stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ודי גריר
פילמוגרפיה > קולנוע

מוכים (1997)
נשיקה בין חברים (1998)
למות מצחוק (1999)
שלושה מלכים (1999)
הפיצול הגדול (1999)
פזיזה ופראית (1999)
מאיזה כוכב אתה? (2000)
סאנסט סטריפ (2000)
המיוחדים (2000)
מה נשים רוצות (2000)
ללא צ'ארלי (2001)
מארגנת החתונות (2001)
אדפטיישן (2002)
הפטיש העברי (2003)
ממלכת החתולים (2003) – דיבוב
צרות של עשירים (2003)
פתאום 30 (2004)
הכפר (2004)
הצילום האחרון (2004)
הקללה (2005)
חובבנים עד הסוף (2005)
המופלא החדש (2005)
לזכר אבי (2005)
אליזבת טאון (2005)
אמריקן דרימז (2006)
לעשות טלוויזיה (2006)
ניסיון הקניה (2007)
הטורניר (2007)
27 שמלות (2008)
אנשי חזון (2008)
אהבה בהפתעה (2009)
בארי מאנדיי (2010)
מרמדיוק (2010)
הפשע של הנרי (2010)
עולם מציצני (2010)
על אהבה וסמים אחרים (2010)
איש המפתח (2011)
היורשים (2011)
ג'ף שחי בבית (2011)
לשחק עם הלב (2012)
קארי (2013)
Jamie Marks Is Dead‏ (2014)
כוכב הקופים: השחר (2014)
גברים, נשים וילדים (2014)
סבתא (2015)
פרזנו (2015)
בחזרה למחר (2015)
הפמליה (2015)
עולם היורה (2015)
אנטמן (2015)
כל מה שהיה לנו (2016)
עולם רגיל (2016)
החיים חמוצים (2017)
וילסון (2017)
כוכב הקופים: המלחמה (2017)
איש ואישה בלילה (2017)
פוטרסוויל (2017)
הרפתקאות בבית ספר ציבורי (2017)
רכבת 15:17 לפריז (ב-2018)
ערכו של אדם (2018)
אנטמן והצרעה (2018)
האלווין (2018)
מפוחדת (2019)
איפה את, ברנדט (2019)
האוטו של השכן (2019)
משחקים באש (2019)
Buffaloed‏ (2020)
דוד פרנק (2020)
איזה מין נוער (2020)
אמריקה: הסרט (2021) - דיבוב
האלווין 2: הנקמה (2021)
Lady of the Manor‏ (2022)
סטארגירל בהוליווד (2022)
משפחה בריבוע (2022)
Three Months (2022)
Eric Larue‏ (2023)
Gringa‏ (2023)
Aporia ‏ (2023)
Flint Strong‏ (2024)
Mabel‏ (TBA)
The Book of Jobs‏ (TBA)
In Memoriam‏ (TBA)
Dead Guy‏ (TBA)
פילמוגרפיה > טלוויזיה

מהדורה מוקדמת (1997)
מגי וינטרס (1999)
אהבה וכסף (2000-1999)
איש משפחה (2020-2002) – דיבוב
משפחה בהפרעה (2018-2003)
CSI: מיאמי (2005)
קוראים לי ארל (2006)
שוב מתאהב (2006)
שני גברים וחצי (2015-2007)
פילדלפיה זורחת (2011-2007)
קליפורניקיישן (2012-2007)
היועצת (2008)
ER (ב-2009)
האוס (2009)
גלן מרטין, רופא שיניים (2011-2009) – דיבוב
ארצ'ר (2009-הווה) – דיבוב
משפחה מודרנית (2010)
המפץ הגדול (2010)
איך פגשתי את אמא (2010)
אהבה מטורפת (2011)
רופא להשכיר (2012)
רובוט צ'יקן (2013) – דיבוב
נשואים (2015-2014)
בוג'ק הורסמן (2014) – דיבוב
הסקס של מאסטרס (2016-2015)
ממי (2015)
פורטלנדיה (2017)
אנימלס (2017) – דיבוב
אבא אמריקאי (2018-2017) – דיבוב
קז'ואל (2017)
I'm Sorry‏ (2017)
ליידי דינמיט (2017)
Easy (ב-2017)
ילדותי (2020-2018)
חדר 104 (2018)
לתוך החשיכה (2020)
מספיק טוב (2020) – דיבוב
Calls‏ (2021)
הכל אודות פאם (2022)
הגברת הראשונה (2022)
אתחול מחדש (2022 - הווה)
שרברבי הבית הלבן (2023)
הדבר האחרון שהוא אמר לי (2025)
הערות שוליים

↑  Lynette Rice, ‘The Last Thing He Told Me’ Casts Judy Greer For Season 2, Deadline Hollywood, ‏October 15, 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007439699705171  PLWABN: 9812696220605606  BIBSYS: 8056113  BNE: XX1728481  BnF: cb14641352w (data)  GND: 1026017661  ISNI: 0000 0003 6340 2982  LCCN: no2001031666  MusicBrainz: 99de5e0b-bb79-427c-924c-5219d086eed7  NKC: xx0051576  NLK: KAC2020N0505  NTA: 421329629  SUDOC: 158163966  VIAF: 226412695   WorldCat (עם VIAF): 226412695
הפלרת מי שתייה

