stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אקלים ארץ ישראל
הקיץ בישראל

הקיץ בישראל, הכולל בעיקר את החודשים יוני, יולי אוגוסט וספטמבר, מאופיין באקלים חם ולח במישור החוף והשפלה, ובאקלים חם ויבש יותר בהרים ובעמקים הפנימיים. גשם (או כל משקע אחר) בקיץ הוא נדיר מאוד, בעיקר בהרים. בחוף, לעיתים רחוקות, קורה ומטפטף מעט בשעות הבוקר, אולם בדרך כלל אין זו כמות מדידה.
לאקלים השורר בישראל במהלך הקיץ אחראיות שתי מערכות מזג אוויר:
האפיק הפרסי – במהלך חודשי הקיץ נוצר באזור הודו שקע המונסון, אשר גורם לגשמים כבדים במזרח אסיה לאורך חודשי הקיץ. שלוחה של השקע הזה, שנקראת האפיק הפרסי, עוברת דרך המפרץ הפרסי ומגיעה עד לים התיכון. שקע המונסון והאפיק הפרסי הן מערכות תרמיות וסטטיות, אשר אינן דועכות, מתגברות או משתנות בצורה דרסטית במהלך חודשי הקיץ. האפיק הפרסי גורם לרוחות צפון מערביות בישראל, מלבד במקומות שבהם יש השפעות מקומיות אחרות, כמו רוח העמק-הר או הבריזה הלילית. הרוחות הצפון מערביות מביאות לחות רבה לאזור החוף, אולם לחות זו לא מצליחה לטפס על ההרים או ליצור ענני גשם מכיוון שהיא חסומה על ידי אינוורסיה.
הרמה הסובטרופית – במהלך הקיץ הרמה הסובטרופית מצפינה וחוסמת את חדירתם של אפיקי רום לאזורינו. הרמה הסובטרופית גורמת להתמוככות ברום ומדכאת התפתחות של עננות מסוג כלשהו. לעיתים, כאשר הרמה הסובטרופית מתגברת, האפיק הפרסי נחלש ונוצר שרב התמוככות, בסיס האינוורסיה מנמיך והטמפרטורות בהרים עולות בחדות. בחוף לעומת זאת, אין עליה חדה של הטמפרטורות אבל ישנה התגברות של הלחות.
הסתיו בישראל

הסתיו בישראל דומה מאוד לאביב, והוא תופס את מקומו בחודשים ספטמבר, אוקטובר, נובמבר וחלק מדצמבר. גם בסתיו מופיע לעיתים קרובות אפיק ים סוף, ולעיתים רחוקות יותר שקעים שרביים. כיוון שבחודשי הסתיו הים חם עדיין (כאמור, הים מגיב לאט יותר לשינויי העונות עקב חומו הסגולי), מתאפשרת פעילות מזג אוויר ענפה יותר מבאביב ומתרחשות סופות רעמים רבות, בין אם כתוצאה מאפיק ים סוף ובין אם כתוצאה משקעים קפריסאים ראשוניים. בנוסף, בשל הקרינה החלשה והימים הקצרים, מופיעה לעיתים קרובות הרמה הסיבירית ואירועי קרה נפוצים בסתיו יותר מבאביב.
בשלב המוקדם של הסתיו האפיק הפרסי עדיין לא עזב את המזרח התיכון ולעיתים מתקיימים שני אפיקים בו זמנית: אפיק ים סוף והאפיק הפרסי. תופעה זו מכונה אפיק פרסוף, שילוב של שתי המילים פרסי וסוף. זהו למעשה מצב בו האפיק הפרסי ואפיק ים סוף נאבקים על השליטה במזרח התיכון. מאבק זה מסתיים במהלך אוקטובר בניצחון מוחץ של האפיק מים סוף.
אפיק ים סוף – מערכת נוספת שפוקדת את ארץ ישראל באביב ובסתיו היא אפיק ים סוף . זו שלוחה של שקע תרמי שמרכזו באזור סודאן. לרוב אפיק ים סוף מלווה ברכס רום ולכן לא גורם למשקעים. אולם כאשר נוצר מצב ובו הוא מלווה באפיק רום מפותח דיו, נוצרת הסעה של לחות מהאזורים הטרופיים. לחות זו מגיעה לאזור ישראל, ואם התנאים מאפשרים זאת, מתרחשת קונבקציה ויצירה של ענני סופות רעמים (קומולונימבוסים).
הלחות בארץ ישראל

