stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'י סיטי
הערות שוליים

↑  "ג'י סיטי בע"מ". אתר מאי"ה. נבדק ב-11 ביולי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4 5  גזית גלוב: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  חיים כצמן, באתר דהמרקר
↑  מניית גזית גלוב, באתר גלובס
↑  גולן חזני, כניסת רוזן וטוכמאייר מסמנת את תחילת סוף עידן כצמן בגזית גלוב, באתר כלכליסט, 30 בינואר 2022
↑  אלי דניאל, אקוויטי 1 מכרה מרכז מסחרי במיאמי בתמורה ל-9 מיליון דולר; העסקה תייצר לחברה רווח הון של 6.2 מיליון דולר, באתר הארץ, 15 ביולי 2004
↑  גזית גלוב: First Capital Realty גייסה כ-50 מיליון דולר קנדי, באתר TheMarker‏, 22 בפברואר 2004
↑   גיא ארז, גזית גלוב עושה קניות בוורשה – ב-1.3 מיליארד שקל, באתר TheMarker‏, 30 באוגוסט 2018
↑  נעמה סיקולר, גזית גלוב רכשה 2 מבני משרדים במיאמי ב-20.6 מיליון דולר, באתר ynet, 7 ביוני 2007
↑  עומרי כהן, ‏1.27 מיליארד ש': גזית גלוב מכרה המניות בריג'נסי סנטרס, באתר גלובס, 26 ביולי 2018
↑  הילה ציאון‏, גזית גלוב רכשה מרכז מסחרי בסביון תמורת 116 מיליון שקל, באתר וואלה, 27 באוגוסט 2018
↑  אלעזר לוין, גזית גלוב רכשה את קולנוע חן בתא, באתר News1 מחלקה ראשונה, 20 בנובמבר 2018
↑  עומרי כהן, ‏גזיב גלוב רכשה מתחם מסחרי בניו יורק ב-47.3 מיליון דולר, באתר גלובס, 5 ביולי 2018
↑  ינאי אלפסי, גזית-גלוב הגיעה לשליטה של 25% ב-Citycon הפינית, באתר ynet, 4 במרץ 2004
↑  לירן סהר, גזית גלוב מגייסת: חברת הבת First Capital Realty מנפיקה אג"ח ב-75 מ' ד' קנדי, באתר ביזפורטל, 7 באפריל 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007412331105171
עוז בלייזר

| --- | --- |

 לידה:  29 בדצמבר 1992 (בן 32) כפר תבור, ישראל
 עמדה:  סמול פורוורד/פאוור פורוורד
 גובה:  1.99 מטרים
 מספר:  14,24
 קבוצות כשחקן
 2011–2013  2013–2015   2015–2018   2018–2020   2020–2022   2022–2024   2024–:  הפועל עירוני עפולה  בני הרצליה  מכבי חיפה   מכבי ראשון לציון   מכבי תל אביב   הפועל ירושלים  הפועל תל אביב
 הישגים כשחקן
 אליפות ישראל (2021)   גביע המדינה בכדורסל (2021, 2023, 2024)   גביע ווינר (2020, 2021, 2023)  תגלית העונה בליגת העל בכדורסל (2014)   השחקן הצעיר של העונה בליגה הלאומית (2013)
עוז בלייזר (נולד ב-29 בדצמבר 1992) הוא כדורסלן ישראלי המשחק בעמדות הסמול פורוורד והפאוור פורוורד בהפועל תל אביב ובנבחרת ישראל. גובהו 1.99 מטר.
קריירת נוער

בלייזר גדל בכפר תבור, למד בבית ספר גלבוע מעיינות ובבית הספר הרב תחומי עמק חרוד. שיחק כדורסל בפנימיית תל יוסף ובמחלקת הנוער של הפועל גלבוע/עפולה בה היה ממצטייני הליגה הלאומית לנוער.
קריירת בוגרים > הפועל עירוני עפולה (2011–2013)

ב-2011 הצטרף לקבוצה הבוגרת של הפועל עירוני עפולה ונבחר לשחקן הצעיר של העונה בליגה הלאומית בעונת 2012/2013.
קריירת בוגרים > בני הרצליה (2013–2015)

ב-2013 חתם בבני הרצליה מליגת העל בכדורסל תחת המאמן אפי בירנבוים, בעונתו הראשונה בקבוצה סיים עם ממוצע של 7.4 נקודות ו-3.9 ריבאונדים למשחק. בסיום העונה נבחר בלייזר על ידי מנהלת הליגה לתגלית העונה ביחד עם אבירם זליקוביץ'. בעונתו השנייה שותף ב-33 משחקים מהם פתח ב-26, רשם ממוצע של 9 נקודות ו-4.3 ריבאונדים למשחק, אך למרות היכולת הטובה שהציג, הקבוצה סיימה במקום התשיעי בסיום העונה הסדירה והיה חסר לה ניצחון אחד בלבד על מנת להעפיל לשלב הפלייאוף.
קריירת בוגרים > מכבי חיפה (2015–2018)