הפלרת מי שתייה היא הוספה מערכתית על ידי רשויות המדינה של פלואוריד למי שתייה המועברים לשימוש האוכלוסייה, במטרה להפחית את שיעור העששת אצל האוכלוסייה בכלל ואצל ילדים בפרט, כיוון שילדים נוטים לפתח עששת בקלות יחסית.
נכון לאמצע העשור השני של המאה ה־21, כ־400 מיליון נפש ברחבי העולם שותים מים מופלרים.
בישראל, נכון למרץ 2024, מי השתייה אינם מופלרים.
מטרת הפלרת המים

יון הפלואוריד משפר את עמידות אמייל השן לעששת משום שהפלואוריד הופך חלק מההידרוקסיאפטיט שיוצר את האמייל לפלואורואפטיט שהוא בסיס חלש יותר, ולכן נתקף פחות על ידי חומצה (כדוגמת חומצת חלב שנוצרת על ידי רובד חיידקי השן).
Ca_{10}(PO_{4})_{6}(OH)_{2}+2F^{-}\Rightarrow Ca_{10}(PO_{4})_{6}F_{2}+2OH^{-}
ברוב משחות השיניים נמצאים פלואורידים, בדרך כלל כמה פלואורידים שונים במשחה אחת, ביניהם: אמין פלואוריד (NH3F) ונתרן פלואורי (NaF).
במטרה להביא פלואוריד להיקף רחב של אוכלוסייה, החליטו בחלק מהמדינות על הפלרה של מי השתייה המועברים לשימוש הציבור הרחב. הדבר מסייע במיוחד להבאת הפלואוריד אל שכבות סוציואקונומיות נמוכות, אשר מקפידות פחות על היגיינת הפה.
כך למשל מופיע בפרסומי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה:
אוכלוסיית ישראל מורכבת מקבוצות מוצא שונות, ועקב כך קיימות בקרב האוכלוסייה בעיות שיניים מגוונות. במהלך השנים נערכו בישראל סקרים בתחום בריאות הפה. ... נמצא, כי חלה עלייה בשיעורי עששת עד שנות ה-80', ואילו בשני העשורים האחרונים ניכרת מגמה של ירידה, במיוחד במקומות שבהם הוסף פלואוריד למים או שהיה בהם פלואוריד טבעי. בקרב כמה קבוצות עולים גדולות נמצא צורך בטיפול דנטלי מקיף. כמו כן, נמצא כי בקרב קבוצות אלו ישנה רמה נמוכה של מודעות וחינוך לבריאות הפה. המסקנה היא, כי יש לקדם צעדים לחיזוק מערך בריאות הפה ובמיוחד בתחום המניעתי.
כימיה

ההפלרה נעשית לרוב על ידי הוספת אחת משלוש תרכובות:
נתרן פלואוריד (NaF)
חומצה פלואורוסיליצית (H2SiF6)
נתרן פלורואציסטי (Na2SiF6)
נתרן פלואוריד (NaF) – היה תוסף הפלואוריד הראשון בשימוש. הוא נבחר בתחילה לא רק על סמך תכונותיו אלא גם משום שרעילותו והשפעותיו הפיזיולוגיות נלמדו בקפידה. נתרן פלואוריד הוא חומר לבן חסר ריח המגיע בצורת אבקה או גבישים בגדלים שונים, הוא רעיל מאוד, חסר צבע ומסיס במים. משקלו המולקולרי הוא 42.00. מסיסותו כמעט קבועה 4 גרם ל-100 מיליליטר מים בטמפרטורות הקיימות בדרך-כלל בטיפול במים. כאשר מוסיפים אותו למים הוא מתפרק ליונים של +Na ושל -F.
ה-pH של המים המטופלים נותר קרוב לנייטרלי, בערך של 7.6. נתרן פלואורי נמצא באופן טבעי במים בכמות של עד מיליגרמים ספורים לליטר מים ואינו נחשב על ידי רוב המומחים כמזיק בריכוז זה.
חומצה פלואורוסיליצית (H2SiF6) היא חומצה חזקה שאת שיווי המשקל שלה עם מים ניתן לתאר במשוואה הבאה:
 H_{2}SiF_{6}+4H_{2}O\Leftrightarrow Si(OH)_{4}+6H^{+}+6F^{-}
הפירוק של היון  SiF_{6}^{2-} לתוצרים בצד הימני של המשוואה לעיל הוערך כמוחלט בשיווי משקל בערכי pH מקובלים במערכות מים ציבוריות (pH>7). במים המסופקים בישראל נע ה-pH בדרך כלל בין 7.3 ל-8.3. פירוק מוחלט בשיווי משקל משמעו כי כימאים ידווחו, בהסתמך על קבועי שיווי המשקל השמרניים ביותר בספרות הכימית, שהיחס Si(OH)4 / SiF62 ב-pH 8 וריכוז פלואוריד של 1 מ"ג לליטר יהיה עשר בחזקת 26.
לכן, ריכוז  SiF_{6}^{2-} הנוצר בשיווי משקל במערכות אספקת מים בהם מתאימים ריכוז פלואוריד על ידי הוספת H2SiF6 לערך של 1 מ"ג לליטר יהיה קטן ביותר (<<<1 part per trillion).
הזמן להגעה לשיווי המשקל הכימי הוא שניות ובמקסימום דקות ספורות.
pH המים המטופלים יורד בדרך כלל במעט, בערך של לא יותר מ-0.1 (לדוגמה מ-7.4pH ל-7.3).
החומצה הפלואורוסיליצית היא תוצר לוואי של תעשיית הפוספטים.[דרוש מקור]
היסטוריה

