stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קהילת יהודי מקנס
תולדות הקהילה לאחר השואה

לאחר השואה, יהודי מרוקו שמרו על זיקה חזקה לארץ ישראל לאורך הדורות, וקבוצות של יחידים עלו לארץ והיוו חלק משמעותי מהיישוב הישן. ניצני הפעילות הציונית המודרנית הופיעו החל מראשית המאה ה-20, ואיתם החלה להתגבר העלייה ממרוקו. גורמים חיצוניים כגון פרעות כנגד יהודים גם כן האיצו את קצב העלייה. לאחר הקמת מדינת ישראל ועד שנת 1967 עלו לארץ למעלה מ-250,000 יהודים ממרוקו, בעוד אחרים היגרו לארצות אירופה וצפון אמריקה ובעיקר לצרפת.
עם סיום מלחמת העולם השנייה חשו יהודי מרוקו כי פרק בתולדותיהם הגיע לקיצם. משנת 1947 גבר קצב העלייה ממקנאס, בסיוע המוסדות הציוניים ושליחים מארץ-ישראל. בשנות ה-60 של המאה ה-20 עזבו רוב יהודי העיר את מרוקו. בשנות השבעים נותרה קהילה קטנה של בני המעמד הבינוני ולהם שני בתי כנסת. רק כמה עשרות יהודים נותרו במלאח הישן. בשנת 1955 הוקם סניף משותף של פאס-מקנאס של "המסגרת" -המחתרת היהודית במרוקו הסניף אופיין בכמות פעילים גדולה בקהילה יהודית-מסורתית שמטרתם הייתה לפעול בצורה מחתרתית בתחום ההגירה. שנת 1961 הייתה שנה משמעותית בתולדות יהודי מרוקו בשל טביעת ספינת המעפילים "אגוז", אך חברי ארגון "מסגרת" המשיכו בפעילותם בהדבקת כרוזים תוך סיכון רב וכך נתפסו כמה מחבריהם. משטרת מקנאס טיפלה בחקירת חברי הרשת בכל מרוקו. ובפברואר 1961 נסגר הסניף לאחר חלוקת הכרוז הישראלי. לאחר מכן עלו היהודים בגלים, סביב מלחמת ששת הימים. וכך בא הקץ על קהילת יהדות מקנס.
בסוף הקדמתו של הרב יוסף משאש לספרו אוצר המכתבים כתב כך:
ישתבח יושב תהילות,
ויתעלה על חסול הגלות.
סיימנוה בלי הדרן עלה ובלי דעתן עלה,
פלאות יעשה עם עוד המסתופפים בצלה.
משוך ימשכם באהבה לארץ האבות,
אשר בה באמת שמחת כל הלבבות.
חי יתן בלבם להכיר ערכה יותר מכל הפץ,
זריזים אז יהיו לעלות בלב חפץ.
קדוש יקראו לעפרה ואבניה,
ויאמץ לבבכם להיות בניה ובוניה.
העיר מקנס ידועה בזכות גדולי תורה שיצאו ממנה, בהם בני משפחת אלקובי, בוסידאן, בן-עטר, ברדוגו (בירדוגו), טולדאנו ומשאש.
אלסנדריה (נפה)

נפת אלסנדריה (באיטלקית: Provincia di Alessandria) היא נפה באיטליה עם אוכלוסייה של כ-430,000 תושבים (נכון ל-2015) ושטח של 3,560 קמ"ר. הנפה ממוקמת בדרום-מערב מחוז פיימונטה. בצפון הוא גובלת עם  נפת ורצ'ילי ובמערב עם נפת טורינו ועם  נפת אסטי. בדרום היא משיקה למחוז ליגוריה, ובדרום-מערב היא משיקה למחוז אמיליה-רומאניה ובמזרח - למחוז לומברדיה.
עיר הבירה של הנפה  היא אלסנדריה. בנפה יש 160 עיריות.
| עיריות | אוכלוסייה |
| --- | --- |
אלסנדריה (Alessandria): 91,373
קסלה מונפרטו (Casale Monferrato): 35,303
נובי ליגורה (Novi Ligure): 28,354
טורטונה (Tortona): 26,661
ולנצה (Valenza): 20,457
אקואי תרמה (Acqui Terme): 20,193
אובדה (Ovada): 11,661
סרוולה סקריביה (Serravalle Scrivia): 6,108
ארקואטה סקריביה (Arquata Scrivia): 5,869
קסטלנוובו סקריביה (Castelnuovo Scrivia): 5,572
הערות שוליים