ב-20 ביוני 2015 חתם לשנתיים במכבי חיפה. בעונתו הראשונה בקבוצה הציג בלייזר ממוצעים של 8.8 נקודות ו-4.6 ריבאונדים, וסייע לקבוצה לסיים במקום השלישי בסיום העונה הסדירה. בלייזר הודח ביחד עם מכבי חיפה לאחר שהפסידו בסדרת רבע הגמר למכבי ראשון לציון 3-2. ב-9 במאי 2016 האריך בלייזר את חוזהו עד לסיום עונת 2017/2018. בעונתו השנייה בקבוצה שיפר את ממוצעיו וקלע 11.3 נקודות ולקח 6.7 ריבאונדים למשחק, וסייע לקבוצה לסיים במקום השמיני בסיום העונה הסדירה. בשלב רבע הגמר, הדיח ביחד עם מכבי חיפה בשלב רבע הגמר את הפועל חולון לאחר ניצחון 1–3 בסדרה. סדרה זאת הייתה הסדרה הראשונה בה הקבוצה המדורגת במקום השמיני מדיחה את הקבוצה שמדורגת במקום הראשון. בשלב חצי הגמר פגשה מכבי חיפה את מכבי תל אביב, אותה ניצחה 74–85 והעפילה לגמר הפלייאוף. באותו משחק קלע בלייזר 9 נקודות. במשחק הגמר הפסידה מכבי חיפה להפועל ירושלים 83-76. באותו משחק קלע בלייזר 4 נקודות. בעונת 2018/2017, קלע בלייזר בממוצע 10.8 נקודות ולקח 5.6 ריבאונדים למשחק. למרות היכולת הטובה שהפגין, מכבי חיפה באותה עונה ירדה לליגה הלאומית.
קריירת בוגרים > מכבי ראשון לציון (2018–2020)

ב-18 ביולי 2018 חתם לשנתיים במכבי ראשון לציון. בעונתו הראשונה בקבוצה תרם בלייזר בממוצע 7.2 נקודות ו-4.1 ריבאונדים למשחק, כשהוא עוזר לראשון לציון לסיים את העונה הסדירה במקום השישי ולהגיע לגמר גביע המדינה, שם הפסידה ראשון לציון להפועל ירושלים. בסדרת רבע הגמר, גבר ביחד עם קבוצתו על הפועל חולון, ועלה לחצי גמר הפיינל פור, שם הם פגשו את הפועל ירושלים, אותה הם ניצחו 86–92 ועלו לגמר הפיינל פור, שם הם פגשו את מכבי תל אביב, לה הם הפסידו 75–89. בלייזר תרם באותו משחק 6 נקודות. בעונתו השנייה בקבוצה, שיפר בלייזר את ממוצעיו ל-9.7 נקודות ו-5.6 למשחק, וסייע למכבי ראשון לציון לסיים במקום השלישי בסיום העונה הסדירה, להגיע לשלב חצי גמר גביע המדינה, והשתתפות בשלב הבתים של היורוקאפ. בסדרת רבע הגמר, ניצח בלייזר ביחד עם ראשון לציון את קבוצתו לשעבר מכבי חיפה 0–2 והעפיל בפעם השנייה בקבוצתו לגמר הפלייאוף, שם פגשה שוב פעם ראשון לציון את מכבי תל אביב, לה היא שוב הפסידה, הפעם 81–86. באותו משחק תרם בלייזר 13 נקודות.
קריירת בוגרים > מכבי תל אביב (2020–2022)

ב-11 באוגוסט 2020 חתם לעונה במכבי תל אביב. בעונתו הראשונה בקבוצה זכה בלייזר בתואר הראשון בקריירה שלו, כאשר מכבי תל אביב מנצחת בגמר גביע המדינה את קבוצתו הקודמת, מכבי ראשון לציון. בלייזר קלע 7 נקודות בניצחון זה. באותה עונה, קלע בממוצע בלייזר 8.2 נקודות ולקח 3.9 ריבאונדים למשחק כאשר הוא עוזר למכבי לסיים במקום הראשון בסיום העונה הסדירה. ביורוליג סיימה מכבי תל אביב במקום ה-13 ולא העפילה לפלייאוף המפעל. בלייזר לא הרבה לקבל דקות במסגרת האירופית של הקבוצה. בסדרת רבע הגמר ניצחה מכבי תל אביב 0–2 את הפועל באר שבע/דימונה, והעפילה לשלב חצי הגמר שם היא פגשה את הפועל אילת, שגם אותה היא ניצחה 0–2 בסדרה. בגמר הפלייאוף פגשו בלייזר ומכבי תל אביב את הפועל גלבוע גליל, אותה היא ניצחה 1–2 בסדרה צמודה שבסיומה זכה בלייזר באליפות הליגה הראשונה שלו, והשלים ביחד עם קבוצתו זכייה בדאבל. ב-14 ביולי 2021 הודיעה מכבי תל אביב על הארכת חוזהו לעונה נוספת. בעונה זאת בקבוצה, היה בלייזר שותף לאחת העונות הרעות שידע מועדון הכדורסל מכבי תל אביב, בו היא מודחת בשלב חצי גמר גביע המדינה ליריבה המרה הפועל תל אביב, מודחת בשלב חצי גמר הפלייאוף לבני הרצליה, ומודחת בשלב רבע גמר פלייאוף היורוליג לריאל מדריד. באותה עונה קלע בממוצע בלייזר 5.6 נקודות ולקח 3.6 ריבאונדים, שניהם הנמוכים ביותר בקריירת המשחק שלו.
קריירת בוגרים > הפועל ירושלים (2022–2024)

