stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רז'ה שרש
הערות שוליים

↑  The Library of Congress, Seress, Rezső - LC Linked Data Service: Authorities and Vocabularies | Library of Congress, from LC Linked Data Service: Authorities and Vocabularies (Library of Congress), id.loc.gov
1 2 3  Nicole Waldner, Gloomy Sunday: Part Three, ‏July 2018 (באנגלית אמריקאית)
1 2  Emília Barna, Tamás Tófalvy, Made in Hungary: Studies in Popular Music, New York: Routledge, 2017-01-06, עמ' 113, ISBN 978-1-351-70983-5. (באנגלית)
↑  Emília Barna, Tamás Tófalvy, Made in Hungary: Studies in Popular Music, New York: Routledge, 2017-01-06, עמ' 113, ISBN 978-1-351-70983-5. (באנגלית)
↑  Miniature Statue of ‘Hungarian Suicide Song’ Writer Rezső Seress Appears in Downtown Budapest, Hungary Today, ‏2019-09-10 (באנגלית)
↑  "Rezsoe Seres Commits Suicide; Composer of 'Gloomy Sunday'". Microfilm scan. Obituaries. New York Times. 14 ינו' 1968. p. 84. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007450050105171  PLWABN: 9810606903405606  BNE: XX1689675  CiNii: DA13066227  GND: 119459248  ICCU: LO1V390153  ISNI: 0000 0001 0882 7166  LCCN: n85122723  LNB: 000304340  MusicBrainz: 204c54c0-64c0-461e-aadd-586cac34cb57  NKC: mzk2010585354  NSK: 000050677  RERO: 02-A023565219  VIAF: 27882234   WorldCat (עם VIAF): 27882234
רחוב הרב שך

| --- | --- |

שלט ברחוב הרב שך. ברקע מופיע שמו הקודם של הרחוב, רחוב הרצל
 מידע כללי
 על שם:  הרב אלעזר מנחם מן שך, רב ופוסק מן המאה ה-20
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 עיר:  בני ברק
 
 קואורדינטות:  32°05′21″N 34°50′09″E﻿ / ﻿32.089138888889°N 34.83575°E﻿ / 32.089138888889; 34.83575
 תבנית:לשוניות2
 
רחוב הרב שך (לשעבר רחוב הרצל) הוא רחוב במרכז בני ברק. הרחוב חוצה את מרכז בני ברק מדרום לצפון, תחילתו ברחוב רבי עקיבא וסופו בדרך ז'בוטינסקי. שמו המקורי של הרחוב היה "רחוב הרצל". בשנות ה-40 וה-50 חילונים גרו באזור זה והוא היה פתוח לתנועת כלי רכב בשבת. בעקבות זאת היו עימותים בין אנשי "משמרת השבת" לתושבי האזור. עם הזמן התרחבה האוכלוסייה הדתית והחרדית בעיר והרחוב נסגר לתנועת כלי רכב בשבת. לאחר פטירת הרב אלעזר מנחם מן שך הוסב שם הרחוב על שמו. ההחלטה נתקלה בביקורת ציבורית, נתקיים על כך דיון בכנסת, והעיתון הבונדיסטי החילוני לעבנס פראגן אף הצהיר כי "הרב שך נקם בהרצל". כתגובה הודיעה עיריית בני ברק כי אין מדובר בהסבת שמו של כל הרחוב אלא במקטע אחד שלו. המשכו של הרחוב השוכן מעברה הצפוני של דרך ז'בוטינסקי נותר בשם "הרצל".
בעקבות שינוי השם, שונה חוק פקודת העיריות, ונוסף בו תיקון 86 ובו נקבע כי רשות מקומית המעוניינת לשנות שם של רחוב שהוא על "שם של אחד מגדולי האומה או שם שהוא בעל משמעות דתית, לאומית או ממלכתית", על העירייה לקבל לכך אישור הממשלה באמצעות ועדת הטקסים הממשלתית.
בצומת הרחובות רבי עקיבא-הרב שך ממוקם בית הכנסת איצקוביץ', אחד מבתי הכנסת הפעילים בעולם. בהמשכו שוכן מבנה בית הדין של הרב נסים קרליץ, שהוא בית הדין הפרטי הגדול בעולם. בעבר פעלה במבנה תחנת הכיבוי העירונית, ובתחילת שנות ה-70 עברה למתחם גדול יותר בקצהו הצפוני של רחוב השומר.
קיימים רחובות בשם זה גם בירושלים ובביתר עילית.
הערות שוליים