בראשית המאה ה-20, לאחר אפיון מחלת הפלואורוזה, נמצא קשר הפוך בין פלואורוזה לעששת. לאחר שבשנת 1931 נמצא קשר בין הפלואורוזה לריכוז הפלואוריד במי השתייה, ביצע ד"ר טרנדלי דין, קצין רפואת שיניים בשירותי בריאות הציבור האמריקאי, מחקר אפידמיולוגי על קשר בין תחלואה בפלואורוזיס לבין פלואוריד במי השתייה. הוא אסף נתונים אפידמיולוגיים על 21 ערים בארצות הברית ומצא כי בדרך כלל, ברמה של 1 ppm של פלואוריד במי השתייה תופעת הפלואורוזה הייתה מינימלית, והייתה גם ירידה משמעותית ברמת העששת.
בשנת 1942 נערך מחקר מקיף בילדים בגילאי 12–14 מ-21 ערים בארצות הברית בהן היו רמות שונות של פלואוריד במי-השתייה. נמצא שיעור גבוה של תחלואה בעששת בערים שבהן רמת הפלואוריד במים הייתה מתחת ל-0.2 חל"מ לעומת שיעור תחלואה פחות ב-50%–60%, כמעט ללא סימני הפלואורוזיס, בערים שבהן הייתה רמת הפלואוריד במים מעל 0.6 חל"מ.
לראשונה הוכנס פלואוריד למים בגרנד רפידס שבמישיגן בשנת 1945. אז גם הוחל במחקרי "מקרה-ביקורת" בהם נעשתה השוואה של שיעורי עששת בקרב תושבי ארבע ערים בארצות הברית שמי שתייה שלהן הופלרו לריכוז של 1.0–1.2 מ"ג לליטר, עם תושבי ארבע ערים סמוכות שקיבלו מי שתייה טבעיים עם רמות פלואוריד נמוכות. אחרי 15 שנה של מעקב ובדיקות נמצא, ששיעור הימצאות העששת פחת ב-50–70 אחוז בקרב ילדי קהילות שצרכו מים מופלרים.
בטיחותה ויעילותה של ההפלרה

לאורך המאה ה-20 מוסדות רבים ניסו להעריך את רמת הבטיחות של הפלרת מי השתייה, ואת עצם היעילות של ההשקעה הכספית במהלך הזה.
ריכוז הפלואור הנחשב לבטוח על פי ארגון הבריאות העולמי היא 0.5–1.0 מיליגרם לליטר. נכון לשנת 2019, משרד הבריאות בישראל מקפיד על מינון זהיר של 0.7 מיליגרם לליטר. ארגון הבריאות העולמי מדגיש שיש לבצע מעקב קפדני אחר ריכוז הפלואור במים ולוודא שהם במינון המומלץ, מכיוון שכמות גדולה מדי, שעשויה להימצא במים גם באופן טבעי, עלולה לגרום לנזקים שונים, ואילו כמות נמוכה מדי לא מספיקה כדי לסייע לבריאות השיניים של הציבור.
בטיחותה ויעילותה של ההפלרה > תמיכת ארגוני הבריאות

