stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
MBTI
דפוסי ההתנהגות > פונקציות המנטליות

קרל יונג האמין שאנשים חיים בשני עולמות, הפנימי והחיצוני, הוא טען כי אנו מחצינים או מפנימים כל אחת מהפונקציות המנטליות. לכל פונקציה מנטלית תפקיד אחר בחיינו, אנו משתמשים בכולן אולם בסדר זמינות שונה. הפונקציה הזמינה ביותר אצל האדם נקראת פונקציה הדומיננטית, השנייה אחריה נקראת הפונקציה התומכת, השלישית נקראת 'השלישית', והרביעית נקראת הפונקציה האחרונה או הנחותה (the inferior function). אלו 8 הפונקציות המנטליות:
Se –‏ Extraverted Sensing
Si –‏ Introverted Sensing
Ne –‏ Extraverted iNtuition
Ni –‏ Introverted iNtuition
Te –‏ Extraverted Thinking
Ti –‏ Introverted Thinking
Fe –‏ Extraverted Feeling
Fi –‏ Introverted Feeling
הפונקציות מסודרות בצירים להלן:
מוחצנות מופנמות: מוחצנים מונעים על ידי דברים ואנשים, הם ידועים כפעלתנים. מופנמים מונעים מרעיונות מושגים ודברים מופשטים. הם פועלים בחברה, אך לוקח להם זמן יותר מלמוחצן על מנת להיכנס לפעילות חברתית.
חושים-אינטואיציה: אנשים הממוקמים קרוב לקוטב החוש הם אנשים המתמקדים בפרטים. הם מסתפקים בעובדות כשלעצמן. אנשים אינטואיטיבים נוטים יותר לתחור אחר דפוסים וקשרים בין עובדות שלמדו. הם סומכים על האינטואיציה שלהם, ומחפשים אחר התמונה הגדולה, אחר הפרשנות והוספת רבדים.
חשיבה-רגש: אנשים הקרובים לקוטב החשיבה נוטים להעריך יושרה, ומחליטים לגבי דברים באופן עקבי וממעט בהכנסת רגשות לשיקולים. ההפך, הם נוטים להשתמש בהיגיון וקריטריונים אובייקטיביים על מנת לקבל החלטות. אנשים הקרובים לקוטב הרגש לעומת זאת מעריכים הרמוניה, ומתמקדים בערכים ובצרכים אנושיים כשהם באים לקבל החלטות.
שפיטה-תפיסה: אנשים הקרובים יותר לקוטב השפיטה נוטים לתכנן את פעולותיהם, והם מאופיינים בהחלטיות. הם ממוקדים בהשלמת מטלות, בפעולה מהירה ורוצים לדעת מה חיוני. הם מתכננים פעילויות ופועלים לפיהן, ונוטים לעמוד במועדים אחרונים. אנשים הקרובים לקוטב התפיסה נוטים ליכולת הסתגלות, ספונטניות ולסקרנות. הם מתחילים הרבה מטלות בו זמנית, ומתקשים לסיים אותן. הם נוטים לחרוג מהמועדים האחרונים בהם הם צריכים לעמוד.
דפוסי ההתנהגות > דוגמאות

ESFP - ארבע הפונקציות של טיפוס זה הן: הפונקציה הדומיננטית Se, הפונקציה התומכת Fi, הפונקציה השלישית T, הפונקציה האחרונה Ne. במקרה זה, האדם מחצין ומראה לעולם את הפונקציה הזמינה והטבעית לו ביותר Se.
INTP - ארבע הפונקציות של טיפוס זה הן: הפונקציה הדומיננטית Ti, הפונקציה התומכת Ne, הפונקציה השלישית S, הפונקציה האחרונה Fe. במקרה זה, האדם מחצין ומראה לעולם את הפונקציה התומכת Ne בעוד הפונקציה הדומיננטית והטבעית ביותר Ti נמצאת בשימוש בעיקר בעולם הפנימי.
דפוסי ההתנהגות > סוגי טיפוסים

