stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נחל ברקת
שרידי אדם וארכאולוגיה

בחלקו העליון מרובים שרידי חקלאות הררית, במפגש הדרך הרומית עם גדר ההפרדה מצויים שרידי מבצר מתקופת הברזל, מהתקופה הרומית-ביזנטית מצויים שרידים רבים ובניהם שרידי חווה בחרבת על, שרידי מנזר בחרבת חני ושרידי דרך רומית.

מהתקופה הצלבנית והעות'מאנית נבנה על הרכס שבין נחל ברקת ונחל מזור מבצר ועליו כפר בקולה, בחלקו המרכזי קיימים שרידים רבים לפעילות החציבה ושריפת הסיד מהתקופה העות'מאנית ואילך, בחלקו התחתון היה קיים עד מלחמת העצמאות הכפר א-טירה ולידו נבנה קבר השיח נבי כיפל.
חשיבות אקולוגית

חלקו העליון של הנחל הוא בתה כמעט לא מופרעת וחלק מהמסדרון האקולוגי המחבר את האזורים הים תיכוניים במערב ארץ ישראל, ערוץ הנחל מאפשר מעבר יונקים וזוחלים גדולים בכבישים 6 ו 444.
מסלולים בנחל

חלקו העליון של הנחל עובר בשטח אש, במגבלות אלו ניתן לטייל לאורכה של הדרך הרומית והערוצים בחלקו העליון לכל אורכם.

בחלקו התחתון של הנחל עוברת דרך סלולה המתחילה בטירת יהודה ומסתיימת בנבי כיפל.
הערות שוליים

↑  Israel Antiquities Authority - Gallery of Sites and Finds
↑  http://www.ios.org.il/site/pubPage.asp?id=303(הקישור אינו פעיל)
↑  החברה להגנת הטבע(הקישור אינו פעיל)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007394167605171  VIAF: 80153288279432650396   WorldCat (עם VIAF): 80153288279432650396 
נבי כיפל בחלקו התחתון של נחל ברקת
סארוטרוניים

| סארוטרוניים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: עגוראים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: סארוטרוניים
סוגים
 Sarothrura  Canirallus
שם מדעי
 Sarothruridae

סארוטרוניים (שם מדעי: Sarothruridae) הם משפחה של  עופות מסדרת העגוראים  החיה ברחבי אפריקה וכן באי מדגסקר. זו משפחה קטנה בעלת 2 סוגים, בהם 12 מינים. הם מזכירים מאוד את הרליתיים אך קרובים יותר לטמשניים, דמויי הברווז. אלה עופות קטנים בעלי זנב לבן וכנפיים חומות בעלות כתמים שונים. חלק גדול מהם נמצא בסכנת הכחדה.
מיון הסארוטרוניים

משפחה סארוטרוניים (Sarothruridae)
סוג Sarothrura
מין Sarothrura pulchra
מין Sarothrura elegans
מין Sarothrura rufa
מין Sarothrura lugens
מין Sarothrura boehmi
מין Sarothrura affinis
מין Sarothrura insularis
מין Sarothrura ayresi
מין Sarothrura watersi
סוג Canirallus
מין Canirallus kioloides
מין Canirallus beankaensis
מין Canirallus oculeus
סה לה וי

"סה לה וי" הוא אלבום האולפן העשירי של הזמר הישראלי קובי פרץ. את האלבום הוציאה בשנת 2015 לאור חברת התקליטים הליקון. באלבום נכללו את השירים "סה לה וי" "לילה במועדן" ו"אהבנו". תוך חודשיים האלבום הגיע למעמד אלבום פלטינה כפולה על מכירות 60,000 עותקים.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | כולם רוצים אהבה  | 3:27 |
| 2. | Je t'aime, I Love You Baby  | 4:11 |
| 3. | לילה במועדן  | 3:27 |
| 4. | אלייך בא (אללה יא באבא)  | 4:07 |
| 5. | אהבנו  | 3:45 |
| 6. | כמה טוב  | 3:32 |
| 7. | סה לה וי  | 3:31 |
| 8. | קיץ בא  | 3:49 |
| 9. | הכי יפה בעולם  | 4:00 |
| 10. | איזה לילה  | 3:32 |
| 11. | לב אחד  | 3:34 |
| 12. | תודה על הכל  | 3:59 |
| 13. | תגידי שאת  | 4:32 |
| 14. | אני מאמין  | 4:20 |
| 15. | מאוול יא מאמא - פטי ארמו פרץ  | 2:39 |
| 16. | יא מאמא - פטי ארמו פרץ  | 3:58 |
| משך כולל: | משך כולל: | 60:30 |
הערות שוליים

