stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חורבת כור
ממצאים

החפירה באתר הובילה לחשיפה של מבנה ציבורי ואולי בית כנסת בפסגת הגבעה ואזור של בתים פרטיים במדרון. החל משנת 2011 ואליך החפירות התמקדו רק במבנה הציבורי ואישרו כי אכן מדובר בבית כנסת שנחשף בכולו ושנבנה כנראה קצת אחרי שנת 425 ושופץ במאה ה-6. בבית הכנסת נחשפה "בימה" שהיא אזור מוגבה עליו ניצב ארון הקודש. בנוסף נחשף מושב אבן, שהוא הראשון באזור הצפון שנחשף באתרו. בהמשך נתגלה גם שולחן הבנוי מאבן בזלת מגולפת המעוטרת בכל פאותיה בעיטורים פיגורטיביים וגאומטריים. כמו כן נחשפו בחפירות חרסים מתקופות שונות הכוללים כלי חרס גליליים מהתקופה הרומית המאוחרת, חרסים מהתקופה הביזנטית הקדומה. מבחינת ממצא המטבעות שנחשפו במשך השנים נתגלו מטבעות מהתקופה הביזנטית הקדומה, מטבעות המתוארכים לימי מרסיאן (450–457 לסה"נ) שני מטבעות לתקופת יוסטיניאנוס (527–565 לסה"נ). כמו גם מטבעות זהב מהתקופה הביזנטית שהם שני סולידי שנטבעו על ידי יוסטיניאנוס השני (565–578 לסה"נ) וטרמיסיס שנטבע על ידי טיבריוס השני (578–582 לסה"נ).
באזור היישוב נתגלה בורא מים עמוק, שרידי גת לייצור יין ומערות קבורה. היישוב המשיך להתקיים לאחר הכיבוש הערבי של ארץ ישראל במאה ה-7, כך מעידים חרסים המקושרים לתקופת השושלת האומיית. סוף היישוב נקשר ברעידת אדמה שפקדה את האזור ב-19 בינואר 749 לספירה. ניכר באתר מחסור בממצאים מהתקופות המאוחרות של היישוב, שהסיבה להם היא כנראה ביזה על ידי עוברים ושבים. באתר נמצאו ממצאים אחדים מתקופות מאוחרות יותר, המשמשים עדות כנראה לשוד אבנים במהלך בניית טבריה בתקופת הצלבנים ובתקופה העות'מאנית.
הערות שוליים

1 2  גיליון 125 לשנת 2013חורבת כור – 2011, באתר www.hadashot-esi.org.il
1 2 3  גיליון 128 לשנת 2016חורבת כור – 2012–2013 (פרויקט אזורי כנרת), באתר www.hadashot-esi.org.il
↑  Kinneret Regional Project – An international expedition to the northwestern shore of the Sea of Galilee, kinneret-excavations.org
↑  גיליון 121 לשנת 2009תל כנרות, פרויקט אזורי בכנרת, באתר www.hadashot-esi.org.il
↑  יגאל טפר, גיל דרעין, יותם טפר, "אזור נחל עמוד: פרקים על ההיאחזות היישובית", הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 2000, עמ. 67-68
↑  ינון שבטיאל, "מקלטי מצוקים ומערות מסתור בגליל ובתקופה הרומית הקדומה", הוצאת הקיבוץ המאוחד, עמ. 32
↑  בן ציון רוזנפלד, "מקומות מושבם של החכמים בגליל, 70-400: פריפריה מול מרכז", Hebrew Union College Press, עמ. 74
↑  חדשות ארכיאולוגיות: גיליון 121, "תל כנרות, פרויקט אזורי בכנרת"; גיליון 123, "חורבת כור - 2010"; גיליון 125, "חורבת כור – 2011", גיליון 128, "חורבת כור – 2012–2013 (פרויקט אזורי כנרת)"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007321112105171 
שרידי בריכה מטויחת ועמודים בחורבת כור
חבל תפן

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.  גבולות הגוש והיישובים הנכללים בו לא ברורים.
| --- | --- |

הר חלוץ מהאוויר, מיישובי הגוש
 מספר יישובים:  8
 מדינה:  ישראל ישראל
 מחוז:  מחוז הצפון
 חבל ארץ:  הגליל המערבי
 העיר הגדולה:  כפר ורדים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בגוש:  7,900 (2021)
 קואורדינטות:  32°58′41″N 35°16′32″E﻿ / ﻿32.97805556°N 35.27555556°E﻿ / 32.97805556; 35.27555556 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) חבל תפן(למפת הגליל המערבי רגילה) חבל תפן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חבל תפן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חבל תפן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
חבל תפן הוא גוש התיישבות בגליל המערבי. מקור השם תפן הוא חדש, והוא צורה עברית לשמה הערבי של חורבת תפן 'חרבת א-טופאניה'.
החבל משתרע מהעיר מעלות-תרשיחא על כביש נהריה-סאסא (89) דרומה עד גבול בקעת בית כרם וכביש 85 באזור כרמיאל. במערבו הכפרים הדרוזיים ירכא ויאנוח-ג'ת ובמזרחו הכפרים הדרוזיים כסרא וסמיע.
זהו אזור הררי המבותר בערוצי נחל רבים. עוברים בו נחל בית העמק ונחל כישור המתחברים בשטח החבל. החבל מתרומם בממוצע כ-650 מ' מעל פני הים ומתנשאות בו פסגות בולטות עד 700 מ' מעל פני הים.
היסטוריה