↑  אבישי בן-חיים, בני ברק: רחוב הרצל הפך לרחוב הרב שך, באתר ynet, 8 בנובמבר 2001
↑  פרוטוקולים/ועדת חוקה/4040 - הכנסת
↑  ⁨הרבשאכס נקמה אין הערצלען ⁩ | ⁨לעבנס־פֿראַגן (תל אביב)⁩ | 1 נובמבר 2001 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  מאחורי השם, באתר גלובס, 12 בנובמבר 2001
↑  חוק פקודת העיריות, נוסח חדש
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בית הכנסת איצקוביץ' ברחוב הרב שך
טרול (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  ג'ון קארל ביוכלר 
 הופק בידי:  אלברט בנד 
 תסריט:  אד נאהא
 עריכה:  לי פרסי 
 שחקנים ראשיים:  נואה האת'ווי   מייקל מוריארטי   שלי האק   ג'ני בק
 מוזיקה:  ריצ'רד בנד 
 צילום:  רומאנו אולבאני 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  סרטי אמפייר
 שיטת הפצה:  הורדה דיגיטלית, וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  17 בינואר 1986
 משך הקרנה:  82 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פנטזיה, סרט אימה 
 מקום התרחשות:  סן פרנסיסקו 
 הכנסות:  $5,450,815
 הכנסות באתר מוג'ו:   troll
 סרט הבא:  טרול 2 
 www.troll-movie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
טרול (באנגלית: Troll) הוא סרט קולנוע אמריקאי בסוגת סרטי פנטזיה. הסרט בוים על ידי ג'ון קארל ביוכלר ויצא לאקרנים ב-17 בינואר 1986.
לסרט הופקו שני סרטי המשך: "טרול 2" ו"טרול 3", אם כי אינם קשורים בעלילתם לסרט המקורי.
תקציר העלילה

בתחילת הסרט מגיעים בני משפחת פוטר (Potter) לדירתם החדשה בסן פרנסיסקו. בעת פריקת האריזות מותקפת הבת הצעירה וונדי על ידי יצור קטן - שהיה בעבר מכשף אולם הפך לטרול. הטרול משתמש בטבעת בדולח ירוקה כדי לקחת על עצמו את המראה של וונדי. בני המשפחה מתחילים לשים לב להתנהגות המוזרה של וונדי (הצועקת, נושכת, וזורקת אנשים מצד לצד של החדר) אולם חושבים שהדבר נובע מלחץ בשל מעבר הדירה. היחיד ששם לב שמשהו לא בסדר הוא אחיה של וונדי, הארי פוטר הבן (Harry Potter Jr.‎) (המגולם על ידי נואה האת'ווי).
הארי מתיידד עם אישה זקנה הגרה בבניין, יוניס סנט קלייר (המגולמת על ידי ג'ון לוקהארט), המגלה לו שהיא מכשפה. הארי מבקש כי היא תלמד אותו קסמים, אולם היא אומרת שאין זמן לכך, ומספרת לו כי בעבר היא הייתה מאוהבת במכשף בשם טורוק, וכי בעבר העולם חולק בין פיות (ובהם גם טרולים) לבין בני האדם. טורוק שינה את האיזון בין העולמות והחלה מלחמה בין בני האדם לפיות. כעונש על מעשיו טורוק הפך לטרול, ותפקידה של יוניס הוא לעמוד על המשמר מפניו.
יוניס מספרת להארי כי הטרול התחיל במלחמה והוא הופך את בני האדם ליצורים כגון גובלינים, נימפות ואלפים בהתאם לאישיותם, והופך את דירותיהם לחדרים בעולם הפיות. כאשר כל הדירות בבניין יומרו, יתפרץ עולם הפיות לתוך עולם בני האדם.
יוניס מספרת להארי כי הוא יכול להביס את טורוק רק אם ינעץ מטה קסמים בלב עולמו של טורוק - שם יהיה יצור קסום וחזק.
הארי ויוניס יוצאים לעצור את טורוק, אולם טורוק מביס את יוניס והופך אותה לגזע עץ. הארי מוצא את אחותו בתוך ארון זכוכית, בלבוש שלגיה, כאשר עטלף ענק תוקף את הארי וגורם לו לאבד את מטה הקסמים. כאשר העטלף תוקף את וונדי, טורוק מציל אותה, והורג את העטלף ובכך משמיד את עולם הפיות שיצר, והארי ומשפחתו נמלטים מהבית.
שחקנים

נואה האת'ווי בתפקיד הארי פוטר הבן.
מייקל מוריארטי בתפקיד הארי פוטר האב.
ג'ני בק בתפקיד ונדי אן פוטר.
סוני בונו בתפקיד פיטר דיקינסון.
שלי האק בתפקיד אן פוטר.
פיל פונדאקארו בתפקיד מלקולם מאלורי, וכן בתפקיד טורוק הטרול.
אן לוקהארט בתפקיד יוניס סנט קלייר הצעירה.
ג'וליה לואי-דרייפוס בתפקיד ז'אנט קופר
גארי סנדי בתפקיד בארי טבור
ג'ון לוקהארט בתפקיד יוניס סנט קלר
דמיון הסרט לסדרת ספרי "הארי פוטר"

לאחר יציאת סדרת ספרי "הארי פוטר" בשנת 1997 הואשמה ג'יי קיי רולינג בהעתקת אלמנטים מהסרט אל ספריה, ובייחוד את שם גיבור הסדרה מגיבור הסרט. רולינג הכחישה, אולם ציינה כי ייתכן שצפתה בסרט בעבר.
עין השלושה