↑  ""על הבמה אני לא רואה בעיניים"". אשדוד אונליין.
| קובי פרץ |
| --- | --- |
אלבומי אולפן: טעות של החיים • את כמו אש • בורא עולם • חי איך שבא לי • בלבלי אותו • משוגע עלייך • כל מה שיש בי • כמה אהבה • כתוב בשמיים • סה לה וי
אלבומי אוסף: חץ האהבה • המיטב
אלבומי הופעה: כמה אהבה בקיסריה • היכל נוקיה Live!
סינגלים: "בלבלי אותו" • "כמה אהבה" • "האחת של חיי" • "יחד" • "אולי" • "Je t'aime, I Love You Baby"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 98979154-f19e-46c9-987a-3af290a2c420
סארו גוונגול, צ'יף יג'ו

אבא סארו גוונגול (נפטר ב-1778) היה הצ'יף של שבט היג'ו של האורומו. בנוסף לצ'יף יג'ו הוא היה גם הראס של בגמדר ושלט על חלקים מוולו, סארו היה אחד מהמצביאים החשובים בתקופת השופטים האתיופית. סארו טוען שהוא צאצא של אחד מחיילי אחמד גראן שהיה ערבי הנקרא עומר.
החוקר הסקוטי ג'יימס ברוס פגש אותו ב-1770 ופרסם קלסתרון פניו.
הערות שוליים

↑  Chris Proutky, Empress Taytu and Menelik II: Ethiopia 1883-1910 (Trenton: The Red Sea Press, 1986), p. 28n
↑  J. Spencer Trimingham, Islam in Ethiopia (Oxford: Geoffrey Cumberlege for the University Press, 1952), p. 110 n.2
| שליטי בגמדר |
| --- | --- | --- |
שושלת יג'ו
| עיר בירה | דברה תבור |  |
| שליטים | סארו גוונגול • עלי הראשון • עליגז • וולדה גברה • גוגסה • אימם • מאריה • דורי • עלי השני |  |
| ראו גם | הגירת האורומו הגדולה • תקופת השופטים האתיופית • מאמדוץ' |  |
ממלכות האימפריה האתיופית
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: - | צ'יף יג'ו אורומו  ? - 1778 | הבא: עלי הראשון |
ערך זה הוא קצרמרבנושא צבא. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סדיגורה

| --- | --- |
סמל סדיגורה
בית המדרש בעיירה
בית המדרש בעיירה
 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 אובלסט:  מחוז צ'רנוביץ צ'רנוביץ
 חבל ארץ:  בוקובינה
 ראש העיר:  מיקולה פדורוק (Mykola Fedoruk)
 עיר אם:  צ'רנוביץ
 תאריך ייסוד:  1770
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בפרוור:  28,227 (2004)
 קואורדינטות:  48°21′00″N 25°58′00″E﻿ / ﻿48.35°N 25.96666667°E﻿ / 48.35; 25.96666667 
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.city.cv.ua
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוקראינה מוגדלת) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםסדיגורא(למפת אוקראינה רגילה) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםסדיגורא(למפת מחוז צ'רנוביץ רגילה) צ'רנוביץ סטורוז'ינץ נובודניסטרובסק קרסנוילסק חוטין סקורני טרנופול חמלניצקי וינ. מולדובה רומניה איוואנו פרנקיבסק סדיגורא(למפת מחוז צ'רנוביץ מוגדלת) צ'רנוביץ סטורוז'ינץ נובודניסטרובסק קרסנוילסק חוטין סקורני טרנופול חמלניצקי וינ. מולדובה רומניה איוואנו פרנקיבסק סדיגורא  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
סדיגורה, כמקובל בשפת יהודי המקום (באוקראינית: Садгора סדהורה; ברומנית: Sădăgura סדגורה; בפולנית: Sadagóra סאדגורה) - היא פרוור של עיר המחוז צ'רנוביץ שבאוקראינה, כ-6 קילומטר ממרכז העיר. בעבר הייתה סדיגורה עיירה עצמאית.
הקהילה היהודית > האוכלוסייה היהודית