1 2  אינדקס אוכלוסייה ב-2015, המכון הלאומי לסטטיסטיקה של איטליה.
| מחוז פיימונטה |
| --- | --- | --- |
| בירת המחוז | טורינו |  |
| ניב מקומי | פיימונטית |  |
| נפות | אלסנדריה • אסטי • ביאלה • ורבנו-קוזיו-אוסולה  • ורצ'ילי • טורינו • נוברה • קונאו |  |
| ערים | איווריאה • אלסנדריה  • אסטי • ביאלה • ורצ'לי • מונדובי • סאלוצו • קארמניולה • קונאו • קזאלה מונפראטו • קראסקו |  |
| אתרים יהודיים | יהדות פיימונטה • יהדות אסטי • יהדות קזאלה מונפראטו |  |
| אתרי טבע | נהר טנרו • נהר בורמידה • נהר צ'רבו • אגם אורטה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554809805171  BNE: XX455955  BnF: cb11974443n (data)  GND: 4444281-6  LCCN: nb2009023480  MusicBrainz: b7f4b23e-5000-46fe-b66f-fc4ff14a4604  SUDOC: 227124529  VcBA: 494/58799  VIAF: 217174657   WorldCat (עם VIAF): 217174657 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של איטליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עונת 2015/2016 ביורוליג

עונת 2015/2016 ביורוליג הייתה העונה ה-59 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל וה-16 שאורגנה על ידי Euroleague Basketball Company.
המשחק הראשון התקיים ב-16 באוקטובר 2015 והתחרות הסתיימה ב-15 במאי 2016. בתחרות השתתפו 24 קבוצות.
העונה הסתיימה בזכייתה של צסק"א מוסקבה בתואר. הייתה זו הזכייה השביעית בתולדותיה בתואר.
ננדו דה קולו הצרפתי, שחקנה של מצסק"א מוסקבה, נבחר לשחקן המצטיין של העונה וכן לשחקן המצטיין של הפיינל פור.
מתכונת התחרות

24 קבוצות החלו את העונה הסדירה כאשר המשחקים נערכו ב-4 בתים. בשלב הבא, 16 קבוצות התחרו ב-2 בתים. ארבע קבוצות מכל בית עלו למשחקי רבע הגמר שהתקיימו עד ל-3 ניצחונות. הפיינל פור נערך במרצדס-בנץ ארנה, ברלין.
דירוג הקבוצות

