stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תאוריית קוף המים
ביקורת > עירום

השיער האנושי שונה באופן קיצוני מכל היונקים הימיים שנזכרו קודם. ההשוואה ליונקים ימיים מלאים (לווייתנאים, תחשאים וכו') חשודה, היות שמאפייני חיות אלו התפתחו על פני תקופה ארוכה בהרבה מאשר בני האדם. נוסף לכך, רבים מתומכי השערת הקוף המימי טוענים כי האב הקדמון המשוער מעולם לא היה כל כך ימי, ולכן מציגים חוסר התאמה פנימית בטיעונים שלהם כאשר מאפיין של יונקים ימיים מלאים מופיע ללא תמריץ ברירה דומה. הבבירוסה הוא יונק בינוני-בגודלו שחי באזורי חוף שהוא עירום כמו בני האדם. זיעה היא התאמה לאיזון תרמי, החשובה במיוחד לתפקוד המוח. עבור חיה שעיקר הצלחתה נובע ממוח גדול, זו התאמת מפתח. הזעה כאמצעי לשמירה על חום גוף קבוע מושגת באופן מיטבי עם שיער עדין ודליל, דבר המאפשר גישה של אוויר לעור. כמו כן ייתכן כי העירום היחסי של האדם אינו קשור לא לאיזון חום גוף ולא להתנגדות לתנועה במים, אלא לברירה מינית כתוצאה ממשיכה מינית לנקבות ללא שיער (אבל דבר זה אינו מסביר מדוע גברים נוטים להיות קרחים יותר מנשים).
ההצעה לפיה יונקים ימיים או יונקים סמי-ימיים מאבדים את פרוותם מבוססת על קבוצה קטנה של יונקים ימיים שעשו כן, ובדרך כלל יונקים ימיים גדולים יותר. ליונקים גדולים רבים פרווה קצרה ועדינה יותר, בלי קשר לשאלה אם הם ימיים או לא. רוב מיני היונקים הימיים והסב-ימיים שמרו על פרוותם. אפילו בתוך המים, פרווה היא מבודד טוב. בונים, לוטרות, כלבי ים, ודובי קוטב שמרו על פרוותם.
לפרימטים צעירים רבים ראש גדול יותר, פחות שיער, ויכולת גדולה יותר ללמוד. עובדה זאת, בצירוף שלדים דומים, הובילה ביולוגים אבולוציוניים רבים, כולל סטיבן ג'יי גולד, להסיק כי העירום של בני האדם נגרם מנאוטניה של אבותינו הקדמונים.
מחקר משנת 2003 טוען כי ייתכן שעירום נבע כדרך להיפטר מעומס טפילים ברגע שהומינואידים יכלו לווסת את החום באופן יעיל יותר באמצעות חימום ובגדים. עובדה זאת, יחד עם ברירה על רקע משיכה מינית, עשויה להסביר את העירום כמו גם את דפוסי העירום של כל מגדר 
(הקישור אינו פעיל). עם זאת, טפילים חיים גם על בגדים, ואם הפחתת עומס טפילים הייתה גורם משמעותי, ניתן היה לצַפות ששיער הראש יֹאבַד באופן דומה בגברים ובנשים.
ביקורת > הליכה זקופה

רוב ההומינואידים יכולים ללכת לפחות באופן זמני על שתי רגליים, ומשתמשים במצב הזקוף למצבים של תנועה, תזונה, והיגיינה, וכולם מתאימים לחיים יבשתיים. סוגי קופים כמו אורנגאוטן או גיבונים, אשר נעים בדרך כלל על ידי התנדנדות על ענפי עצים, הולכים על שתיים כאשר הם הולכים על האדמה. אין צורך לערב חיים מימיים היות שהתקדמות על שתיים קיימת כבר בקרב משפחת ההומינואידים.
אין שום יונק ימי שהולך על שתיים. מעט בעלי ארבע רגליים פיתחו הליכה על שתיים בסביבה בה השחייה היא דרך ההתקדמות העדיפה. מעבר לכך, יש שימפנזים שכן הולכים על שתי רגליים ללא מאמץ ניכר כמו השימפנזה אוליבר (אנ').
ראו גם

פליאואנתרופולוגיה
לקריאה נוספת

שרון מועלם וג'ונתן פרינס, דווקא החלשים שורדים, אריה ניר הוצאה לאור 2009 עמ' 191-193
Morgan, Elaine (1972). The Descent of Woman. Souvenir Press. ISBN 0-285-62700-7.
Morgan, Elaine (1982). The Aquatic Ape. Stein & Day Pub. ISBN 0-285-62509-8.
Morgan, Elaine (1990). The Scars of Evolution. Souvenir Press. ISBN 0-285-62996-4.
Morgan, Elaine (1994). The Descent of the child. Souvenir Press. ISBN 0-285-63377-5.
Morgan, Elaine (1997). The Aquatic Ape Hypothesis. Penguin. ISBN 0-285-63518-2.
Morgan, Elaine (2008). The Naked Darwinist. Eildon Press. ISBN 0-9525620-3-0.
הערות שוליים

