הכדאיות הכלכלית של הקמת הפרויקט באמצעות זכיין שיפעל בשיטת בנה-הפעל-העבר (BOT). הבדיקה קבעה כי ההכנסות מהפעלת הקו לא יכסו את עלות הקמת התשתית. לפיכך למגזר הפרטי לא יהיה כדאי מבחינה כלכלית לממנו. עוד העלתה הבדיקה כי ההכנסות מהפעלת הקו גם לא יצדיקו מימון רכישת הקרונות. בשל כך אישר באוגוסט 2000 ראש הממשלה אז, אהוד ברק, הצעה לפיה רכבת ישראל היא זו שתקים את מסילת הרכבת מתל אביב לכפר סבא במימון המדינה, והפעלת הקו תיעשה באמצעות גוף פרטי שייבחר במכרז.
בשנת 2000, הושלם שדרוג מסילת הירקון ופתיחת קו הרכבת תל אביב - תחנת הרכבת ראש העין – דרום. ביוני 2001 ועדת השרים לכלכלה, החליטה להשלים את עבודות התשתית בקו, שכלולו הקמת מסילה כפולה לראש העין (המסילה אז הייתה בודדת) ומסילה בודדת לכפר סבא, ולבחור מפעיל לקו. ביוני 2002, הודיעה שר התחבורה, אפרים סנה שהפעלת הקו לא תיעשה על ידי יזם פרטי. זאת לאחר קבלת חוות דעת של אנשי מקצוע, שלפיהן ההפרדה בין האחריות על התשתית לאחריות על ההפעלה אינה בטיחותית ובעייתית מבחינת השירות לנוסעים. בין היתר טענו כי היקפה המצומצם של רשת המסילות בישראל, שכל קוויה מתנקזים לערוץ האיילון, יקשה על התיאום בין המפעילים השונים. באותה עת החלו העבודות על המשך המסילה לכיוון כפר סבא. העבודות כללו סלילה מחדש של קטע המסילה המזרחית בין צומת ראש העין ובין צומת חמד וסלילת מסילה חדשה מצומת חמד מערבה לכיוון כפר סבא, ועליה הוקמה תחנת הרכבת כפר סבא בסמוך לרחוב נורדאו.
ב-13 באפריל 2003 נפתח הקו אל תחנת כפר סבא (שנקראה אז "הוד השרון-כפר סבא"), יחד עם תחנת הרכבת רמלה והמבנה הקבוע של תחנת הרכבת ראש העין – צפון שגם החלו לפעול באותו יום. ביום הראשון להפעלת הקו נסעו בו כ-1,000 בני אדם.
ב-24 באפריל, אחד־עשר ימים בלבד לאחר פתיחת התחנה, מחבל של גדודי חללי אל-אקצא ביצע בה פיגוע התאבדות. בפיגוע נרצח מאבטח התחנה אלכסנדר קוסטיוק, עולה מאוקראינה. זמן קצר לאחר מכן הוחלט לקרוא לתחנה על שמו.
עד שנפתחה תחנת הרכבת הוד השרון – סוקולוב, נקראה התחנה בשם "תחנת הרכבת הוד השרון – כפר סבא".
ב-19 בנובמבר 2021 הושלמה בתחנה התקנתה של מערכת הזנה חשמלית עילית על ידי חברת SEMI הספרדית. המערכת מספקת מתח חילופין של 25 אלף וולט בתדירות של 50 הרץ ומאפשרת לציוד נייד רכבתי בעל פנטוגרף לפעול בתחנה. כיום יש לרכבת ישראל קטרי בומברדייה טראקס הגוררים קרונות דאבל דק מאותו יצרן וקרונועים חשמליים מדגם Desiro HC תוצרת סימנס.
ב-25 בדצמבר 2021 החל לפעול בתחנה קו נוסעים חשמלי מהרצליה לאשקלון במקום קו הנוסעים שפעל מהרצליה ועד באר שבע מרכז דרך קו הנגב המערבי.
מבנה התחנה

לתחנה שני רציפי צד. היציאה מהתחנה אפשרית מכניסה צפונית (כפר סבא) בלבד.
שירות הרכבות בתחנה