| טיפוס | הגדרת הטיפוס | פונקציות |
| --- | --- | --- |
| ESTJ (המוציא לפועל, המפקח, המנהל) | מוחצן-תחושתי-חושב-שיפוטי | Te Si Ne Fi |
| ENTJ (המפקד, הגנרל) | מוחצן-אינטואיטיבי-חושב-שיפוטי | Te Ni Se Fi |
| ESFJ (היועץ, המספק, המטפל) | מוחצן-תחושתי-מרגיש-שיפוטי | Fe Si Ne Ti |
| ENFJ (פרוטגוניסט, המורה) | מוחצן-אינטואיטיבי-מרגיש-שיפוטי | Fe Ni Se Ti |
| ESTP (היזם) | מוחצן-תחושתי-חושב-תפישתי | Se Ti Fe Ni |
| ESFP (הבדרן, המבצע) | מוחצן-תחושתי-מרגיש-תפישתי | Se Fi Te Ni |
| ENTP (המתדיין, הממציא) | מוחצן-אינטואיטיבי-חושב-תפישתי | Ne Ti Fe Si |
| ENFP (האקטיביסט, האלוף, העיתונאי) | מוחצן-אינטואיטיבי-מרגיש-תפישתי | Ne Fi Te Si |
| ISTP (האומן, בעל המלאכה) | מופנם-תחושתי-חושב-תפישתי | Ti Se Ni Fe |
| INTP (הלוגיקאי, הארכיטקט, האדריכל) | מופנם-אינטואיטיבי-חושב-תפישתי | Ti Ne Si Fe |
| ISFP (ההרפתקן, המחבר, האמן) | מופנם-תחושתי-מרגיש-תפישתי | Fi Se Ni Te |
| INFP (המגשר, המרפא, החוקר) | מופנם-אינטואיטיבי-מרגיש-תפישתי | Fi Ne Si Te |
| ISTJ (הלוגיסטיקאי, המפקח, הנאמן) | מופנם-תחושתי-חושב-שיפוטי | Si Te Fi Ne |
| ISFJ (המגן, המשמר) | מופנם-תחושתי-מרגיש-שיפוטי | Si Fe Ti Ne |
| INTJ (הארכיטקט, האינטלקטואל, המדען) | מופנם-אינטואיטיבי-חושב-שיפוטי | Ni Te Fi Se |
| INFJ (הסנגור, היועץ, הסופר) | מופנם-אינטואיטיבי-מרגיש-שיפוטי | Ni Fe Ti Se |
תמיכה מחקרית > ניגוד עניינים

חלק ניכר מהמחקרים התומכים בשימוש ב-MBTI נערכו על-ידי 'המרכז לאפליקציות של טיפוסים פסיכולוגיים'. המרכז פועל מטעם המרכז ל-MBTI וגם מוציא לאור "כתב עת" שמפרסם את מאמריו. התנהלות זו מעלה ספקות לגבי מידת ההטיה וניגוד העניינים העומדים מאחורי המאמרים. המרכז ל-MBTI הוא גוף כלכלי עם הכנסות שנתיות של 20 מיליון דולר. החברה מוכרת אפליקציה, ערכות למילוי ובדיקת השאלון, חומרי קריאה והכשרות. בתור גוף כלכלי, האינטרס של המרכז לפרסם מאמרים חיוביים עומד בניגוד לאינטרס המדעי לפרסם מאמרים אובייקטיביים. במאמר סקירה על הכלי נכתב:
אף על פי שהם מתקיימים ב'יקום מקביל' שנשלט בעיקר על-ידי מסחר, ולא על-ידי ביקורת עמיתים, MBTI אינם פטורים מבדיקה תיאורטית, המהווה מרכיב רגיל במדע פסיכולוגי קפדני. לכן, אין זה כלל מפתיע שנראה שהם מעדיפים את מה שמוכר על פני מה שנכון.
תמיכה מחקרית > התאמה לידע קיים

התיאוריה היוניגאנית בכללותה, אינה תיאוריה מבוססת עדויות. התיאוריות של יונג, כמו אלה של פרויד, נוסחו לפני ההבניה המודרנית למושגים של הפרכה ובדיקה אמפירית של קרל פופר. רעיונותיו של יונג התבססו על טיעונים לוגיים ועל תצפיות אנקדוטליות, ולא על בחינה שיטתית של עדויות. יש שהציעו שהפופולריות של דמויות כמו יונג ופרויד נובע מ'אפקט הגורו', כאשר אנשים מייחסים אמת עמוקה לאמירות מבלבלות מצד דמויות סמכות. התיאוריה מאחורי ה-MBTI נשענת גם היא על הנחות לא מבוססות, למשל, ההנחה שקיימים "טיפוסים אמיתיים" שאינם מודעים לנו, או ההנחה שזוגות הפונקציות הן אכן דיכוטומיות.
תמיכה מחקרית > מהימנות

אחת הבעיות בשאלון ה-MBTI קשורה לקביעת הטיפוס האמיתי של המשתמשת. לפי ההנחיות, אם המשתמשת אינה מסכימה עם הטיפוס שיצא לה לפי הסולם, היא יכולה לבחור עבור עצמה טיפוס אחר. צעד זו הוא בעייתי מכמה סיבות. ראשית, קביעת הטיפוס בצורה זו אינה אובייקטיבית ואינה ניתנת לשחזור. שנית, קביעת הטיפוס בצורה זו אינה עומדת בקנה אחד עם הטענה שהשאלון יכול לזהות את הטיפוס האמיתי הלא מודע של המשתמשת, שכן היא מתבקשת לשפוט באופן מודע אם הטיפוס שהתקבל מתאים לה או לא. שלישית, חברת MBTI משתמשת ברמת ההתאמה עליה מדווחים המשתמשים כמדד לאיכות השאלון. אם המשתמשים יכולים לשנות את התוצאה אותה קיבלו בשאלון, צעד זה יעלה באופן מלאכותי את רמת ההתאמה המתקבלת. ניתן להבין את ההחלטה לאפשר למשתמשת לשנות את הטיפוס אותו קיבלה כהחלטה בעלת שיקולים כלכליים שנועדה לספק את הצרכנית.
יונג ומאייר-בריגס טוענים שהטיפוס האמיתי הוא מולד והוא מתבסס לפני הבגרות. לכן, יש להניח שאדם העונה על השאלון פעמיים, יקבל את אותה התשובה לגבי הטיפוס האמיתי שלו. השוואה בין שתי בדיקות נקראת מהימנות של בדיקות חוזרות, ובמקרה של MBTI היא נמוכה מהמצופה. אפילו מחקר שפורסם בכתב העת של החברה דיווח על כך שבבדיקה חוזרת לאחר 5 שבועות, 50% מהנבדקים קיבלו טיפוס אחר.
תמיכה מחקרית > תוקף