↑  White, E (2005). "The Peer Review Process: Benefit or Detriment to Quality Scholarly Journal Publication" (PDF). Totem: the University of Western Ontario Journal of Anthropology 13 [2005, Iss. 1, Art. 8 p.57]
Can't Stop Lovin' You

Can't Stop Lovin' You (בעברית: לא יכול/ה להפסיק לאהוב אותך) הוא סינגל שהוקלט על ידי להקת הרוק האמריקאית אירוסמית', ביחד עם הזמרת-יוצרת האמריקאית קארי אנדרווד, מתוך אלבום האולפן ה-15 שלה, Music from Another Dimension!.
השיר יצא לאור ב-6 באפריל 2013, על ידי חברת התקליטים קולומביה רקורדס, כסינגל השלישי והאחרון מתוך האלבום.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי סטיבן טיילר, מרטי פרדריקסן, טום המילטון, ג'ואי קרמר ובראד ויטפורד והופק על ידי סטיבן טיילר ומרטי פרדריקסן גם כן. אורכה של גרסת האלבום גדול יותר מזו של גרסת הסינגל, שקוצרה בכמה עשרות שניות על מנת שתתאים לשידורים ברדיו.
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-4.1 מיליון השמעות.
ביקורת

כלפי השיר הופנו ביקורות רבות, ביניהן ביקורות חיוביות. באתר המוזיקה Ultimate Classic Rock, סקרו את השיר תוך שנכתב שם כי "דגלים אדומים הונפו כאשר נודע על שיתוף הפעולה בין אירוסמית' לקארי אנדרווד". בנוסף לכך, נטען שם כי "טיילר מצליח לגרום לקולו להישמע טוב, אך אנדרווד נשארת באזור הנוחות שלה".
במגזין המוזיקה רולינג סטון סקרו את השיר בצורה מקיפה, תוך שדיברו שם בעיקר על עצם שיתוף הפעולה בין הלהקה ואנדרווד.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2013)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2013)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2013)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2013)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | - |  |
|  קנדה | Hot AC | 49 |  |
הערות שוליים

↑  סטיבן טיילר, מרטי פרדריקסן, טום המילטון, ג'ואי קרמר, בראד ויטפורד
1 2  Aerosmith - Music From Another Dimension!, Discogs (באנגלית)
↑  Aerosmith (Ft. Carrie Underwood) – Can't Stop Loving You (באנגלית), נבדק ב-2020-07-09
1 2  Can't Stop Loving You - Tribute to Aerosmith and Carrie Underwood, נבדק ב-2020-07-09
1 2  Music From Another Dimension! (Expanded Edition), נבדק ב-2020-07-09
1 2  Dave Lifton, Aerosmith, 'Can't Stop Lovin' You' – Song Review, Ultimate Classic Rock (באנגלית)
↑  David Browne, David Browne, Aerosmith Tap Johnny Depp, Carrie Underwood for 'Another Dimension', Rolling Stone, ‏2012-07-30 (באנגלית)
| קארי אנדרווד |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים |  |
| אלבומי אולפן | Some Hearts • Carnival Ride • Play On • Blown Away • Storyteller • Cry Pretty • My Gift • My Savior • Denim & Rhinestones |  |
| אלבומי להיטים | Greatest Hits: Decade #1 |  |
| אלבומי וידאו | The Blown Away Tour: Live |  |
| סיבובי הופעות | Some Hearts • Play On • Blown Away • 	Storyteller • Ripcord • Cry Pretty • Denim & Rhinestones |  |
| ערכים קשורים | My Gift: A Christmas Special from Carrie Underwood |  |
| קארי אנדרווד – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| Some Hearts | "Jesus, Take the Wheel" • "Some Hearts" • "Don't Forget to Remember Me" • "Before He Cheats" • "Wasted" |  |
| Carnival Ride | "So Small" • "All-American Girl" • "Last Name" • "Just a Dream" • "I Told You So" |  |
| Play On | "Cowboy Casanova" • "Temporary Home" • "Undo It" • "Mama's Song" • "Home Sweet Home" |  |
| Blown Away | "Good Girl" • "Blown Away" • "Two Black Cadillacs" • "See You Again" |  |
| Greatest Hits: Decade #1 | "Something in the Water" • "Little Toy Guns" |  |
| Storyteller | "Smoke Break" • "Heartbeat" • "Church Bells" • "Dirty Laundry" |  |
| Cry Pretty | "Cry Pretty" • "Love Wins" • "The Champion" • "Southbound" • "Drinking Alone" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Just Stand Up!" • "Remind Me" • "Can't Stop Lovin' You" • "Somethin' Bad" • "The Fighter" • "If I Didn't Love You" |  |
| סינגלים אחרים | "Inside Your Heaven" • "I'll Stand by You" • "Ever Ever After" • "Praying for Time" • "There's a Place for Us" • "Hallelujah" • "Ghost Story" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 815b3adf-0329-4636-b118-7e314c8c1b93
Diff