תחנה זו משמשת כתחנה ביניים בקו אשקלון - הרצליה. בשעות השיא עוצרות בתחנה ארבע רכבות בשעה לכל כיוון; ארבע לכיוון הרצליה, שתיים לאשקלון, אחת לאשדוד עד הלום ואחת לראשון לציון משה דיין. בשעות השפל עוצרות בתחנה שתי רכבות בשעה בכל כיוון.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת אשקלון — הרצליה (קו השרון - אשקלון)  אשקלון • אשדוד – עד הלום • יבנה – מערב • ראשון לציון – משה דיין • בת ים – קוממיות • בת ים – יוספטל • חולון – וולפסון • צומת חולון • תל אביב – ההגנה • תל אביב – השלום • תל אביב – סבידור מרכז • תל אביב – אוניברסיטה • בני ברק – רמת החייל • פתח תקווה – קריית אריה • פתח תקווה – סגולה • ראש העין – צפון • כפר סבא – נורדאו • הוד השרון – סוקולוב • רעננה – דרום • רעננה – מערב • הרצליה |  |
קווי אוטובוס העוברים בתחנה

מקרא סימנים:
♿ - אוטובוס עירוני נגיש
🔄 - קו סיבובי (מעגלי)
🚆 - קו הזנה המותאם לזמני הרכבת
| קו | מפעיל | מסלול | הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | מטרופולין | מסוף קפלן ← גבעת אשכול ← התע"ש ← רכבת נורדאו ← ויצמן ← קניון ערים ← קריית חינוך ← בי"ח מאיר ← מסופון רמז ← בי"ח מאיר ← ויצמן ← רכבת נורדאו ← התע"ש ← גבעת אשכול ← מסוף קפלן | ♿🔄 |
| 3 | מטרופולין | רכבת נורדאו ← ויצמן ← קניון ערים ← רח' הכרמל ← חצרות הדר ← מוצקין ← משכנות ← רח' הכרמל ← קניון ערים ← ויצמן ← רכבת נורדאו | ♿🔄 |
| 8 | מטרופולין | אזור תעשייה - רכבת נורדאו - רח' הצברים/רח' רופין - רח' תל חי - ויצמן - קניון ערים - קריית חינוך - בי"ח מאיר - הזמר העברי - קניון כפר סבא הירוקה - השכונה הירוקה | ♿ |
| 13 | מטרופולין | אזור תעשייה - רכבת נורדאו - מרכז העיר - קניון ערים - בית חולים מאיר - שיכון עליה - בית ברל - רמת הכובש - טירה - טייבה - קלנסווה |  |
| 17 | מטרופולין | רכבת נורדאו - תחנה מרכזית - מרכז העיר - קניון ערים - בית חולים מאיר - שיכון עליה - בית ברל |  |
| 21 | מטרופולין | תחנה מרכזית - רכבת נורדאו - קניון G - בית עלמין - כוכב יאיר צור יגאל |  |
| 65 | מטרופולין | רכבת נורדאו - הוד השרון מתחם 2000 - גיל עמל | ♿🚆 בשעות העומס בלבד |
| 79 | תנופה | כפר סבא - צומת אלפי מנשה - צופים - מעלה שומרון - קרני שומרון - קדומים |  |
| 81 | תנופה | כפר סבא - קרני שומרון - קדומים |  |
| 82 | תנופה | כפר סבא - מעלה שומרון - קרני שומרון |  |
| 93 | תנופה | כפר סבא - אלפי מנשה |  |
| 118 | מטרופולין | כפר סבא - צור יצחק |  |
| 134 | תנופה | כפר סבא - אלפי מנשה |  |
| 174 | תנופה | כפר סבא - שער אפרים - אבני חפץ - עינב - שבי שומרון - קדומים |  |
הערות שוליים