יצחק הרצוג נשיא מדינת ישראל במסע זיכרון בעוטף עזה ביום השנה לטבח ב-7 באוקטובר 2023 עם כיתת הכוננות של עין השלושה
עין השלושה (עֵין הַשְּלֹשָה) הוא קיבוץ מתחדש השייך לתק"ם הנוער הציוני. הקיבוץ נמצא בצפון-מערב הנגב ושייך למועצה אזורית אשכול.
הקיבוץ הוקם ב-1950 על ידי בני גרעין של הנוער הציוני מאמריקה הלטינית.
בני הגרעין הגיעו לאכלס את קיבוץ נוה יאיר שהוקם כשנה קודם וסבל מקשיים. לאחר מספר חודשים עבר הגרעין המייסד למקומו הנוכחי וייסד את קיבוץ עין השלושה.
שם הקיבוץ הוא לזכר שלושה מחברי הגרעין המייסד שנפלו במלחמת העצמאות.
דמוגרפיה

נכון ל-2017 מתגוררים בקיבוץ 396 איש, חלקם חברי קיבוץ וחלקם תושבים.
עקב הרצון להגדיל את הקיבוץ ולקלוט משפחות חדשות וצעירות, מתבצע בשנים האחרונות תהליך קהילתי לבחינה מחודשת של הגדרות החברות ביישוב.
כחלק מהתהליך פתח הקיבוץ בקמפיין קליטה של משפחות צעירות לחברות בקיבוץ כשלפניהם שני מסלולים לבחירה:
קליטה ישירה לחברות
שנת מועמדות במהלכה המשפחה מתגוררת בקיבוץ, ולאחריה מגישה מועמדות לחברות.
בהיותו יישוב חקלאי או יישוב באזור פיתוח, עובדים המעתיקים את מקום מגוריהם ליישוב וגרים בו לפחות שישה חודשים רצופים, נהנים מכך שאם  התפטרו לשם כך מעבודתם, ההתפטרות תיחשב להם כפיטורים. בהיותו אחד מיישובי עוטף עזה, ניתן לתושביו זיכוי ממס הכנסה בהתאם לסעיף 11 לפקודת מס הכנסה.
ענפי ייצור

בקיבוץ ישנם ענפי ייצור מגוונים:
גד"ש (חיטה, תפוחי אדמה, חמניות, גזר ופפריקה). עד שנת 2000 גדלו גם כותנה.
בעלי חיים (רפת ולול תרנגולי הודו)
תעשייה (מפעל קלסריקה לציוד משרדי)
היסטוריה

הקיבוץ הוקם על ידי בני גרעין של הנוער הציוני מאמריקה הלטינית שקיבל הכשרה בקיבוץ ניצנים. הקיבוץ עלה על הקרקע באופן זמני ביוני 1950 בנוה יאיר שהתפרק, תוך שהשתמשו בהתחלה בצריפים טרומיים, שדות מעובדים וציוד שהושארו להם על ידי אנשי נוה יאיר.
בתחילת נובמבר 1950 עברו לנקודת הקבע כ-2.5 ק"מ דרומה משם.
כקיבוץ שנוסד בידי יוצאי דרום אמריקה היווה הקיבוץ אחת מנקודות ההתיישבות אליו הובאו מבקרים מדרום אמריקה בישראל לביקור.
בשנת 2018 הקיבוץ נחלץ ממשבר, ובעקבות שינוי בהנהלה נהפך לקיבוץ מתחדש.
אתגרי הביטחון

בשנותיו הראשונות סבל הקיבוץ מהתנכלויות מסתננים. בינואר 1951 נרצח תושב המקום על ידי מסתננים, טרקטוריסט חבר הקיבוץ נהרג מירי מסתננים וחברו נפצע. במאי 1955 סבל היישוב, יחד עם קיבוץ נירים, מהפגזה של צבא מצרים. פעילות גנבה של המסתננים נמשכה גם לאחר הנסיגה הישראלית מעזה לאחר מלחמת סיני.
ב-15 בינואר 2008 נהרג מתנדב בקיבוץ מירי צלפים מרצועת עזה.
במהלך פעילות של צה"ל באזור נחשפה באוקטובר 2013 מנהרת טרור, שנחפרה מדרום רצועת עזה עד למאגר המים ליד הקיבוץ, באורך של כקילומטר.
במהלך מבצע צוק איתן, בשל המצב הביטחוני הקשה, הוחלט לפנות משפחות עם ילדים ותושבים מבוגרים משטח הקיבוץ.
הקיבוץ הוא היישוב שבו נפל המספר הרב ביותר של רקטות במהלך מבצע עמוד ענן, ומספר הפצמ"רים השני בגודלו במהלך מבצע צוק איתן.
במהלך מלחמת "חרבות ברזל" (אוק' 2023) פונה היישוב מתושביו ובמרץ 2024 החל לחזור לפעול חלקית. ענפיו התעסוקתיים כבר שבו לפעולה, אבל מערכת החינוך עדיין לא חזרה לפעול. קהילת עין השלושה החליטה להישאר ביחד.
אתגרי הביטחון > קרב עין השלושה