הלחות בארץ ישראל נקבעת על פי המרחק מהים. ככל שהמקום קרוב יותר לים כך הלחות יותר גבוהה. בבקעת הירדן ואזור הערבה הלחות היא הנמוכה ביותר בארץ.
לעומת זאת, במישור החוף הלחות היא הגבוהה ביותר בארץ.
במהלך הקיץ אחוזי הלחות במישור החוף הם הגבוהים ביותר בשנה מכיוון שהלחות המוזרמת למישור החוף על ידי האפיק הפרסי נכלאת בשכבה דקה ולמעשה חסומה על ידי אינוורסיה הנמצאת מעליה. בסוף הקיץ ובתחילת הסתיו האפיק הפרסי נחלש ומכאן שנחלשת הזרימה המערבית. היחלשות זו גורמת ללחות במישור החוף לרדת בצורה משמעותית ומכאן שבתקופה זו מורגשת במישור החוף הקלה משמעותית בעומס החום.
בחורף, מערכות גשם בהן קיימות זרימות מערביות שעוברות דרך רבה מעל הים מביאות כמות משקעים גדולה יותר.
הלחות נמדדת בצורה של לחות יחסית (Relative humidity = RH).
הלחות היחסית היא היחס בין כמות אדי המים באוויר לבין כמות אדי המים המקסימלית שהאוויר מסוגל להכיל. הכמות המקסימלית הזו גדלה ככל שטמפ' האוויר גבוהה יותר.
כאשר הלחות היחסית עולה ל-100% (כלומר האוויר אינו מסוגל להכיל עוד אדי מים) זהו מצב של רוויה. במצב זה, אדי המים יתעבו לטיפות מים שמשקלן גדול מהאוויר והן יורדות בצורת גשם.
כאשר בקרבת הקרקע נמדדת לחות יחסית גבוהה מאוד זהו מצב הנקרא ערפל. במילים אחרות היווצרות ענן בקרבת פני הקרקע.
הטמפרטורה בארץ ישראל > טמפרטורות קיצוניות שנמדדו

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
טבלת מידות החום המרביות שנרשמו במקומות שונים בארץ: 
| אזור  | מידת החום (במע' צל') | תאריך |
| טירת צבי | 54 | 21.06.1942 |
| קלי"ה | 51.2 | 22.06.1942 |
| נערן | 51 | 2.08.2015 |
| גלגל | 49.3 | 2.08.2015 |
| טבריה | 49 | 21.06.1942 |
| סדום | 49.9 | 17.07.2019 |
| אילת | 48.9 | 04.09.2020 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
טבלת מידות הקור המרביות שנרשמו במקומות שונים בארץ: 
| אזור  | מידת החום (במע' צל') | תאריך |
| לוע הר אביטל | 17.2- | 15.12.2013 |
| הר החרמון | 17- | 10.2.2020 |
| מרום גולן | 14.2- | 10.01.2015 |
| בקעת בית נטופה | 13.7- | 07.02.1950 |
| מרום גולן | 13.6- | 15.12.2013 |
| אל רום | 8.8- | 15.12.2013 |
| חברון | 8.6- | פברואר 1898 |
| עין זיוון | 7- | 15.12.2013 |
| ירושלים | 6.7- | 25.1.1907 |
| הר תבור | 5.4- | 07.2.1950   |
מידת החום הגבוהה ביותר שנרשמה בארץ, מאז החלו לתעד את אקלים ארץ-ישראל הייתה 54 מעלות צלזיוס, בטירת צבי שבעמק בית-שאן, ב-21 ביוני 1942. באותו יום הייתה מידת החום באזור החוף 45 מעלות, בירושלים 44 מעלות בעמק יזרעאל 50 מעלות ובים המלח 51 מעלות.
הטמפרטורה בארץ ישראל > טמפרטורות קיצוניות שנמדדו > שנת 2010