ב-26 ביוני 2022 חתם בהפועל ירושלים על חוזה לשנתיים. באותה עונה שיפר את ממוצעיו מעונה שעברה ל-6.8 נקודות ו-4 ריבאונדים למשחק, תוך כדי שהוא עוזר לירושלים לזכות בגביע המדינה לאחר ניצחון 61–67 על קבוצתו לשעבר מכבי תל אביב בגמר בו הצטיין בלייזר עם 12 נקודות, בנוסף להעפלה לגמר הפיינל פור בליגת האלופות בכדורסל, בו היא הפסידה בגמר לטלקום בון הגרמנית, והגעה לחצי גמר הפלייאוף, בו הפסידה ירושלים 0–2 בסדרה להפועל תל אביב.
קריירת בוגרים > הפועל תל אביב (2024–הווה)

ב-22 ביוני 2024 חתם בהפועל תל אביב
קריירת נבחרות

בלייזר היה חלק מנבחרות ישראל הצעירות, ביניהן נבחרת הנוער ונבחרת העתודה. באליפות אירופה עד גיל 20 ב-2013 הציג בלייזר ממוצעים של 6.9 נקודות ו-7.6 ריבאונדים למשחק, וסיים עם הנבחרת במקום ה-15 בטורניר.
בלייזר היה חלק מסגל נבחרת ישראל בכדורסל לאליפות אירופה בכדורסל 2017, אך מאז עד לטורניר טרום המוקדמות האולימפי זומן בלייזר רק פעם אחת להיות חלק מסגל הנבחרות בחלונות המשחקים הבינלואמיים. בטורניר טרום המוקדמות האולימפי היה בלייזר שחקן חמישייה בנבחרת וקלע בממוצע 7.8 נקודות ולקח 4.8 ריבאונדים. במשחק חצי הגמר נגד נבחרת בוסניה והרצגובינה עם 17 נקודות ו-4 ריבאונדים.
תארים

מכבי תל אביב:
אליפות המדינה (1): 2020/2021
גביע המדינה (1): 2020/2021
גביע ווינר (3): 2020/2021, 2021/2022
הפועל ירושלים:
גביע המדינה (2): 2022/2023, 2023/2024
גביע ווינר (1): 2023/2024
הערות שוליים

↑  עוז בלייזר- השחקן הצעיר של הליגה הלאומית.
↑  אור שקדי‏, בני הרצליה: עוז בלייזר חתם לשנתיים, באתר וואלה, 3 ביולי 2013
↑  אור שקדי‏, מכבי חיפה: עוז בלייזר חתם לשנתיים, באתר וואלה, 20 ביוני 2015
↑  דובי פיק, ‏עוז בלייזר האריך חוזה במכבי חיפה עד 2017/18, באתר ONE‏, 9 במאי 2016
↑  ברק חקלאי, עוז בלייזר חתם במכבי ראשון לציון עד 2020, באתר ynet, 18 ביולי 2018
↑  משה ברדה, ‏עוז בלייזר חתם במכבי תל אביב לעונה הקרובה, באתר ONE‏, 11 באוגוסט 2020
↑  משה ברדה והדר אקריש, ‏בפעם ה-45: מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה, באתר ONE‏, 27 במאי 2021
↑  משה ברדה, ‏עוז בלייזר חתם על חוזה חדש וימשיך במכבי ת"א, באתר ONE‏, 14 ביולי 2021
↑  אור שקדי‏, מצהוב לאדום: עוז בלייזר חתם לשנתיים בהפועל ירושלים, באתר וואלה, 26 ביוני 2022
↑  רשמית: עוז בלייזר חתם בהפועל תל אביב, באתר ערוץ הספורט, 22 ביוני 2024
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 2017 (מקום 21) |
| --- | --- | --- |
|  1 האוול •  2 הלפרין •  3 כדיר •  4 אליהו •  5 כספי •  6 דאוסון •  7 מקל •  ‏8‏ ‏אוחיון‏‏  •‏ 9 בלייזר • 10 פניני • 11 זלמנסון • 12 טימור • מאמן: אדלשטיין  |  1 האוול •  2 הלפרין •  3 כדיר •  4 אליהו •  5 כספי •  6 דאוסון •  7 מקל •  ‏8‏ ‏אוחיון‏‏  •‏ 9 בלייזר • 10 פניני • 11 זלמנסון • 12 טימור • מאמן: אדלשטיין  | ישראל |
עוז בלייזר (הראשון משמאל) זוכה בגביע המדינה במדי מכבי תל אביב, 2021.
(בלייזר במדי הנבחרת)
בית"ר נורדיה ירושלים