ב-7 באוקטובר 2023 פלשו לקיבוץ כ-150 מחבלים מארגון הטרור חמאס וגנבים מרצועת עזה, במסגרת טבח שבעה באוקטובר, נבלמו על ידי כיתת הכוננות של הקיבוץ אך רצחו ארבעה מתושבי הקיבוץ, שרפו שלושה בתים וגרמו נזק לרכוש. למחרת אחרי הצהריים פונו כל תושבי הקיבוץ והועברו למלון באילת. במהלך חודש פברואר עברו חלק מתושבי הקיבוץ לבניין בנתיבות, כדי להישאר קרובים לבית. רוב התושבים הביעו רצונם לחזור הביתה.
בפברואר 2025 הקיבוץ היה בהליכי שיקום. חלק מהמבנים ניזוקו קשה ויועדו להריסה.
לקריאה נוספת

אשר נתן ואריאל קרמסקי (עורכים), קיבוץ נולד: מן השבי במצרים לגבעה 112, הוצאת ארכיון עין השלושה, 2002.
גרעין של תקווה - כתבתו של מתן צורי על גרעין צעירים בעין השלושה
מיכאל יעקובסון: סיבוב בחדר האוכל בקיבוץ עין השלושה, באתר 'חלון אחורי', 14 בנובמבר 2023
דרום אמריקה על המפה! על קיבוץ עין השלושה באתר הארכיון הציוני, 15 בינואר 2024.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  תקנה 12(ב) לתקנות פיצויי פיטורים (חישוב הפיצויים, והתפטרות שרואים אותה כפיטורים), תשכ"ד-1964
↑  בהתאם לסעיף 11 לפקודת מס הכנסה ניתן לתושב יישוב זה זיכוי ממס הכנסה בשיעור מסוים מהכנסתו החייבת מיגיעה אישית, בתנאי שהתגורר ביישוב שנה לפחות. ראו חוברות ניכויים חודשיות - לוח עזר לחישוב מס הכנסה ממשכורת ושכר עבודה, באתר של רשות המיסים
↑  עין השלושה במקום נווה יאיר, על המשמר, 23 ביוני 1950
↑  אהרן דולב, המעטים המקיימים את המדינה בגופם, מעריב, 28 בינואר 1955
↑  י. יעקבי, הוקם הישוב ה-35 בנגב, דבר, 3 בנובמבר 1950
מנחם תלמי, עשר שנים על גבול הדמים, מעריב, 19 בספטמבר 1960
↑  ראו למשל: המשלחת הממשלתית מאורוגוואי, דבר, 11 בדצמבר 1960
עודד בר מאיר, כמו בבית, דבר, 24 בנובמבר 1983
↑  אמיתי גזית, בדרך הביתה: המסע של הקיבוצניקים המפונים לחיים חדשים, באתר כלכליסט, 7 בדצמבר 2023
↑  גינוי למצרים על רצח הטרקטוריסט בעין השלושה, על המשמר, 28 בינואר 1955
הבצורת מטרידה אותנו יותר, דבר, 4 במרץ 1955
↑  המצרים הפגיזו את נירים ועין השלושה בנגב המערבי, על המשמר, 31 במאי 1955
↑  הגבול נסוג - הישובים חזרו לחיי ספר, מעריב, 8 במרץ 1957
עין השלושה מוטרדת ע"י מסתננים, דבר, 19 ביוני 1957
↑  יונת אטלס ועלי ואקד, פיגוע בעין השלושה: צלף פלסטיני הרג חקלאי, באתר ynet, 15 בינואר 2008
↑  יוחאי עופר, נחשפה מנהרת טרור ליד קיבוץ עין השלושה, באתר ynet, 13 באוקטובר 2013
↑  אילנה קוריאל, קיבוץ עין השלושה החליט לפנות משפחות עם ילדים, באתר ynet, 23 באוגוסט 2014
1 2  צה"ל מפרסם: רשימת היישובים המפונים בדרום, באתר "סרוגים", 8 באוקטובר 2023
↑  מתן צורי, חוזרים לעוטף - בנתיב לביתם, ידיעות אחרונות, 21.3.2024, עמ' 7
↑  רוני גרין שאולוב, 500 ימים לטבח: היישובים בעוטף עזה שאי אפשר עדיין לגור בהם, באתר ynet, 17 בפברואר 2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465862005171
רחוב בולשאיה ניקיטסקאיה

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  אלכסנדר הרצן 
 אורך:  1.8 ק"מ 
 מיקום
 עיר:  מוסקבה
 רובע:  ארבאט, פרסננסקי
 
 קואורדינטות:  55°45′27″N 37°35′54″E﻿ / ﻿55.7575°N 37.598333333333°E﻿ / 55.7575; 37.598333333333
 he
 
רחוב בולשאיה ניקיטסקאיה (בשנים 1920-1993 — רחוב הרצן) הוא רחוב במחוז האדמיניסטרטיבי המרכזי במוסקבה. משתרע מכיכר מאנז' עד כיכר קודרין, נמצא בין הרחובות טברסקאיה ו-ווזדוויז'נקויה ובמקביל להם. מספור הבתים מתבצע מכיכר המנז'.
מקור השם