שנת 2010 נחשבת לחמה ביותר מאז החלו המדידות. ההפרש בינה לבין השנה השנייה ברשימה נע בין מעלה למעלה וחצי. ההפרש בין הטמפרטורה הממוצעת בשנה זו לבין הממוצע הרב שנתי היה אף הוא חריג (22.1 מעלות צלזיוס בבית דגן לעומת 19.4, 20.3 בירושלים לעומת 17.5, 23.4 בבאר שבע לעומת 19.7).
החריגות בטמפרטורות בשנת 2010 החלה כבר בחודש ינואר שהיה החם ביותר ב-60 השנים שלפניו. מגמה זו המשיכה בחודש פברואר שהיה גם הוא החם ביותר מזה 70 שנה וכלל פרק חם ארוך בו הטמפרטורות הגיעו למעל 30 מעלות. חודש מרץ היה חם מהממוצע במידה ניכרת אף הוא וגם אפריל, מאי ויוני היו חמים מהממוצע בכל הארץ.
אוגוסט 2010 נחשב לחודש חם במיוחד, החם ביותר מאז החלו מדידות בארץ ישראל. בגל חום הראשון לחודש זה (שהחל עוד בשלהי חודש יולי) שפקד את ישראל גרם למידות חום גבוהות במיוחד. שיאי הטמפרטורות שנמדדו לא שברו אמנם את השיאים הקיימים ברוב התחנות למעט באר שבע בה נמדדו 43.8 מעלות, אך טמפרטורות המינימום היומיות (טמפרטורות הלילה), הגיעו לרמות גבוהות במיוחד, למשל 28 מעלות באזור החוף (שיא של כל הזמנים), 32 מעלות באילת ומעל 34 מעלות בים המלח. גל החום השני ששיאו התרחש בימים 19–20 באוגוסט היה קיצוני אף יותר ובו נשברו שיאים בתחנות רבות לחודש אוגוסט, ובמקצתן אף לכלל חודשי השנה. לדוגמה 40.6 מעלות בהר כנען, 45.5 מעלות בכפר בלום.
באוקטובר 2010 נרשמו טמפרטורות חסרות תקדים לחודש זה (41.8 מעלות בבית דגן, למשל). נובמבר 2010 היה נובמבר החם ביותר מאז החלו המדידות והטמפרטורה הממוצעת באותו החודש הייתה חמה יותר מהטמפרטורה באוקטובר ממוצע, ואף טמפרטורת המינימום בהרים בו הייתה[דרוש מקור] גבוהה יותר מטמפרטורת המקסימום בשנה לאחר מכן (2011). מעבר לכך, חריגות הטמפרטורה בנובמבר 2010 הייתה החריגות הגבוהה ביותר בכל חודש שהוא לחיוב או לשלילה עם חריגה של 5.47+ מעלות מעל הממוצע של נובמבר במפלס 850 מיליבר של לחץ אטמוספירי (המשקף בצורה טובה גם את הטמפרטורה בקרקע). בנוסף, נובמבר 2010 בלט בהיעדר מוחלט של גשם ברוב תחנות המדידה, תופעה שאירעה רק ב-1946 וב-1962. תנאי היובש של 2010 גרמו במידה ניכרת להתפשטותה המהירה של השרפה בכרמל בדצמבר.
הטמפרטורה בארץ ישראל > מידות קור קיצוניות

הטמפרטורה הנמוכה ביותר שנמדדה במאה העשרים בארץ ישראל הייתה 13.7- מעלות צלזיוס בבקעת בית נטופה. בירושלים הטמפרטורה הנמוכה ביותר שנמדדה הייתה 6.7- מעלות צלזיוס. היא נמדדה ב-25 בינואר 1907. הטמפרטורה הנמוכה ביותר שנמדדה בירושלים למן קום המדינה הייתה 5.1- מעלות צלזיוס. הדבר אירע בחורף הקשה של שנת 1950 שבו באורח נדיר ירד שלג בתל אביב והטמפרטורה במישור החוף ירדה אל מתחת לאפס.
ב-15 בדצמבר 2013 נמדדה הטמפרטורה הנמוכה ביותר במאה העשרים ואחת בארץ ישראל, 15.6- מעלות צלזיוס בסביבות הר בנטל, בסמוך למרום גולן אשר בצפון רמת הגולן. ב־10 בינואר 2015 נמדדו 14.2- מעלות צלזיוס במרום גולן..[דרושה הבהרה]
חקר האקלים בארץ ישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
לחקר האקלים בישראל יש חשיבות גבוהה הן בהיערכות וקביעת מדיניות להתמודדות עם תנאי מזג האוויר ותופעות טבע קשורות, והן בהבנה רחבה של שינויי האקלים וההתחממות הגלובלית והשפעותיהם על ישראל.
תפיסות סביבתיות ותפיסות מוסריות שונות רואות בחקר האקלים נושא מרכזי בשיח על קביעת מדיניות בכלל.
חקר האקלים בארץ ישראל > תחנות מטאורולוגיות

ברחבי הארץ פזורות תחנות מטאורולוגיות ממוחשבות למדידת כל הבטי האקלים - לחץ אוויר, טמפרטורה, כמות גשם עוצמת קרינת השמש וכיוצא בזה.
חלק מתחנות הגשם פועלות בצורה ידנית בה מדווח כל מודד, הפועל בהתנדבות וקרוי "צופה גשם", לשירות המטאורולוגי על כמות הגשם שנמדדה במקומו באותה יממת גשם (08:00 עד 08:00 למחרת).
התחנה הגבוהה ביותר ממוקמת בראש צורים שבגוש עציון ברום של 950 מטר מעל פני הים.
התחנה הגבוהה ביותר באזור החוף היא תחנת אבן יצחק השוכנת ברום של 180 מטר מעל פני הים.
התחנה הנמוכה ביותר היא תחנת סדום, שנמצאת ברום של 390- מטר. התחנה הנמוכה ביותר במישור החוף היא בשדה דב ברום של ארבעה מטר בלבד מעל פני הים.
ראו גם

היסטוריה של חורפים בישראל
סינופטיקה
מודלים לחיזוי מזג אוויר
תחזית עונתית
שינוי האקלים בישראל
ביאורים

↑  עד לתיקון ב-2022 השיא היה 272.5 מ"מ שנמדדו ב-9 בדצמבר 1921 בהדר הכרמל בחיפה
הערות שוליים