דירוג הקבוצות הוכרז ב-29 ביוני 2015.
| --- | --- |
: מנצח
: סגנית
: המקום השלישי
: המקום הרביעי
: הודחה ברבע הגמר
: הודחה בשמינית הגמר
: לא עלתה לשמינית הגמר
| מדינה (ליגה) | קבוצות | קבוצותסוג רישיון (מיקום בליגה לאומית בשנת 2014/15) | קבוצותסוג רישיון (מיקום בליגה לאומית בשנת 2014/15) | קבוצותסוג רישיון (מיקום בליגה לאומית בשנת 2014/15) | קבוצותסוג רישיון (מיקום בליגה לאומית בשנת 2014/15) | קבוצותסוג רישיון (מיקום בליגה לאומית בשנת 2014/15) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ספרד ספרד (ACB) | 4 | ריאל מדריד A (1) | ברצלונה A (2) | אוניקאחה מאלגה B (3) | קאחה לבורל A (6) |  |
| טורקיה טורקיה (TBL) | 4 | פינאר קרשיאקה נ (1) | אנאדולו אפס A (2) | פנרבחצ'ה אולקר A (3) | דרושפאקה WC (5) |  |
| רוסיה רוסיה (VTB) | 3 | צסק"א מוסקבה A (1) | חימקי מוסקבה B (2) | לוקומוטיב קובאן WC (3) |  |  |
| גרמניה גרמניה (BBL) | 2 | ברוזה בסקטס B (1) | באיירן מינכן WC (2) |  |  |  |
| יוון יוון (GBL) | 2 | אולימפיאיקוס A (1) | פנאתינייקוס A (2) |  |  |  |
| איטליה איטליה(Lega A) | 2 | דינמו סאסארי B (1) | EA7 מילאנו A (3) |  |  |  |
| צרפת צרפת (LNB Pro A) | 1 | לימוז' B (1) | שטרסבורג B (2) |  |  |  |
| ליטא ליטא (LKL) | 1 | ז'לגיריס קובנה A (1) |  |  |  |  |
| קרואטיה קרואטיה (ABA) | 1 | צדביטה זאגרב B (2) |  |  |  |  |
| ישראל ישראל (BSL) | 1 | מכבי תל אביב A (3) |  |  |  |  |
| פולין פולין (PLK) | 1 | ז'לונה גורה B (1) |  |  |  |  |
| סרביה סרביה (ABA) | 1 | הכוכב האדום B (3) |  |  |  |  |
העונה הסדירה > שלב הבתים > בית א'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | טורקיה פנרבחצ'ה אולקר | 10 | 8 | 2 | 770 | 707 | 63 | העפלה לטופ 16 |
| 2. | רוסיה חימקי מוסקבה | 10 | 5 | 5 | 798 | 740 | 58 | העפלה לטופ 16 |
| 3. | סרביה הכוכב האדום בלגרד | 10 | 5 | 5 | 766 | 813 | 47- | העפלה לטופ 16 |
| 4. | ספרד ריאל מדריד | 10 | 5 | 5 | 854 | 808 | 46 | העפלה לטופ 16 |
| 5. | גרמניה באיירן מינכן | 10 | 4 | 6 | 763 | 780 | 17- | נשירה ליורוקאפ |
| 6. | צרפת שטרסבורג | 10 | 3 | 7 | 711 | 814 | 103- | נשירה ליורוקאפ |
העונה הסדירה > שלב הבתים > בית ב'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | יוון אולימפיאקוס | 10 | 8 | 2 | 761 | 692 | 69 | העפלה לטופ 16 |
| 2. | טורקיה אנאדולו אפס | 10 | 6 | 4 | 863 | 805 | 58 | העפלה לטופ 16 |
| 3. | ספרד קאחה לבורל | 10 | 6 | 4 | 854 | 766 | 88 | העפלה לטופ 16 |
| 4. | קרואטיה צדביטה זאגרב | 10 | 4 | 6 | 750 | 780 | 30- | העפלה לטופ 16 |
| 5. | צרפת לימוז' | 10 | 3 | 7 | 698 | 823 | 125- | נשירה ליורוקאפ |
| 6. | איטליה EA7 מילאנו | 10 | 3 | 7 | 737 | 797 | 60- | נשירה ליורוקאפ |
העונה הסדירה > שלב הבתים > בית ג'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | רוסיה לוקומוטיב קובאן | 10 | 8 | 2 | 754 | 683 | 71 | העפלה לטופ 16 |
| 2. | ספרד ברצלונה | 10 | 6 | 4 | 822 | 747 | 75 | העפלה לטופ 16 |
| 3. | יוון פנאתינייקוס | 10 | 6 | 4 | 756 | 710 | 46 | העפלה לטופ 16 |
| 4. | ליטא ז'לגיריס קובנה | 10 | 5 | 5 | 697 | 731 | 34- | העפלה לטופ 16 |
| 5. | טורקיה פינאר קרשיאקה | 10 | 3 | 7 | 698 | 772 | 74- | נשירה ליורוקאפ |
| 6. | פולין ז'לונה גורה | 10 | 2 | 8 | 664 | 748 | 84- | נשירה ליורוקאפ |
העונה הסדירה > שלב הבתים > בית ד'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | רוסיה צסק"א מוסקבה | 10 | 9 | 1 | 911 | 784 | 127 | העפלה לטופ 16 |
| 2. | ספרד אוניקאחה מאלגה | 10 | 7 | 3 | 761 | 719 | 42 | העפלה לטופ 16 |
| 3. | גרמניה ברוזה בסקטס | 10 | 6 | 4 | 778 | 720 | 58 | העפלה לטופ 16 |
| 4. | טורקיה דרושפאקה | 10 | 4 | 6 | 704 | 740 | 36- | העפלה לטופ 16 |
| 5. | ישראל מכבי תל אביב | 10 | 4 | 6 | 750 | 792 | 42- | נשירה ליורוקאפ |
| 6. | איטליה דינמו סאסארי | 10 | 0 | 10 | 690 | 839 | 149- | נשירה ליורוקאפ |
העונה הסדירה > טופ 16 > בית ה'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | טורקיה פנרבחצ'ה אולקר | 14 | 11 | 3 | 1095 | 1032 | 63 |
| 2. | רוסיה לוקומוטיב קובאן | 14 | 9 | 5 | 1099 | 978 | 121 |
| 3. | יוון פנאתינייקוס | 14 | 9 | 5 | 1067 | 1027 | 40 |
| 4. | סרביה הכוכב האדום בלגרד | 14 | 7 | 7 | 1038 | 1060 | 22- |
| 5. | טורקיה אנאדולו אפס | 14 | 7 | 7 | 1121 | 1106 | 15 |
| 6. | טורקיה דרושפאקה | 14 | 5 | 9 | 1060 | 1083 | 23- |
| 7. | ספרד אוניקאחה מאלגה | 14 | 4 | 10 | 971 | 1076 | 105- |
| 8. | קרואטיה צדביטה זאגרב | 14 | 4 | 10 | 1038 | 1127 | 89- |
העונה הסדירה > טופ 16 > בית ו'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | רוסיה צסק"א מוסקבה | 14 | 10 | 4 | 1299 | 1185 | 114 |
| 2. | ספרד קאחה לבורל | 14 | 9 | 5 | 1110 | 1075 | 35 |
| 3. | ספרד ברצלונה | 14 | 8 | 6 | 1085 | 1059 | 26 |
| 4. | ספרד ריאל מדריד | 14 | 7 | 7 | 1173 | 1165 | 8 |
| 5. | רוסיה חימקי מוסקבה | 14 | 7 | 7 | 1164 | 1138 | 26 |
| 6. | גרמניה ברוזה בסקטס | 14 | 7 | 7 | 1073 | 1088 | 15- |
| 7. | יוון אולימפיאקוס | 14 | 6 | 7 | 1083 | 1105 | 22- |
| 8. | ליטא ז'לגיריס קובנה | 14 | 2 | 12 | 1007 | 1179 | 172- |
שלבי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר |  |  | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר |
 