החבל מוזכר בהיסטוריה כבר בתעודות של כיבושי הפרעונים המצריים הקדומים. בימי ההתיישבות הישראלית בארץ היה האזור מחולק בין שבט אשר לשבט נפתלי אך לא הייתה התיישבות ממשית במקום בגלל תנאי השטח הקשים. עם זאת, חורבות המצויות באזור מעידות על יישובים קדומים שאין להם זכר בספרות הקדומה.
בימי הכיבוש ההלניסטי בארץ ישראל הוקמה במקום מצודה מרכזית שתפקידה הייתה בלימת כיבוש מכיוון מערב של העיר עכו. בימי אלכסנדר ינאי ישבו במקום יהודים. בימי השלטון הביזנטי קיבלו היהודים מענקים מהשלטון הנוצרי כדי שישבו באזור זה, כתוצאה ממצב שנוצר ובו לא נשארו מקומות מגורים רבים באזור הגליל המזרחי, שנחשב אז לבעל חשיבות גבוהה יותר . עדויות ליישוב יהודי במקום אפשר למצוא בדמות מנורה החקוקה במערת קבורה חצובה בהר.
יישובים

הקרן הקיימת לישראל רכשה את אזור תפן לקראת ההתיישבות בו. כעבור זמן מה החלה קק"ל להכשיר דרכים והוחל בהקמת אזור תעשייה מגדל תפן. ראשית היו במקום היאחזויות נח"ל שהתאזרחו והפכו בשנת 1980 לקיבוצים כישור, תובל ופלך שנקראו בהקשר של עבודה ותעשייה, קיבוץ לבון שננטש כעבור 3 שנים, המושב לפידות בחלקו הרם של החבל ומצפה גיתה בשיפוליו המערביים.
בשנת 1984 הוקם בסמוך לאזור התעשייה בחלקו הצפוני של חבל תפן כפר ורדים ובשנת 1985 הוקם היישוב הר חלוץ.
סמוך להקמת היישובים נסלל כביש אשר בשנים הראשונות הגיע עד כישור אך לקראת אמצע שנות ה-90 המשיכה סלילת הכביש עד כרמיאל. הגישה החדשה בין החבל לכביש עכו-צפת אפשרה את הקמתו בשנת 1998 של גן התעשייה לבון וכעבור שנתיים את היישוב לבון הסמוך אליו על בסיס קיבוץ לבון שננטש.
חוויית "אהא!"

.
חוויית "אהא!" (באנגלית: AHA! experience; מכונה בטעות גם "תובנה" או "הארה"; מבוטאת בביטוי "האסימון נפל"; ביוונית מוכרת כ"אאורקה!") היא חוויה אנושית שבה האדם מבין לפתע דבר אשר קודם לכן היווה עבורו בעיה או מושג בלתי-נתפס. היא מזוהה כשלב השלישי בתהליך היצירתיות על-פי גראהם ואלס, לאחר שני שלבים המכונים "הכנה" ו"דגירה".
מאפיינים

הקושי לצפות מתי תתרחש חוויית "אהא!" אצל אדם מסוים היוותה במשך כל ההיסטוריה האנושית קו מאפיין, ובדרך-כלל הפתאומיות שבה מתרחשת חוויית "אהא!" נחשבת כמאפיין מובהק, ומקובל לחשוב שהיא מתרחשת לאחר תקופת דגירה (אינקובציה) ארוכה או קצרה, שבמהלכה האדם לא עוסק ישירות בהשגת התובנה או פתרון הבעיה, זאת עקב 'מבוי סתום' (impasse) שבו נתקל, ולאחר שהוא בחן - לכאורה - את כל האפשרויות, לפי מיטב הבנתו.
עוד מאפיין מובהק של חוויית "אהא!" הוא קריאת השמחה המתלווית לחוויה הפנימית (כגון "אָהָא!" או צירוף הגאים דומה בשפות שונות). קריאה כזו היא המקור לשמה של חוויית "אהא!", ולכן ניתן לתאר את חוויית "אהא!" כאונומטופיה. סיפורו הידוע של ארכימדס מתקשר לכך. לפי הסיפור, שכנראה איננו מדויק, ארכימדס רץ ברחובות סירקוסאי בעירום, כשהוא קורא בקול 'אאורקה' לאחר שגילה בעת טבילתו באמבט הציבורי, כיצד ניתן למדוד את נפח כתר-הזהב של המלך.
תופעה מוכרת נוספת, המתרחשת בעקבות חוויית "אהא!" היא הזיכרון הטוב של התובנה שהתקבלה בעקבות או במהלך חוויית "אהא!". בין אם זיכרון זה נובע מתהליכי זיכרון מיוחדים, כפי שהעלו בהשערתם חלק מהחוקרים, ובין אם הזיכרון נוצר עקב החוויה הרגשית החיובית שמתלווה לחוויית "אהא!" - בכל מקרה חוויית "אהא!" מוגדרת בשל-כך כבסיס לכל תהליכי הלמידה המשמעותיים של האדם. זו גם הסיבה, שתובנות שהתרחשו בעקבות חוויית "אהא!", נראות כמובנות מאליהן וכברורות מאליו, למרות שלפני-כן הן נתפסו על ידי האדם כקשות ביותר להבנה או לפענוח.
בראי המחקר