נשאלת השאלה עד כמה שאלון MBTI אכן מעריך בצורה נכונה את הטיפוס האישיותי של האדם. מלכתחילה, השאלון מתחיל מעמדה חלשה מכיוון שהשאלות שבו מבוססות על בחירה כפויה בין שתי אפשרויות. בחירה כפויה אינה נפוצה בשאלונים פסיכולוגיים מבוססים, והיא פוגעת ביכולת הניבוי של שאלונים כאלה. פגיעה זו היא כה משמעותית, שיש הממליצים שלא להתבסס על כלים כאלה לקבלת החלטות חשובות. תוקף של שאלון נבחן גם במידה בה המבנה הסטטיסטי שלו תואם את המבנה התאורטי. מחקרים רבים ניתחו את המבנה הסטטיסטי של השאלון ומצאו שהוא אינו תואם למבנה התאורטי שהוצע על-ידי מאייר-בריגס.
יישומים

למרות היעדר הביסוס המדעי, שאלון MBTI נפוץ בתחומים שונים. נכון לשנת 2013, כ-2.5 מיליון איש מוערכים בארצות הברית מדי שנה על פי השיטה. 89 מתוך 100 החברות המובילות בארצות הברית, על פי מגזין פורצ'ן, משתמשות בשיטה זו להערכה במודל לפיתוח מנהלים וצוותים. השאלון קיים ב-115 מדינות ותורגם ל-29 שפות.
למרות הפופולריות של השאלון, מאמר סקירה משנת 1996 סיכם:
ברור שהנסיונות לזהות קשרים פשטניים בין העדפות טיפוס לבין אפקטיביות ניהולית היו מאכזבים. אכן, בהינתן האיכות המשתנה של המחקרים והממצאים הבלתי-עקביים, לא ניתן להגיע למסקנות מוחלטות לגבי היחסים הללו.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  Scott P. King, Brittany A. Mason, Myers‐Briggs Type Indicator, 1, Wiley, 2020-09-18, עמ' 315–319, ISBN 978-1-119-54716-7. (באנגלית)
1 2  Adrian Furnham, Myers-Briggs Type Indicator (MBTI), Cham: Springer International Publishing, 2020, עמ' 3059–3062, ISBN 978-3-319-24610-9. (באנגלית)
1 2 3  Science and pseudoscience in clinical psychology, Second edition, New York, 2015, ISBN 978-1-4625-1758-9
1 2  Goodbye to MBTI, the Fad That Won’t Die | Psychology Today, www.psychologytoday.com (באנגלית)
1 2  Joseph Stromberg, Why the Myers-Briggs test is totally meaningless, Vox, ‏2014-07-15 (באנגלית)
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  Randy Stein, Alexander B. Swan, Evaluating the validity of Myers-Briggs Type Indicator theory: A teaching tool and window into intuitive psychology, Social and Personality Psychology Compass 13, 2019-02, עמ' e12434 doi: 10.1111/spc3.12434
↑  Robert, R. McCrae, Paul, T. Costa Jr., Reinterpreting the Myers-Briggs Type Indicator from the perspective of the five-factor model of personality, Journal of Personality, 1 57, עמ' 17-40
↑  James Michael, Using the Myers-Briggs Type Indicator as a Tool for Leadership Development? Apply With Caution, Journal of Leadership & Organizational Studies 10, 2003-02, עמ' 68–81 doi: 10.1177/107179190301000106
↑  CPP, Inc. and Levy Consulting Bring Myers-Briggs Assessment Insights to Israel, ‏10 במאי 2014
↑  Popular Products | The Myers-Briggs Company, www.themyersbriggs.com (באנגלית אמריקאית)
↑  N. G. McCarley and T. G. Carskadon, Test-retest reliabilities of scales and subscales of the Myers-Briggs Type Indicator and of criteria for clinical interpretive hypotheses involving them, Research in Psychological Type 6, 1983, עמ' 24-36
1 2  David J. Pittenger, Cautionary comments regarding the Myers-Briggs Type Indicator., Consulting Psychology Journal: Practice and Research 57, 2005, עמ' 210–221 doi: 10.1037/1065-9293.57.3.210
↑  Mary L. Tenopyr, Artifactual reliability of forced-choice scales., Journal of Applied Psychology, 4 73, עמ' 749-751
↑  Aristide Saggino, Colin Cooper, Paul Kline, A confirmatory factor analysis of the Myers–Briggs Type Indicator, Personality and Individual Differences 30, 2001-01, עמ' 3–9 doi: 10.1016/S0191-8869(00)00004-0
↑  William L. Gardner, Mark J. Martinko, Using the Myers-Briggs Type Indicator to Study Managers: A Literature Review and Research Agenda, Journal of Management 22, 1996-02, עמ' 45–83 doi: 10.1177/014920639602200103
טיפוסי אישיות
תכונות 16 סוגי האישיות
עתידנא