|   |  |  טורקיה פנרבחצ'ה אולקר | 75 | 100 | 75 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  ספרד ריאל מדריד | 69 | 78 | 63 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  ספרד ריאל מדריד | 69 | 78 | 63 |  |  |   |   |  |  טורקיה פנרבחצ'ה אולקר | 88 |  |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |  טורקיה פנרבחצ'ה אולקר | 88 |  |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |  ספרד קאחה לבורל | 77 |  |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  ספרד קאחה לבורל | 84 | 82 | 84 |  |  |   |   |  |  ספרד קאחה לבורל | 77 |  |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  ספרד קאחה לבורל | 84 | 82 | 84 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  יוון פנאתינייקוס | 68 | 78 | 75 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  טורקיה פנרבחצ'ה אולקר | 96 |  |  |   |   |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  רוסיה צסק"א מוסקבה | 101 |  |  |   |   |
|   |  |  רוסיה צסק"א מוסקבה | 84 | 77 | 78 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  סרביה הכוכב האדום | 74 | 76 | 71 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  סרביה הכוכב האדום | 74 | 76 | 71 |  |  |   |  |  |  רוסיה צסק"א מוסקבה | 88 |  |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  רוסיה צסק"א מוסקבה | 88 |  |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |  רוסיה לוקומוטיב קובאן | 81 |  |  |   |   |   | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד |  |
|  |  |  רוסיה לוקומוטיב קובאן | 66 | 66 | 70 | 92 | 81 |   |   |  |  רוסיה לוקומוטיב קובאן | 81 |  |  |   |   |   | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד |  |
|  |  |  רוסיה לוקומוטיב קובאן | 66 | 66 | 70 | 92 | 81 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  ספרד ברצלונה | 61 | 92 | 82 | 80 | 67 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  ספרד קאחה לבורל | 75 |  |  |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  רוסיה לוקומוטיב קובאן | 85 |  |  |   |   |
שלבי הגמר > משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 במאי 2016 | רוסיה צסק"א מוסקבה | 96:101 | טורקיה פנרבחצ'ה אולקר | מרצדס-בנץ ארנה, ברלין צופים: 12,250 שיפוט: לואיג'י למוניקה (איטליה),  רוברט לוטרמוסר (גרמניה)   דאמיר יאבור (סלובניה) |
| 15 במאי 2016 |  |  |  | מרצדס-בנץ ארנה, ברלין צופים: 12,250 שיפוט: לואיג'י למוניקה (איטליה),  רוברט לוטרמוסר (גרמניה)   דאמיר יאבור (סלובניה) |
ישראל בתחרות