בית"ר נורדיה ירושלים (ברישומי ההתאחדות לכדורגל: אגודת ספורט נורדיה ירושלים) היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר ירושלים, אשר משחקת בליגה א'. הקבוצה הוקמה באפריל 2014 כקבוצה בבעלות האוהדים על ידי חלק מאוהדי בית"ר ירושלים המתנגדים לגזענות ולאלימות בקרב הקבוצה ואוהדיה.
היסטוריה > הרקע להקמת הקבוצה

בעונת 2012/2013 החתים בעלי בית"ר ירושלים דאז, ארקדי גידמאק שני שחקנים צ'צ'נים-מוסלמים מטרק גרוזני. במחאה להחתמתם הונף השלט "בית"ר טהורה לעד" ביציע המזרחי באצטדיון טדי. בהמשך הוצת מתחם האימונים של הקבוצה ככל הנראה על ידי שניים מחברי ארגון האוהדים לה פמיליה, אשר ניהל מחאה נגד הבעלים והיו"ר איציק קורנפיין על שהחתימו שחקנים מוסלמים, והעלו דרגה במאבק בארגון האוהדים בשל גילויי הגזענות והאלימות. לאחר סיום העונה, הוחלף גידמאק באלי טביב, שבין צעדיו הראשונים היו פיטוריהם של קורנפיין וכן המאמן ועוזרו, שלטענת האוהדים תמכו בהבאת השחקנים הצ'צ'נים. ב-1 ביולי 2013, התקיים בבית וגן אימון הפתיחה של בית"ר ירושלים לעונת 2013/2014, במהלכו ניסו אוהדים לרגום באבנים שחקנים מהקבוצה, בעקבות תמיכתם בהחתמת השחקנים המוסלמים. עוד באותו יום של אימון הבכורה, נפתח דף פייסבוק הקורא לאוהדי בית"ר ירושלים אשר מתנגדים לגזענות בקרב הקהל להקים קבוצת אוהדים משלהם.
כעבור כשנה, באפריל 2014, נרשמה הקבוצה ברשם העמותות ובהמשך לעונת המשחקים של 2014/2015. בחזונה של הקבוצה נכתב כי היא תפעל על בסיס ערכי תנועת בית"ר המקוריים מיסודו של זאב ז'בוטינסקי, המשלבים ציונות ואמונה בשוויון בין כל בני האדם ללא הבדלי דת, גזע ומין, ששללו את הגזענות והאלימות מהיסוד. הרעיונות הללו, של לאומיות ליברלית, היו בבסיסה של התנועה הרוויזיוניסטית, עמם הייתה מזוהה בית"ר ירושלים במקור. בנורדיה הצהירו שבניגוד לבית"ר ירושלים, בה מעולם לא שיחק שחקן ערבי, בית"ר נורדיה ירושלים תהייה פתוחה בפני שחקנים ערבים, ואכן כבר בעונה הראשונה שיחקו בקבוצה החלוץ אמיר שוויקי, והקשר האחורי אמיל באדר.
היסטוריה > העשור השני

בעונת 2024/25 אחרי המחזור ה-5 אהוד כחילה עזב ואלירן ממן החליפו בתפקידו כמאמן הקבוצה. הקבוצה הגיעה בגביע לשלב שמינית הגמר בו הודחה מול קבוצת מ.ס. אשדוד מליגת העל.
שם הקבוצה

תחילה נקרא דף הפייסבוק הקורא להקמת קבוצה חדש בשם "בית"ר ימק"א ירושלים", שמזכיר בשם הקבוצה את אצטדיון ימק"א, שישמש את קבוצת בית"ר ירושלים. אולם בהמשך התברר שלא ניתן להשתמש בשם מאחר שימק"א היא אגודת ספורט נוצרית בינלאומית רשומה. במקומו נבחר השם בית"ר "נורדיה" ירושלים. החיבור בין השם נורדיה לבית"ר, נוצר בשנת 1947, כשהבריטים אסרו על השימוש בשם 'בית"ר' כצעד ענישה על השתתפותם של רבים משחקני בית"ר תל אביב ובית"ר ירושלים בפעולות מלחמתיות נגד השלטון הבריטי. בעקבות כך, בית"ר תל אביב, בית"ר נתניה ובית"ר ירושלים שינו את שמן ל'נורדיה', על שם המנהיג הציוני מקס נורדאו.
כשהתקבלה הקבוצה להתאחדות לכדורגל, לא אישרה ההתאחדות את שמו של המועדון כבית"ר נורדיה ירושלים, מהסיבה שהקבוצה לא קיבלה את אישור מרכז בית"ר לשימוש בשם בית"ר בשם הקבוצה. מי שהוביל את המהלך היה יו"ר מרכז בית"ר, אבנר קופל, שהיה גם מנהל השיווק של בית"ר ירושלים באותה עת. עקב כך, שמה הרשמי של הקבוצה היה "אגודת ספורט נורדיה ירושלים", אך אוהדי הקבוצה המשיכו לקרוא לה "בית"ר נורדיה ירושלים", וגם על אביזרי העידוד ששיווקה הקבוצה היא נקראה בשם זה. בסוף שנת 2015, אושרה במרכז בית"ר בקשתה של העמותה ושמה שונה ל"בית"ר נורדיה ירושלים" באופן רשמי.
במאי 2017 הוגשה תביעה מצד בית"ר ירושלים נגד הקבוצה, בטענה כי הקבוצה מפרה את זכויותיה בשמה ובסמליה, וכי אושרה שלא כדין על ידי מרכז הספורט הארצי בית"ר. ביולי 2018 הגיעו שני הצדדים להסכמה על הסרת התביעה ומעבר לשיתופי פעולה בין המועדונים.
אוהדים