חוויית "אהא!" נחקרה בעשרים השנים האחרונות גם כאירוע פסיכולוגי בתחום היצירתיות ופתרון בעיות, וגם כאירוע המתרחש במוח במחקרים נוירולוגיים.
בראי המחקר > הפסיכולוגי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מחקרים שבוצעו על סטודנטים ותלמידי-תיכון הראו את התועלת החשובה של חוויית "אהא!" בתהליכי למידה.
מחקר משנת 2002 מצא שלמידת מתמטיקה של תלמידים בתיכון וחטיבות ביניים משמעותית יותר כאשר הם חווים חוויית "אהא!" במהלך הלמידה.
בראי המחקר > הנוירולוגי

מחקרים בעשור האחרון, הכוללים מיפוי מוח בשיטות שונות מדווחים 'תמונת מוח' ייחודית, המקבילה לחוויית "אהא!" של הנבדקים.
מחקרים משנת 2004 איתרו פעילות מוחית מובחנת, שמתרחשת במהלך חוויית "אהא!". אחד המחקרים איתר כי לפני שהנבדקים דיווחו בלחיצת כפתור, על-כך שהשיגו תובנה מפתיעה, שכללה פתרון מיידי של בעיה שהוצבה בפניהם, התרחשה במוחם פעילות חזקה של גלי אלפא (החל מ-1.4 שניות לפני), ושל גלי גאמה (0.3 שניות לפני).
מחקר משנת 2007 מצא, שניתן להגדיל את הסיכוי ליצירת חוויית "אהא!" במהלך פתרון-בעיות, אם לפני פתרון-הבעיה, מאפשרים למוח להגיע למצב מנוחה. המחקר נעזר במיפוי מוח גם בשיטת EEG וגם בשיטת fMRI‏.
מחקרים משנת 2009 איתרו פעילות של אזורים מוגדרים במוח, הפעילים במיוחד במהלך חוויית "אהא!". אחד המחקרים אף מצא כיצד ניתן ליצור חוויית "אהא!" בתהליכי פתרון-בעיות, על ידי סוג מסוים של הכנה מנטלית.
גורמים ליצירתו

למרות שמרבית הדיווחים על אודות חוויית "אהא!" אינם מסבירים כיצד בדיוק היא מתרחשת, ואיזה חלק של המוח יוצר אותה, רבים ההסברים מהם הגורמים לחוויית "אהא!". שני גורמים משוערים עיקריים הם: שחרור מקיבעון מחשבתי או הגדרה) מחדש של הבעיה, ונהוג להכליל אותם בעזרת הכלל המובע בביטוי השגור: "לצאת מחוץ לקופסה". לכלל זה ישנה חולשה עיקרית, שכן הוא נתפס לרוב כתובנה שלאחר מעשה, ואינו מסייע שיטתי לשחרור מהקיבעון המחשבתי או להגדרה מחדש של הבעיה. עם-זאת פותחו לפי כלל זה שיטות רבות לפיתוח היצירתיות הפועלות ליצור פורמליזציה של תהליך פתרון בעיות (למשל, שיטת כובעי החשיבה של דה בונו ובמיוחד שיטת החשיבה המצאתית שיטתית).
למרות פיתוח שיטות אלו ואחרות, קיימים מדי פעם בעיות או מושגים, שמצריכים את האדם להמתין לזמן בלתי-מוגדר, שבו תתרחש חוויית "אהא!" בהפתעה גמורה.
ראו גם

יצירתיות
אאורקה
לקריאה נוספת

Peter Liljedahl, The AHA! Experience: Mathematical Contexts, Pedagogical Implications, VDM Verlag Dr. Müller, 2008
Janet E. Davidson,Robert J. Sternberg, The psychology of problem solving, Cambridge, 2003
הערות שוליים