מכבי תל אביב השתתפה במשחקי ה-24, סיימה את הבית במקום חמישי, לא עלתה למשחקי ה-16 של היורוליג, והמשיכה לשחק בשלב הבתים השני של היורוקאפ, המפעל המשני של היורוליג.
אימרה סרנצ'ש

| --- | --- |

תמונה מלגלגת על אימרה סרנצ'ש (פורטונאטוס)
 לידה:  המאה ה־15 
 פטירה:  1526 
 מדינה:  ממלכת הונגריה 
 
אימרה סרנצ'ש (בהונגרית: Szerencsés Imre) במקור שניאור בן אפרים או ז(ס)למן בן אפרים או שלמה בן אפרים. בלטינית היה שמו פורטונאטוס, כלומר "בר מזל" ומכאן שמו ההונגרי סרנצ'ש (בר מזל). הוא היה "גזבר" המדינה או "שר אוצר" בתקופת שלטונו של לאיוש השני, מלך בוהמיה והונגריה סביב שנת 1526. אימרה סרנצ'ש היה צאצא למשפחה יהודית ממגורשי ספרד של שנת 1492 שהתיישבה בהונגריה, ויש אומרים ששמו המלא היה שלמה בן אפרים סניור, ממשפחת סניור המפורסמת בספרד.
chudrphv

הוריו גורשו לאלר צו מלכי ספרד פרדיננד ואיזבל על ידי תומאס דה טורקמדה האינקוויזיטור הידוע לשמצה שמשמעות הזכרת שמו הייתה מותם של אלפי יהודים, אך גם של מוסלמים. משפחתו של בן אפריים השתתפה בניהול הכספים הציבוריים במדינת מולדתם ספרד, ולכן היו מוכרים היטב כאנשי מקצוע מנוסים שמבינים בכסף. פורטונאטוס (בהונגרית כאמור סרנצ'ש) התאהב באישה נוצרייה, שהיו אז יחסי אהבה אסורים והוא הפך לאב לשני בנים. לכן הוא נלכד ויכול היה להימלט מעונש המוות האכזרי רק על ידי המרת דתו לנצרות. המרתו לאמונה הנוצרית התרחשה מתישהו בין 1504 לבין 1519. הוא השאיר את אשתו היהודיה ושני ילדיו בגטו בודה, הוטבל לנצרות באמצעות הבישוף לאסלו סלקאי, והארכיבישוף של אסטרגום סיים את תהליך התנצרותו.
פעילותו כגזבר