↑   ממוצע חודשי של גשם בתל-אביב, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
↑  Average Annual Precipitation for European Cities
↑  השירות המטאורולוגי: שיא של 51 שנה בכמות הגשמים בצפון בשבועיים, באתר ynet, 9 בינואר 2020
↑  אירוע הגשם 14 עד 17 בדצמבר 2020, באתר השירות המטאורולוגי הישראלי
↑  השירות המטאורולוגי: שיא של 51 שנה בכמות הגשמים בצפון בשבועיים, באתר ynet, 9 בינואר 2020
↑  הכתובת הייתה על הקיר שקרס: השיטפונות שוב תפסו את ישראל לא מוכנה, באתר וואלה! חדשות, ‏2020-01-10 (ארכיון)
1 2  גשם באשקלון 9 בנובמבר 2015, השירות המטאורולוגי הישראלי
1 2 3  תיקון שיא כמות הגשם היומית המוחלטת של ישראל, באתר השירות המטאורולוגי הישראלי, ינואר 2022
1 2  מאגר נתוני השירות המטאורולוגי
↑  עיתון "דבר", שלג בהרי ארץ-ישראל, באתר ויקיטקסט, 1 בדצמבר 1938
↑  https://www.israelhayom.co.il/weathern/article/16810264
↑  מו"פ צפון, תחנת אלרום א'
↑  מקור
↑  מקור
↑  סיכום ינואר 2010
↑  השירות המטאורולוגי הישראלי, סיכום פברואר 2010
↑  מקור
↑  Envista - Air Resources Manager, www.mop-zafon.net, כדי לראות את המידע יש לבחור בדו"חות, לבחור בדו"ח תחנה, לבחור את תחנת אלרום א ולבחור במדד "חום ממוצע".
↑  צביקה גרוניך, ‏מינוס 14.2 מעלות במרום הגולן, באתר כיכר השבת, 12 בינואר 2015
| ידיעת ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| כללי | ארץ ישראל • ידיעת ארץ ישראל • מחקר אזור בארץ ישראל |  |
| תחומי מדע | היסטוריה • גאוגרפיה • גאולוגיה • אקלים • החי • הצומח • הצפרות בישראל |  |
| תחומי הפעילות | לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה • של"ח וידיעת הארץ • סדרות חינוך • לימודי ארץ ישראל • חוגי סיירות • החקלאות בישראל |  |
| מוסדות | בתי ספר שדה • האגודה הגאוגרפית הישראלית • החברה ההיסטורית הישראלית • החברה המזרחנית הארץ-ישראלית • החברה להגנת הטבע • החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה • המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל • המחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן • המכון לארכאולוגיה (אוניברסיטת תל אביב) • המכון לארכיאולוגיה ע"ש זינמן • המכון לארכיאולוגיה גלילית • המכון ללימודי ים ע"ש ליאון רקנאטי • המרכז הבינלאומי לשימור ע"ש העיר רומא • המרכז למיפוי ארץ ישראל • המרכז למיפוי ישראל • העמותה הישראלית לפרהיסטוריה • הקרן לחקר ארץ ישראל • יד יצחק בן-צבי • מכון אבשלום • מכון ישראלי לארכאולוגיה • רשות העתיקות • רשות הטבע והגנים |  |
| מסלולים מסומנים | שביל ישראל • שביל ישראל לאופניים • שביל ירושלים • שביל הגולן • שביל הסנהדרין • שביל גולני • שביל הים • סובב כנרת |  |
| חוקרי ארץ ישראל | בנימין מטודלה • אשתורי הפרחי • יהוסף שוורץ • אברהם משה לונץ • אברהם יעקב ברור • זאב וילנאי • יוסף ברסלבי • שמריה גוטמן • צבי אילן • יוסי בן-ארצי • אורי דביר • ספי בן-יוסף • שמואל אביצור • ברוך ספיר • מורה דרך |  |
| ספרי יסוד | ארץ-ישראל: ספר-המסעות • מדריך ארץ ישראל • אנציקלופדיה אריאל • מדריך ישראל • כל ארץ ישראל • אנציקלופדיה לתולדות ארץ-ישראל • אנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל |  |
אתר החרמון שעל רכס החרמון פעיל במשך מספר שבועות בשנה. בתמונה אתר הסקי שבחרמון, מבט לעבר הרכבל העליון
הצפות במפרץ חיפה בחורף 1992
אפיק הרום העיקרי (ה"קערה") נמצא מעל איטליה וגורם שם למז"א גשום (מפת 500 מ"ב)
כוחות צה"ל פועלים לסיוע בחילוץ אזרחים באזורי ההצפות בצפון הארץ. נהריה, ינואר 2020
אינפלציה קוסמית