| --- | --- |
 פעילות:  הקמת תנועת נוער ביישובים ערבים, תוכניות מנהיגות לבני נוער, הקמת מכון מנהיגות, תוכנית מלגות ותוכנית הכשרה והשמה לסטודנטים בני החברה ערבית
 התאגדות:  עמותה
 תחום:  פעילות חברתית
 מדינה:  ישראל
 משרד ראשי:  חיפה
 מקום פעילות:  טמרה, שעב, דיר אל-אסד, כפר מנדא, נחף, ביר אל-מכסור
 מייסדים:  סאמי אלגרנאווי ארז אשל עמית דרי דליה פדילה
 יושב ראש:  ארז אשל
 מזכיר כללי:  טוני נסר
 מנכ"ל:  עמית דרי (מנכ"ל שותף) 
 תקופת הפעילות:  2018–הווה (כ־6 שנים)
 atidna.org
 
עתידנא - אנחנו מתקדמים בואו הוא ארגון הפועל בקרב הנוער הערבי בישראל, במטרה לסייע לו להשתלב בחברה הישראלית, תוך הטמעת הערך של המדינה כיהודית ודמוקרטית, ובניית שותפות יהודית־ערבית הקשורה בימין הישראלי.
התנועה נוסדה ב-2018 ונרשמה כעמותה. ומובילים אותה יהודים וערבים בשיתוף, כאשר חלק מהיהודים ידועים כאנשי ימין. היא נשענת על תרומות ומציעה סמינרים, טיולים מסובסדים, סיוע בהשמה לבוגרים, בדגש על היי-טק.
הערות שוליים

1 2  עתידנא - תנועה לנוער ערבי מטעם הימין, באתר www.haayal.co.il
↑  מפתח התקציב - עתידנא - אנחנו מתקדמים בואו (ע"ר) (עמותה), באתר מפתח התקציב
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ספרות חז"ל

ספרות חז"ל היא מכלול הטקסטים שנכתבו על ידי חז"ל (ראשי תיבות: חכמינו זכרונם לברכה) – המנהיגים הרוחניים וההלכתיים של עם ישראל מתחילת תקופת בית שני ועד סוף המאה ה-6.
המשנה

המשנה היא קובץ הלכות הכולל את התורה שבעל פה. ישנן דעות שונות מתי הוחל בניסוח המשנה, אך מוסכם כי עריכתה וניסוחה הסופיים נעשו בסוף תקופת התנאים, בתחילת המאה השלישית, על ידי רבי יהודה הנשיא וחכמי דורו.
המשנה מחולקת לשישה סדרים:
סדר זרעים – עוסק במצוות התלויות בארץ.
סדר מועד – עוסק בשבתות, חגים ותעניות.
סדר נשים – עוסק בענייני המשפחה, קידושין, גירושין וכדומה.
סדר נזיקין – עוסק בדיני ממונות ומשפט.
סדר קדשים – עוסק בענייני בית המקדש והקרבנות.
סדר טהרות – עוסק בענייני טהרה.
כל סדר נחלק למסכתות. כל מסכת נחלקת לפרקים. כל פרק נחלק לקטעים הנקראים "הלכות" (הביטוי שמשתמשים בו בתלמוד הירושלמי) או "משניות" (הביטוי הרווח היום).
לשון המשנה דחוסה, יש המשווים אותה ללשון שירה. זאת כיוון, שבדומה לשירה, המשנה נאמרה בעל פה, והיא מלאה באמצעים לשוניים, צורניים, ותוכניים המקלים על הזיכרון.
בחלק מן המקרים ההלכות במשנה הן חד-משמעיות, אך במקרים רבים מובאות במשנה כמה דעות חלוקות ללא הכרעה ברורה. לעיתים רחוקות מפרשת המשנה את טעמי ההלכה, או מביאה ויכוח הלכתי. נדירים המקרים שבהם כוללת המשנה אמירות שאינן הלכתיות כלל ועיקר. לעיתים המשנה גולשת לדון בענייני אגדה.
התוספתא