העיר נוסדה ב-1769 ומיד נמשכו אליה יהודים לרוב. הייתה בתחום הקיסרות האוסטרית, המתיישבים היהודים היו ברובם המכריע חסידים.
יהודים ישבו במקום במאה ה-17. ב-1775 נמנו בסאדאגורה 45 משפחות יהודיות מכלל 180 המשפחות בעיר, ובתחילת המאה ה-19 - מאה משפחות. בית-הכנסת המרכזי הוקם ב-1770 לערך. יהודים מיישובי הסביבה היו מסופחים לקהילת סאדאגורה.
יהודי סאדאגורה עסקו במסחר ובמלאכה, ובין יהודי הסביבה היו גם בעלי-קרקעות עשירים. יהודים מדלת העם מצאו את פרנסתם בדוחק בהובלת מים בחביות מבארות מרוחקות.
במשך המאה ה-19, הייתה סדיגורה עיירה יהודית.  רוב תושביה היו יהודים, שפת המסחר והתרבות הייתה יידיש, ובשבתות וחגים יהודיים לא התקיים בה בפועל מסחר.
הקהילה היהודית התארגנה ומספר היהודים בעיר הלך ועלה. ערב מלחמת-העולם הראשונה הייתה הקהילה בשיא פריחתה, ומנתה 10,000 נפש, מהם 3,000 יהודים ביישובים הסמוכים.
קהילת סאדאגורה הייתה מעוז חסידי רוז'ין, אחרי שהאדמו"ר ר' ישראל פרידמן קבע בה את מושבו באמצע המאה ה-19. התקיימה יריבות בין חסידיו לחסידי צאנז והייתה מתיחות בין הקהילות.
אחרי מלחמת העולם הראשונה ירד מאוד מספר היהודים בעיר. בין שתי מלחמות-העולם התנהלה בקהילה פעילות ציונית ערה, ונציגים יהודים ישבו במועצת העיר. ערב מלחמת העולם השנייה נמנו בסאדאגורה כ- 1,700 יהודים.
במהלך מלחמת העולם השנייה עבר אזור סאדאגורה לשליטת הסובייטים ואחרי מתקפת גרמניה על ברית המועצות בקיץ 1941 נמסר שוב לידי רומניה, אז בת ברית של גרמניה הנאצית. עם השתלטות הגרמנים והרומנים על סאדאגורה נרצחו 186 יהודים בעיר עצמה, ויתרם, כ-1,500, שולחו למחנות בטראנסניסטריה. מהם רק מעטים שבו.
במהלך השואה נרצחו רוב יהודי העיירה בבורות ירי. 
לאחר השואה נשארו בסדיגורה רק 5 משפחות יהודיות. הנאצים והמקומיים מבצעי הרצח לא הותירו ממצאים על פני השטח; ואף השלטונות הסובייטים ששלטו במקום בהמשך לא ציינו את העבר ולא הותירו רישומים מדויקים על הנרצחים. רק שנים לאחר השואה, כשהורם מסך הברזל, החלו להתברר ממדי הרצח. בשנת 2019 הוקמה בעיירה מצבה שהוקמה בסיוע מרכז רבני אירופה, על קבר אחים ענק בו טמונות גופותיהם של לפחות 1,200 ילדים, נשים וגברים יהודיים מהעיירה ומהסביבה, שנרצחו בבורות ירי, חלקם כפי הנראה נקברו בקבר האחים בעודם בחיים.
רבני חסידות סדיגורה עלו לארץ ישראל לפני השואה.
ממשיך השושלת של אדמו"רי רוזין וסדיגורה היה רבי ישראל משה פרידמן – האדמו"ר השישי מסדיגורה, שהתגורר בישראל.
בשנות ה-2000 סאדאגורה היא פרוור של העיר צ'רנוביץ. בסדיגורה נותר בית הכנסת של הצדיק, האדמו"ר מסדיגורה. בית העלמין היהודי בעיר מוקף גדר, אולם אינו מטופל. במקום ישנו אוהל על קברי הצדיקים מסדיגורה.
הנתונים מתוך "פנקס הקהילות רומניה"
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שנה | נפשות | % מתוך האוכלוסייה |
| 1774 | 103 | - |
| 1776 | 186 | - |
| 1873 | 3,591 | - |
| 1880 | 3,888 | 80.4 |
| 1910 | 3,410 | 74.0 |
| 1914 | 5,060 | - |
| 1919 | 900 | - |
| 1930 | 1,459 | - |
| 1941 | 654 | - |
| 1945 | 5 משפחות | - |
לקריאה נוספת

אובידיו קראנגה, סדגורה, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך III, עמ' 750–752), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
הערות שוליים