↑   אסנת ניר, המסילות והכבישים ריקים - זה הזמן להאיץ פרויקטים בתחבורה הציבורית, באתר TheMarker‏, 25 במרץ 2020
↑  מחדל: "הרכבת תחזור לפעילות בהוד השרון רק בדצמבר-ינואר 2021", באתר mynethodhasharon, ‏2020-06-16
↑  חידוש שירות הרכבות בתחנות כפר סבא - נורדאו, הוד השרון - סוקולוב ורעננה, באתר רכבת ישראל
↑  מיליון ו-180 אלף ל"י - תקציב כפר סבא, הצופה, 19 בינואר 1959
↑  שלוחת רכבת לביהח"ר "סולפק", מעריב, 19 ביולי 1960
↑  רכבת ראשונה הגיעה לכפר סבא, דבר, 4 בינואר 1961
↑  בפעם הראשונה מזה אלפיים ושלוש-עשרה שנה חנך קטר של רכבת-ישראל את שלוחת הרכבת המובילה לתוך לב האיזור התעשייתי המזרחי של כפר-סבא., מעריב, 5 בינואר 1961
↑  שלוחת רכבת ובית אריזה ייחנכו היום בכפר־סבא, דבר, 19 בינואר 1961
↑  י יחיאלי, כפר־סבא חונכת היום את שלוחת הרכבת שלה, מעריב, 19 בינואר 1961
↑  מרדכי אלקן, תוכנית לפיתוח רשת רכבות ארצית ופרברית, מעריב, 16 במרץ 1990
↑  יוחאי רפאלי, במשרד התחבורה בודקים פתיחת קו רכבת כפר סבא-פ"ת-ת"א, מעריב, 25 באוקטובר 1990
↑  דוד חיון, ‏מנכ"ל הרכבת: נשקיע בפיתוח הרכבת 2 מיליארד דולר עד 2010, באתר גלובס, 8 באוקטובר 1998
↑  דוד חיון, ‏הממשלה תפרסם מיכרז להפעלת קו רכבת בין ת"א לכפ"ס עם אפשרות לסיוע ממשלתי, באתר גלובס, 8 במרץ 1999
↑  דוד חיון וזאב קליין, ‏ועדת השרים לכלכלה: מיזם רכבת כפ"ס-ת"א ינוהל ע"י חוצה ישראל, באתר גלובס, 6 ביוני 2000
↑  דוד חיון, ‏חברת כביש חוצה ישראל צפויה לקבוע: כדאיות נמוכה לרכבת כ"ס-ת"א, באתר גלובס, 9 באוגוסט 2000
↑  מאת ענת ג'ורג'י, ועדת שרים: לפרסם המכרז המוקדם למפעיל רכבת בקו תל אביב-כפר סבא בתוך 90 יום, באתר הארץ, 6 ביוני 2001
↑  דוד חיון, ‏ממוצ"ש: לוח-זמנים חדש לרכבת, תוספת רכבות וקו מראש-העין לת"א, באתר גלובס, 30 במאי 2000
↑  ענת ג'ורג'י, העבודות להקמת קו הרכבת ת"א-כ"ס יושלמו עד 2004, באתר הארץ, 5 ביוני 2001
↑  מאת ענת ציגלמן, סנה: משרד התחבורה לא ישתף פעולה בהפרטת קו הרכבת לכפר סבא, באתר הארץ, 26 ביוני 2002
↑  ענת ג'ורג'י, ענת ציגלמן, שר התחבורה: שני מיליארד דולר יגויסו לזירוז הקמת רשת הרכבות עד 2006, באתר הארץ, 12 במרץ 2002
↑  שרון קדמי, הנה באה הרכבת, באתר הארץ, 10 ביוני 2005
↑  ענת ג'ורג'י, קו הרכבת לכפר סבא נפתח - אך דרכי הגישה לתחנה החדשה עדיין לא נסללו, באתר הארץ, 11 באפריל 2003
↑  מאת ענת ג'ורג'י, אלף נוסעים ביום הראשון בקו הרכבת ת"א-כ"ס, באתר הארץ, 13 באפריל 2003
↑  רענן בן צור ואבי כהן, מחבל מהפתח התפוצץ בכפר סבא; מאבטח נהרג, באתר ynet, 24 באפריל 2003
↑  נסיעת המבחן של הרכבת החשמלית בטבעת השרון, בעמוד הפייסבוק של שבתשתיות, 19 בנובמבר 2021
↑  שיפור השירות בתחנות אשדוד, משה דיין, בני ברק, פ, באתר רכבת ישראל
קליף רוברטסון

| --- | --- |

קליף רוברטסון
 לידה:  9 בספטמבר 1923 לה הויה, קליפורניה, ארצות הברית 
 פטירה:  10 בספטמבר 2011 (בגיל 88) ווטר מייל, ניו יורק, ארצות הברית 
 שם לידה:  Clifford Parker Robertson III 
 סוגה מועדפת:  מערבון 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1943–2007 (כ־64 שנים)
 מקום לימודים:  מכללת אנטיוק  אוניברסיטת אנטיוק  La Jolla High School 
 בן או בת זוג:  דינה מריל (1966–1989)  סינתיה סטון (1957–1959) 
 צאצאים:  Stephanie Robertson, Heather Robertson 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר, פרס אמי
 http://www.cliffrobertson.info
 פרופיל ב-IMDb
 