התוספתא היא קובץ מסודר של ברייתות, כלומר מסורות מתקופת התנאים שלא נכללו בשישה סדרי המשנה.
המילה "תוספתא" היא מילה ארמית שמשמעותה "התוספת". היא מסודרת לפי סדר המסכתות במשנה, ולכן היא כוללת שישה סדרים המחולקים לכ-60 מסכתות, ולפרקים (חלוקת הפרקים אינה לפי הפרקים במשנה). סדר הדברים ברוב המסכתות דומה במשנה ובתוספתא, אם כי הן מביאות לעיתים מסורות הפוכות והלכות שונות. כמו כן, במקרים רבים התוספתא מאריכה בענייני מוסר ואגדה, הנגזרים מן הדיון ההלכתי. על פי רוב, מסודרות הברייתות שבתוספתא על פי סדר העניינים במשנה, כשהן משמשות הרחבה להלכות שהובאו במשנה.
על פי המסורת, רבי חייא מתלמידיו של רבי יהודה הנשיא, ערך את התוספתא יחד עם רב אושעיא, אך החוקרים בימינו חולקים על דעה זו ולהם השערות מורכבות יותר. הנחה מקובלת היא שהתוספתא משקפת מסורות ארץ-ישראליות, והיא קרובה יותר לעולמו של התלמוד הירושלמי מאשר לזה של הבבלי.
התלמוד (גמרא)

התלמוד (ידוע גם בשם הארמי גמרא) הוא חיבור קולקטיבי, אשר מסוכמת בו הגותם ההלכתית של האמוראים – חכמי ישראל בתקופה שלאחר חתימת המשנה (המאה ה-2). הגות זו נכתבה בעיקרה כפרשנות על דברי דורות קודמים של חכמים, דהיינו על המשנה ועל הברייתות. התלמוד נכתב בחלקו בארמית ובחלקו בעברית (לשון חז"ל).
שני מרכזי התורה שבזמן חיבור התלמוד, ארץ ישראל ובבל (עיראק של ימינו), הצמיחו שני תלמודים – תלמוד בבלי, שנוצר בישיבות בבל, ותלמוד ירושלמי, שהוא פרי לימודם של חכמי ארץ ישראל. על אף ששני תלמודים אלה מבוססים על אותה משנה, ונוצרו במרכזים שהיו ביניהם קשרים רבים, הם שונים בשפתם, בהיקפם, בתוכנם, בסגנונם ובמקרים רבים גם במסקנותיהם ההלכתיות.
התלמוד איננו קובץ ערוך ומאורגן של הלכות לפי נושאים, אלא סיכומי דיונים אותנטיים של בתי המדרש בעקבות המשנה שערוכים באופן מינימלי, ולכן הדברים בו הולכים אחר חוט המחשבה של הנושאים והנותנים בעניין והדינמיקה של הדיון, והם משולבים ובלולים זה בזה באופן אסוציאטיבי. לעיתים ניתן למצוא את אותו דיון במספר מסכתות בהקשרים שונים. ולעיתים במהלך דיון בנושא אחד משתרבבים דברים הקשורים למסכת אחרת ונושא אחר. כמו כן ישנם מעברים חדים ופתאומיים מנושאים הלכתיים לעניינים אגדתיים, מסורתיים וכו'. הודות לחוסר הסדר וחוסר הארגון שבו, נדרשת יגיעה לא מבוטלת על מנת לשלוט ולנווט בו, אשר יגיעה זו היא היוצרת מחד, קניין עמוק של האמור ומאידך מפתחת את החשיבה היצירתית ושומרת על הגחלת.
הרמב"ם הכיר את הקושי הרב בלימוד התלמוד ואת הזמן הנדרש על מנת להגיע ממנו להלכה למעשה ובספרו המונומנטלי "משנה תורה", המכונה גם "היד החזקה", ביקש בעצם להגיש ללומדים ספר הלכה מקיף, לקרוא בו לבד אחרי המקרא. לעומת זאת התלמוד פורש לפנינו את הסיבה להלכה, את ההשתלשלות המורכבת של הדיונים, את מגוון הדעות על מקורן ואת הלך רוחם של חכמינו ז"ל. נכון להיום ברוב המקרים על ידי התלמוד בלבד לא ניתן להגיע להלכה למעשה.
התלמוד הבבלי קרוי גם "גמרא" מילה שפירושה בארמית הוא תלמוד (למגמר – ללמוד), יש חוקרים האומרים שמילה זו החליפה בכתוב את המילה "תלמוד" כדי להטעות את הצנזורה הנוצרית. השם "תלמוד" עתיק ומקורו מזמן הגאונים ומשמעו: לימוד, עיון ופירוש.
לאחר שנחתמו שני חיבורים אלה, הפך התלמוד הבבלי לספר הלימוד העיקרי שנלמד בתפוצות ישראל, ואך מעטים עסקו בתלמוד הירושלמי, שהשפעתו הייתה קטנה הרבה יותר (בעיקר באזורי יהדות אשכנז). תוכנו של התלמוד הבבלי התקבל כמחייב את כל תפוצות ישראל מבחינה הלכתית, ללא עוררין, והרמב"ם מנמק זאת בהקדמה למשנה תורה, "הואיל וכל אותם הדברים שבתלמוד הסכימו עליהם כל ישראל." חוקרים מנמקים זאת בעריכתו היסודית של התלמוד הבבלי ובשכלולו בידי הסבוראים ובהשפעתם הרבה של גאוני בבל שפעלו להפיכת התלמוד הבבלי לסמכות הלכה בלעדית בעם ישראל. בהלכה הנימוק המקובל להעדפתו של התלמוד הבבלי, שהוא נחתם אחרון ו"הלכה כבתראי", מפני שלעיניהם של עורכי התלמוד הבבלי עמד התלמוד הירושלמי שנחתם מאות שנים קודם לכן. יוצא דופן בין הראשונים הוא הרמב"ם, שבמחלוקות בין הבבלי לירושלמי, מעדיף דווקא את שיטת הירושלמי.[דרוש מקור]
מדרשים