↑  פרופ' חיים רבין, אנציקלופדיה כללית מסדה, הוצאת "אלומות" בע"מ, תשכ"ו, כרך חמישי, עמוד 123
↑  עשרות רבנים מאירופה השתתפו בפורום המקצועי בז’יטומיר, אתר מרכז רבני אירופה, 
כ״ד בתמוז ה׳תשע״ט, 27 ביולי 2019
↑  קהילת יהודי סדיגורה, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007524769905171  GND: 4553578-4  LCCN: no2013035138  VIAF: 297147803   WorldCat (עם VIAF): 297147803
סגאפו

"סגאפוֹ" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אתי ביטון, ביחד עם הזמר איזקיס. הוא יצא לאור ב-8 בינואר 2017, בהוצאה עצמית, כסינגל שלא מתוך אלבום. את השיר כתב והלחין אופיר כהן, להפקה של דן סמרא בה השתתף כהן עצמו גם כן. זהו הדואט הראשון בין ביטון לאיזקיס.
השיר הגיע למקום השביעי במדיה פורסט.
רקע וכתיבה

את השיר כתב והלחין אופיר כהן, להפקה של דן סמרא בה השתתף כהן עצמו גם כן. בכתבה שפורסמה ב-ynet ביקרו את "סגאפו" בחיוב וכתבו: ”בניחוח יווני, ובהתכתבות קלה עם שם להיטו של שלומי סרנגה, מגישים הזמרת אתי ביטון ואמן הבוזוקי איזקיס את "סגאפו", דואט קצבי”.
"סגאפו" הוקלט לקראת מופע משותף של ביטון ואיזקיס.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-8 בינואר 2017, ביום יציאתו של "סגאפו" כסינגל. הקונספט שלו מגולל יום צילומים והקלטות של ביטון ואיזקיס. סצנות שונות כוללות את עיצוב השיער של ביטון, כמו גם איפור פרצופו של איזקיס. כמו כן, מצולמים השניים על מסך ירוק.
נכון לאוגוסט 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-2.2 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 7 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 8 בינואר 2017 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | הוצאה עצמית |  |
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9  איזקיס ואתי ביטון - סגאפו (קליפ רשמי), נבדק ב-2023-08-09
↑  niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group
1 2  רן בוקר, עם אוזו ובוזוקי: אתי ביטון ואיזקיס בשיר חדש, באתר ynet, 8 בינואר 2017
סול דה אמריקה

קלוב סול דה אמריקה (בספרדית: Club Sol de América) הוא מועדון כדורגל פרגוואי מהעיר וייה אליסה. המועדון נוסד בשנת 1909 וכיום משחק בליגת העל הפרגוואית. המועדון זכה בשתי אליפויות הליגה, האחת בשנת 1986 והשנייה בשנת 1991.
תארים והישגים

ליגת העל הפרגוואית:
ליגת המשנה הפרגוואית:
ניכוס מחדש

ניכוס מחדש (באנגלית: reclaiming‏, reclamation או reappropriation) הוא תהליך תרבותי שבאמצעותו ציבור, קהילה או קבוצה חברתית משיבים לעצמם מילים, ביטויים או חפצים ששימשו בעבר כאמצעי גנאי וזלזול נגדם. הקבוצה המדוכאת מאמצת באמצעות פעולת הניכוס מחדש את המילים או הביטויים שנועדו בשימושם המקורי ללגלג על כלל החברים בקבוצה ולהשפילם ומבצעת בהם שימוש תכוף תוך ביצוע שינוי סמנטי (אנ') במשמעותם. למרות שפעולת הניכוס מחדש באה לידי ביטוי במישור השפתי, במרבית המקרים לפעולה זו קיימות השלכות משמעותיות יותר, הבאות לידי ביטוי גם בתחומי השיח החברתי והפוליטי.
מאפייני פעולת הניכוס מחדש