היסטוריית היקום
אינפלציה קוסמית היא תהליך פיזיקלי היפותטי שהתרחש ביקום הקדום, חלקיק זמן לאחר המפץ הגדול. לפי הגרסה שהגה האסטרונום אלן גות ב-1980 האינפלציה התרחשה החל מ-10-35 שניות לאחר המפץ הגדול ועד כ-10-32 שניות לאחריו. בפרק זמן זה עבר היקום תהליך של התנפחות מהירה עד אין שיעור, שהגדילה את נפח היקום הנראה מגודל זעיר לגודל של גלקסיה בינונית. כתוצאה מתהליך זה, היקום הנראה הוא אך פיסה קטנה עד אינסוף מהיקום המלא.
מודל היקום האינפלציוני (בעברית גם "מודל היקום התופח") פותח על מנת לפתור כמה בעיות שמודל "המפץ הגדול" לבד לא יכול היה להסביר כמו: הומוגניות היקום (כלומר מדוע היקום נראה אחיד מכל נקודת תצפית) והאיזוטרופיות שלו (כלומר מדוע היקום נראה אחיד בכל כיוון).
המודל יכול להסביר מדוע גודלו של פרמטר הצפיפות שווה ל-1, כפי שנמדד.
מבוא

בסביבות 1930 גילה אדווין האבל כי האור מהגלקסיות המרוחקות עבר הסחה לאדום. ככל שהגלקסיה הייתה מרוחקת יותר, כך גדלה ההסחה לאדום. הפירוש הראשון שניתן לתופעה זו הוא שהגלקסיות מתרחקות מכדור הארץ. אך אם כדור הארץ אינו נמצא במיקום מרכזי מיוחד ומועדף ביקום, פירוש הדבר שכל הגלקסיות מתרחקות זו מזו, וככל שהמרחק ביניהן גדל, כך הן מתרחקות מהר יותר. כעת מקובלת הפרשנות לפיה המרחב והיקום מתפשטים, נושאים עמם את הגלקסיות הם הגורמים לתופעה זו. תצפיות רבות אחרות תומכות ומובילות לאותה מסקנה. עם זאת, במשך שנים רבות לא היה ברור מדוע היקום מתפשט, או מהו הגורם לתופעה זו.
בהתבסס על תצפיות ניסיוניות רבות ועבודה תאורטית, מאמינים כיום כי הסיבה לתופעה, שאותה זיהה האבל, היא שהמרחב עצמו מתרחב, וכי הוא התרחב במהירות רבה בשבריר השנייה הראשונה לאחר המפץ הגדול. התפשטות מסוג זה ידועה כ"התפשטות מטריקה". במונחים של מתמטיקה ופיזיקה, "מטריקה" היא מדד למרחק בין שתי נקודות במרחב העונה על רשימת מאפיינים ספציפית, והמונח מרמז שתחושת המרחק בתוך היקום עצמו משתנה, אם כי בשלב זה היא קטנה מכדי שניתן יהיה לראות את השפעתה בקנה מידה הקטן מהמרחב הבין-גלקטי.
ההסבר המודרני ל"התפשטות המטריקה" בחלל הוצע על ידי הפיזיקאי אלן גות בשנת 1979, תוך בחינת הבעיה מדוע לא נראים כיום מונופולים מגנטיים. הוא מצא שאם היקום מכיל שדה במצב "ריק קוונטי" חיובי-אנרגטי, הרי שעל פי תורת היחסות הכללית הוא זה הגורם להתרחבות מעריכית של המרחב. מהר מאוד הבינו כי הרחבה כזו תפתור בעיות רבות אחרות שנותרו ללא מענה לאורך שנים. בעיות אלה נובעות מהצורך למצוא התאמה בין התצפית ביקום כפי שהוא נראה כיום, לבין התנאים ראשוניים שבהם היה היקום כאשר החל להתהוות, או תנאים "מיוחדים" שהתקיימו מיד בתחילת המפץ הגדול. תאוריית האינפלציה פותרת במידה רבה גם את הבעיות הללו, ובכך הופכת את היקום שלנו לסביר הרבה יותר בהקשר של תורת המפץ הגדול.
טרם התגלה שדה פיזיקלי שאחראי לאינפלציה זו. עם זאת כבר עתה ניתן לקבוע ששדה זה יהיה שדה סקלרי. השדה הסקלרי היחסי הראשון שקיימו הוכח היה - שדה היגס. שדה היגס התגלה רק בשנים 2012–2013 ונמצא עדיין במחקר. כך שהמצב בו השדה האחראי לאינפלציה הקוסמית וההתרחבות המטרית טרם התגלה הוא סביר. השדה המוצע עם המערכת הקוונטית הצמודה לו (החלקיקים התת-אטומיים שקשורים אליו) זכו לכינוי ה"אינפלטון". אם תחום זה אינו קיים, יצטרכו המדענים להציע הסבר אחר לכל התצפיות המצביעות על כך שההתרחבות המטרית של החלל מוסיפה להתקיים גם כיום, אך לאט הרבה יותר מאשר בזמן האינפלציה הקוסמית.
התיאוריה