↑  אין לבלבל בין ה"אירוע" המוחי והחווייתי שחווה אדם בחוויית "אהא!" לבין התוצר של ה"אירוע", שהוא התובנה, כמו שאין לבלבל בין פעולת פקיחת העיניים של האדם לבין המראה שנשקף אצלו בעקבות פעולה זו
↑  למרות שחוויית "אהא!" מוכרת לאורך כל ההיסטוריה האנושית, הוכרה חוויית "אהא!" כתופעה נבדלת שיש מקום לחקור אותה רק בשני העשורים האחרונים.
↑  הביטוי: "!AHA" קיים בשפות אירופיות שונות, וכן: "!WOW" ובשפות שמיות נפוצים ביטויים כגון: "אֵה!" ו-"וואללה!", וכן ר' תיעוד עתיק בעברית של 'אֲהָהּ' כביטוי לתובנה עמוקה, למשל בספר שופטים ו', כ"ב, למרות שבתנ"ך מופיעה קריאה זו לרוב בתור קריאה שנובעת מתובנה מצערת. האיות המופיע בתנ"ך "אהה" הוחלף בעברית המודרנית ל-"אהא", הן בשל הדמיון לתעתיק הלועזי במילה !AHA (כאשר האות 'אלף' בסוף המילה מהווה חליף נאות לאות 'הא' המנוקדת ב'מפיק', ואשר גם תואם את העברית המודרנית שבה ה'מפיק' נשמט בלשון הדיבור), והן בשל הקונוטציות של צירוף שלוש האותיות 'אהה' בשירת הפופ ובתרבות המודרנית בכלל.
↑  השם המקובל במחקרים אלו לכינויו של ה"אירוע" המוחי הנחקר הוא AHA! experience ולעיתים גם AHA!" experience", ולכן תרגומו המדויק לעברית הוא: חוויית "אהא!", כאשר סימן הקריאה מתועתק מאנגלית ומבטא את היות המילה אונומטופיה והמירכאות משמשות גם לתיעתוק האותיות הגדולות (Capital Letters) של המילה באנגלית
↑  Barbara Garii, Tha, 2002-04-01
↑  Mark Jung-Beeman, Edward M. Bowden, Jason Haberman, Jennifer L. Frymiare, Neural Activity When People Solve Verbal Problems with Insight, PLOS Biology 2, 2004-04-13, עמ' e97 doi: 10.1371/journal.pbio.0020097
↑  Xiao-Qin Mai, Jing Luo, Jian-Hui Wu, Yue-Jia Luo, “Aha!” effects in a guessing riddle task: An event-related potential study, Human Brain Mapping 22, 2004, עמ' 261–270 doi: 10.1002/hbm.20030
↑  ר' מחקר אמריקאי ב-http://www.sciencedirect.com/science?_ob=ArticleURL&_udi=B6T0D-4P940XD-1&_user=10&_coverDate=12%2F31%2F2008&_rdoc=1&_fmt=high&_orig=gateway&_origin=gateway&_sort=d&_docanchor=&view=c&_acct=C000050221&_version=1&_urlVersion=0&_userid=10&md5=93447b416f025a1df40e1edfd41f66fb&searchtype=a(הקישור אינו פעיל, 4.11.2019)
↑  ר' מחקר אמריקאי-סיני ב-http://psychbrain.bnu.edu.cn/teachcms/res_base/teachcms/upload/channel/file/2010_2/5_20/8nt7g9fbtcks.pdf, ומחקר מאוניברסיטת דרקסל בפילדלפיה ב-http://pss.sagepub.com/content/17/10/882.short(הקישור אינו פעיל, 4.11.2019)
חלבן

חלבן במעברת תל מונד, שנות ה־50
"קרון חלב" נושא בקבוקי חלב, בליברפול, אנגליה (צולם ב-2005)
בקבוקי חלב מזכוכית, המיועדים לשימוש חוזר, בסלסלה ששימשה להבאתם לבתים
חלבן הוא אדם שמלאכתו היא הובלת וחלוקת חלב ומוצרי חלב שונים ישירות לבתי מגורים.
הצורך בהובלת חלב לבתים על בסיס יומיומי נבע מכך שמערכות הקירור לשימור מזון היו לא-מפותחות ולא-נפוצות, וכתוצאה מכך מוצרי חלב התקלקלו במהירות. החל מאמצע המאה ה-20, שכיחותם הגבוהה של מקררים בבתים במדינות המפותחות הפחיתה באופן משמעותי את הצורך בהובלת חלב טרי מדי יום, וגרמה לכך שהמקצוע כמעט ונעלם במדינות רבות ונעלם לגמרי באחרות. אולם, המקצוע עדיין נפוץ בממלכה המאוחדת ובאירלנד.
בעבר, חלבנים באירופה נהגו לנסוע במהלך עבודתם בכלי רכב חשמלי המכונה "Milk float" (בתרגום חופשי: קרון-חלב). באוסטרליה, כלי התחבורה בו עשו שימוש החלבנים היה בדרך כלל משאית שמונעת על מנוע בנזין או דיזל אשר כללה מגש לחלב.
במדינות מסוימות ובהן בישראל, היה נהוג להשאיר עבור החלבן את בקבוקי החלב הריקים בפתח הבית, והוא החליפם במלאים.
טריוויה