מדרשי חז"ל מתמקדים בדרך כלל באחד משני תחומים: בדברי הלכה או בדברי אגדה. שני סוגי המדרשים נאמרו בראשיתם בעל-פה; ככל הנראה הועלו על הכתב החל מן המאה ה-2.
מדרשים > מדרשי הלכה

במדרשי הלכה מוצאים מקורות מהתורה שבכתב להלכות שנמסרו במסגרת התורה שבעל פה. המדרשים האלה בדרך כלל קודמים למשנה. המדרש מקשר בין פסוק בתורה לבין הלכה, ובכך מספק ראיה לנכונותה של ההלכה; הבנה של הפסוק בדרך מסוימת מספקת את התמיכה להלכה, ולעיתים היא המקור הראשוני שלה (למרות שקיימות הלכות רבות שאין להן מקור בתורה). המדרש משמש גם ליצירה של הלכות חדשות, אם כהסקה ישירה מן הפסוק ואם על פי כללי פרשנות מורכבים.
מכילתא – המכילתא היא שם כולל לשלושה מדרשים שבידינו.
מכילתא דרבי ישמעאל (מכילתא דר"י) – עוסקת בחלקים ההלכתיים של ספר שמות. היא מדבי ר' ישמעאל, ולכן הציטוטים שלה בתלמודים מועטים יותר.
מכילתא דרבי שמעון בר יוחאי (מכילתא דרשב"י) – עוסקת גם היא בחומר ההלכתי שבספר שמות, והוא המדרש מדבי ר' עקיבא על ספר שמות.
מכילתא דברים הוא המדרש מדבי ר' ישמעאל על ספר דברים, שכמעט ואבד. נשתמרו ממנו ציטוטים במדרש הגדול וכמה קטעי גניזה.
ספרא – מדרש הלכה על ויקרא. מבוסס על שיטתו של רבי עקיבא עם תוספות מבית מדרשו של רבי ישמעאל – מכילתא דעריות ומכילתא דמילואים. מן ההתייחסויות בתלמוד למדרשים על ויקרא קשה להכריע אם הספר היה לפני האמוראים או שהאמוראים והספרא מצטטים ממקור משותף. בתחילת הספר משולבת ברייתא של שלוש עשרה מידות מדבי ר' ישמעאל.
ספרי – מדרש הלכה על במדבר ודברים. זהו שם משותף: הספרי על ספר במדבר הוא מדבי ר' ישמעאל, והספרי על ספר דברים הוא מדבי ר' עקיבא. המדרש מכיל גם פרק נכבד של מדרשי אגדה. הקובץ התגבש כנראה באמצע המאה השלישית.
ספרי זוטא – הוא אסכולה מדרשית עצמאית בתוך דבי ר' עקיבא. יש בידינו את ספרי זוטא על ספר במדבר, המבוסס על ציטוטי מדרש הגדול וכמה מובאות מספרי זוטא דברים שנערך על ידי מנחם כהנא, ומבוסס בעיקר על כתבי הקראי ישועה בן יהודה.
מדרשים > מדרשי אגדה

המדרשים האגדתיים סובבים בעיקר סביב החלקים הסיפוריים של המקרא. הם מתאפיינים בחופש פרשני רחב יותר מזה של מדרשי ההלכה. במדרשי האגדה עולות גם תפיסות פילוסופיות ומיסטיות העוסקות במלאכים, שדים, גן עדן וגיהנום, וכיוצא בזה. רבים ממדרשי האגדה נתחברו לאחר תקופת חז"ל. מדרשי אגדה מתקופת חז"ל כוללים:
מדרש רבה – מדרש על התורה ועל חמש מגילות. הראשונים ייחסו את המדרש לרבי הושעיא רבה ויש שייחסוהו לאמורא רבה בר נחמני. כיום סבורים החוקרים כי קובצי המדרש חוברו בזמנים שונים, שההפרש ביניהם עשוי להגיע למאות שנים. המדרשים מסודרים לפי פרשיות (על התורה) ולפי פרשיות וסימנים (על התורה ועל חמש המגילות).
מדרש תנחומא – גם הוא מדרש אגדה ארצישראלי על התורה, שנתחבר על ידי רבי תנחומא, אמורא בדור החמישי לאמוראים שחי בארץ ישראל. מחולק גם הוא לפי פרשיות התורה. במדרש זה נפתחים הדיונים לרוב בשאלות הלכתיות, ואחר-כך עוברים לתכני אגדה. קיים מדרש בשם "ילמדנו רבינו", אשר מתבסס על מדרש תנחומא הפותח בדרך כלל במילים אלה.
פרקי דרבי אליעזר – מדרש אגדה שיוחס במסורת לתנא רבי אליעזר בן הורקנוס. המדרש שחובר במאה השמינית הוא מעין מקרא משוכתב הדורש את סיפורי התורה ומעט סיפורי מקרא אחרים. למדרש זה סגנון עצמאי וייחודי והוא כולל מסורות מהספרות החיצונית ומושפע גם מספרות הפיוט.
סדר עולם – ספר כרונולוגיה על התורה, שנתחבר על ידי התנא רבי יוסי בן חלפתא.
פסיקתא דרב כהנא – מדרש ארץ ישראלי קדום על הקריאות בתורה ובהפטרות במועדים ובשבתות מיוחדות, כגון שבת של פסח וסוכות, שבת חנוכה ועוד.
מדרשי אגדה רבים נוספים, מהם כאלה שנעלמו במשך השנים כמו מדרש אספה, מדרש אבכיר, ספרי זוטא, רוכזו בלקט המדרשים הנודע ילקוט שמעוני.
בנוסף על חיבורי האגדה האמורים לעיל, קיימים חיבורים מיוחדים שנועדו לתכני מוסר בלבד, ובהם: מסכת אבות, אבות דרבי נתן, מסכת דרך ארץ (דרך ארץ רבה ודרך ארץ זוטא), תנא דבי אליהו ועוד.
ראו גם