השם ניתן לרחוב על שם מנזר ניקיטסקי, הממוקם בכיכר הסמוכה לתחנת הרכבת התחתית (בית 7/10, בפינת סמטת קיסלובסקי). המנזר בתורו נקרא לכבודו של ניקטאס הגותי (שמת בשנת 372).
ראו גם

רחוב מלאיה ניקיטסקאיה
הגה גובה

הדגמת ניהוג באמצעות הגה גובה קלאסי. המטוס זז בציר העלרוד ("עולה-יורד").
דוגמה לצורת הרכבה של הגה גובה המכונה "טי"
הגאי גובה של מטוס F-4 המורכבים בהטייה מטה.
הגה גובה הוא משטח נע המהווה המשך ישיר למייצב גובה הוא משטח היגוי ראשי במטוסים השולט על ציר העלרוד. משטח הניהוג מורכב בצורה אופקית לרוב בזנב המטוס.
מאפיינים

מטוסים נבנים עם מרכז כובד קבוע, ומערכות הדלק מתוכננות במיוחד כדי לא לשנות אותו. הגורם שמשתנה תוך כדי טיסה הוא מרכז העילוי, שכן הוא תלוי במהירות האוויר ובזווית ההתקפה. כדי לאפשר יציבות וניהוג בציר העלרוד יש לייצר מומנט נוסף המאזן את המומנט שיוצר העילוי הראשי (הפועל דרך הכנפיים) יחסית לציר העובר דרך מרכז הכובד של המטוס. זאת משיגים באמצעות הגה הגובה, משטח המותקן בזנב המטוס או בחרטומו, שתפקידו להגביר או להקטין את כוח העילוי בקצה בו הוא ממוקם. אף על פי הוא קטן יחסית לכנף, מיקומו בקצה המטוס מעניק לו יתרון מכני על פני כנפי המטוס, וכך יש לו זרוע מומנט מספיק ארוכה כדי לאזן את המטוס ולהשיג את הייצוב הדרוש. זנב המטוס (והגה הגובה המותקן בו) והכנפיים הראשיות פועלות אם כן כמו שתי משקולות משני צידי מאזניים, המאזנות זו את זו.
במטוסים בעלי כנף אחת שלמה, ללא הגה גובה, ישנה תופעה של אי יציבות בעת עלרוד. כל הפרעה מסוגלת להביא ל"הרמת אף" מסוכנת (עליית חרטום המטוס ביחס לזנבו), ובגלל זווית ההתקפה הגבוהה שנוצרת וחוסר משטח ניהוג אופקי מרכז העילוי עובר לכיוון חרטומו של המטוס. כתוצאה מכך המטוס ממשיך "להרים אף" וחוזר חלילה עד שהכנף מאבדת עילוי והמטוס מגיע למצב של הזדקרות. הגה גובה מונע מצב זה הן בגלל ההתנגדות הפסיבית שהמשטח יוצר הן בגלל ניהוג הטייס או מערכות ההיגוי המתערבים כדי לרסן את המטוס בעלרוד.
עקרונות עיצוב של הגאי גובה > הגה גובה קלאסי

הגה גובה המורכב בזנב המטוס משני צדי הגוף. סגנון עיצוב זה מספק התנהגות טובה בכל תנאי הטיסה, ולכן הוא המועדף במטוסי קרב. עם זאת, הגה גובה זה נכנס למערבולות הנוצרות על ידי הכנף, ועקב כך במהירויות נמוכות יכולת הניהוג שלו יורדת.
דוגמאות למטוסים בעלי הגה גובה קלאסי: F-15 ו־F-14.
עקרונות עיצוב של הגאי גובה > זנב טי

הגה גובה המותקן על גבי הגה כיוון, השם נובע מהדמיון בין הצורה המתקבלת לאות האנגלית T. בשל מיקומו גבוה מעל הכנף, הגה גובה מסוג זנב טי לא נכנס למערבולות הנוצרות אחרי הכנף ומצטיין בפשטות החישובים ובניהוג עדיף במהירויות נמוכות בהן יש חשיבות לזרימה חלקה של אוויר. סגנון עיצוב זה בעל התנהגות מאוד בעייתית בהזדקרויות וזוויות התקפה גבוהות, כאשר הכנף יוצרת מערבולות לא ישרות אשר מונעות כל זרימה מהגה הגובה. במצב כזה אין יכולת ניהוג ושיכוך בעלרוד והמטוס יטה להרים אף ולהחמיר את המצב (מצב הנקרא הזדקרות עמוקה).
דוגמאות למטוסים בעלי זנב טי: F-104 וטופולב Tu-154.
עקרונות עיצוב של הגאי גובה > הגה גובה במרכז מייצב הכיוון