באזור אוגנדה, התואר "Omukama" המשמש לעיתים קרובות כתואר למלכים, משמעותו "מספק חלב/חלבן עליון". התואר מתייחס לתפקידו של המנהיג לספק מזון לציבור, ובנוסף - לכך שבעבר בכמה מהממלכות האוגנדיות המעמד העליון היה שייך לשושלת שבט ההימה, שאליו השתייכו בעלי-בקר.
מוכרי חלב בקלן, סוף המאה ה-19, תמונת פוטוכרום
חלגור'אן

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  לחם מתוק
 מטבח:  המטבח הצ'רקסי
 מוצא:  אדיגיה אדיגיה (מוצא צ'רקסי)
 מרכיבים עיקריים:  תמרים קמח ביצים סוכר אשל שמרים
חלגור'אן (באדיגית: Хьалжъогъуанэ) הוא מאפה מהמטבח הצ'רקסי שבתוכו יש תמרים ואוכלים אותו לרוב כקינוח.
הבצק מכיל מרגרינה, קמח, אשל ושמרים אחרי ששמים את הכל בקערה לשים וממתינים שעה-שעתיים להתפחה.
לאחר ההתפחה מגולגל הבצק לצינור בעובי אצבע, ומחובר לצורת עיגול (בדומה לבייגלה). הבצק ממולא תמרים ונאפה בתנור צ'רקסי (ח'לור' ר'ז'אל').
ראו גם

כעך
סימיט
ערך זה הוא קצרמרבנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חורבת יתיר

| --- | --- |

 היסטוריה
 תקופות:  התקופה הביזנטית בארץ ישראל 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  31°21′09″N 35°00′58″E﻿ / ﻿31.3525°N 35.01611111°E﻿ / 31.3525; 35.01611111
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) חורבת יתיר(למפת צפון הנגב רגילה) חורבת יתיר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת יתיר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת יתיר
 
חוּרְבַּת יַתִּיר היא אתר ארכאולוגי הכולל שרידי מבנים בדרום הרי חברון ליד "דרך הפטרולים", הכוללים מבנה שצבי אילן מגדירו "אולי בית כנסת". עם זאת הוא מונה אותו ברשימת בתי הכנסת הקדומים. בתקופה הביזנטית בארץ ישראל היה במקום כפר נוצרי גדול. האתר מזוהה כיתיר המקראית
אזכורים מקראיים

במקרא היא מוזכרת בתור אחד מערי הכוהנים, כמו אשתמוע, כפי שנאמר בספר יהושע: "וְלִבְנֵי אַהֲרֹן הַכֹּהֵן, נָתְנוּ אֶת-עִיר מִקְלַט הָרֹצֵחַ אֶת-חֶבְרוֹן... וְאֶת-יַתִּר, וְאֶת-מִגְרָשֶׁהָ, וְאֶת-אֶשְׁתְּמֹעַ, וְאֶת-מִגְרָשֶׁהָ" (פרק כ"א, י"ד).
יתיר היא אחת הערים שדוד שולח לה שלל. שנאמר בספר שמואל: " וַיָּבֹא דָוִד אֶל-צִקְלַג, וַיְשַׁלַּח מֵהַשָּׁלָל לְזִקְנֵי יְהוּדָה לְרֵעֵהוּ לֵאמֹר: הִנֵּה לָכֶם בְּרָכָה, מִשְּׁלַל אֹיְבֵי ה'. לַאֲשֶׁר בְּבֵית-אֵל ... וְלַאֲשֶׁר בְּיַתִּר.. (פרק ל' כ"ז).
כפר נוצרי

אוסביוס מקיסריה בן המאה ה-4 מזכיר את יתיר שלוש פעמים:
בתור מרכז "דרומא" הדרומית כאשר הוא מכנה אותה "דרומא הפנימית".
הוא מזהה אותה עם יַתִּר המקראית.
כפר גדול מאוד, כולו נוצרים, כ-20 מיל מבית גוברין.
המקום מופיע במפת מידבא. אשתורי הפרחי, בן המאה ה-14, מזכיר ששם המקום "עתיר" ואכן זה גם שם השייח' הקבור במקום, אולי עדות לשימור השם המקראי. לפי חרסים במקום יש עדות ליישוב ישראלי.
המבנה