על פי התאוריה הלשונית, ניתן לראות בפעולת הניכוס מחדש מקרה פרטני של שינוי סמנטי העוסק בשיפור. כלומר, תהליך שבאמצעותו משמעותה של מילה הופכת לחיובית יותר עם הזמן. עם זאת, למרות הנטייה לראות בפעולת הניכוס מחדש היפוך בינארי של מילים ממשמעותן השלילית לזו החיובית, הסוציולוג רובין ברונצמה הציע כי קיימות לפחות שלוש מטרות אפשריות לפעולה זו:
היפוך - פעולה שמטרתה שינוי לשוני של ביטויים פוגעניים לנייטרליים או חיוביים.
נטרול - פעולה שמטרתה מניעה מהקבוצה הפוגעת להשתמש בביטויים הפוגעניים נגד קבוצה אחרת.
ניצול סטיגמה - פעולה שמטרתה להפוך את המונחים הפוגעניים כתזכורת לכך שהקבוצה זכתה ליחס לא הוגן.
נוסף על היות פעולת הניכוס מחדש כלי לשינוי סוציולוגי וחברתי, ניתן לראות בפעולה זו גם כבעלת השפעה בפן האינדיבידואלי והפסיכולוגי. ניתן לראות בפעולת הניכוס מחדש העצמה של הפרט המשתמש בשל היותה כלי לנטרול הכוח הטוטאלי הנתון בידי קבוצה דומיננטית לסווג קבוצה אחרת, ולהשגת שליטה על הדרך בה זו הקבוצה האחרת מתוארת. בהשגת שליטה זו, מצליחה הקבוצה שסווגה לרעה לשפר את שליטתה בשיח ואת דימויה העצמי שנפגעו. ברונצמה אמר כי "בלב פעולת הניכוס מחדש, עומדת זכות ההגדרה העצמית".
בנוסף, חוקרים רבים הכירו בתרומתה של פעולת הניכוס מחדש של מילים והטיוב הלשוני לסולידריות קבוצתית. כך למשל החוקרים ה. סמי אלים וז'נבה סמית'רמן הדגישו את השימוש של צעירים ממוצא אפריקאי במונח המזלזל "כושי" (nigger\ nigga) במסגרת פרויקט לניכוס שפתי מחודש, ואילו החוקר דייוויד ג. הולמס דן באותו המונח כמונח שהפך ממילת גנאי לאמצעי להפגנת חיבה בקרב צעירים. נושא הסולידריות הקבוצתית היה גם נושא מרכזי במחקרה של ארין ג'. ראנד על הטיוב הלשוני של המונח "קוויר". עבור תאורטיקנים מובילים בתחום שפה וחברה כמו מישל פוקו וג'ודית באטלר, משמעותו של הניכוס מחדש טמון בכוחו להפוך את השפה לאמביוולנטית. פוקו התייחס לפעולת הניכוס מחדש כ"שיח הפוך", וטען כי הומוסקסואלים הגיבו לדיכוים באמצעות מתן לגיטימציה לקיומם "לעיתים קרובות באותו אוצר מילים, ותוך שימוש באותן הקטגוריות שלפיהן הם נחשבו פסולים מבחינה רפואית". לעומתם, באטלר טוענת שבלתי אפשרי לטהר את השפה לחלוטין ממטענים פוגעניים. למרות זאת, היא מתייחסת אל פעולה לשונית של ניכוס מחדש כאל קביעת חוקיות חדשה לשימוש בשפה. באטלר מזהה ביצוע של פעולה שמפרה את חוקיות השפה כפי שהייתה מקובלת עד אותו שלב וקובעת חוקיות חדשה, פעולה אותה היא מכנה "חקיקה פרפורמטיבית". כך נוצר מתח בין שתי "מערכות חוקים" לשימוש בשפה והן מתקיימות במקביל.
מחלוקות והתנגדויות

מילים ומונחים שעברו ניכוס מחדש נותרים לעיתים קרובות שנויים במחלוקת למשך זמן מה, זאת בשל משמעותם השלילית המקורית. השימוש במונח המנוכס מעורר במקרים מסוימים התנגדות בקרב בני הקהילה המודרת שנגדה כוון המונח הפוגעני מלכתחילה שכן לא כל חברי הקהילה מסכימים תמיד עם השימוש המחודש בו. במקרים אחרים מילה או מונח נתפסים כמקובלים כאשר בני הקהילה המודרת משתמשים בהם בעצמם, אולם נדחים כאשר גורמים חיצוניים ממשיכים לעשות בהם שימוש כמילת גנאי. כך לדוגמה, בדיון במונחים שעברו ניכוס מחדש, ציין ברונצמה בשנת 2003 כי השימוש בחופשיות במונח nigger עשוי להיות מקובל על אפרו אמריקאים, אולם הוא נותר מחוץ לתחום עבור לבנים, ששימושם במונח זה אינו יכול להיות זהה בהתחשב בהיסטוריה הכללית של הדיכוי הגזעי בארצות הברית. טענה דומה הועלתה בשנת 2009 בהקשר למילים הקשורות בתנועת הלהט"ב כמו קוויר ודייק.
טענותיהם של המתנגדים לפעולת הניכוס מחדש לרוב מתבססות על ההנחה כי מילים ומונחים שנוצרו מלכתחילה במשמעות פוגענית ומזלזלת, יוותרו תמיד קשורים למשמעות הגנאי שלהם ואילו השימוש בהם ימשיך לפגוע במי שהם כוונו נגדו, ואף יחזק את הסטיגמה הקיימת. מנגד, תומכי השימוש במילים שנוכסו מחדש טוענים כי רבות מן המילים הללו לא נוצרו מלכתחילה עם משמעות גנאי, ושכך או כך, הניכוס המחודש שולל את האפשרות להמשיך ולייצר פגיעה ודיכוי נגד קבוצה מסוימת ומייצג ניצחון מוסרי לקבוצה המנכסת.
מחלוקות והתנגדויות > המקרה הישראלי - צעדת השרמוטות