סגנון זה מאגד יתרונות של עיצוב זנב טי בו הזרימה לא מופרעת על ידי מערבולות והמכנף, והתנהגות עדיפה בזויות התקפה גבוהות אשר הזרימה על המשטח נשארת קבועה. חסרונות עיצוב זה היא הבעייתיות בהרכבת שני משטחי ניהוג (גובה וכיוון) באותו חלל תנועה, בהן יש להתחשב בתנועת מייצב הכיוון והגובה שבל כך הגאי הגובה צריכים להיות גדולים יותר כדי לפצות על השטח שהגה הכיוון לוקח, מה שבתורו מגדיל את מקדם הגרר של המטוס.
דוגמאות למטוסים בעלי הגה גובה במרכז הזנב: גלוסטר מטאור ומיג-15.
עקרונות עיצוב של הגאי גובה > הגה גובה בחרטום

הרכבת הגה הגובה בצמוד לאפו של המטוס מקובלת בעיקר במטוסים בעלי כנף דלתא ללא זנב בהן הוספת הגה גובה בזנב המטוס לא מעשית עקב המערבולות שנוטות להיצמד לכנף אשר לא מאפשרות זרימת אוויר סדירה למשטח ההיגוי. הגה גובה בחרטום המטוס נקרא קנארד. יתרונו הגדול הוא בכך שכנף המטוס לעולם לא תזדקר: זווית ההתקפה של משטח הקנארד תהיה תמיד יותר גדולה משל זווית התקפת כנף המטוס. דבר זה יגרום תמיד להזדקרות הגה הגובה לפני כנף המטוס, אף המטוס יירד זווית התקפת הכנף תפחת, והמטוס יצבור מהירות ללא הזדקרות וללא איבוד עילוי הכנף.
דוגמה למטוסים בעלי הגה בחרטום: יורופייטר טייפון.
עקרונות עיצוב של הגאי גובה > הגה גובה משולב עם מאזנות

יש מטוסים, במיוחד בעיצוב כנף דלתא, בהם לכאורה אין הגה גובה, כשלמעשה המאזנות משמשות גם כהגה גובה: כדי לגלגל, הטייס מניע את המאזנות בכיוונים הפוכים (כלומר אחת כלפי מעלה ואחת כלפי מטה), ולצורך עלרוד המאזנות מונעות ביחד.
דוגמה למטוסים בעלי הגה גובה משולב עם מאזנות: מיראז' 3.
עקרונות עיצוב של הגאי גובה > הגה גובה משולב עם הגה כיוון

הגה גובה כזה בנוי מזוג משטחי היגוי משופעים, בדרך כלל בצורת V. כאשר שני ההגאים מוטים יחד למעלה או למטה הם משמשים כהגה גובה, וכאשר הם מוטים בכיוונים הפוכים, כלומר אחד כלפי מעלה ואחד כלפי מטה, הם משמשים כהגה כיוון.
דוגמה למטוסים בעלי הגה גובה משולב עם הגה כיוון: פוגה מגיסטר.
עקרונות עיצוב של הגאי גובה > הטיית הגה גובה

מטוסים משתמשים בעקרונות של שיכוך פסיבי (או שיכוך מבני) בהם הטיית הכנף בצורה דיהדרלית (dihedral, כלפי מעלה) או אנהדרלית (anhedral, כלפי מטה) מציעה יתרונות של שיכוך תופעות של צימוד אינרציאלי, גלגול הולנדי, הפרעות רגעיות וכן הלאה. עיצוב הגאי הגובה מושפע משיקולים אלו ולכן ישנם משטחים אשר בנויים בהטייה. במטוס הפנטום למשל, הטיית הגאי הגובה כלפי מטה מאפשרת הקטנת צימוד אינרציאלי, גלגול הולנדי והגברת ניהוג בזוויות התקפה גבוהות.
דוגמאות למטוסים בעלי הגה גובה מוטה: F-4 ו־F-16.
ראו גם

הגה כיוון
מאזנות
זוויות גוף
מיראז' 3 של חיל האוויר האוסטרלי. לכאורה אין הגה גובה, אך ניתן לראות שהמאזנת הימנית נמצאת למעשה בקו הזנב, כלומר הרחק מאחורי המרכז האווירודינמי של המטוס, ולכן יכולה לשמש גם כהגה גובה, כאשר היא מונעת בתיאום עם המאזנת השמאלית.
זנב הפוגה מגיסטר. שני משטחי ההיגוי בחלקו האחורי של זנב ה-V משמשים כהגה גובה והגה כיוון ביחד: כששניהם מורמים או מורדים הם מתפקדים כהגה גובה, וכאשר הם מונעים בכיוונים נגדיים (כלומר אחד מורם ואחד מורד) הם מתפקדים כהגה כיוון.
הר פרס