המועדון שם דגש על החזרת משפחות וילדים ליציע, ורוב הקהל של הקבוצה מורכב מאוהדי בית"ר ירושלים אשר חדלו ללכת למשחקי הקבוצה בעקבות שורה של אירועי אלימות וגזענות שהגיעה לשיאה בעונת 2012/2013. בין אוהדי בית"ר המפורסמים שתומכים בבית"ר נורדיה ניתן למנות את שאנן סטריט (יוצר הסדרה התיעודית אהבת חיי על קבוצות האוהדים בישראל), גורי אלפי ושי נובלמן, אשר שימש גם ככרוז במשחקי הקבוצה. גם אנשי ציבור שהיו מזוהים כאוהדי בית"ר ירושלים בעבר הביעו את תמיכתם בקבוצה, ביניהם נשיא המדינה לשעבר ראובן ריבלין (שאף כיהן כיו"ר בית"ר ירושלים בעבר), השר לשעבר דן מרידור, אחיו יו"ר הסוכנות היהודית לשעבר סלי מרידור, וד"ר ירדן הורן, בנו של מייסד בית"ר ירושלים דוד הורן.
הישגים וסטטיסטיקות לפי עונות

| עונה | ליגה | מיקום | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | יחס | ניקוד | גביע המדינה | הערות | מלך השערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014/2015 | ליגה ג' מרכז | 3 | 26 | 19 | 4 | 3 | 22-103 (81+) | 61 | לא השתתפה |  | אלעד אברמסון (25) |
| 2015/2016 | ליגה ג' מרכז | 1 | 20 | 17 | 2 | 1 | 19-96 (77+) | 53 | סיבוב ו' וזכתה בגביע המחוז | העפילה לליגה ב' | אלעד אברמסון (34) |
| 2016/2017 | ליגה ב' דרום ב' | 1 | 28 | 20 | 6 | 2 | 18-67 (49+) | 66 | סיבוב ו' | העפילה לליגה א' | אדם מזרחי (14) |
| 2017/2018 | ליגה א' דרום | 4 | 30 | 13 | 10 | 7 | 26-35 (9+) | 49 | סיבוב ז' |  | אסף גובזה (13) |
| 2018/2019 | ליגה א' דרום | 10 | 30 | 11 | 7 | 12 | 40-35 (5-) | 40 | סיבוב ח' |  | ליאור עדיקה (7) |
| 2019/2020 | ליגה א' דרום | 9 | 23 | 9 | 4 | 10 | 31-30 (1-) | 31 | סיבוב ו' | העונה הופסקה | יוסי אסייג (13) |
| 2020/2021 | ליגה א' דרום ב' | 8 | 22 | 6 | 6 | 10 | 35-32 (3-) | 24 | שמינית גמר |  | אסף גובזה (11) |
| 2021/2022 | ליגה א' דרום | 17 | 34 | 9 | 3 | 22 | 57-36 (21-) | 30 | סיבוב ה' | ירדה לליגה ב' | שון בוסקילה, מתן שורץ וינאי דוד (4) |
| 2022/2023 | ליגה ב' דרום ב' | 2 | 30 | 22 | 5 | 3 | 14-85 (71) | 71 | סיבוב ו' וזכתה בגביע המחוז | העפילה לליגה א' | ירין הלל (27) |
| 2023/2024 | ליגה א' דרום | 9 | 30 | 9 | 11 | 10 | 38-30 (8-) | 38 | סיבוב ז' |  | בר סוויסה, עוזיאל פרדו (5) |
מלך השערים בכל הזמנים של הקבוצה (נכון לסוף עונת 2023/2024) הוא אלעד אברמסון (61) וסגנו, שגם כבש את שערה הראשון של הקבוצה, הוא אביתר ברוכיאן (45).
מחלקת הנוער ובית הספר לכדורגל