צעדת השרמוטות הראשונה בעולם אירעה בקנדה בשנת 2011 כמחאה על דבריו של קצין משטרה שאמר כי נשים צריכות להימנע מלהתלבש כמו sluts כדי להימנע מאונס. במהרה קמו הפגנות ברחבי עולם כאות הזדהות וכזעקה על המחשבה המאשימה את האישה בפגיעה מינית שחוותה.
בשנת 2012 התרחשה צעדת השרמוטות הראשונה בישראל, ובמהרה זכתה לביקורות פנים פמיניסטיות, בעיקר מצד נשים לא-לבנות שטענו כי ניכוס מחדש למילה שרמוטה הוא בלתי אפשרי עבורן. מי שתמכו ברעיון לתרגם את המילה האנגלית sluts לשרמוטות בעברית, ביקשו לנכס מחדש את המילה מתוך מחשבה שעל ידי פעולה זו הכוח יעבור לידיים שלהן. הן סברו שהמילה שרמוטה היא המתאימה ביותר בשל העובדה שבמשמעות הסלנג הישראלי, מילה זו משמשת תיאור לפתיחות מינית אצל נשים, ובשפה העברית לא קיימת מילה מקבילה שכזו בכדי לתאר גברים בעלי פתיחות מינית. הן טענו שעבור כלל הנשים המילה שרמוטה היא קשה וצורמת, כיוון ששימשה להצדקת אלימות מינית ולהשפלה, ולכן אין קבוצה נשית שיש לה ריבונות בלעדית על המילה הזו.
מנגד, המחנה שהתנגד לשימוש במילה שרמוטה טען כי שימוש במילה זו מהווה התעלמות מקהל נשי שדובר ערבית, מנשים ממוצא ערבי, שעבורן מילה זו מקפלת בתוכה מטענים קשים. הטענה שאין במילה שרמוטה מטען אתני, ושמילה זו מתייחסת לכולן (כפי שטענו התומכות), למעשה מוחקת את ההבדלים בחוויות החיים וההיסטוריה האישית של קבוצת נשים ששייכות למאבק נגד אלימות מינית. שם הצעדה לא שונה, וקבוצת המתנגדות האשימו את קבוצת התומכות בפמיניזם לבן פריווילגי.
מאז 2012 צעדות רבות מתקיימות בערים שונות ברחבי ישראל. בשנת 2020 הודיעה הצעדה בירושלים על שינוי שמה ל"צעדת המופקרות". ב-2021 מארגנות הצעדה בחיפה הודיעו כי יצטרפו להחלטה של הצעדה הירושלמית וישנו גם הן את שם הצעדה ל"צעדת המופקרות".
מילים ומונחים שעברו ניכוס מחדש בחברה ובתרבות