קליפורד פארקר "קליף" רוברטסון השלישי (באנגלית:  Clifford Parker "Cliff" Robertson III;‏ 9 בספטמבר 1923 – 10 בספטמבר 2011), היה שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקאי זוכה פרס אמי ופרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר לשנת 1968 על תפקידו בסרט "צ'ארלי".
ביוגרפיה

רוברטסון נולד בשכונת לה הויה שבסן דייגו, קליפורניה לאודרי אולגה וילינגהאם ולקליפורד פארקר רוברטסון האב. הוריו התגרשו כאשר היה בן שנה ואמו נפטרה כשנה לאחר מכן מדלקת הצפק. גדל בילדותו בעיקר אצל סבתו מרי אלינור וילינגהאם וכמעט ולא התראה עם אביו.
שירת כחייל בצי הסוחר של ארצות הברית בתקופת מלחמת העולם השנייה. לאחר שחזר מהשירות למד ב"אנטוייץ קולג'" שבאוהיו ועסק בעיתונות למשך תקופה קצרה.
קריירת משחק > קולנוע

רוברטסון התפרסם לראשונה באמצע שנות ה-50 של המאה ה-20 בדרמות "פיקניק" (1955) בתפקיד אלן בנסון חברו ללימודים של הנווד הכריזמטי האל קרטר (ויליאם הולדן) ו"העלים מתים" לצידה של כוכבת הקולנוע ג'ואן קרופורד.
זכה להערצה רבה על הופעותיו בתפקיד הגולש קהונה בדרמת הגלישה "גידג'ט" ובדרמת המלחמה "הערומים והמתים".
בתחילת שנות ה-60 כשהוא במעמד של כוכב קולנוע הופיע רוברטסון בדרמות "הטוב מכולם" בתפקיד הסנטור השמרן והאמביציוזי ג'ו קנטוול, "הרופאים הצעירים" בתפקיד ד"ר ג'ון אוטיס, בקומדיה "יום ראשון בניו יורק" לצידה של ג'יין פונדה ובסרטי המלחמה "טרפדת 109" בו שיחק בתור ג'ון פיצג'רלד קנדי בתקופת שירותו בצבאי, "כיתת האלימים" בתור מייג'ור אלן קראוון, "טייסת 633" ו"במעלה החוף".
בשנת 1968 זכה רוברטסון בפרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר והועמד לפרס גלובוס הזהב על הופעתו בדרמה "צ'ארלי" בה שיחק בתפקיד צ'ארלי גורדון, בחור בוגר עם מנת משכל של ילד קטן.
ב-1970 שיחק לצידם של מייקל קיין ודנהולם אליוט בסרט המלחמה "גיבור מאוחר" (אנ') בתפקיד קצין אמריקאי המשתתף בפשיטת כוח קומנדו בריטי בפיליפינים בזמן מלחמת העולם השנייה.
ב-1975 הופיע במותחן הפוליטי של סידני פולאק "שלושת ימי הקונדור" בתפקיד היגינס, ראש סוכנות ה-CIA בניו יורק.
ב-1976 שיחק בתפקיד הראשי במותחן של בריאן דה פלמה "ההזדמנות השנייה" ע"פ המותחן הקלאסי "ורטיגו" ובסרט המלחמה "מידווי".
בשנת 1983 הופיע בסרטים "סטאר 80" בתפקיד יו הפנר, "סערת מוחין" בתור מפקד צוות החוקרים אלכס טרסון
ובקומדיית ההתבגרות "בוגרים" בתפקיד אביו של סקיפ בורגוס (רוב לאו).
בשנת 1996 שיחק בסרט הפעולה "הבריחה מלוס אנג'לס" בתפקיד הנשיא.
בעשור הראשון של המאה ה-21 כיכב בסרטים "ספיידרמן", "ספיידרמן 2" ו"ספיידרמן 3" בתפקיד בן פארקר, וב-2004 בעיבוד הקולנועי לספר האימה של סטיבן קינג "לרכוב על קליע".
קריירת משחק > טלוויזיה

בשנת 1966 זכה רוברטסון בפרס אמי על תפקידו בסדרה "בו הופ מציג: ההצגה בתיאטרון קרייזלר".
בשנת 1983 הופיע בעונה השלישית של אופרת הסבון "פלקון קרסט" בתפקיד ד"ר מייקל רנסון.
חיים אישיים > מערכות יחסים