ככלל, עמותת בית"ר נורדיה ירושלים מפעילה מפעלים חינוכיים והתנדבותיים, הרותמים את הספורט והכדורגל, למען חינוך הדור הבא, העצמת אוכלוסיות חלשות, והיכרות הדדית בין חלקים שונים באוכלוסייה ובחברה הירושלמית. זאת, מתוך מטרה ברורה ליצור עתיד טוב יותר של שיתוף פעולה וכבוד ההדדי, בין מגוון תושביה של ירושלים, ולסייע בבניית פסיפס תרבותי שיקדם את כלל האוכלוסיות בירושלים.
בעונת 2016/2017 נפתחה מחלקת הנוער של הקבוצה. בית הספר לכדורגל פועל במסגרת ארגון צו פיוס.
באפריל 2018 הגיעה הקבוצה להסכם עם אקדמיית הכדורגל של שחקן הכדורגל רונאלדיניו להקמת סניף בישראל ולהרחבת פעילות בתי הספר לכדורגל של הקבוצה. במסגרת ביקורו בישראל אז, ביקר רונאלדיניו במתחם האימונים של הקבוצה בעמק הארזים. בסופו של דבר לא יצא ההסכם לפועל, בעקבות חילוקי דעות בין הצדדים.
החל מעונת 2019/2020 משחקת מטעם המועדון גם קבוצת נוער, בסיום העונה הראשונה לפעילותה היא זכתה באליפות ליגת הנוער שפלה ועלתה לליגה הארצית ובעונת 2022/2023 היא עלתה לליגה הלאומית. החל מעונת 2024/2025 קרויה קבוצת הנוער "בית"ר נורדיה נועם חבה ירושלים" על שמו של סמ"ר נועם חבה, שנפל בקרב ב-15 בפברואר 2024.
מחלקת הנוער ובית הספר לכדורגל > בית הספר לכדורגל לילדי שלווה

בעונת 2019/2020 פתח המועדון בשיתוף פעולה עם ארגון שלוה שתי קבוצות לילדים עם מוגבלויות. במסגרת השת"פ פועלות שתי קבוצות רב גילאיות (9 עד 13) המכילות סה"כ 25 מילדות וילדי שלווה (קבוצות מעורבות) הסובלים מלקויות שונות (אוטיזם, פיגור שכלי, נכויות פיזיות, פגיעות פוסט טראומטיות ועוד). את הקבוצות מדריך במסגרת אימון חד שבועי מאמן מטעם ובמימון בית"ר נורדיה (שחקן ליגת העל ובית"ר והפועל ירושלים בעבר), אשר גם מספקת את מדי האימון והציוד המקצועי, בעוד שלווה מספקת את האולם בו מתקיימת הפעילות.
מחלקת הנוער ובית הספר לכדורגל > בית הספר לכדורגל בימק"א

עוד פרויקט שהחל בעונת 2019/2020 הוא שיתוף הפעולה עם מרכז ימק"א ירושלים אשר חרת על דגלו את האחווה הבין דתית ליהודים, נוצרים ומוסלמים. בבית הספר לכדורגל של בית"ר נורדיה ירושלים וימק"א, מתאמנים בצוותא ילדים יהודים, מוסלמים ונוצרים מגילאי גן עד בי"ס יסודי. הרעיון העומד מאחורי שיתוף הפעולה הזה, הוא האמונה שדרך הספורט והחוויה ניתן לגשר מעל לפערים תרבותיים וליצור עתיד טוב יותר לעיר ירושלים ולתושביה.
מחלקת הנוער ובית הספר לכדורגל > בית הספר לכדורגל בשכונת גילה

בית הספר לכדורגל של בית"ר נורדיה ירושלים בשכונת גילה, החל לפעול בשנת 2018, בשיתוף פעולה עם המרכז הקהילתי בגילה. האימונים מתקיימים על מגרש דשא סינתטי בגודל קטרגל ומיועדת לגילאי 6–12. בבית הספר רשומים כ-150 ילדים המחלוקים לשמונה קבוצות: כיתות א' עד ו', קבוצת ילדות וקבוצה לילדי גן. בנוסף לכדורגל, עוברים הילדים הרצאות בנושאים שמסביב לספורט: תזונה, חינוך לרעות, תחרותיות ועוד.
הערות שוליים