ערך זה עוסק בהר ברמת הגולן. אם התכוונתם לאנטארקטיקה, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג הר:  הר געש
 גובה:  929 מטר
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  רמת הגולן
 רכס הרים:  רכס הר פרס
 מספר הר געש:  -0300-03
 מסלול ההעפלה הקל:  ברכב
 קואורדינטות:  32°57′34″N 35°51′50″E﻿ / ﻿32.95944°N 35.86389°E﻿ / 32.95944; 35.86389
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) הר פרס(למפת הגליל העליון רגילה) הר פרס(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הר פרס(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הר פרס
הר פרס (בערבית: تل الفرس, תל אלפרס או תל פארס) הוא הר געש רדום במרכז רמת הגולן, כחמישה וחצי קילומטרים דרומית־מזרחית למושב קשת. צה"ל הנציח את רב-סרן יוחנן זוהר שנפל בתל פרס ב־26 ביוני 1970, וקראו על שמו – תל זוהר. בראש ההר נמצא מוצב צבאי.
ההר ממוקם בתוך שמורת הר פרס. בסקר הארכאולוגי של ישראל נמצאו על גבי ההר חרסים מהתקופות הברונזה התיכונה, הברונזה המאוחרת, הברזל, הרומית הקדומה, הרומית המאוחרת והביזנטית.
תצפיות מההר

מראש התל תצפית אל נחל רוקד ואל תילי הגעש של הגולן ושל החורן. מכאן נראה הר הדרוזים וא-סווידא - בירתו, העיר אירביד בגלעד ובארץ ישראל עד הר הכרמל והר עיבל בשומרון.[דרוש מקור] בצפון ניכר הר החרמון.
תיאורו של לורנס אוליפנט על התצפית מההר מובא בספרו של נחום סוקולוב "ארץ חמדה" :
בקרן מזרחית ודרומית-מזרחית ישתרעו עמקי ארץ הבשן, בהם צומחים חיטה וכל פרי תבואה וגבולם גבעות הבשן ודזיעבעל (ג'בל הר) דרוז, מקום מושב הדרוזים. המביט לפאת צפון יראה את הארץ במראותיה השונות, ירקרק עשב ושחרות הבזלת (בזלת, בשנית) וגבול הצפון הרי החרמון, וגבול מערבי - הרי הייש הוולקניים (השם הייש שרד בכמה כפרים קטנים וגבעות בצפון הגולן). אכן המקום נכבד בעל המקומות האלה, המצוין בסגולותיו הטובות, ישתרע בקרן דרומית מערבית. (זהו) הככר המשתרעת בין פיק לבין הירמיק, מפאת מערבה לימא של טבריא. כבר החוקר מערילל (סלה מריל)חיווה דעתו כי אדמתו פוריה והוא מוכשר לזריעת חיטים יותר מכל שאר המקומות בסוריא.
גאוגרפיה

הר פרס גבוה בכ-200 מטרים מסביבתו. בשלוחה של הר פרס, הנמשכת לצפון מערב, נראה לוע געש שני, מוארך. שיאה של שלוחה זו הוא 863 מטר, והדרך לפסגה עוברת באוכף בינה לבין הר פרס הגבוה. הר פרס הוא החוליה הראשונה בשרשרת תילי הגעש הנמשכת עד צפון הגולן.
מספטמבר 1974 פועלות בהר מחצבות של קיבוץ מרום גולן לחציבה ולגריסה של סקוריה. התוצרת משמשת לבידוד חום לבנייה מתועשת, לבלוקים, כתשתית למבנים, כחומר מצע לכבישים ולגינות נוי. חלק גדול מההר הוסר בחציבה ותוצאותיה נראית בבירור.
בקרבת ההר הקימה חברת אנלייט את פרויקט "רוח בראשית", שכולל טורבינות רוח לייצור חשמל. זאת, במסגרת החלטת ממשלה להגדיל את שיעור החשמל הירוק שמיוצר בישראל.
גאולוגיה

הר פרס מצוי בקצה הדרומי-מזרחי של קו התלים הישראלי. קוטרו של הר פרס הוא 1,100 מטר, גובהו 929 מטרים והוא מתנשא לגובה של כ-180 מטר מעל פני הסביבה. ההר הוא חרוט אפר ממורכז-לוע היחיד בגולן.
ניכרים בו שלבים אחדים של פעילות:
לפני כ-400 אלף שנה החלה "בזלת מוויסה" להתפשט מחרוט לבה. במרכז האזור יצרה הבזלת שלחי קילוח רחבים ומישוריים, שמהם נשלחו לשונות בזלת, בעיקר לכיוון דרום-מערב ודרום-מזרח. קילוחי לבה אלו כיסו את "בזלת דלווה" העתיקה יותרה. ביטוי ביחידות הוולקניות של חבורת בשן הוא כדלקמן: המישור המעט רחוק מההר הוא "בזלת דלווה" והמישור העולה, הקרוב יותר להר, הוא "בזלת מוויסה" .
נוצר חרוט לבה קטן עם קילוח לבה היורד ממנו לכיוון דרום מזרח, ובראשו לוע כפול או שני לועות סמוכים זה לזה ומחוברים ביניהם. הביטוי בשטח בא לידי ביטוי בשיפולים התחתונים של ההר על ידי הופעת "בזלת עין זיוון" .
לפני כ-120 אלף שנה נבנה חרוט אפר גדול על צידו המזרחי של חרוט הלבה הקודם, בגובה של כ-66 מטרים מעל חרוט הלבה הקודם. חרוט האפר בנוי מ"סקוריה אודם". קוטר לועו 300 מטר ועומקו 30 מטרים. חרוט האפר הגדול מהווה את פסגת ההר כיום והוא המאפיין הבולט ביותר של ההר.
הלחץ הוולקני מצא לו מוצא חדש ועל הדופן הדרום-מזרחית של ההר נבנה חרוט "טפיל" קטן. המחצבות בהר חצבו באזור זה ולכן החרוט הטפיל אינו נראה כיום.
לקריאה נוספת