diff היא פקודת Unix ומערכות הפעלה דמויות יוניקס, שמטרתה להשוות בין שני קובצי טקסט או תיקיות ולהציג את ההבדלים. בעת השוואה בין קבצים בינאריים הפקודה תאמר האם הקבצים שונים. כאשר שני הקבצים זהים אין פלט. כאשר קיימים הבדלים בין הקבצים תציג הפקודה את ההבדלים הקיימים בקובץ הראשון אחרי התו ">" ואת ההבדלים הקיימים בקובץ השני אחרי התו "<".
שימוש

השוואה בין שני קבצים
diff file1 file2
השוואה בין שני קבצים כאשר אחד נמצא על שרת אחר
ssh host1 'cat /path/to/file' | diff - /path/to/another/file
השוואה בין פלט של שתי פקודות
diff <(command 1) <(command 2)
השוואה בין שתי תיקיות
diff dir1 dir2
הפקודה תבדוק האם קובץ הנמצא בתיקיה אחת נמצא גם בתיקיה השנייה ותשווה את שני הקבצים
| פקודות בסביבת Unix ובמערכות הפעלה דמויות יוניקס |
| --- | --- | --- |
| מערכת קבצים |  bzip • cat • cd • chmod • chown • chgrp • cksum • cmp • cp • dd • du • df • file • fsck • gzip • ln • ls • mkdir • mount • mv • pwd • rm • rmdir • tar • tee •  tree • touch • type • umask • zip  |  |
| תהליכים |  at • chroot • cron • htop • kill • killall • nice • pgrep • pkill • ps • pstree • time • top  |  |
| סביבת משתמש |  dig • env • exit • finger • passwd • su • sudo • uptime • talk • uname • w • wall • who • whoami  |  |
| עיבוד טקסט |  awk • basename • cut • diff • ed • ex • head • less • more • paste • sed • sort • strings • tail • tr • Uniq • vi • vim • wc • xargs  |  |
| מעטפת |  alias • echo • expr • printf • sleep • test • wait  |  |
| רשת |  ifconfig • inetd • ip • netcat • netstat • nload • nmap • nslookup • ping • rlogin • route • ssh • traceroute  |  |
| חיפוש |  find • grep • locate  |  |
| שונות |  man • bc • cal • date • parted • seq  |  |
3DES

3DES (או DES משולש) היא שיטת הצפנה משנת 1998 המבוססת על אלגוריתם DES, שנועדה לחזק את הבטיחות של האחרון לאור העובדה שגודל מפתח ההצפנה של DES הוא 56 סיביות בלבד – גודל שנחשב קטן יחסית (עבור טכנולוגיה של שנות ה-90). שיטת DES משולש מפצה על אורך המפתח בדרך זולה ופשוטה: הצפנה חוזרת עם DES תוך שימוש במפתחות הצפנה נוספים.
לשיטת ההצפנה DES שני חסרונות בולטים:
אורך הבלוק הוא 64 סיביות (8 בתים). לפי פרדוקס יום ההולדת לאחר הצפנת כארבעה מיליארד בלוקים, ההסתברות ששני בלוקים יוצפנו באמצעות אותו וקטור אתחול גבוהה במיוחד. אפשרות כזו היא בעייתית, ולכן משתמשי DES נאלצים להחליף מפתחות הרבה קודם. בעיה זו נפתרת רק באמצעות הגדלת הבלוק, כפי שנעשה ב-AES.
אורך המפתח הוא 56 סיביות בלבד. המשמעות היא שאם מנסים את כל 72,057,594,037,927,936 האפשרויות, בוודאי ימצא המפתח הנכון. שיטת פריצה זו המכונה "כוח גס" (Brute Force) לא הייתה פרקטית בעבר. כשאלגוריתם DES הוצג לראשונה בשנת 1976 פריצתו הייתה הרבה מעבר ליכולת הטכנולוגית באותה תקופה. אולם כיום ניתן לבנות מחשבים ייעודיים מרובי מעבדים, בעלות של כמה עשרות אלפי דולרים, איתם אפשר לגלות מפתח DES בתוך מספר דקות.
3DES - תמונה כללית
צופן 3DES נועד להתגבר על הבעיה השנייה. הצופן פועל עם שלושה מפתחות DES ולכן אורך המפתח הכולל הוא 168 סיביות. אורך זה מונע את האפשרות לפיצוח הצופן על ידי ניסוי כל המפתחות האפשריים (במגבלות כח המחשוב בימינו). קיימות שתי וריאציות של DES משולש: EEE, ו-EDE.
בגרסת EEE (מסומנת גם 3DES3) משתמשים בשלושה מפתחות  \ K_{1},K_{2},K_{3}. תחילה מצפינים את הבלוק באמצעות המפתח  \ K_{1}, את התוצאה מצפינים באמצעות המפתח  \ K_{2} ואת התוצאה מצפינים באמצעות המפתח  \ K_{3}. הפענוח כולל הפעלת פונקציית הפענוח של DES בסדר הפוך של המפתחות. אם מסמנים את המסר המיועד להצפנה כ- \ M ופונקציות ההצפנה והפענוח כ- \ E ו- \ D בהתאמה, אפשר לסכם את השיטה:
בגרסת EDE (מסומנת גם 3DES2) משתמשים רק בשני מפתחות  \ K_{1},K_{2}. תחילה מצפינים את הבלוק באמצעות המפתח  \ K_{1}, את התוצאה מפענחים באמצעות המפתח  \ K_{2} ואת התוצאה חוזרים ומצפינים באמצעות המפתח  \ K_{1}. הפענוח הופך את הפעולות ואת סדר המפתחות. השיטה מסוכמת כך:
יישום אלגוריתם DES בשיטה זו זכה לפופולריות משום שהוא מאפשר להשתמש באותו כלי (חומרה או תוכנה) לביצוע DES ו-3DES. כך משיגים שיפור בבטיחות ההצפנה על חשבון זמן ביצוע. מבחינת יעילות חישובית התוספת אינה כה משמעותית.
מחקרים מראים