ליקום מתרחב יש בדרך כלל אופק קוסמולוגי, אשר באנלוגיה לאופק המוכר יותר מהארץ, הנגרם בגלל עקמומיות פני השטח של כדור הארץ. האופק הקוסמולוגי מסמן את הגבול בין חלק מהיקום שאותו יכול המתבונן לראות לבין החלק שלא ניתן לראותו. אור (או קרינה אחרת) הנפלטים על ידי גופים שמעבר לאופק הקוסמולוגי ביקום המאיץ לעולם לא יגיע לצופה, מכיוון שהמרחב שבין המתבונן לאובייקט מתרחב במהירות רבה מדי.
היקום הנצפה הוא קטע אחד של יקום לצד חלק אחר גדול הרבה יותר, שאינו ניתן לצפייה. החלקים האחרים של היקום, שמחוץ לאופק הקוסמולוגי, עדיין לא יכולים לתקשר עם כדור הארץ. במודל המפץ הגדול החם, ללא אינפלציה, האופק הקוסמולוגי גדל ומתפשט כך שבמהלך הזמן אזורים חדשים ניתנים לתצפית. עם זאת, כאשר צופה מקומי רואה אזור כזה לראשונה, הוא לא נראה שונה מכל אזור אחר בחלל שהצופה המקומי כבר ראה. קרינת הרקע הקוסמית שלו נמצאת כמעט באותה הטמפרטורה כמו קרינת הרקע של אזורים אחרים, עקמומיות בחלל-זמן מתפתחת באותו הקצב שבהם היא מתפתחת גם באזורים האחרים. מודל זה מציג תעלומה: כיצד יודעים האזורים החדשים האלה איזו טמפרטורה ואיזו עקמומיות היו אמורים להיות להם? הם לא יכלו ללמוד זאת על ידי קבלת איתותים, מכיוון שהם לא היו בעבר בתקשורת עם חרוט האור של העבר שלנו.
האינפלציה הקוסמולוגית עונה על שאלה זו באמצעות ההנחה שכל האזורים מגיעים מעידן קדום יותר שהכיל אנרגיית ריק גדולה, או שהקבוע הקוסמולוגי שונה מאפס. מרחב שהקבוע הקוסמולוגי אינו אפס שונה מבחינה איכותית ממרחב החסר אותו: האופק הקוסמולוגי נשאר במצב יציב במקום לנוע החוצה. עבור כל אחד מהצופים במרחב, המרחק לאופק הקוסמולוגי נותר קבוע. עם המרחב המתרחב באופן אקספוננציאלי, שני משקיפים סמוכים נפרדים מהר מאוד; עד כדי כך שהמרחק ביניהם חורג במהירות מגבולות התקשורת ביניהם. פרוסות המרחב מתרחבות מהר ומכסות נפחים אדירים. כך שגופים נעים ללא הרף מעבר לאופק הקוסמולוגי שנמצא במרחק קבוע, והמרחב הופך להיות הומוגני.
כאשר השדה האינפלציוני נרגע לאט לאט, הקבוע הקוסמולוגי מתאפס והחלל מתחיל להתרחב בקצב רגיל. האזורים החדשים שמופעים בשלב ההתרחבות הרגיל הם בדיוק אותם אזורים שנדחקו מעבר לאופק במהלך האינפלציה, וכך הם נמצאים כמעט באותה טמפרטורה ובאותה בעקמומיות, מכיוון שהם מגיעים מאותו שטח שהיה קטן במקור .
תאוריית האינפלציה הקוסמולוגית מסבירה אפוא מדוע הטמפרטורות ועקמומיות המרחב באזורים כה שונים הן כל כך דומות. יתרה מזו הדבר מבהיר מדוע העקמומיות הכוללת של קטע מחלל בזמן גלובלי קבוע היא אפס. תחזית זו מרמזת כי צפיפות החומר הרגיל ביחד עם החומר האפל ואנרגיית הריק ביקום צריכים להשתוות בדיוק לצפיפות הקריטית. זו גם בדיוק הצפיפות הנצפית של היקום. מה שמפתיע יותר, האינפלציה הקוסמולוגית מאפשרת לפיזיקאים לחשב את ההבדלים הזעירים בטמפרטורה של אזורים שונים הנובעים מתנודות קוונטיות בזמן ההתפשטות האינפלציונית. רבות מהתחזיות הכמותיות הללו אושרו.
התיאוריה > ביסוס נסיוני