בשנת 1957 נישא רוברטסון לשחקנית סינתיה סטון שהייתה אז גרושתו הטרייה של כוכב הקולנוע ג'ק למון.
לזוג נולדה ילדה אחת לפני שנפרדו לאחר שנתיים בלבד של נישואים.
בשנת 1966 נישא לשחקנית דינה מירלי, לרוברטסון ולמירלי נולדה ילדה אחת ממערכת נישואיהם שנגמרה בגירושין בשנת 1989.
חיים אישיים > הסקנדל עם אולפני קולומביה

בשנת 1977 נכנס רוברטסון אל הרשימה השחורה של אולפני הוליווד לאחר שחשף שחתימתו זויפה על גבי צ'ק. מנכ"ל אולפני "סרטי קולומביה" דייוויד ביגלמן שהואשם בזיוף נזרק מהחברה ונשלח לעונש מאסר בפועל. הפרשה הייתה לאחד הסקנדלים הגדולים של הוליווד בשנות ה-70.
החשיפה גררה ביקורת קשה על רוברטסון מצד ראשי הוליווד שראו בו כמלשין והחרימו אותו.
לאחר מספר שנים קיבל "חנינה" וחזר בשנת 1983 להופיע בקולנוע.
חיים אישיים > ה-11 בספטמבר

בבוקר ה-11 בספטמבר 2001 טס רוברטסון שהיה טייס חובב טיסה פרטית מעל מרכז הסחר העולמי בדיוק בזמן הפגיעה הראשונה. לאחר הפגיעה הראשונה של המטוס בבניין התבקש רוברטסון להנחית את מטוסו מיידית.
חיים אישיים > מוות

רוברטסון נפטר ב-10 בספטמבר 2011 מנסיבות טבעיות בניו יורק, יום לאחר יום הולדתו ה-88.
פילמוגרפיה נבחרת

פיקניק (1955)
העלים מתים (1956)
בחורה קרוב לוודאי (1957)
הערומים והמתים (1958)
גידג'ט (1959)
קרב ים האלמוגים (1959)
הכול בעבודת לילה (1961)
עולם תחתון בארצות הברית (1961)
המתמחים (סרט) (1962)
אהבתי השישית (1963)
טרפדת 109 (1963)
יום ראשון בניו יורק (1963)
הזדמנות שנייה (1976)
הנסיך והאביון (1977)
שאלימר (1978)
הטוב מכולם (1964)
טייסת 633 (1964)
במעלה החוף (1965)
נשף מסכות (1965)
פנים רבות לאהבה (1965)
סיר הדבש (1967)
גשר השטן (1968)
צ'ארלי (1968)
ריצת התאבדות (1970)
ג'יי.וו קופ (1972)
הפלישה הגדולה לצפון מינסוטה (1972)
אייס אלי ורודג'ר השמיים (1973)
מחוץ לתקופה (1975)
שלושת ימי הקונדור (1975)
ירייה (1976)
מידווי (1976)
ההזדמנות השנייה (1976)
אחוות המריבה (1977)
דומיניק (1980)
הטייס (1980)
סערת מוחין (1983)
בוגרים (1983)
סטאר 80 (1983)
שם הצופן: רבקה (1985)
מאלון (1987)
פורד: האדם והמכונה (1987)
הרצון לתהילה (1991) Wild Hearts Can't Be Broken
רוח (1992)
חכם על גדולים (1994)
הבריחה מלוס אנג'לס (1996)
כור היתוך (1998)
Family Tree‏ (1999)
מבצע פלקון (2000)
הילד ה-13 (2001)
ספיידרמן (2002)
ספיידרמן 2 (2004)
לרכב על קליע (2004)
ספיידרמן 3 (2007)
Anarchy in the U.K.

"Anarchy in the U.K." (בעברית: "אנרכיה בממלכה המאוחדת") הוא שיר של להקת הפאנק רוק הבריטית סקס פיסטולס. השיר יצא לאור כסינגל הבכורה של הלהקה ב-26 בנובמבר 1976 ומאוחר יותר הופיע באלבומם Never Mind the Bollocks, Here's the Sex Pistols. השיר דורג במקום ה-56 ברשימת 500 השירים הגדולים בכל הזמנים של מגזין הרולינג סטון ונכלל ברשימת 500 השירים שעיצבו את הרוק אנד רול בהיכל התהילה.