ארגוני בריאות בכלל, ורפואת שיניים בפרט, תומכים באופן עקבי בהפלרת מי השתייה.
ארגון הבריאות העולמי החל לתמוך בהפלרת מי שתייה משנת 1964. ב-1994 פרסמה ועדת מומחים של הארגון דו"ח שאישש את תמיכת הארגון בהפלרה כאמצעי בטוח ואפקטיבי למניעת עששת. הוועדה הצהירה: "אם לקהילה יש מערכת אספקת מים בצנרת, הפלרת מים היא השיטה האפקטיבית ביותר להגיע לכלל האוכלוסייה, כך שכל השכבות בחברה יפיקו את יתרונותיה ללא צורך בהשתתפות פעילה של הפרט".
ארגון רופאי השיניים של ארצות הברית (אנ') מצטטים מחקרים רבים אשר נעשו במשך 60 שנה שמצביעים באופן עקבי על הבטיחות והיעילות שבהפלרת מי השתייה בשמירה על בריאות הפה והשיניים של ילדים ומבוגרים (מניעת עד 65 אחוז מנגעי העששת בשיני חלב ועד 35 אחוז בשיניים קבועות). כ-20–40 אחוז מאירועי העששת נמנעים בעקבות הפלרת מי שתייה, גם בעידן זה של זמינות פלואוריד ממקורות נוספים.
בשנת 2000 פורסם בארצות הברית דו"ח הרופא הראשי (Surgeon General) בנושא בריאות הפה והשיניים. מסקנת הדו"ח הייתה כי הפלרת מי שתייה היא האמצעי היעיל והבטוח ביותר למניעת עששת והתרומה החשובה ביותר לקידום בריאות השיניים לבני כל הגילאים לכל שכבות האוכלוסייה ובעיקר לשכבות המצוקה החברתית-כלכלית.
ה-CDC (המרכז לבקרת מחלות ומניעתן) בארצות הברית הכריז ב-1999 כי הפלרת מי השתייה היא הגורם המרכזי שהקטין את עששת השיניים בעולם במחצית השנייה של המאה הקודמת. ההפלרה, על פי CDC, נמנית בין עשרת ההישגים הגדולים בבריאות הציבור במאה העשרים בשורה אחת עם חיסוני ילדים ופיסטור חלב.
בשנת 1993 הוציאה מועצת המחקר הלאומי של ארצות הברית דו"ח המצביע על כך, שרמות הפלואוריד המותרות למי-השתייה אינן מהוות כל סיכון לתחלואה בסרטן, לאי-ספיקת כליות או למחלות של השלד. בדו"ח אושרה המסקנה של הסוכנות האמריקאית לשמירת הסביבה, כי ריכוז פלואוריד במים ברמה של עד 4 חלקיקים למיליון (ppm) הוא בעל שוליים מתאימים של בטיחות.
בסקירת תוצאות מחקרים משנת 2009 נטען כי חלה התדרדרות בבריאות השיניים בקנה מידה גלובלי. נטען כי אחד הגורמים להתדרדרות זו הוא הימנעות מהפלרת המים והימנעות מהפלרת משחות השיניים בסקירת מחקרים משנת 2008 נטען כי הפלרת מי השתייה בהתאם לכמות שבתקן אגודת רופאי השיניים האמריקנית חשובה מאוד לבריאות השיניים הקבועות אך חשיבותה לא ברורה לבריאות שיני החלב.
בטיחותה ויעילותה של ההפלרה > מחקרים אקדמיים משלימים

מחקר מקיף שנערך בישראל בשנת 2012 מצא קשר מובהק וחזק, גם לאחר ניטרול גורמים נוספים, בין הפלרת מים לבין ירידה בעששת.
במחקר אפידמיולוגי רחב, שכלל מעקב אחר מצב השיניים של 7,000 ילדים בשנות ה-40 של המאה ה-20 בארצות הברית, הגיע למסקנה, בדומה לעמדת ארגון הבריאות העולמי, שריכוז הפלואוריד ל-1 מ"ג לליטר הוא האופטימלי למניעת עששת. הוספת פלואוריד למים (באזורים בהם ריכוזו הטבעי נמוך מ-1 מ"ג לליטר) הביאה לירידה של כ-12% במספר הילדים הסובלים מעששת ולירידה של 2.25 במספר החציוני של שיניים עששתיות. מעקב סטטיסטי לאורך שנים אישר את הקשר שבין ריכוז פלואוריד במים לתחלואת עששת.
לעומת זאת, מחקר שבדק 700 ילדים באירלנד, שם המים מופלרים, ומפרייבורג שבגרמניה, שם אין המים מופלרים, מצא כי להפלרת מים אין השפעה משמעותית על בריאות השיניים של ילדים ממשפחות מבוססות כלכלית, אבל ההפלרה משפרת את בריאות השיניים של ילדים ממשפחות במעמד חברתי בינוני ונמוך. יש גם מחקרים שלא מצאו תועלת בהפלרה עבור כל שכבות החברה.
מחקרים רבים מדגישים כי השפעות השליליות של הפלואור על בריאות מתרחשות רק בעקבות חשיפה לאורך שנים ארוכות לריכוזי פלואוריד גבוהים מהמומלץ. השפעות שליליות נמצאו במחקר לריכוז פלואור גבוה יחסית של 2–5 מ"ג לליטר, והשפעות מובהקות עוד יותר נמצאו בריכוזים גבוהים עוד יותר. תופעות אלו נפוצות באזורים עם ריכוזי פלואור טבעי גבוהים בקרקע ובמים ובחשיפות תעסוקתיות ייחודיות (מכרות, תעשיית מתכת), ולא נמצא שהם נגרמים עקב שימוש בפלואור במינונים המקובלים במערב לצורכי מניעת עששת השן.
מחקרים מוצאים באופן עקבי קשר בין הפלרת מי השתייה לבין הגברת הסיכוי לפלואורוזה, אולם קשר זה נחשב לזניח, ולא משפיע על תפיסת ארגוני הבריאות בדבר הכדאיות של ההליך לבריאות הציבור.
התנגדות להפלרת מי שתיה