בשנת 1806 שמע החוקר אולריך יאספר זטצן על כתובת במקום ושרידי מבנה, אולי כנסייה. החוקר מאדר מספר על שתי כנסיות במקום. סקר של צבי אילן משנת 1987 - 1989 השלים את המידע על האתר. הכפר היה גדול ואמיד. הבנייה מאבני גזית משובחות. אותרה כנסייה וגם מבנה ציבורי נוסף, אולי בית כנסת.
המבנה הציבורי, בולט על סביבתו ופונה לירושלים. המכלול שלו דומה למעון העתיקה בנגב. הקיר הצפוני, בו הייתה אמורה להיות גומחה לארון הקודש נהרס. על המשקופים יש חריטות הדומות לאלו שבסוסיא העתיקה: רוזטות ומרובעים בולטים. לידו מצאו פריטים העשויים להציע על קיום בית כנסת: על קשתות העמודים מדליונים משריגי גפן. עמודי לב מהסוג שנמצאו בחזית בימת ארון הקודש.
ההשערה כי המבנה הוא בית כנסת מבוססת על מיקומו, כיוונו, אופיו הציבורי והפריטים שנמצאו לידיו.
צבי אילן מנסה להסביר מדוע אין אוסביוס מזכיר את היישוב היהודי. ייתכן כי המבנה הציבורי הוא מתקופה קודמת לתקופתו. אולי בצד הנוצרים היו גם יהודים - אם כי במספר מועט יותר. המבנה הוקם לאחר תקופת אוסביוס.
גלריית תמונות

מבנה בחורבת יתיר, נתן לראות את הקמרון בחלק העליון של הקיר
עמוד ששרד
כניסה למערה בסמיכות למבנה
פנים המערה
לקריאה נוספת

צבי אילן, בתי כנסת קדומים בארץ ישראל, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1991.
טאפס

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מתאבן 
 מטבח:  המטבח הספרדי 
 מוצא:  ספרד 
 
מבחר מנות טאפס במסעדה בטולדו
טאפס (בספרדית: Tapa) הוא כינוי למנות קטנות המוגשות בספרד באופן מסורתי כחטיף לצד כוס יין או בירה, לרוב לפנות ערב, כמתאבנים.
"טאפס בר" משמש בספרד למפגשים של חברים, בשעות שלאחר העבודה, לשתית משקה אלכוהולי כמו בירה או יין.
משמעות המילה Tapa היא "מכסה". במקור נהגו להניח פיסת קלף או צלוחית על כוסות משקה, כדי למנוע מזבובים לצלול לתוכו, ועם הזמן השתרש המנהג להניח על המכסה פיסת מזון קטנה. המילה "טאפס", היא ברבים ומציינת כמה מנות. ביחיד יש לומר "טאפה". דוברי העברית משתמשים במילה "טאפס" באופן שגוי גם ביחיד.
מנות טאפס מכילות בדרך כלל ירקות כמו זיתים, מגוון סוגי נקניקים, פיסת גבינה, דגים כבושים או פירות ים. במטבח הבסקי מנת הטאפה מהודקת לפרוסת לחם זעירה בעזרת קיסם שיניים ומכונה "פינצ'ו".
מנות טאפס

טאפה חאמון על לחם
טאפה פלפלים ירוקים במדריד
טאפה חאמון
מגוון סוגי טאפס לרבות פירות ים ובייקון, בברצלונה
טאפה סרדינים
מגוון מנות טאפאס בברצלונה
מבחר טאפס, כולל טבעות קלמארי מטוגנות - מנה אופיינית
חלבלובון

| --- | --- |

חלבלובון שער בכושר
 תדירות:  6 שנה 
 תאריכי הופעה:  2015–הווה (כ־9 שנים) 
 שפה:  עברית 
 מדינה:  ישראל 
 www.halavluv.com
 
חלבלובון 80 משחקים מסביב לעולם גיליון יולי 2019
חלבלובון הוא דו-ירחון המיועד לילדים בגילאי 5–12 ומטרתו משחק, הנאה ויצירה בדרכים מקוריות שאינן משלבות מסך. בחלבלובון אפשר להשיג גם מטרות של עידוד הקריאה, משחק משותף של הורים וילדים, הנאה ולמידה בצורה חווייתית וזאת תוך שימוש בנייר: ציור, צביעה, כתיבה, גזירה וקיפול. המגזין יוצא לאור בהוצאת חלבלוב ובעריכת טלי הרדאבל ואירית חוסחאלק, והוא אחד מעיתוני ילדים בישראל המופיעים בדפוס באופן קבוע. בהוצאת חלבלוב יוצאים בין היתר מגזינים למבוגרים ולנשים, יומני מסע, מחברות תוכן, מפות עולם לצביעה ומפות כוכבים לילדים למציאה ולסימון על המפה. כל המוצרים מפותחים, מעוצבים ואף מיוצרים במלואם בישראל ונושאים תו כחול-לבן מיוצר בישראל. העיקרון העומד מאחורי העשייה הוא "זמן נייר במקום זמן מסך" מתוך מטרה להוציא את הילדים ואת הוריהם מהמסכים המקיפים אותם שעות רבות.
תולדות המגזין ומוצרים נוספים