צבי אילן, ארץ גולן - מדריך למסייר ולמעיין, הוצאת עם עובד - תרבות וחינוך - תל אביב, 1977
עמנואל הראובני, קום התהלך בארץ.
דורון מור, התופעות הוולקניות ברמת הגולן, (מתוך) ארץ הגולן והחרמון בעריכת אבי דגני ומשה ענבר, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1993.
הערות שוליים

↑  רב סרן יוחנן זוהר גוארי
↑  הר פרס, באתר הסקר הארכאולוגי של ישראל
↑  ליאור גוטמן, קבינט הדיור אישר לאנלייט הקמת חוות הרוח ברמת הגולן - בהשקעה של כמיליארד שקל, באתר כלכליסט, 1 בינואר 2019
↑  דורון מור, הגולן - ארץ הרי הגעש, עמ' 169-171.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007568688305171  VIAF: 4970148037709888350001   WorldCat (עם VIAF): 4970148037709888350001 
אזור המחצבות בצידו הדרומי של הר פרס
ראובן יוסף גרשונוביץ

| --- | --- |

 לידה:  12 ביוני 1915 ל' בסיוון ה'תרע"ה לאפיטש, מחוז מינסק 
 פטירה:  5 באפריל 1995 (בגיל 79) ה' בניסן ה'תשנ"ה 
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  נתיבות
 תקופת הפעילות:  ? – 5 באפריל 1995 
 תחומי עיסוק:  ראש ישיבת הנגב
 רבותיו:  הרב פסח פרוסקין, הרב ברוך בר ליבוביץ
 אב:  אברהם יצחק גרשונוביץ 
 
 תפקידים נוספים:  ר"מ בישיבת לומז'ה וראש ישיבת חמדת שמואל
 
הרב ראובן יוסף גרשנוביץ (ל' בסיוון ה'תרע"ה, 12 ביוני 1915 – ה' בניסן תשנ"ה, 5 באפריל 1995) היה רב וראש ישיבה חרדי ליטאי, ר"מ בישיבת לומז'ה בפתח תקווה וראש ישיבות חמדת שמואל בחמ"ד וישיבת הנגב בנתיבות.
ביוגרפיה > תקופת ליטא

נולד בלאפיטש שבמחוז מינסק, בקיסרות הרוסית, (לפיצ'י (בלא')) לשרה ביילא בתו של הרב משה אליעזר בייער מתלמידי החפץ חיים ולרב אברהם יצחק גרשנוביץ רבה של ז'אבינקה. כשנולד כיהן אביו כר"מ בישיבה לצעירים בלאפיטש ומשנת ה'תרפ"ד (1924) כיהן כרבה של ז'אבינקה (לאחר פטירת אביו מונה במקומו). בגיל 10 נכנס ללמוד בישיבה לצעירים בעיירה לידא אצל הרב מרדכי שמולקר והרב יעקב ניימן (שלאחר מכן היה ראש ישיבת אור ישראל לצעירים בפתח תקווה), בשל המרחק מבית הוריו היה שב לביתו רק בפסח ובסוכות. לאחר מכן עבר ללמוד בישיבה בקוברין אצל הרב פסח פרוסקין, שם למד יחד עם הרב אהרן יהודה ליב שטינמן שהיה חברו לחדר, לימים סיפר הרב שטיינמן על תקופה זו כי הרב גרשנוביץ לא ידע את שמות חבריו לחדר בגודל התמדתו חוץ מללמוד לא שוחח בשום נושא אחר. במשך תקופה קצרה למד בישיבת אוהל תורה בברנוביץ' אצל הרב אלחנן וסרמן ולאחר מכן חזר ללמוד בקוברין.
בקיץ תרצ"א (1931) עבר ללמוד בישיבת כנסת בית יצחק בקמניץ אצל הרב ברוך בר ליבוביץ, בישיבה זו נודע כמתמיד גדול בתורה, כשנהג ללמוד כל מסכת שנלמדה בישיבה על בוריה ורק לאחר מכן העמיק בסוגיות המסכת. התקרב מאוד לרבו ראש הישיבה רבי ברוך בר ליבוביץ ודבק בדרך לימודו בהעמקה ועיון בדברי הראשונים והגדרת קושיות ותירוצים בסוגיות תלמודיות. נחשב כבקי בתורת רבו ובספרי הברכת שמואל על סוגיות הש"ס שהוציא. בשל בקיאות זו, כשלמד בישיבת לומז'ה בארץ ישראל דבק בו הכינוי "ר' ברוך בערניק" (תלמיד מובהק של רבי ברוך בער).