ביץ' (bitch; כלבה) - מילת סלנג שמקורה במילת גנאי שכוונה בדרך כלל כלפי נשים, זאת במטרה לייחס להן תכונות של תוקפנות, זדוניות או שליטה. מונח זה הוא אחת ממילות הגנאי הנפוצות ביותר בשפה האנגלית ושימשה מונח של זלזול כלפי נשים במשך למעלה משש מאות שנים. בהקשר פמיניסטי ובמונחים של ניכוס מחדש, הפך המונח ביץ' לסמל לאישה חזקה או אסרטיבית.
שרמוטה (slut) - מונח המכוון לרוב כלפי נשים או נערות, הנחשבות כבעלות מוסר מיני רופף או מופקרות מינית. הוא משמש בדרך כלל כעלבון, השמצה מינית או כהפגנת זלזול, ומסמן את הנאשמות בתואר זה כ"נשים מלוכלכות ומרושעות". החל מסוף המאה ה-20, החלו ניסיונות לנכס מחדש מונח זה כמקור לגאווה. כך למשל, החלו להיקרא מצעדים פמיניסטיים שונים ברחבי העולם כצעדת השרמוטות (SlutWalk).
קוויר (queer) - מונח שמקורו באנגלית של המאה ה-16, ושפירושו המילולי "מוזר" או "משונה" התייחס לרוב למשהו חשוד ובלתי מזוהה או לאדם עם הפרעה קלה שמפגין התנהגות חברתית בלתי הולמת. עם זאת, במהלך השנים עבר המונח "קוויר" מספר שינויים הקשורים במשמעותו וכוון כמילת גנאי בעיקר נגד אנשים שזהותם המינית או המגדרית הייתה מנוגדת לנורמה. החל מסוף שנות ה-80, עם פרוץ משבר האיידס בארצות הברית, עבר המונח ניכוס מחדש באופן שהפקיע ממנו את המשמעויות השליליות שהיו מיוחסות לו. אולם בשונה ממטרתה הקלאסית של פעולת הניכוס (שהיא הטענת מושג פוגעני בערך חיובי), השימוש במושג קוויר ביקש לשמור על עמימות, מבלי לקבע אותו למשמעויות ספציפיות, כלומר, במטרה לקבע אותו בעמדה שבה לזהות המינית/מגדרית אין תוכן שניתן להגדיר באופן פוזיטיבי-מדעי. זוהי למעשה טקטיקת ההתנגדות לכוח שאפשרה לפעילים במשבר האיידס להישאר אנונימיים ובכך לא להעניק לשלטון את האפשרות לנטרל את פעולתם, על-ידי זיהויים, תיוגם או מאסרם. תהליך הניכוס שעבר המושג קוויר לא התרחש בשפה העברית, משום שהוא יובא אליה מהשפה האנגלית רק לאחר הפיכתו למושג המסמן נזילות מינית ומגדרית.
דייק (dyke) - מילת סלנג המשמשת כמילה נרדפת ללסבית, וכשם תואר המתאר דברים הקשורים ללסביות. בעבר הייתה זו מילת גנאי מיזוגנית שמטרתה הייתה להשמיץ נשים בעלות מראה גברי, שרירי ואנדרוגיניות. לסביות ברחבי העולם החלו להשתמש במילה זו ועשו לה ניכוס מחדש. כעת מתארת המילה דייק אסרטיביות וקשיחות.
קריפ (crip) - קיצור של המילה cripple, נכה. ישנן עדויות לשימוש במילה כבר משנת 950 לספירה והיא תיארה תחילה אדם בעל מוגבלות פיזית. מאוחר יותר שימשה המילה קריפ לתיאור אנשים שנחשבו מכוערים עקב המגבלות הפיזית שלהם. בהמשך אף שימשה המילה לתיאור פעולה, אירוע או חפץ שאינו עומד בייעודו המקורי ולא כשם תואר המתאר בני אדם בלבד. בשנת 1920 שימשה המילה קריפ כסלנג של המילה "קל". בשנת 1960, עם עלייתה של התנועה לזכויות נכים, עלה רעיון לייצר גאוות יחידה לקבוצת הנכים, במטרה להיפטר מהבושה אותה החברה כופה על אנשים עם מוגבלויות. כחלק מיצירת הגאווה הקבוצתית אנשים עם מוגבלויות החלו להשתמש במילה קריפ כלפי עצמם. עם השנים נוסף למילה קריפ פירוש קהילתי, ואנשים רבים בעלי לקויות שונות, ולא רק מוגבלויות גופניות, יכולים להזדהות עימה.
מקרים ידועים > המרוץ לנשיאות בארצות הברית (2016)

במהלך עימות שהתרחש בשנת 2016 במרוץ לנשיאות בארצות הברית, כינה נשיא ארצות הברית לשעבר דונלד טראמפ את יריבתו הילרי קלינטון "אישה רעה" (nasty woman). הערה זו עוררה זעם בקרב נשים רבות בארצות הברית והובילה להפגנות רבות במדינה לאחר השבעתו לנשיאות במחאה ליחס שלו כלפי נשים. בהפגנה שהתקיימה בוושינגטון הקריאה השחקנית והפעילה האקטיביסטית אשלי ג'אד את שירה של נינה דונובן הנושא את אותו השם Nasty woman כשיר מחאה. כתגובה לאמירת גנאי נוספת של טראמפ משנת 2005 שנחשפה במרוץ הבחירות, לפיה יש "לתפוס נשים בכוס" (Grab ’em by the pussy), חבשו מפגינות רבות את ה-pussyhat, כובע צמר עם אוזני חתול ששמו הוענק לו כחלק מהניכוס למילה Pussy.
מקרים ידועים > בישראל > ערס פואטיקה