אישוש לתאוריה זו הגיעו ב-2014, כאשר קבוצת חוקרים מאוניברסיטת הרווארד ואחרות, הצליחה לזהות באמצעות הטלסקופ BICEP2 הממוקם ליד התחנה האנטארקטית אמונדסן-סקוט שבקוטב הדרומי שינויים קלים בקרינת הרקע הקוסמית, שמקורם בגלי הכבידה של התנפחות היקום. בתחילת 2014 פורסמו ממצאי המחקר של קובאץ על ידי מחלקת המחקר של האסטרופיזיקה באוניברסיטת הרווארד.
המאמר צבר פופולריות רבה ואף כונה "האקדח המעשן של האינפלציה".
בעקבות פרסום הממצאים התגלתה ביקורת בקרב קהילת המדע. במאי 2014 פרסם דייוויד ספרגל מאמר הטוען כי ייתכן שהאות של-BICEP2 זוהם על ידי האבק שמרחף בין הכוכבים בגלקסיה שלנו. המאמר שלו הסביר שהשדות המגנטיים של שביל החלב מניעים את האבק הגלקטי בדפוסי פיתול. אור הכוכבים חוזר מהאבק הזה בצורת זוהר מתפתל קלוש. חלק מהפוטונים של הזוהר הזה היו עלולים להתגנב לתמונה ולהתערבב עם הזוהר של המפץ הגדול בלי שהצוות ישים לב.
בפברואר 2015 הודה צוות המחקר שקיימים פערים אלו.
ראו גם

המפץ הגדול
באריוגנזה
הערות שוליים

↑  מאיר מידב, נח ברוש, חגי נצר, צפונות היקום – אשנב לאסטרונומיה, האוניברסיטה הפתוחה, תשע"ג–2013, עמ' 337, הערה 6.
↑  Saul, Ernest (2013). The Coded Universe: The Path to Eternity. Dorrance Publishing Co. p. 65. ISBN 978-1434969057. נבדק ב-2019-07-14.
↑  Using Tiny Particles To Answer Giant Questions. Science Friday, 3 April 2009.
↑  Spergel, D.N. (2007). "Three-year Wilkinson Microwave Anisotropy Probe (WMAP) observations: Implications for cosmology". The Astrophysical Journal Supplement Series. 170 (2): 377–408. arXiv:astro-ph/0603449. Bibcode:2007ApJS..170..377S. CiteSeerX 10.1.1.472.2550. doi:10.1086/513700. WMAP... confirms the basic tenets of the inflationary paradigm...
↑  "Our Baby Universe Likely Expanded Rapidly, Study Suggests". Space.com.
↑  אבי בליזובסקי, "עדות ישירה ראשונה לקיומם של גלי כבידה שגרמו ליקום להתנפח מיד לאחר המפץ הגדול", אתר הידען, 18 במרץ 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541760905171  LCCN: sh89007075
אילון ירושלמי

אילון ירושלמי (נולד ב-10 במרץ 1997) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר במכבי הרצליה.
קריירה

ירושלמי החל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של מכבי תל אביב במדיה שיחק עד גיל 17, אז הצטרף למכבי נתניה. ב-20 במרץ 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, בהפסד 1–4 להפועל עכו.
בקיץ 2017 הושאל להפועל חדרה מהליגה הלאומית, במדיה רשם 30 הופעות והיה שותף לחזרה של המועדון לליגת העל אחרי 39 שנות היעדרות. בתום העונה חזר לנתניה, אך לא זכה לדקות משחק רבות במדיה.
בקיץ 2019 הושאל לסקציה נס ציונה, אך במהלך העונה הצטרף להפועל אום אל-פחם. בסיום העונה חזר לעוד עונה בנתניה בסיומה שוחרר וחתם בהפועל רמת גן.
ב-20 ביוני 2022 חתם בסקציה נס ציונה.
ב-17 ביולי 2023 חתם במכבי הרצליה.
ב-27 ביוני 2024 חתם במכבי יפו.ב-7 בינואר 2025 חזר למכבי הרצליה.
הערות שוליים

↑  תומר חבז, ‏סירושטיין, מגבו ואילון ירושלמי חתמו בנס ציונה, באתר ONE‏, 20 ביוני 2022
↑  תומר חבז, ‏מכבי הרצליה החתימה את הקשר אילון ירושלמי, באתר ONE‏, 17 ביולי 2023
לוי ביליג

לוי ביליג
לוי (לואיס) בִּילִיג (Billig;‏ 1897 – 21 באוגוסט 1936) היה איש חינוך, מזרחן, אחד המרצים הראשונים במכון למדעי המזרח באוניברסיטה העברית וחבר ועדת הבחינות הממשלתית. נרצח במהלך פרעות תרצ"ו.
קורות חיים