, שחוזקו האמיתי של DES משולש אינו 168 סיביות כפי שהיינו רוצים, אלא רק 112. זאת משום ששיטות אילו פגיעות להתקפה הנקראת תקיפת היפגשות באמצע. אם מאחסנים טבלה של  \ 2^{113} תוצאות הצפנה ופענוח באמצעות DES עם מפתחות שונים, הממויינים בסדר לקסיקוגרפי, אפשר למצוא את המפתח ב- \ 2^{112} ניסיונות. זה עדיין מספיק חזק, משום שאחסון כמות כזו של מידע כמעט אינו מעשי. אולם בשל חולשתו הראשונה של DES (שהוזכרה לעיל), רבים רואים ב-3DES מעין טלאי על האלגוריתם המתיישן עד שיוחלף במשהו טוב יותר. אלגוריתם ההצפנה AES הוא תקן ההצפנה אשר נבחר להחליף את DES.
ראו גם

הצפנה מרובה
הערות שוליים

↑  Stefan Lucks: Attacking Triple Encryption (PDF), Fast Software Encryption 1998, pp 239–253.
11 במאי

11 במאי הוא היום ה-131 בשנה (132 בשנה מעוברת). עד לסיום השנה, נשארו עוד 234 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1832 – יוון מכריזה עצמאות מהאימפריה העות'מאנית
1858 – מינסוטה מצטרפת לארצות הברית
1927 – נוסדת האקדמיה האמריקנית לקולנוע, מעניקת פרסי האוסקר
1942 – מסתיים כנס בילטמור, בו הוחלט על תוכנית להקמת מדינה לעם היהודי בארץ ישראל
1945 – מלחמת העולם השנייה – מסתיים הקרב על פראג, הקרב הגדול האחרון באירופה במהלך המלחמה
1948 – הוועד הערבי העליון קורא לכל האליטה הפלסטינית שנמלטה לשוב לקראת הקמת מדינה עצמאית
1949 – מדינת ישראל מתקבלת כחברה באומות המאוחדות
1960 – סוכני המוסד תופסים בארגנטינה את אדולף אייכמן
1965 – נחנך מוזיאון ישראל בירושלים
1996 – טיסה 592 של וליוג'ט התרסקה בדרום פלורידה, 110 הרוגים
1997 – מחשב השחמט "כחול עמוק" של IBM מנצח שוב בקרב חוזר את גארי קספרוב
2009 – האפיפיור בנדיקטוס השישה עשר מגיע לביקור בישראל וברשות הפלסטינית
2009 – שיגור משימת מעבורת החלל אטלנטיס STS-125 למשימה החמישית והאחרונה לתחזוק טלסקופ החלל האבל
2013 – כ-40 הרוגים בפיצוץ שתי מכוניות תופת בעיירה רייחנלי שבטורקיה
נולדו