↑  דביר, בן שימול, משרדי בית"ר הוצתו: "שרפו את ההיסטוריה שלנו", באתר ynet, 8 בפברואר 2013
↑  "אוהדי בית"ר י-ם זרקו אבנים על אריאל הרוש. צפו במפגן השנאה". Sport5.co.il - אתר ערוץ הספורט. נבדק ב-2017-04-17.
↑  "חזון העמותה | בית"ר נורדיה ירושלים". בית"ר נורדיה ירושלים. אורכב מ-המקור ב-2017-04-18. נבדק ב-2017-04-17.
↑  גלעד צוויק, שבוע הבא: בית"ר נורדיה עולה למגרש, באתר mynet‏ ירושלים, 12 באוקטובר 2014
↑  הפרויקט של בית"ר נורדיה ירושלים בהדסטארט
↑  שמואל מוניץ, בית"ר נורדיה עלתה לליגה א', באתר ynet, 7 באפריל 2017
↑   אור בוקר, בית"ר נורדיה הופכת את מקס נורדאו משמחה בקברו, באתר הארץ, 6 באפריל 2017
↑  ‏נורדיה תשחק עם מדים בהשראת האליפות מ-87, באתר ספורט1, 5 ביולי 2016
↑  A special kind of test match: Chemie Leipzig receives Betar Nordia Jerusalem, Sport Im Osten
↑   מילן בן דוד־מועלם, אוהדי בית"ר ירושלים מחזירים עטרה ליושנה בעקבות אירועי העונה שעברה, האלימות באימון הפתיחה והאכזבה מטביב ורביבו, קמה בבירה קבוצת אוהדים חדשה - בית"ר נורדיה, באתר הארץ, 31 באוגוסט 2013
↑  לירון שרון, ‏השם בית"ר הושמט מנורדיה, קופל הערים קשיים?, באתר ONE‏, 27 באוגוסט 2014
↑  בית"ר י-ם נגד נורדיה: "גנבתם לנו את המותג", באתר nrg‏, 13 באפריל 2016
↑  יצחק דנון, הקרב על ביתר: ירושלים נגד נורדיה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 2 במאי 2017
↑  הודעת אלי אוחנה בעניין מטעם בית"ר ירושלים
↑  [http://timeout.co.il/עירוני/תל-אביב/אהלן/שיחה-עם-שי-נובלמן ריאיון עם שי נובלמן בTime Out
↑  ראיון עם סלי מרידור בערוץ 2
↑  בנו של מייסד בית"ר: אבא שלי היה אוהד את נורדיה
↑  דיווח באתר הקבוצה.
↑  עמית קרקו, ‏רונאלדיניו נטש, הילדים נותרו המומים ומאוכזבים, באתר ONE‏, 26 באפריל 2018
מדבקה לזכרו של סמ"ר נועם חבה, שעל שמו קרויה קבוצת הנוער "בית"ר נורדיה נועם חבה ירושלים"
בעלת הארמון

עטיפת הספר בהוצאת ספריית פועלים (1956)
חנה מרון וזלמן לביוש בהפקה המקורית של "בעלת הארמון" בתיאטרון הקאמרי, תשט"ז 1955
בעלת הארמון הוא מחזה בשלוש מערכות שנכתב בשנת 1954 על ידי הסופרת והמשוררת לאה גולדברג והועלה לראשונה בשנת תשט"ז-1955 בתיאטרון הקאמרי. המחזה הוא אפיזודה דרמטית המערבת ארבע דמויות, המתרחשת במשך יום אחד בחודש ספטמבר 1947, ובמרכזה סיפורה של ניצולה יהודייה צעירה המוחזקת בתוך ארמון "בעלת הארמון" ואינה מודעת לכך שהמלחמה נגמרה.
זהו המחזה הידוע ביותר של גולדברג. הוא תורגם והועלה בחו"ל במספר שפות, בהן אנגלית, גרמנית, צרפתית וספרדית.
המחזה

במרכז המחזה ארמון עתיק הממוקם באחת מערי אירופה, נסתר מעין, במעבה היער. הממשלה הלאימה אותו ומשכנת בו את המפקדה הראשית של הצבא הנאצי, ולאחר נפילת השלטון, הממשלה העממית החדשה מלאימה את הארמון והופכת אותו למוזיאון, אך משאירה את בעליו, הרוזן זאברודסקי, לתפקד כשומרו.
אל הארמון מגיעים לביקור במהלך ספטמבר 1947 שני שליחים מארץ ישראל, מיכאל זאנד, אספן ספרים בשירות הספרייה הלאומית, ודורה רינגל, המחפשת ילדים יהודים במסגרת עליית הנוער. זאנד מגיע אל המקום בשל הספרייה העתיקה שבו ומציע לדורה להתלוות אליו. כיוון שהגיעו בליל סערה, מבקשים השניים מהשומר להלין אותם במוזיאון עד שמזג האוויר ישתפר, והוא מאפשר להם זאת בחוסר רצון. בדרך מקרה מגלים השניים את לנה, צעירה יהודייה שהציל הרוזן מהנאצים, והיא כמעין כלואה בארמון שנתיים לאחר שהמלחמה הסתיימה, היות שהרוזן השאיר אותה בחדר סתרים בארמון ובודד ממנה את עובדת סיום המלחמה בשל אהבתו אליה וחוסר רצונו להישאר בבדידותו.
השליחים מנסים לשכנעה לעזוב את הארמון. בתחילה היא חשדנית כלפיהם, אך בהמשך, על אף הערצתה לרוזן, היא מחליטה לעשות איתם את הדרך לארץ ישראל, ובסיום המחזה, היא מצטרפת אליהם.
השימוש בארמון מתייחס מחד גיסא לעולם העתיק הרומנטי, ומאידך גיסא לעולם החדש שהלאים אותו אל האידיאלים האפלים שלו. הריאליזם אל מול היסודות הרומנטיים שיוצרים מאבק בין הישן והחדש.
המחזה > הדמויות