לשון חז"ל
ספרות האגדה היהודית
פרדס (יהדות)
לקריאה נוספת

אפרים אלימלך אורבך, חז"ל: פרקי אמונות ודעות, הוצאת מאגנס, 1971.
אפרים אלימלך אורבך, מעולמם של חכמים: קובץ מחקרים, הוצאת מאגנס, 1988.
אברהם אדרת, מחורבן לתקומה: דרך יבנה בשיקום האומה, הוצאת מאגנס, 1997.
מחברים שונים, מירושלים ליבנה: תקופת המשנה והתלמוד ומבוא לתורה שבעל-פה (4 כרכים), הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 1976.
אברהם הולץ, בעולם המחשבה של חז"ל: בעקבות משנתו של מקס קדושין, ספרית פועלים, 1978.
יונה פרנקל, דרכי האגדה והמדרש, הוצאת מסדה, 1991.
יונה פרנקל, מדרש ואגדה (3 כרכים), הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 1996.
יונה פרנקל, סיפור האגדה: אחדות של תוכן וצורה, קובץ מחקרים, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2001.
נעם זהר, בסוד היצירה של ספרות חז"ל – העריכה כמפתח למשמעות, הוצאת מאגנס, 2007.
מנחם כהנא, ורד נעם, מנחם קיסטר, דוד רוזנטל (עורכים), ספרות חז"ל הארץ־ישראלית: מבואות ומחקרים, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 2018.
המילון החדש לספרות חז"ל, מפעל המילון החדש לספרות חז"ל, אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן, תשל"ב–תשל"ד
יהושע ענבל, תורה שבעל פה: סמכותה ודרכיה, מוסד הרב קוק, ירושלים תשע"ה, באתר אוצר החכמה
הערות שוליים

↑  ובדברי הרמב"ם "שהן צריכין דעת רחבה ונפש חכמה וזמן ארוך" (הקדמה למשנה תורה מ')
↑  "לפי שאדם קורא תורה שבכתב תחילה, ואחר כך קורא בזה, ויודע ממנו תורה שבעל פה כולה, ואינו צריך לקרות ספר אחר ביניהם." (משנה תורה, הקדמה מ"ב)
| ספרות חז"ל |
| --- | --- | --- |
| מדרש | מדרשי הלכה • מדרשי אגדה |  |
| ספרות המשנה | מגילת תענית • משנה • תוספתא |  |
| תלמוד | תלמוד בבלי • תלמוד ירושלמי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555694005171  BNE: XX528636  BnF: cb119476799 (data)  GND: 4048110-4  LCCN: sh85110182  NKC: ph124962  SUDOC: 02743463X 
מספר שורות מכתב יד קאופמן: מסכת אבות, פרק א, משנה ו ומשנה ז. כתב-היד, שנחשב לאחד מכתבי-היד החשובים ביותר של המשנה, מתוארך לסביבות המאה ה-12.
העמוד הראשון של מסכת ברכות של התלמוד הבבלי במהדורת וילנא: במרכז הדף מופיע התלמוד, וסביבו הפירושים
דה נשיונל (להקה)

| --- | --- |

דה נשיונל בהופעה בשנת 2010
 מקום הקמה:  סינסינטי 
 מוקד פעילות:  סינסינטי, אוהיו
 תקופת הפעילות:  מ-1999
 סוגה:  אינדי רוק, אינדי פולק
 חברת תקליטים:  4AD
 www.americanmary.com
 פרופיל ב-IMDb
 חברים
 מאט ברניגר  ארון דסנר  ברייס דסנר  סקוט דבנדורף  בראיין דבנדורף
 
