מדליית קופלי
זוכי הפרס > המאה ה־19: המחצית הראשונה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
מקבלי הפרס
| שנה | שם | לאום | תחומי פעילות והישגים |
| 1800 | אדוארד צ'ארלס הווארד | בריטי | כימאי גילוי הכספית הרועמת. |
| 1801 | אסטלי קופר | אנגלי | מנתח על פרסומיו בנוגע לניתוחים בעור התוף וטיפול בחרשות. |
| 1802 | ויליאם הייד וולאסטון | בריטי | כימאי ופיזיקאי מדען רב תחומי פורה מאוד מגלה היסודות פלדיום ורודיום |
| 1803 | ריצ'רד הנוויקס (Richard Chenevix) | אירי | כימאי על מגוון מאמרים מדעיים שפרסם |
| 1804 | סמית'סון טננט | בריטי | כימאי גילוי האוסמיום והאירידיום. |
| 1805 | האמפרי דייווי | בריטי | כימאי גילוי אשלגן, נתרן. |
| 1806 | תומאס אנדרו נייט | אנגלי | בוטניקאי, עסק בהורטיקולטורה על מאמריו המדעיים על עולם הצומח |
| 1807 | אווראר הום (Everard Home) | בריטי | מנתח על מאמריו המדעיים באנטומיה ופיזיולוגיה |
| 1808 | ויליאם הנרי | בריטי | כימאי גילוי חוק הנרי. |
| 1809 | אדוארד טרוטון (Edward Troughton) | בריטי | בונה מכשירים |
| 1810 | לא הוענקה מדליה | — | — |
| 1811 | בנג'מין קולינס ברודי (Benjamin Collins Brodie) | אנגלי | פיזיולוג, מנתח על מאמריו המדעיים בנושא השפעת המוח על פעילות הלב, יצירת חום הגוף אצל בעלי חיים ומנגנוני הפעולה של רעלים קטלניים שמקורם בצמחים |
| 1812 | לא הוענקה מדליה | — | — |
| 1813 | ויליאם תומאס ברנד (William Thomas Brande) | אנגלי | כימאי על פרסומיו המדעיים בנושא תכולת האלכוהול במשקות חריפים המיוצרים בתהליך תסיסה ופרסומים אחרים |
| 1814 | ג'יימס אייבורי (James Ivory) | סקוטי | מתמטיקאי על מגוון תרומותיו |
| 1815 | דייוויד ברוסטר | סקוטי | פיזיקאי תגליותיו בתחום האופטיקה והקריסטלוגרפיה. |
| 1816 | לא הוענקה מדליה | - | - |
| 1817 | הנרי קאטר (Henry Kater) | אנגלי ממוצא גרמני | פיזיקאי על ניסויים במטוטלת |
| 1818 | Robert Seppings | אנגלי | ארכיטקט בניית אניות מלחמה |
| 1819 | לא הוענקה מדליה | - | - |
| 1820 | הנס כריסטיאן ארסטד | דני | כימאי, פיזיקאי חקר החשמל. |
| 1821 | ג'ון הרשל | בריטי | מתמטיקאי, אסטרונום, כימאי תרומה להתפתחות הצילום, בונה טלסקופ, הניח את היסודות לפוטוכימיה. את המדליה קיבל על פרסומיו בתחום החשבון האינפיניטסימלי |
| 1821 | אדוארד סאבין  (Edward Sabine) | אירי | אסטרונום, גאופיזיקאי, אורניתולוג, חוקר ארצות הישג בולט במדידת האורך של מטוטלת השניות בשעון מטוטלת. תרומה במחקר ותצפיות של השדה המגנטי של כדור הארץ. את המדליה קיבל על עבודתו במשלחת ארקטית |
| 1822 | ויליאם בקלנד | אנגלי | תאולוג, גאולוג, פלאונטולוג מחקר על שיניים ועצמות מאובנים של דינוזאור מגלוזאורוס שנמצאו במערות צבועים פרהיסטוריות ביורקשייר |
| 1823 | ג'ון פונד (John Pond) | אנגלי | אסטרונום שימש ראש מצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ', קידם את המוסד בציוד ובגישה מדעית, הנהיג רפורמות באסטרונומיה מעשית. |
| 1824 | ג'ון ברינקלי (John Brinkley) | אנגלי | אסטרונום מחקרים שונים שהתפרסמו על ידי החברה המלכותית |
| 1825 | פרנסואה ז'אן דומיניק אראגו | צרפתי | מתמטיקאי, אסטרונום, פיזיקאי זכה במדליה בזכות גילוי תכונות מגנטיות של חמרים שאינם מכילים ברזל. |
| 1825 | פיטר בארלו  (Peter Barlow) | אנגלי | מתמטיקאי, פיזיקאי בעל "טבלאות בארלו", חישובים של חזקות שורשים והופכיים של המספרים השלמים עד 10,000 שהיו בשימוש עד 1965. ממציא "עדשת בארלו" המשמשת להגדלת התמונה |
| 1826 | ג'יימס סאות' (James South) | בריטי | אסטרונום זכה במדליה על פרסומיו בתחום כוכבים כפולים |