לאורך השנים קמה התנגדות להפלרת מי השתייה מטעמים שונים.
בישראל עלו הצעות להפלרת מים כבר בשנות השבעים וכבר אז קמה לזה התנגדות, בעיקר בקרב חוגים השוחרים את זכויות האזרח[דרוש מקור] שטענו כי לרשויות אין זכות להוסיף כימיקלים למים של כולם, אלא קיים חופש לחולה להחליט על קבלת או אי קבלת טיפול רפואי. בפברואר 1979 האיגוד למען בריאות העם בישראל נכנס לזירה ודרש "להפסיק מיד את ההכנות להזרמת פלואוריד למי השתייה לפני שיתברר בבית משפט אם יש רשות לכך, לכפות את הדבר על כל הציבור נגד רצונו".
אחד הארגונים הפעילים נגד הוספת פלואוריד היא עמותת "איזון חוזר". ארגון זה וארגונים נוספים מתחום איכות הסביבה פועלים מזה מספר שנים כנגד הפלרת המים במדינה במספר דרכים (משפטיות, ציבוריות, תקשורתיות ופרלמנטריות).
המאבק נגד ההפלרה הוביל ב־2002 להגשת עתירה לבג"ץ על ידי עיריית הרצליה ומרכז השלטון המקומי נגד משרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה, ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת ונציב הדורות הבאים של הכנסת. העתירה הוסרה בדיון השני בעצת בית המשפט בספטמבר 2002.
בכנסת התקיימו מספר דיונים בנושא ההפלרה.
התנגדות להפלרת מי שתיה > טענות נגד ההפלרה

קיימת מחלוקת מדעית לגבי מינון הפלואוריד המומלץ לצריכה.
מדינות רבות בעולם מתנגדות להפלרת מי השתייה.
רק 8 מדינות בעולם כולו מפלירות למעלה מ־50% ממי השתייה שלהן. 97% ממדינות אירופה לא מפלירות את המים.
ב־1950 התעוררה התנגדות להפלרה במדינת וויסקונסין.
בשנות ה־50 וה־60, חלק מהמתנגדים להפלרת מים התבססו על תאוריות קונספירציה ולפיהן ההפלרה היא "מזימה קומוניסטית" שנועדה לפגוע בבריאות הציבור. תיאור קומי של מתנגדי הפלרה ניתן למצוא בסרט "דוקטור סטריינג'לאב" של סטנלי קובריק (1964).
הפלרה בעולם

גילוי הפלרת המים כאמצעי למניעת עששת התרחש באחת האוכלוסיות השותה מים מנהר הקולורדו. לאוכלוסייה זו היו כתמים חומים על השיניים בשל עודף פלואוריד במים, המכונים על שם אוכלוסייה זו "כתמי קולורדו", אך לא הייתה לה עששת.
נכון לאמצע העשור השני של המאה ה־21, כ־400 מיליון נפש ברחבי העולם שותים מים מופלרים.
מצד שני מדינות רבות אסרו את הוספת הפלואוריד למי־השתייה: מרבית מדינות אירופה, אם כי חלקן מוסיפות פלואור למלח בישול, סין, יפן.
סה"כ כ־1600 מיליון נפש בעולם שותים מים לא מופלרים בשל החלטת השלטונות בנושא.
בארצות הברית מעל ל־65% מהאוכלוסייה מקבלים מי שתייה מופלרים. ישנן מדינות, כגון קליפורניה, המחייבות הפלרה של הספקת המים ביישובים בעלי אוכלוסייה של מעל ל־10,000 נפש. למעלה מ־30 מדינות בעולם מפלירות כיום את מי השתייה שלהן. בברזיל מקבלים למעלה מ־100 מיליון נפש מים מופלרים, בסינגפור ההפלרה מלאה ובאוסטרליה ההפלרה מקיפה 75% מאוכלוסייתה.
בעבר היו ניסיונות להפליר רק את הספקת המים לבתי ספר. קיימות בעיות טכניות ביישום שיטה זו, בפיקוח עליה ובהגדרת מגזרי האוכלוסייה המפיקים תועלת ממנה.[דרוש מקור]
בבריטניה בשנת 2009 הוחלט להתחיל בהפלרה בסאות'המפטון וסאות'המפשייר.
הפלרת מים בישראל

רוב מי התהום מכילים פלואוריד בריכוז נמוך מהריכוז המומלץ. ככל שמדרימים ריכוז הפלואוריד במי התהום עולה, עד שבערבה יש מספר מקורות עם ריכוז גבוה מהמומלץ. כיום, כ־68 אחוז מתושבי ישראל מקבלים אספקת מים עם פלואוריד בריכוז המיטבי.
הפלרת מים בישראל מבוצעת במערכות מים שבהן הריכוז הטבעי של פלואוריד נמוך מהערך שנקבע כרצוי בתקנות בריאות העם. הערך הרצוי עומד על 1 מ"ג לליטר ברוב חלקי המדינה ו־0.8 מ"ג לליטר באזורים החמים הנפרשים מאזור הכנרת דרך בקעת הירדן, הערבה, אילת והנגב. על מנת להגיע לריכוז הרצוי, בדרך כלל יש להעלות את ריכוז הפלואוריד. בישראל, כמו במדינות רבות אחרות, משתמשים בחומצה הקסה-פלואורוסיליצית (Hexafluorosilicic acid, H2SiF6) על מנת להעלות את ריכוז הפלואוריד במים לריכוז שנקבע.
החומצה ההקסה-פלואורוסיליצית מיובאת מספרד כתוצר לוואי תעשייתי, ועוברת בדיקות הכוללות אנליזה כימית לפוספטים, ארסן, בריום, קדמיום, כספית, ניקל, סלן, עופרת, אנטימון וכרום. בדיקות המעבדה מתבצעות על פי דרישות התקן הישראלי מספר 5438. החומצה שבה משתמשים קיבלה את אישור מכון התקנים הישראלי, אשר אימץ את התקן האירופאי.
באוגוסט 2014, הרגולציות בישראל השתנו והפלרת המים הופסקה. נכון ליוני 2020, למרות שאושרו תוכניות חדשות להפלרת מי השתייה בכנסת במרץ 2016, לא נלקחו מאמצים נוספים להפלרה.
הפלרת מים בישראל > עלות הפלרת המים