הגיליון הראשון של חלבלובון יצא לאור בשנת 2015 ויוצא מאז בקביעות אחת לחודשיים או יותר, כאשר כל גיליון מוקדש לנושא אחר. הגיליונות כוללים סיפורים, שירים, גלויות ומשחקים. הגיליונות מנוקדים ושפת הכתיבה פונה לשני המינים. הגיליונות מודפסים בצבע מלא, על נייר נטול עץ בעובי 110 גרם, המאפשר שימוש משני הצדדים, כתיבה וצביעה נוחה.
חדרי בריחה - רק עיפרון והיגיון בשנת 2019 יצא משחק "חדרי בריחה" דמיוני בהוצאת חלבלוב עם איורים מקוריים של אורי קם תור. במשחק יש  ארבע מפות ענק שהופכות זמן ביתי או בעת טיול להרפתקה, כאשר כל מה שצריך המשתתף במשחק הוא עיפרון והיגיון. בשנים שלאחר מכן יצאו מארזי משחקי נוספים בסגנון של חדרי בריחה: חדר בריחה עירוני - תל אביב, ירושלים, חיפה ואילת עם איורים מקוריים של Citykat Stories  חדר בריחה עם יובל שמלא על עולם הטיפוס באיור של אילנה זפרן וחדר בריחה עם חברת תמיר על עולם המחזור.
חלבלובון-צ'יק - ספר משחקים בלי הרבה מילים בינואר 2020 יצא לאור "חלבלובון-צ'יק" המיועד לילדים וילדות בגילאי הגן, ובהתאם מהווה ספר משחקים בלי הרבה מילים, אבל עם אפשרויות למשחקי נייר לבד או ביחד. אחריו יצאו עוד שני ספרי חלבלובון-צ'יק: השני בנושא "עושים חיים עם בעלי חיים" עם איורים בצבעי מים של אנימו והשלישי "גיבורים וגיבורות על".
הספר הגדול של משחקי הנייר סדרת שלושה ספרים שיצאה לאור בשיתוף עם חברת פלפוט בכל ספר 100 עד 200 דפים נתלשים ובהם מגוון עצום של משחקי נייר שאפשר לשחק לבד או ביחד. הדפים בגווני הקשת, והספרים הודפסו באלפי עותקים כל אחד וממשיכים לצאת במהדורות חדשות.
דף 1 ליום ספר ובו 365 דפים נתלשים, בכל דף משחק אחר או פעילות מרתקת לאחד מימי השנה. הספר יצא בשיתוף עם חברת פלפוט. מוצרים נוספים שיצאו עמם: יומן מסע, מחברת משלי, מחברות תוכן ייחודיות.
מגרש משחקים מנייר לוח קרטון ענק ועליו עשרות דפים מעוצבים עם משחקי נייר שאפשר להכין לבד או ביחד, למשחק משפחתי. לדוגמה: חידות גפרורים, משחק זיכרון כולל הכנת הקופסה, משחק רביעיות "מלכותי", ג'ונגל-שח.
חיים שעשוע

חיים שעשוע (נולד ב-19 בינואר 1966) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר.
קריירה כשחקן

שעשוע גדל במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה. בגיל 18 העלה אותו המאמן משה מאירי לקבוצת הבוגרים, ושעשוע החל לצבור דקות משחק רבות, והיווה הפתעת העונה עבור מאירי. שעשוע, ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי, לרוב היה מבשל שערים ולא נחשב לסקורר של הקבוצה. השתייך בשנת 1986 לסגל הנבחרת הצעירה אצל המאמן מיליאנקו מיחיץ' (אנ'). שעשוע המשיך בקבוצתו עד סוף עונת 1987–1988 ובסיום העונה ירדה הקבוצה לליגה הארצית מהמקום האחרון. עזיבתו נבעה בסכסוך כספי, החרמת אימונים והשעייתו על ידי ההנהלה.
בעונת 1988–1989 הושאל לקבוצת מכבי עירוני אשדוד ששיחקה בליגה ב' ובסוף העונה העפיל איתה לליגה א'. בעונת 1989–1990 שב למכבי פתח תקווה ששיחקה בליגה הארצית ונפצע במהלך העונה ברצועה הצולבת. פציעה שגרמה לו לפרוש סופית ממשחק בגיל 24.
שעשוע מחזיק בתעודת מאמן, מאז שנת 2002 מאמן במחלקת הנוער של מועדון ספורט אשדוד, בעיקר בקבוצות הילדים.
חיים אישיים

שעשוע מתגורר באשדוד מאז שנת 1992. לפרנסתו עובד בדואר ישראל. ארבעת בניו שיחקו ומשחקים כדורגל.
הערות שוליים