| 1827 | ויליאם פראוט | אנגלי | כימאי, רופא, זכה במדליה בזכות המאמר על מרכיבי המזון. |
| 1827 | הנרי פוסטר | בריטי | פיזיקאי, חוקר קוטב, זכה במדליה בזכות תצפיות על מגנטיות ותופעות אחרות שנעשו במהלך מסעו עם המשלחת הארקטית לפורט בואן באוקיינוס הקרח הצפוני ב-1824. |
| 1828 | לא הוענקה מדליה | - | - |
| 1829 | לא הוענקה מדליה | - | - |
| 1830 | לא הוענקה מדליה | - | - |
| 1831 | ג'ורג' בידל איירי (George Biddell Airy) | אנגלי | מתמטיקאי אסטרונום בעל הישגים בחישובי מסלולים של כוכבי לכת, מדידת צפיפות ממוצעת של כדור הארץ, פיתוח שיטה לפתרון בעיות דו־ממדיות במכניקת המוצק. אחראי לבחירה בגריניץ' כקו האורך 0. קיבל את המדליה על עבודותיו בתחום אברציות כדוריות בעינית הטלסקופ ונושאים אופטיים אחרים. |
| 1832 | מייקל פאראדיי | בריטי | כימאי, פיזיקאי חקר האלקטרומגנטיות והאלקטרוכימיה. |
| 1832 | סימאון דני פואסון | צרפתי | פיזיקאי, מתמטיקאי מתרומותיו: תהליך פואסון, משוואת פואסון, התפלגות פואסון, מקדם פואסון |
| 1833 | לא הוענקה מדליה | - | - |
| 1834 | ג'ובאני אנטוניו אמדאו פלאנה | איטלקי | אסטרונום, מתמטיקאי על עבודתו בנושא התנועה של הירח |
| 1835 | ויליאם סנו הריס | אנגלי | רופא, פיזיקאי על מחקריו בתחום החשמל, ממציא כליא ברק לספינות |
| 1836 | ינס יאקוב ברצליוס | שוודי | כימאי מאבות הכימיה המודרנית. |
| 1836 | פרנסיס קירנן  (Francis Kiernan) | אירי | אנטומיסט, רופא |
| 1837 | אנטואן סזאר בקרל | צרפתי | פיזיקאי חוקר תופעות חשמל בעיקר במתח נמוך, אלקטרוכימיה, לומינסנציה, חלוץ בהפקת חמרים מגנטיים מעפרותיהם. סבו של אנרי בקרל מגלה הרדיואקטיביות. |
| 1837 | ג'ון פרדריק דניאל | אנגלי | כימאי, פיזיקאי ממציא תא דניאל כמו גם סוג של היגרומטר |
| 1838 | קרל פרידריך גאוס | גרמני | מתמטיקאי, פיזיקאי תרומות רבות באלגברה, תורת המספרים, תורת החשמל והמגנטיות. |
| 1838 | מייקל פאראדיי | בריטי | זכה בפעם שנייה, כימאי, פיזיקאי חקר האלקטרומגנטיות והאלקטרוכימיה. |
| 1839 | רוברט בראון | סקוטי | בוטנאי על תגליותיו בתחום רביית צמחים, האבקה והפריה. חלוץ בשימוש במיקרוסקופ למחקר ציטולוגי כולל את אחד התיאורים הראשונים של גרעין התא. על שמו המושג תנועה בראונית לתיאור תנועה אקראית של חלקיקים בנוזל או גז. |
| 1840 | יוסטוס פון ליביג | גרמני | כימאי תגליותיו בכימיה אורגנית ובמיוחד תרומתו לתאוריה של הקבוצות הפונקציונליות (שכונו בתקופתו רדיקלים). |
1840: 
| 1841 | גאורג סימון אוהם | גרמני | פיזיקאי גילוי חוק אוהם. |
| 1842 | ג'יימס מקקולא (James MacCullagh) | אירי | מתמטיקאי תיאור ההתנהגות הגלית של אור. |
| 1843 | ז'אן-בטיסט דיומא | צרפתי | כימאי עסק באנליזה וסינתזה אורגנית, קבע משקל אטומי ומשקל מולקולרי של יסודות ותרכובות רבים בעזרת צפיפות האדים |
| 1844 | קרלו מאטאוצ'י | איטלקי | פיזיקאי, נוירופיזיולוג  חלוץ בחקר ביואלקטרומגנטיזם |
| 1845 | תאודור שוואן | גרמני | פיזיולוג תורת התא, גילוי תאי שוואן יוצר המונח מטבוליזם. |
| 1846 | אורבן לה-ורייה | צרפתי | מתמטיקאי חישוב מסלולי כוכבי הלכת וחיזוי קיומו של כוכב הלכת נפטון. |
| 1847 | ג'ון הרשל | בריטי | מתמטיקאי, אסטרונום, כימאי תצפיות אסטרונומיות שנעשו בכף התקווה הטובה |
| 1848 | ג'ון קואצ' אדמס  (John Couch Adams) | בריטי | מתמטיקאי, אסטרונום  מפורסם על ניבוי קיומו ומיקומו של כוכב הלכת נפטון בעזרת מתמטיקה בלבד. החישובים נעשו כדי להסביר פערים בין המסלול של אורנוס וחוקי קפלר וניוטון. |
| 1849 | רודריק מרצ'יסון | סקוטי | גאולוג בזכות תרומתו למדע הגאולוגיה ובמיוחד בהיותו הראשון שחקר ותיאר את מערכת הסילור. |