על פי חישובים נמצא כי העלות של הפלרת מי־השתייה היא כחצי דולר בממוצע לשנה לאדם, ובישראל העלות דומה ועומדת על 2–3 אגורות לכל ממ"ק מי שתייה.
בשנת 2002 ראש עיריית הרצליה יעל גרמן העריכה את עלות ההתקנה של מערכות ההפלרה בארץ בין 140 ל־200 מיליון ש"ח, והאחזקה השוטפת עולה בין 60 ל־120 מיליון ש"ח.
חישובי עלות־תועלת (Cost-Effectiveness) מראים כי ההפלרה היא אמצעי יעיל מבחינת בריאות הציבור. כל דולר המושקע בהפלרה יחסוך כ־38 דולר בעלויות טיפולי שיניים עתידיים.
פרס לורנס אוליבייה להופעה הטובה ביותר בקומדיה

| --- | --- |
 תיאור:  ההופעה הטובה ביותר בקומדיה
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 הגוף המעניק:  The Society of London Theatre
 תקופת הפרס:  1976–הווה (כ־49 שנים) 
 Olivier Awards.com
 
פרס לורנס אוליבייה להופעה הטובה ביותר בקומדיה (באנגלית: Laurence Olivier Award for Best Comedy Performance) היה פרס שנתי שהוענק על ידי האיגוד של תיאטרון לונדון כהוקרה על הישגים בתיאטרון הבריטי המסחרי. הפרס נוסד בשנת 1976 בשם פרסי איגוד תיאטרון הווסט אנד ושמו הוחלף ב-1984 לכבודו של השחקן האנגלי לורד אוליבייה.
ניזאר עוודאללה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1957 (בן 68 בערך) רצועת עזה, הכיבוש המצרי של רצועת עזה מצרים (1952–1958)
 השכלה:  אוניברסיטת עין שמס 
 מפלגה:  חמאס חמאס
 
ניזאר עוודאללה (בערבית: نزار عوض الله, תעתיק מדויק: נזאר עוצ' אללה; נולד ב-1957) הוא חבר הלשכה המדינית של חמאס.
ביוגרפיה

עוודאללה נולד ברצועת עזה בשנת 1957. משפחתו מקורה בעיירה חמאמה (לאחר הקמת מדינת ישראל: אשקלון).
למד הנדסה אזרחית באוניברסיטת עין שמס בקהיר. היה מזכיר המועצה האסלאמית של חמאס, ונחשב מקורב לשייח' אחמד יאסין. נכלא במשך 6 שנים (1989–1995) בכלא הישראלי. עמד בראש המשא ומתן בעסקת שליט מצד חמאס, ובתקשורת הישראלית תואר כאדריכל העסקה. מטוסי חיל האוויר הישראלי הפציצו את ביתו במהלך מבצע צוק איתן ומבצע עופרת יצוקה.
פעילות

מזכיר המועצה האסלאמית (1982–2000).
נשיא מועדון החברה האסלאמית (1985–1997).
פקיד הממונה על ארגון מוג'אהדין הפלסטיני בחמאס.
שימש בתפקידים רבים בהנהגת חמאס, והיה חבר בהנהגה הפוליטית של התנועה ברצועת עזה. כיום חבר בלשכה המדינית של התנועה.
מונה להובלת תנועת חמאס בפרלמנט הפלסטיני לאחר שהתנועה ניצחה בבחירות בשנת 2006. נבחר לחבר הלשכה המדינית של חמאס בשנת 2009.
בבחירות הפנימיות לראשות ממשל חמאס בעזה, שהתקיימו ב-9 במרץ 2021, ניצח עוודאללה בסיבוב הראשון את יחיא סינוואר בפער של 7 קולות. בסבב הרביעי ניצח אותו סנוואר. לפי בכיר אנונמי לשעבר בפת"ח, מרואן עיסא, מספר 2 בזרוע הצבאית של חמאס, איים עם אנשיו על חברי ועדת השורא כי יתמכו במועמדותו של סנוואר ודבר זה הוביל לניצחונו של סנוואר, וכי עוודאללה מיהר לברוח אחר כך מרצועת עזה.
בדצמבר 2023 דווח כי הוא חוסל בתקיפה אווירית במסגרת מלחמת חרבות ברזל. לפי דיווח אחר, הוא נפצע באורח קשה. בהמשך התברר כי דיווח זה היה שגוי, מכיוון שעוודאללה עזב את רצועת עזה טרם המלחמה.
הערות שוליים