במחזה ארבע דמויות:
ד"ר דורה רינגֶל – שליחת "עליית הנוער" מארץ ישראל, מחפשת ילדים יהודים ששרדו את השואה במטרה להעלות אותם לארץ ישראל – תפקיד לא פשוט עבורה היות ששהתה באירופה בתקופת השואה והיא עצמה מתקשה לשכוח את העבר האישי שלה. היא חשדנית באופיה וסוציאליסטית, ולעיתים גסת רוח ומתנגדת לאמנות והיופי, המייצגים עבורה את העבר שהיא מבקשת להדחיק. דורה היא ילידת הארץ המרכז-אירופית ושבה אליה מתוך סלידה מכל מה שמייצגת עבורה האירופיות, הריקבון, המסורת העתיקה, חוסר הפונקציונליות שבפאר ריק ועננת הנאציזם. כבר בתחילת המחזה היא מבטאת את תשוקתה "לשוב כבר הביתה, לישראל, לחמסינים".
מיכאל זָאנד – ספרן בן 40 מארץ ישראל המחפש ספרים יהודיים שנותרו בין החורבות ונגזלו מספריות יהודיות בגרמניה, במטרה להעבירם לספרייה הלאומית בירושלים. אדם משכיל בעל ידע בהיסטוריה וספרות, המשמש כדמות מאוזנת ונייטרלית במחזה. הוא אינו נרתע מהאירופיות ומהפריטים העתיקים, ואף נמשך אליהם, אך צופה בהם מבחוץ.
הרוזן זאברודסקי, "הרוזן" –בעל הארמון, גבר בן 57 ממשפחה אריסטוקרטית המייצג את משטר הקיסרות הישן. הוא מעריץ את העם היהודי שהצליח לשמור על מסורותיו על אף השואה ומתעב את הנאצים, ואף לקח חלק במחתרת אנטי-נאצית במהלך המלחמה. הוא מחבב במיוחד את התרבות הישנה ונאחז בה, דבר שמוביל אותו במסלול התנגשות עם דורה רינגל.
לנה – נערה יפה בכותונת לבנה. ניצולת השואה, בת 19, שבמהלך בריחתה הגיעה לארמונו של הרוזן ואינה יודעת שהמלחמה הסתיימה.
מקור היצירה

אל הסיפור הגיעה גולדברג לאחר ביקורה בצ'כיה בשנת 1947 ולינה בארמון שהוסב למרכז עבור סופרים. כשהייתה בדרכה אל הארמון סיפרה לה המלווה כי בעבר ישב בו וילהלם פריק, המושל הנאצי של בוהמיה ומוראביה. הוא לן בחדר מספר 19. בטירה פגשה גולדברג אדם שהגיע לשם כדי לחפש ספרים יהודיים והוא נדד מארמון לארמון ומספרייה לספרייה. גולדברג לא חפצה ללון בחדרו של המושל, אך גילתה להפתעתה ביום למחרת שאכן ישנה בו, ולאחר מכן מראה החדר רחב הידיים לא עזב את מחשבתה ובהמשך הפך למחזה.
עיבודים

המחזה זכה לעיבודים רבים על הבמה. תחילה הועלה בתיאטרון הקאמרי בשנת תשט"ז (הצגת הבכורה הייתה ב-26 בספטמבר 1955) בבימויו של גרשון פלוטקין, עם תפאורה שצייר משה מוקדי ובהשתתפות שושנה ברנע (דורה רינגל), זלמן לביוש (הרוזן), יוסף ידין (מיכאל זאנד) וחנה מרון (לנה) (שכהכנה לתפקיד ביקרה בארמונות עתיקים באירופה).
בשנת 1960 הוצג בברודוויי. בשנת 1962 הופיע כהצגת הבכורה בפתיחת התיאטרון הדרמטי ביידיש בפריז בבימויו של יוסף שיין, ובשנת 1963 הוצג בדבלין על ידי תיאטרון הגייט בבימויו של איזי אברהמי, אך לא הצליח. ב-1965 הועלה בתרגום לצרפתית מאת קלוד סוטה בתיאטרון אדוארד ה-7 בפריז.
עוד הועלה בקונסטנץ וכתסכית ברדיו ברן עם השחקן האוסטרי אטילה הרבינגר (Hörbiger), שם זכה להצלחה.
בשנת 2011 הועלתה ההצגה בתיאטרון היידישפיל ביידיש ("די מלכה פֿון פּאַלאַץ"), בבימויו של יצחק שאולי, בעיצוב תפאורה ותלבושות של יוסי בן-ארי ובהשתתפותם של ענת עצמון, אנדריי קשקר, מירי רגנדורפר, ודורי אנגל.
המחזה בדפוס

לאה גולדברג, בעלת הארמון: אפיזודה דראמאטית בשלוש מערכות, מרחביה: ספרית פועלים, תשט"ז.
המחזה בדפוס > בתרגום

Lea Goldberg, Lady of the Castle; translated by T. Carmi, Tel-Aviv: Institute for the Translation of Hebrew Literature in co-operation with the Cultural Division of the Dept. for Education and Culture in the Diaspora, 1974.