483 – יוסטיניאנוס הראשון, קיסר האימפריה הביזנטית (נפטר ב-565)
1720 – הברון מינכהאוזן, אציל גרמני (נפטר ב-1797)
1822 – הנרי בייקר טריסטראם, כומר ואורניתולוג אנגלי (נפטר ב-1906)
1824 – ז'אן-לאון ז'רום, צייר צרפתי (נפטר ב-1904)
1850 – פיליפ פון פרארי, אספן צרפתי (נפטר ב-1917)
1875 – הרייט קווימבי, הטייסת האמריקאית הראשונה (נהרגה ב-1912)
1887 – פאול ויטגנשטיין, פסנתרן אוסטרי (נפטר ב-1961)
1892 – מרגרט רתרפורד, שחקנית בריטית זוכת פרס אוסקר (נפטרה ב-1972)
1894 – מרתה גרהם, רקדנית וכוריאוגרפית אמריקאית עטורת פרסים (נפטרה ב-1991)
1894 – אנטון אדריאן מוסרט, פוליטיקאי הולנדי, שיתף פעולה עם גרמניה הנאצית (הוצא להורג ב-1946)
1895 – ג'ידו קרישנמורטי, פילוסוף הודי (נפטר ב-1986)
1904 – סלבדור דאלי, צייר ספרדי (נפטר ב-1989)
1905 – פדרו פטרונה, כדורגלן אורוגוואי (נפטר ב-1964)
1916 – קמילו חוסה סלה, סופר, משורר, צייר ופוליטיקאי ספרדי, זוכה פרס נובל לספרות (נפטר ב-2002)
1918 – ריצ'רד פיינמן, פיזיקאי אמריקאי ממוצא יהודי (נפטר ב-1988)
1922 – תופיק טובי, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ב-2011)
1923 – זאב פלק, פרופסור בפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית בירושלים (נפטר ב-1998)
1924 – אנתוני יואיש, אסטרונום בריטי, חתן פרס נובל לפיזיקה (נפטר ב-2021)
1926 – טדי סחולטן, זמרת הולנדית, זוכת אירוויזיון 1959 כנציגת הולנד (נפטרה ב-2010)
1928 – יעקב אגם, אמן ישראלי
1929 – אווה שלוס, סופרת יהודייה ניצולת שואה
1930 – אדסחר דייקסטרה, מדען מחשב הולנדי (נפטר ב-2002)
1933 – לואיס פרחאן, מנהיג ארגון אומת האסלאם
1937 – גיורגי שנגלאיה, במאי, תסריטאי ושחקן קולנוע גאורגי (נפטר ב-2020)
1938 – ז'ואן מרגריט, משורר ואדריכל קטלאני (נפטר ב-2021)
1941 – אריק ברדון, זמר, כותב שירים ושחקן שהתפרסם, בעיקר, כסולן להקת החיות
1946 – מוני פנאן, מנהל קבוצת מכבי תל אביב בכדורסל (נפטר ב-2009)
1955 – לאה נודלמן, שחמטאית ישראלית
1963 – נטשה ריצ'רדסון, שחקנית תיאטרון וקולנוע אנגליה (נפטרה ב-2009)
1971 – שרונה אלימלך, שחקנית וזמרת ישראלית
1973 – מוראד אבו קישק, כדורגלן ערבי-ישראלי (נפטר ב-2019)
1974 – שחר ברלוביץ', במאי, תסריטאי ויוצר בתחום הטלוויזיה
1980 – רגב הוד, זמר ים-תיכוני ישראלי
1982 – קורי מונטית', שחקן קנדי (נפטר ב-2013)
1982 – אביבית בר זוהר, ידוענית ישראלית
1983 – סטיבן סוטלוף, עיתונאי אמריקאי-ישראלי שסיקר את העולם הערבי (הוצא להורג ב-2014)
1984 – אנדרס אינייסטה, כדורגלן ספרדי
1986 – אבו דיאבי, כדורגלן צרפתי
1988 – מרסל קיטל, רוכב אופני כביש גרמני לשעבר
1989 – ליאנדרו לו, ספורטאי ברזילאי, אלוף העולם בג'ו ג'יטסו ברזילאי שמונה פעמים (נפטר ב-2022)
1992 – טיבו קורטואה, כדורגלן בלגי
1995 – שירה האס, שחקנית ישראלית
1999 – סברינה קרפנטר, שחקנית, וזמרת
נפטרו