ערס פואטיקה הוא ז'אנר שירה וספרות בישראל שהוקם בהובלת עדי קיסר, כתופעה פואטית מיוחדת, שקולה החדש תפס את השיח הציבורי והתרבותי והתנועה אף זכתה לניראות בתקשורת ובמדיה החברתית. תופעה זו הוגדרה על ידי חביבה פדיה "כמסע בין דורי של הדור שלישי-רביעי להנכחת הפואטיקה של המזרחיות". זהו חלק מגל שהחל בשנות ה-2000, אז החלה השירה המזרחית להטמיע תכנים המושפעים משירת מחאה אפרו-אמריקאית. גל זה מאופיין בכעס ומחאה ישירים וכתיבה על החוויה המזרחית בישראל. השימוש במילה ערס מבקש לייצר ניכוס מחדש למילה זו, מילה בעלת מטען שלילי שמיוחסת לגברים מזרחיים בעלי אופי עברייני, נטייה לאלימות ולשון עילגת. שילובה של המילה ערס עם המילה פואטיקה, שירה, אשר מזוהה עם אנשים משכילים ונאורים, מבקש לייצר תיוג חיובי חדש ולנתק את השליליות מהמילה ערס. זהו משחק מילים המרפרר למונח ארס פואטיקה.
מקרים ידועים > בישראל > שיר הפרחה

שיר הפרחה (המילים מאת אסי דיין, הלחן מאת צביקה פיק), ששרה עפרה חזה (1979), הפך ללהיט ענק, אך מהרגע שהושמע בתחנות הרדיו היה סביבו פולמוס בשאלת בחירת המילים. חלק מבני עדות המזרח טענו כי הפזמון מבטא גזענות כלפיהם, שכן פרחה היא מילת גנאי, ומילים נוספות כמו "כפכפים" ו"לקה" נוספו בכדי להעצים את תדמית הפרחה ואת ה"זולות" שהיא מייצגת. מנגד, טענו אחרים כי זהו שיר חתרני של אישה עצמאית שעושה ככל העולה על רוחה: "כי בא לי לרקוד, ובא לי שטויות/ בא לי לצחוק ולא בא לי עליך/ בא לי בימים ובא לי בלילות/ בא לי לצעוק: אני פרחה". במילים אלו מעניקה חזה למילה פרחה משמעות חיובית ומבצעת בה ניכוס מחדש, משום שהיא – כאישה מזרחית – שרה אותו ומדברת על עצמה כחופשייה.
בשנת 2019 נערך פסטיגל PLAY ששילב בעלילתו כמה מלהיטיו של צביקה פיק בעיבוד חדש. כוכבת הילדים אנה זק נבחרה לשיר את שיר הפרחה, אשר שמו שונה לשם "בא לי לרקוד" והושמטה ממנו המילה פרחה. מהלך זה ספג ביקורות רבות ויש אף שטענו שזק מבצעת בו ניכוס תרבותי, פעולה מגונה מאחר שהיא מעמיקה סטיגמות, ומשום שזק עצמה רחוקה מתיוג הפרחה בחברה הישראלית.
מקרים ידועים > בישראל > לבנטיני

מלשון לבנט, החלק המזרחי של אגן הים התיכון. בישראל שימש המונח לבנטיני כמילת גנאי לתיאור מזרחי שמחקה בצורה שטחית את תרבות המערב, כמעין ניסיון להיות כמותו בצורה קטנה, דלילה ומפגרת. הסופרת ז'קלין כהנוב שגדלה במצרים והתחנכה במוסדות חינוך מערביים, עשתה ניכוס מחדש למילה לבנטיני והשתמשה בה כמילת תיאור חיובית, כדי לתאר אדם שגדל במזרח ומגשר בין תרבות המערב למזרח. כהנוב סברה שלבנטיניות היא פתיחות, המתבטאת בפתיחות מחשבתית, רעיונית ותרבותית.
מילים ומונחים נוספים

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: כדאי להרחיב מעט על הדוגמאות שלהלן, אחרת המונחים עלולים להיות לא מובנים.
מילים ומונחים נוספים > מין, מגדר ומיניות

קאנט (cunt)
ליידי (lady)
טונג-ג'ה (בסינית: 同志; בפין-יין: tóngzhì)
פאגוט (faggot)
מילים ומונחים נוספים > גזע, מוצא ולאום

ניגר (nigger)
סמוגי (smoggie)
זבל לבן (white trash)
מילים ומונחים נוספים > מוגבלות

cripple
gimp