↑  נורית יוחנן, דיווחים פלסטיניים: דרמה בהנהגת חמאס - יחיא סינוואר הודח מראשות התנועה בעזה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 9 במרץ 2021
↑  ירון שניידר, ‏יחיא סנואר ניצח בבחירות - וימשיך לכהן כמנהיג חמאס ברצועת עזה, באתר ‏מאקו‏, 10 במרץ 2021
↑   שלומי אלדר, בחמאס באמת חשבו שהם יכבשו את ישראל. הם כבר חילקו את המדינה לקנטונים, באתר הארץ, 4 באפריל 2024
↑  אלחנן מזוז, דיווח ברצועה: צה"ל חיסל בכיר בלשכה המדינית של חמאס, באתר עכשיו 14, 4 בדצמבר 2023
מייקל פניה

| --- | --- |

פניה, 2015
 לידה:  13 בינואר 1976 (בן 49) שיקגו, אילינוי, ארצות הברית ארצות הברית
 שם לידה:  Michael Anthony Peña 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1994
 מקום לימודים:  תיכון מריסט  תיכון הובארד 
 בן או בת זוג:  ברי פניה 
 מספר צאצאים:  1
 פרופיל ב-IMDb
 
מייקל אנתוני פניה (בספרדית: Michael Anthony Peña; נולד ב-13 בינואר 1976) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי, מוכר בזכות תפקידיו בסרטים "מיליון דולר בייבי", "התרסקות", "בבל", "מגדלי התאומים", "על הכוונת", "מיליארד סיבות לשוד", "פלישה עולמית: קרב לוס אנג'לס" ובסדרת הטלוויזיה "נרקוס מקסיקו".
ראשית חייו

פניה נולד בשיקגו, אילינוי שבארצות הברית, בנם של ניקולסה, עובדת סוציאלית, ואביו, אלאוטריו פניה שהוא עובד מפעל. שני הוריו הם מהגרים ממקסיקו; אימו מחליסקו ואילו אביו במקור מסן לואיס פוטוסי. הוא גדל והתחנך בשכונת נורת' לאונדל בשיקגו.
קריירה > קולנוע

לאחר מספר תפקידי משנה, שיחק פניה ב-2000 בסרט "עקיצה בשישים שניות" לצדם של ניקולס קייג' ואנג'לינה ג'ולי, וב-2001 בקומדיה השחורה "חייל מצטיין", שם זכה לחשיפה ראשונה.
בשנת 2004 השתתף בשתי דרמות: דרמת הספורט זוכת ארבעה פרסי אוסקר של קלינט איסטווד "מיליון דולר בייבי", שם גילם את דמותו של עומר, מתאבק חובבן באולם האימונים של פרנק דאן, מאמן אגרוף מזדקן (קלינט איסטווד); כמו כן שיחק פניה בדרמת הפשע זוכת שלושת פרסי האוסקר "התרסקות" של פול האגיס, בו גילם את דמותו של דניאל רואיז, מסגר ואיש משפחה מסור ממוצא מקסיקני, שרואים בו חבר כנופיה והוא מואשם בפריצה שהתרחשה בחנות.
ב-2006 הופיע פניה בדרמה זוכת פרס האוסקר של אלחנדרו גונסלס איניאריטו "בבל", בסרט גילם את ג'ון, שוטר החוקר היעלמות של שני ילדים קטנים בגדר ההפרדה בין ארצות הברית למקסיקו בעלילה המתרחשת במדבריות מקסיקו. בנוסף, פניה גילם את דמותו הביוגרפית של וויל ג'ימנו, שוטר מחוז ניו יורק-ניו ג'רזי במהלך פיגועי 11 בספטמבר בדרמת האסונות של אוליבר סטון "מגדלי התאומים".
ב-2007 השתתף פניה במותחן האקשן "על הכוונת" לצד מארק וולברג, בו גילם סוכן מיוחד בשירות ה-FBI בשם ניק ממפיס. סרט נוסף בו שיחק היה דרמת המלחמה של רוברט רדפורד "כאריות לכבשים", בו הופיע בתור ארנסט רודריגז, סטודנט נחוש ותלמידו של הפרופסור האידיאליסט סטפן מאלי (רדפורד).
ב-2009 שיחק פניה בקומדיית הפשע "להשקיף ולדווח", בסרט הופיע פניה כחלק מאבטחת הקניון.
ב-2015 השתתף בסרט "אנטמן" וב-2018 בסרט ההמשך שלו, "אנטמן והצרעה".
ב-2016 השתתף בסרט "יופי נסתר". ב-2017 שיחק בתפקיד ראשי בסרט הפעולה-הקומי "תרגיל לשוטרים מתחילים", שכתב וביים דקס שפרד.
בשנת 2018 הופיע בסרט הפנטזיה של אווה דוברני, "קמט בזמן" על פי תסריט של ג'ניפר לי. בשנת 2018 לוהק לסדרת הטלוויזיה של נטפליקס, "נרקוס: מקסיקו", כקיקי קאמארנה, סוכן ברשות לאכיפת הסמים.
בשנת 2021, פורסם כי פנייה יצטרף לקאסט העונה הרביעית של הסדרה "ג'ק ראיין" בפריים וידאו.
קריירה > מוזיקה