↑  מאירי: אני מוכן לטוב ולרע, מעריב 6 באוגוסט 1985
↑  מכבי :צעירים ללא ניסיון, מעריב 14 בינואר 1988
↑  שמואלי ונתן - לעתודה, מעריב 26 באוקטובר 1986
↑  שעשוע החרים - והושעה, מעריב 27 במרץ 1988
↑  נפגשים בעונה הבאה, מעריב 18 בדצמבר 1988
↑  חלוץ ושוער וזה מספיק, מעריב 10 בדצמבר 1989
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים ישראלים ובנושא מאמני כדורגל ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חיים שפירא (כדורגלן)

חיים שפירא (19 במרץ 1931 – 19 בדצמבר 2022) היה כדורגלן ששיחק במספר קבוצות בכדורגל בישראל במהלך שנות החמישים. היה שותף לזכייה הראשונה של קבוצת הפועל פתח תקווה באליפות ובגביע המדינה, בה שיחק במרבית הקריירה.
קריירה

שפירא החל לשחק כדורגל בקבוצת הנוער של הפועל פתח תקווה ובגיל 18 עלה לקבוצה הבוגרת. את הופעת הבכורה עשה במחזור ה-16 של עונת 1949/1950 בניצחון על מכבי רחובות. בעונת 1951/1952 שותף ב-11 משחקים. בעונת 1954/1955 שותף במרבית משחקי הקבוצה והיה שותף לזכייה הראשונה של הקבוצה באליפות. ביולי 1957 היה שותף לניצחון ולזכייה בגביע המדינה.
במהלך השנים הושאל שפירא להפועל נתניה, הפועל רחובות והפועל רמת גן, בכל אחת שיחק מספר חודשים אחריהם חזר להפועל פתח תקווה. לקראת סיום הקריירה עבר להפועל מחנה יהודה, אך אחרי מספר חודשים החליט לפרוש. הוא החל בקריירת אימון קצרה, אך עזב אותה מהר מאוד ולא נשאר בתחום.
לאחר הפרישה

שפירא עבד באגד עד יציאתו לפנסיה. נפטר ב-19 בדצמבר 2022.
הערות שוליים

↑  אשר גולדברג‏, חיים שפירא, כדורגלן העבר של הפועל פתח תקוה, הלך לעולמו, באתר וואלה, 19 בדצמבר 2022
חולדה ארוכת-שיער

| חולדה ארוכת-שיער |
| --- | --- |
 חולדה ארוכת-שיער
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: דמויי עכבר
משפחה:: עכבריים
סוג:: חולדה
מין:: חולדה ארוכת-שיער
שם מדעי
 Rattus villosissimus ‏וייט, 1898

חולדה ארוכת-שיער (שם מדעי: Rattus villosissimus) היא מין של חולדה החיה ביבשת אוסטרליה בטבע. היא ידועה בעיקר בעת שאוכלוסיות שלה התפרצו בתנאים שונים, אך מעבר לכך היא לא נחקרה.
מאפיינים

אורכם של הזכרים עד 187 מ"מ, אורך הזנב 150 מ"מ ומשקלו עד 156 גרם. אורך הנקבות 166 מ"מ, אורך הזנב 141 מ"מ ומשקלה עד 112 גרם. חולדה זו בעלת שיער ארוך בצבע אפור ומתחתיו שערות נוספות שחורות ושערות באזור הבטן בעלי גוון אפרפר. השערות הארוכות עוזרות להגן על החלקים הפגיעים שלה. החולדה בעלת אוזניים גדולות, כפות ורודות וזנב ארוך העוזר לשמור על איזון.
היא מצויה ברחבי רוב מדינות אוסטרליה, ולאחר עונת גשמים מוצלחת האוכלוסייה מגדילה את עצמה עד למאות יחידים לדונם. אוכלוסיות מתפרצות נרשמו בניו סאות' ויילס, קווינסלנד, אוסטרליה המערבית, אוסטרליה הדרומית והטריטוריה הצפונית. היא חיה בטבע בערבות עשב, מישורים נרחבים, אזורי תת-מדבר וגם באדמות מרעה של שיבולת-שועל או דורה. לאחר ירידת גשמים היא יכולה להימצא באזורים יבשים אף יותר.
החולדה היא אוכלת כל בין השאר מעלים שונים, שורשים, זרעים וחרקים. חלק מהחוקרים מעריכים שהיא מגוונת בבשר ואף בקניבליזם. החולדה פעילה בעיקר בלילה.
לחולדה טורפים רבים, ביניהם תנשמות, דאות, שועלים ונחשים שונים וכן חתולים וכלבים שהתפראו. להגנה היא מסתתרת מרבית זמנה מתחת לקרקע או בשבילים בצמחייה גבוהה.
הערות שוליים

↑  חולדה ארוכת-שיער באתר הרשימה האדומה של IUCN