1610 – מטאו ריצ'י, מיסיונר ישועי ממוצא איטלקי (נולד ב-1552)
1778 – ויליאם פיט האב, מדינאי בריטי, ראש ממשלת בריטניה בין השנים 1766 ל-1768 (נולד ב-1708)
1812 – ספנסר פרסיבל, ראש ממשלת בריטניה, נרצח בעת כהונתו (נולד ב-1762)
1871 – ג'ון הרשל, אנגלי שהיה מתמטיקאי, אסטרונום, כימאי ומחלוצי הצילום (נולד ב-1792)
1916 – קרל שוורצשילד, פיזיקאי ואסטרונום יהודי-גרמני (נולד ב-1873)
1976 – אלבר אלטו, אדריכל פיני (נולד ב-1898)
1981 – בוב מארלי, מוזיקאי יליד ג'מייקה (נולד ב-1945)
1984 – טוני טורק, שוער כדורגל גרמני (נולד ב-1919)
1995 – דוד אבידן, משורר ישראלי (נולד ב-1934)
1996 – סקוט פישר, מטפס הרים אמריקאי (נולד ב-1955)
2001 – דאגלס אדמס, סופר בריטי (נולד ב-1952)
2003 – אריה כספי, פובליציסט ישראלי (נולד ב-1945)
2005 – זלמן זלצמן, בין המתנדבים הארצישראלים לבריגדות הבינלאומיות במלחמת האזרחים הספרדית (נולד ב-1915)
2006 – יוסי בנאי, זמר ושחקן ישראלי, זוכה פרס ישראל (נולד ב-1932)
2013 – צבי שפילמן, מפיק סרטים ישראלי (נולד ב-1925)
2015 – גדעון זינגר, שחקן תיאטרון ישראלי (נולד ב-1926)
2019 – ז'אן-קלוד בריסו, יוצר סרטים צרפתי (נולד ב-1944)
2019 – פגי ליפטון, שחקנית יהודייה-אמריקאית (נולדה ב-1946)
2020 – ג'רי סטילר, קומיקאי ושחקן קולנוע אמריקאי (נולד ב-1927)
2020 – פרנסיסקו אגילאר, כדורגלן ספרדי (נולד ב-1949)
2022 – אלכסנדר תוראדזה, פסנתרן גאורגי (נולד ב-1952)
2022 – שירין אבו עאקלה, עיתונאית פלסטינית שעבדה ברשת אל-ג'זירה (נולדה ב-1971)
2023 – קנת אנגר, במאי קולנוע מחתרתי-ניסיוני אמריקני (נולד ב-1927)
חגים ואירועים החלים ביום זה

ארצות הברית מציינת ביום זה את יום האם
10 במאי – 12 במאי
מאי
לוח אירועים שנתי
יוסטיניאנוס הגדול
הברון מינכאוזן
סלבדור דאלי
ג'ון הרשל
בוב מארלי
דאגלס אדמס
תעשייה פרמצבטית בישראל

פועלות במפעל "אסיא", 1949
בישראל פועלת תעשייה פרמצבטית נרחבת, העוסקת בעיקר בייצור תרופות הגנריות, וגם בייצור תרופות מקור אחדות. שורשיה של תעשייה זו נמצאים בשנות ה-30 של המאה ה-20, והיא ממשיכה להתרחב, בהרחבה של מפעלים קיימים, בהקמת מפעלים חדשים וברכישת מפעלים בחו"ל. רוב תוצרתה של תעשייה זו מיועד לייצוא.
מפעלי התעשייה הפרמצבטית פרוסים ברחבי ישראל, מקריית שמונה בצפון ועד ירוחם בדרום. בענף מועסקים בישראל למעלה מ-9,000 עובדים, מחציתם אקדמאים. בשנת 2009 הגיע היקף המכירות של התעשייה ל-4.6 מיליארד דולר, מתוכם כ-4.3 מיליארד דולר לייצוא, המהווים כ-12% מכלל היצוא התעשייתי של מדינת ישראל.
חברות עיקריות

חברות עיקריות בתחום זה:
טבע תעשיות פרמצבטיות שהיא החברה הגדולה בעולם בתחום התרופות הגנריות. תרופות מקור בולטות שלה הן קופקסון ואזילקט.
דקסל פארמה, חברת תרופות שמפעליה שוכנים באור עקיבא יוקנעם ובירושלים.
תרו תעשייה רוקחית, הוקמה בחיפה בשנת 1950, ב-2007 נמכרה החברה לחברת התרופות ההודית "סאן".
פריגו ישראל: נוסדה בשם "אגיס", ומשנת 2005 פועלת כחברה בת של חברת פריגו האמריקאית.
כצט: חטיבת הפארמה של החברה עוסקת בייצור ושיווק תרופות, ציוד רפואי ומוצרי היגיינה.
רקח: הוקמה בשנת 1941, התרחבה בשנות ה-80, רכשה את ויטאמד ב-2003.
ד"ר פישר: מייצרת מוצרים לטיפול בעור, טיפות עיניים, מוצרי היגיינה, תוספי תזונה ועוד.
מעבדות רפא, חברת תרופות שמרכזה בירושלים.
אוניפארם: מייצרת תרופות גנריות.
קמהדע חברת ביו-פרמצבטיקה המתמחה בפיתוח, ייצור ושיווק של תרופות באמצעות טכנולוגיה לטיהור והפרדת חלבונים.
פלוריסטם: עוסקת בפיתוח וייצור תרופות מקור המבוססות על תאי גזע.
היסטוריה > טבע