פנייה הקים את להקת הרוק "ניקו וגה" ב-2005 בלוס אנג'לס, הקרויה על שם אמו ניקולאסה. הוא עזב את הלהקה בשנת 2007 כדי להתרכז בקריירת המשחק שלו אך כתב יחד איתם את השיר "Beast" שהגיע למקום ה-26 במצעד השירים של בילבורד הוט רוק.
חיים אישיים

הוא סיינטולוג מאז שנת 2000.
בשנת 2006 הוא נישא לברי שאפר; בנם הבכור, רומן, נולד ב-2008.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1994 | Running Free | באנק |  |
| 1996 | נשיאים בצרות | ארנסטו |  |
| 1997 | Star Maps | ילד המפות |  |
| 1998 | Boogie Boy | סוחר סמים |  |
| 1998 | La Cucaracha | אורדרלי |  |
| 1999 | Bellyfruit | אוסקר |  |
| 2000 | עקיצה ב-60 שניות | איגנסיו |  |
| 2001 | חייל מצטיין | גרסייה |  |
| 2003 | נקודת מבט | גיירמו |  |
| 2003 | Love Object | רמירז |  |
| 2004 | חברים לזירה | חוזה מנדז |  |
| 2004 | התרסקות | דניאל |  |
| 2004 | מיליון דולר בייבי | עומאר |  |
| 2005 | Little Athens | קרלוס |  |
| 2005 | Sueño | ג'ימי |  |
| 2006 | Fifty Pills | אדוארדו |  |
| 2006 | בבל | ג'ון |  |
| 2006 | מגדלי התאומים | ויל ג׳ימנו (אנ') |  |
| 2007 | על הכוונת | ניק ממפיס |  |
| 2007 | כאריות לכבשים | ארנסט רודריגז |  |
| 2008 | בני מזל | טי. קיי פול |  |
| 2009 | עקוב ודווח | דניס |  |
| 2009 | My Son, My Son, What Have Ye Done | הבלש ורגאס |  |
| 2010 | מכירת חיסול | פרנק גרסיה |  |
| 2011 | פלישה עולמית: קרב לוס אנג'לס | ג'ו רינקון |  |
| 2011 | סנגור במבחן | חסוס מרטינז |  |
| 2011 | הרופא הטוב | ג'ימי |  |
| 2011 | 30 דקות או פחות | צ'אנגו |  |
| 2011 | מיליארד סיבות לשוד | אנקירה דבראו |  |
| 2012 | סוף המשמרת | מייק סאבאלה |  |
| 2013 | יחידת גנגסטרים | נבידאד רמירז |  |
| 2013 | טורבו | טיטו לופז | דיבוב |
| 2013 | חלום אמריקאי | פאקו הרננדז |  |
| 2014 | סזאר צ'אבס | סזאר צ'אבס |  |
| 2014 | Frontera | מיגל |  |
| 2014 | זעם | טריני "גורדו" גרסיה |  |
| 2015 | אנטמן | לואיס |  |
| 2015 | סודות הוותיקן | האב לוזאנו |  |
| 2015 | חופשה בהפרעה | שוטר מקסיקני |  |
| 2015 | להציל את מארק וואטני | מייג'ור ריק מרטינז |  |
| 2015 | Hell and Back | אביגור | דיבוב |
| 2016 | נלחמים בכולם | בוב בולאנו |  |
| 2016 | יופי נסתר | סיימון |  |
| 2017 | תרגיל לשוטרים מתחילים | פרנק "פונץ'" פונצ'ראלו | גם מפיק בפועל |
| 2017 | סרט לגו נינג'גו | קאי | דיבוב |
| 2017 | הפוני הקטן שלי: הסרט | גרובר | דיבוב |
| 2018 | 12 לוחמים (אנ') | סאם דילר |  |
| 2018 | קמט בזמן | רד |  |
| 2018 | אנטמן והצרעה | לואיס |  |
| 2018 | לחיים ולמוות | פיטר |  |
| 2018 | הדור הבא | מומו | דיבוב |
| 2018 | הפרד | טרבינו |  |
| 2019 | דורה והעיר האבודה | קול מרקז |  |
| 2019 | ג'קסי | קאי |  |
| 2020 | אי האשליות | מר ג'וליאן רורק |  |
| 2021 | טום וג'רי | טרנס מנדוזה |  |
| 2022 | הספירה לאחור | טום לופז |  |
| 2022 | מטה סודי | אנסל ארגון |  |
| 2023 | אנטמן והצרעה: קוונטומאניה | לואיס |  |
| 2023 | רחוק-רחוק מכאן | חוזה מ. הרננדז (אנ') |  |
| 2024 | לא ניתן לעצירה (אנ') | בובי וויליאמס |  |
| 2025 | Levon's Trade |  |  |