דה נשיונל (באנגלית: The National), היא להקת אינדי רוק אמריקאית אשר נוסדה בסינסינטי אוהיו, ארצות הברית בשנת 1999, ופועלת כיום מברוקלין, ניו יורק. שירי הלהקה, אשר תוארו כ״אפלים, מלנכוליים וקשים לפירוש״, מושרים בידי סולן הלהקה בעל קול הבריטון, מאט ברנינגר. שאר הלהקה מורכבת משני זוגות אחים: התאומים ארון (גיטרה וקלידים) וברייס (גיטרה) דסנר, והאחים סקוט (גיטרה בס) ובראיין (תופים) דבנדורף.
הלהקה הקליטה שבעה אלבומים. אלבומה Trouble Will Find Me היה מועמד לגראמי בקטגוריית "האלבום האלטרנטיבי הטוב ביותר" בשנת 2014.
ביוגרפיה > הקמה והיסטוריה מוקדמת

שורשי הלהקה נעוצים בלהקה מוקדמת יותר. בשנת 1991 מאט ברניגר וסקוט דבנדורף נפגשו באוניברסיטת סינסינטי, שם יסדו עם חברים נוספים את להקת ננסי, אשר סגנונה היה גראז' רוק. הלהקה פעלה כחמש שנים, אך הוציאה רק אלבום אחד בחברת וייף רקורדס.
בראיין ברייס וארון הם חברי ילדות אשר ניגנו לאורך השנים בלהקות שונות, ובשנת 1998 צירפו אליהם את מאט וסקוט.
הלהקה נוסדה בשנת 1999. שם הלהקה "דה נשיונל" נבחר עקב פעילות חברי הלהקה בנושאים חברתיים שונים.
בדצמבר 2020 יצא לאור השיר "Coney Island" של הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט, בו התארחה הלהקה. השיר נכלל באלבום Evermore.
פוליטיקה ואירועים חברתיים

בשנת 2008 תמכה הלהקה במועמדות ברק אובמה לנשיאות ארצות הברית, וביחד עם להקת הברידרז הקימו קונצרט רוק לתמיכה.
בשנת 2009 ניגנה הלהקה במופע התרמה עבור הבית הטיבטי של פיליפ גלאס בקרנגי הול בניו יורק.
בשנת 2010 הופיעה הלהקה בפני 25,000 איש, כהקדמה לנאום הנשיא ברק אובמה בקונצרט מדיסון.
אלבומים > אלבומי אולפן

2001: The National
2003: Sad Songs for Dirty Lovers
2005: Alligator
‏2007: Boxer
2010: High Violet
2013: Trouble Will Find Me
2017: Sleep Well Beast
2019: I Am Easy To Find
2023: First Two Pages of Frankenstein
2023: Laugh Track
אלבומים > מיני-אלבומים

2004: Cherry Tree EP
2008: The Virginia EP
הערות שוליים

↑  Cheng, Cheryl. "Interview: Matt Berninger of The National". The Scenestar Website, June 29, 2007.
↑  Dawidoff, Nicholas. "The National Agenda". New York Times, 23 April 2010.
↑  Taylor Swift - coney island (Lyric Video) ft. The National, נבדק ב-2021-04-27
↑  evermore, נבדק ב-2021-04-27
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012622732805171  GND: 10340002-3  ISNI: 0000 0000 9049 0939  LCCN: no2006027432  MusicBrainz: 664c3e0e-42d8-48c1-b209-1efca19c0325  NKC: xx0176054  VIAF: 218149196252574790114   WorldCat (עם VIAF): 218149196252574790114
המיסיונים הישועיים בצ'יקיטוס

המיסיונים הישועיים בנפת צ'יקיטוס שבמחוז סנטה קרוס בבוליביה הוקמו החל מסוף המאה ה-17, ופעלו בעיקר במהלך המאה ה-18. בניגוד למיסיונים אחרים, המשיכו המיסיונים בצ'יקיטוס להתנהל כקהילות גם לאחר גירוש הישועים ב-1767.
בשנת 1990 הוכרזו ששת המיסיונים ששרדו (מתוך עשרה שהוקמו) כאתר מורשת עולמית:
סן פרנסיסקו חאווייר 16°16′29″S 62°30′26″W﻿ / ﻿16.2748°S 62.5072°W﻿ / -16.2748; -62.5072
קונספסיון 16°08′04″S 62°01′29″W﻿ / ﻿16.1344°S 62.024696°W﻿ / -16.1344; -62.024696
סנטה אנה 16°35′03″S 60°41′20″W﻿ / ﻿16.5841°S 60.6888°W﻿ / -16.5841; -60.6888
סן מיגל 16°41′55″S 60°58′05″W﻿ / ﻿16.6986°S 60.9681°W﻿ / -16.6986; -60.9681
סן רפאל 16°47′13″S 60°40′26″W﻿ / ﻿16.7869°S 60.6738°W﻿ / -16.7869; -60.6738
סן חוסה 17°50′44″S 60°44′26″W﻿ / ﻿17.8456°S 60.7405°W﻿ / -17.8456; -60.7405