בעלייה החמישית באו לארץ ישראל, בעיקר מגרמניה, רוקחים וכימאים. אלו הקימו חברות לייצור תרופות ושיווקן בארץ ישראל, בהן "פיסן" "טבע" (שאותה הקים ד"ר גינטר פרידלנדר) ו"צֳרִי" (שם זה ניתן לחברה בידי חיים נחמן ביאליק). באותה תקופה הקימו גם השותפים בחברת שיווק התרופות "ס.ל.א.", שנוסדה בירושלים ב-1901, מפעל לייצור תרופות בשם "אסיא". חברות אלו זכו לזריקת מרץ בשנות מלחמת העולם השנייה, כאשר סיפקו תרופות לצבא הבריטי בחזיתותיו השונות במזרח התיכון.
אחרי הקמת המדינה החלו החברות להיסחר בבורסה הישראלית הצעירה. ב-1964 התמזגו "אסיא" ו"צרי", וב-1968 הן רכשו את "טבע". אלי הורוביץ התמנה למנכ"ל ב-1976. עם מינויו איחד את פעילות כל החברות תחת "טבע תעשיות פרמצבטיות".
בתחילת שנות ה-80 קיבלה טבע את אישור ה-FDA (מנהל התרופות האמריקני), והחלה בשיווק תרופות גנריות (חיקויים של תרופות מקוריות שפג עליהן הפטנט) לארצות הברית. בשנות ה-80 נרכשו בידי "טבע" החברות הישראליות הגדולות "איקפארם" (שהייתה בבעלות "כור תעשיות") ו"אביק". אז היא החלה להיסחר בבורסת נאסד"ק. בשנים 2011-2013 בתקופת רון מירון כמנכ"ל טבע-ישראל החברה נכנסה למספר תחומים נלווים דוגמת תחליף חלב אם ועדשות מגע. כמו כן הוקם מרכז לוגיסטי להחברה בחבל מודיעין.
בשנת 2012 עברה להיסחר גם בבורסה לניירות ערך בניו יורק.
היסטוריה > כצט

כצט בע"מ היא חברת תרופות ישראלית פרטית הפועלת בישראל משנת 1921 וכיום ברחבי העולם, באירופה ובמזרח התיכון בפרט. כצט בעלת שלושה מפעלים בהם פעילות פיתוח וייצור.  בשנים האחרונות בכצט רואים חשיבות גדולה לרפואה מותאמת אישית וכיום כצט משווקת מגוון בדיקות גנטיות למצבי בריאות שונים המאפשרם קבלת החלטות מושכלות לגבי טיפול.  בנוסף כצט משוות בדיקות גנטיות מתקדמות ומקיפות לגילוי תסמונות בעובר (NIPT).
היסטוריה > דקסל פארמה

דקסל פארמה (באנגלית: Dexcel Pharma) היא חברת תרופות ישראלית, הנחשבת כשנייה בגודלה בארץ אחרי טבע.  החברה קמה ב-1968 על ידי דן אורן תחת השם דקסון. החברה נחשבת מצליחה בתחום התרופות הגנריות, המשווקות בעיקר בישראל. דקסל פארמה מוכרת גם בחו״ל, בעיקר חומרי גלם לתרופות. אחד המהלכים החשובים של החברה היה רכישת תכשירי פריו מכימיקלים לישראל, שאיפשר לה לראשונה לפתח תרופות חדשניות משלה, ולא רק גנריות.
היסטוריה > תרו

תרו תעשייה רוקחית (בקיצור "תרו") הוקמה בחיפה בשנת 1950 על ידי משפחות לויט ומורוס. בשנת 1982 הונפקו מניות החברה בבורסת נאסד"ק. ב-1984 נכנסה תרו לשוק הצפון-אמריקאי על ידי רכישת החברה הקנדית "קיי-ליין". ב-2004 נסחרה החברה בבורסת נאסד"ק לפי שווי שוק של כמיליארד דולר, אך בעקבות הסתבכות כספית נרכשה על ידי חברת התרופות ההודית "סאן". תחת "סאן" חזרה החברה לשגשג, וב-2014 הגיע שוויה ל-6 מיליארד דולר.
היסטוריה > ד"ר פישר

תשלובת מפעלי ד"ר פישר נוסדה בשנת 1965 על ידי דבורה ואלי פישר. החברה מייצרת מוצרים לטיפול בעור, תכשירים להגנה מהשמש, טיפות עיניים, מוצרי היגיינה ותוספי תזונה.
היסטוריה > אוניפארם