ביליג נולד בלונדון, אנגליה, בן לדב (ברנרד). ביליג היה בן יחיד עם שלוש אחיות, וגדל והתחנך במשפחה יהודית-ציונית יוצאי רוסיה. לאחר שסיים בהצטיינות את לימודיו היסודיים והתיכוניים, המשיך ללימודיו הגבוהים באוניברסיטאות לונדון וקיימברידג', בתחומים פילולוגיה, לימודים קלאסיים, מזרחנות ולימודי יוונית וגרמנית.
בהמשך למד שפות שמיות, ובעיקר את השפה הערבית. ביליג סיים בהצטיינות את לימודיו וקיבל את תואר המאסטר בספרות לטינית ויוונית בשנת 1920, לאחר מכן, הוצעה לו כהונה כמרצה באנגליה, אולם נענה בשנת 1926 להזמנה מפרופ' יוסף הורוביץ להיות מרצה לשפה וספרות ערבית במכון למדעי המזרח שבסמוך לפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטה העברית בירושלים, לאחר הסכמתו הפך למרצה הראשון במכון. ביליג היה חבר בברית שלום.
בפעילותו במכון חקר את הזרם השיעי באסלאם וייצג את האוניברסיטה בקונגרסים בינלאומיים למזרחנים בשנים 1928 (לונדון) ו-1931 (ליידן, הולנד), וכן היה חבר מערכת ב"פלסטיין אוריינטל סוסייטי" ובוועדת הבחינות הממשלתית.
בשנת 1930 יצא בסבב ספריות לעיראק וממלכת פרס, במטרה לחפש ספרים עבור מחקרו בכת השיעים. באותה השנה הוציא ביליג מקראה וספר לימוד בערבית שכתב וליקט, יחד עם אבינועם ילין (בנו של דוד ילין), בשם "ליקוטי קריאה בלשון הערבית".
בתחילת המרד הערבי הגדול, בבוקר ג' באלול תרצ"ו, נורה ביליג למוות על ידי מתנקש ערבי מהכפר סילוואן, בחדרו בביתו של פריץ סימון (מפקד המקום מטעם "ההגנה"), בשעה שפרצה כנופיה לשכונת הפקידים - בין המחנה הצבאי ותלפיות בדרך לארמון הנציב. בעת הרצח עבד ביליג על מחקרו בתולדות התרבות הערבית.
ביליג היה בן 39 במותו. נקבר בבית העלמין בהר הזיתים. הותיר אחריו הורים ואחיות.
לאחר מותו קיימה האוניברסיטה העברית ימי לימוד לזכרו ופתחה בקרן בסך 500 לירות שפירותיה ישמשו פרס עבור תלמידים במדעי המזרח.
ספריו

לקוטי קריאה בלשון הערבית: לתלמידי בת"ס וללומדים מעצמם, יחד עם אבינעם ילין, לונדון: מקמילן, 1930.
مختارات القراءة فى اللغة العربية: للمدارس والطلبة, יחד עם אבינעם ילין, לונדון: מקמילן, 1930
לקריאה נוספת

'ביליג, לוי', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 536. (הספר בקטלוג ULI)
Endless Summer Vacation

| טבלת דירוגים עבור Endless Summer Vacation> ציונים משוקללים.מקור | טבלת דירוגים עבור Endless Summer Vacation> ציונים משוקללים.ציון |
| --- | --- |
Metacritic: 81/100
AnyDecentMusic?‎: 7.4/10
Album of the Year: 78/100
ציוני ביקורות
מקור: ציון
Clash: 8/10
הגרדיאן: 
אינדפנדנט: 
NME: 
The Line of Best Fit: 6/10
סלנט: 
דיילי טלגרף: 
DIY: 
Evening Standard: 
Endless Summer Vacation (בעברית: חופשת קיץ אינסופית) הוא אלבום האולפן השמיני של הזמרת-יוצרת האמריקאית מיילי סיירוס. האלבום יצא לאור ב-10 במרץ 2023, על ידי חברות התקליטים קולומביה רקורדס וסמיילי מיילי בע"מ. סיירוס החלה לעבוד על האלבום זמן קצר לאחר שעזבה את חברת התקליטים RCA רקורדס והוחתמה על ידי קולומביה רקורדס בשנת 2021. זה יהיה אלבום האולפן הראשון שלה מאז Plastic Hearts ‏(2020). בזמן שעבדה על האלבום, הוציאה את האלבום ההופעה שלה Attention: Miley Live‏ (2022). מתוך האלבום יצא לאור הסינגל המוביל "Flowers" ב-13 בינואר 2023. הוא קבע מספר שיאי בשירות הזרמת מוזיקה והגיע למקום הראשון בבילבורד גלובל 200 ולמעלה מ-45 מדינות, כולל ארצות הברית ובריטניה.
סיירוס תיארה את Endless Summer Vacation כ"מכתב האהבה" שלה ללוס אנג'לס, שם הקליטה את האלבום. היא עבדה עם מפיקים קיד הרפון, גרג קורסטין, טיילר ג'ונסון, מייק ויל מייד איט, כאשר האחרון הפיק את האלבומים Bangerz‏ (2013), Miley Cyrus & Her Dead Petz‏ (2015), ו-She Is Coming‏ (2019).