אוניפארם היא חברת תרופות ישראלית המפתחת ומשווקת תרופות גנריות מאז 1975. החברה הוקמה על ידי מגיסטר זבולון תומר, שהיה אז רוקח צעיר. עם השנים, הצטרפו לחברה שני בניו של זבולון - גיל ורון תומר (נשיא התאחדות התעשיינים המכהן), שניהם בעלי תואר דוקטור ברוקחות. החברה מונה מעל 200 עובדים. את התרופות ייצרה החברה במפעל "תרימה" שבקיבוץ מעברות ב-2017 השיקה אוניפארם מפעל ייצור משלה באזור התעשייה מבוא כרמל.
היסטוריה > קמהדע

חברת "קמהדע" נוסדה בשנת 1990 על ידי דוד צור, ראלף האן וחברת קמהפארם בע"מ, אשר הייתה בבעלות מלאה של קיבוץ בית קמה. קמהפארם עסקה עד אז בייצור אלבומין, ומתקני הייצור שלה נרכשו במלואם על ידי קמהדע. ב-1999 מכר קיבוץ בית קמה את מלוא מניותיו (35%) לחברה בבעלות ראלף האן ולמשקיע נוסף תמורת 2.5 מיליון דולר.  ראלף האן ודוד צור עמדו בראש החברה עד תחילת 2013. החברה השלימה הנפקה ציבורית ראשונה בשנת 2005 בבורסה לניירות ערך בתל אביב. החברה מתמחה בפיתוח, ייצור ושיווק של תרופות מצילות חיים, באמצעות טכנולוגיה ייחודית לטיהור והפרדת חלבונים. כמו כן, מתמחה קמהדע בפיתוח מוצרים לטיפול במחלות יתום (לדוגמה: אמפיזמה תורשתית). החברה מייצרת כ-10 תרופות הניתנות בהזרקה והמשווקות ביותר מ-15 מדינות ברחבי העולם.
היסטוריה > פלוריסטם

חברת "פלוריסטם תרפיוטיק", המוכרת בשם המקוצר "פלוריסטם", עוסקת בפיתוח וייצור תרופות מקור המבוססות על תאי גזע. מרכז החברה נמצא בפארק מת"ם בחיפה. פלוריסטם הוקמה בשנת 2001 על ידי ד"ר שי מרצקי מהטכניון, הבעלים של פטנט מוגן אשר פותח בשיתוף עם מכון ויצמן למדע ומאפשר לייצר תאי גזע משלייה (תאי PLX) בסביבה תלת־ממדית. החברה החלה להיסחר בבורסת נאסד"ק בשנת 2003 ולאחר מכן הונפקה גם בבורסה לניירות ערך בתל אביב ובבורסת פרנקפורט.
גלובליזציה

ב-1984 רכשה "תרו" את החברה הקנדית "קיי-ליין". בשנת 2000 החלה "טבע" בסדרת רכישות של חברות זרות, והפכה לחברה רב-לאומית.
הגלובליזציה של התעשייה הפרמצבטית בישראל פעלה גם בכיוון הפוך: שני יצרני תרופות ישראלים נרכשו על ידי חברות רב-לאומיות: ב-2005 נרכשה חברת "אגיס" על ידי חברת פריגו האמריקאית (שהפכה ב-2013 לחברה אירית), וב-2007 נרכשה "תרו" על ידי חברת התרופות ההודית "סאן".
שיתוף פעולה עם האקדמיה

האוניברסיטאות בישראל הן מקור עיקרי לצוותי המחקר והפיתוח ולסגל המקצועי הבכיר בתעשייה הפרמצבטית בישראל. בנוסף, תרופות מקור אחדות של התעשייה הישראלית מקורן במחקר שנעשה באוניברסיטאות. תרופות בולטות:
קופקסון, תרופת הדגל של "טבע", שמכירותיה בשנת 2012 הוערכו בכ-3.75 מיליארד דולר, מבוססת על מחקר שנערך במכון ויצמן למדע בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20 על ידי פרופ' מיכאל סלע, פרופ' רות ארנון וד"ר דבורה טייטלבאום, ועסק בהשפעתם של פולימרים סינתטיים דמויי חלבון על מערכת החיסון של עכברים.
מחקריו של פרופ' מישל רבל ממכון ויצמן למדע בתחום בידוד החלבונים אינטרפרון-בטא ואינטרלויקין-6 הובילו בשנת 1978 להקמת חברת אינטרפארם, שייצרה תרופות לטרשת נפוצה המבוססות על גילויים אלה.
פרופ' מרטה וינשטוק-רוזין מהאוניברסיטה העברית בירושלים פיתחה את מולקולת הריבסטיגמין, שעליה מבוססת תרופת ה"אקסלון" לטיפול במחלת אלצהיימר (לאחר שחברת "טבע" לא גילתה עניין בתרופה, היא נמכרה לחברת סנדוז) והשתתפה בפיתוח התרופה "רסג'לין" ("אזילקט") של "טבע", לטיפול במחלת פרקינסון.
ראו גם

תעשייה כימית בישראל