אימרה סרנצ'ס זכה ליוקרה רבה בשל מומחיותו בענייני כספים בחצרו של המלך לאיוש והמלכה מריה הבסבורג (1505–1558). בשנת 1520 קיבל סרנצ'ש את התואר "שר האוצר", אותו החזיק במשך ארבע שנים. במהלך המלחמה נגד הטורקים 1526-1521 המטבע ההונגרי הרשמי, הדנאריוס (במקורות העבריים נקרא דינר) הפך לחסר ערך. כבר בשנת 1521, בעת נפילת בלגרד (בהונגרית אז נקראה: Nándorfehérvár) אצילי דרום הונגריה האשימו את סרנצ'ש שעיכב את שיגור הכסף והנשק שהיו דרושים לשחרור העיר, מרשלנות ומחוסר רצון. בעצתו של סרנצ'ש, טבע אז המלך את הכסף המזויף שערכו האמיתי היה רק חצי מערכו הנקוב.
ב -7 במאי 1525, באספה הלאומית בבודה, האשימה האצולה את סרנצ'ש באינפלציה ובירידת ערך המטבע ובכך שהשתמש לרעה בהכנסות המלך. משלחת של שישים אצילים הגישה את בקשת האצולה למלך לאיוש בה ביקשו להרחיק את הגרמנים מחצרו תוך חמישה ימים, בשל היות כולם לותרנים, וכן את שגרירי הקיסר ושגרירי הרפובליקה הוונציאנית ושיעזבו את המדינה בהקדם האפשרי. יתר על כן, שסרנצ'ש היהודי יועלה על המוקד, ונבחרי האצולה יחזרו לשבת במועצה המלכותית.
המלך, שנכנע לאצילים, אסר את אימרה סרנצ'ש וכלא אותו במשך חודש. ברגע שהאסיפה הלאומית התפזרה, הורתה המלכה מריה לשחרר את הגזבר, כי שירותיו היו נחוצים במצב הקשה. הוא לווה לביתו בבודה על ידי שר חצר של המלכה מריה ושני רוזני חצר משלזיה. סרנצ'ש חגג את שחרורו במשתה. אצילי האספה הלאומית, שטרם עזבו את העיר, הסתערו והרסו את ביתו וכמעט הרגו אותו. הוא הצליח להימלט באמצעות הורדת חבל בחלק האחורי של הבניין.
באותה תקופה, על פי תיעוד מאותה תקופה, מסופר שבבודה "היה ניסיון השמצה להעליל על היהודים שהרגו כביכול ילד נוצרי", אם כי נאמר גם שהמעליל הנוצרי החביא את הדם בעצמו אצל היהודים. סרנצ'ש התערב בחצר המלך והצליח בכך שקיבל לידיו את המעליל. הוא השאיר אותו ליהודים שחנקו אותו.
לאחר שהעוינות בקרב האצולה ותומכיהם לא פחתה, סרנצ'ש התקרב לאישטוואן ורבצי ולמפלגת האצולה שהוביל, וניסח טיוטה להסדרת המצב הכספי המרוסק של המדינה. בתמיכתה של המלכה מריה והפלאטין באטורי, הוא הצליח להשיג את תמיכתו של ורבצי, כך שאיש כבר לא האשים אותו בפרלמנט של הטוון. אספת העם שהתקיימה בעיר זו מסרה לידיו את ניהול מכרות הנחושת שנלקח מבית הבנקאים של משפחת פוגר הגרמנית, בתקווה שיגדיל את הכנסות האוצר. אפשר להניח, שמאוחר יותר נבחר לסגן הממונה על האוצר, והוא היה זה שחשף את מעשי השחיתות של בית פוגר בניהול המכרות של המדינה. עד מותו ב-1526 נשאר אחד המלווים החשובים ביותר של החצר. עד מהרה החזיר סרנצ'ש את מצבו הכלכלי לתקין; בסוף 1525 הוא כבר חכר בבודה ובשנת 1526 גם בברטיסלבה את הזכות לגבות את המכס אחד חלקי שלושים.
בסוף ימי הביניים, "הריבית היהודית" הסטטוטורית הייתה 2% לשבוע. אם החייב לא הצליח לשלם את חובו עד לתאריך הפירעון, אז הוא היה חייב פעמיים, ובמקרה של אי עמידה במועד הפירעון, הוא היה חייב פעמיים וכן הלאה. אם המלך לאיוש השני קיבל מסרנצ'ש ב־1 בינואר 1525 מאה מטבעות זהב אז ב־1 בינואר 1526 היה עליו להחזיר לו אלף וארבע מאות מטבעות זהב. בקיץ 1526, סרנצ'ש כבר לא הלווה יותר למלכו, בדיוק בזמן הלא נכון עבור המלך, מכיוון שהסולטאן עמד לתקוף ולא היה כסף ולא היה צבא לכן המלך מישכן אצל סרנצ'ש את כל לכלי הכסף שלו כנגד הלוואה חדשה.
בערוב ימיו חזר אל דת אבותיו. דמותו הייתה אבטיפוס של "יהודי החצר". לקידום הקריירה שלו מצא צורך חיוני להתנצר, ואולם הסובבים אותו לא שכחו מעולם את מוצאו וההתקפות שנערכו נגדו כוונו אל היהודי המומר. זמן קצר לפני קרב מוהאץ', נפטר סרנצ'ש. "בשעת מותו, לפני יהודים רבים, חזר בתשובה והכה על חטאיו, בכה והתפלל ונפטר בתשובה."
מורשתו

לאחר קרב מוהאץ', התקדם צבאו של סולימאן הראשון צפונה, כלומר לבודה. האוכלוסייה היהודית בעיר לא ברחה מהטורקים. הם לא חששו מהם, מכיוון שידעו שהמוסלמים סובלניים יותר כלפי היהודים מאשר מהנוצרים. בנוסף, הם הכירו את המצב במערב הונגריה, משם ניסו היהודים לעבור לבודה מחשש לגירושם. יהודי בודה הוגלו ב-1526 על ידי הטורקים ליישוב מחדש בקונסטנטינופול, ורק אחרי הכיבוש מחדש של בודה לאחר 1541 ניתן להם לחזור. זמן קצר לאחר חזרתם לבודה, פרח הרובע היהודי הישן. על פי המפקד הטורקי, חיו בבודה בשנת 1547 238 משפחות נוצריות, 75 יהודיות ו-60 משפחות קופטיות. המפקד הוסיף ליהודים עוד 28 משפחות "אורחות". המשפחות היהודיות האורחות הללו התיישבו בטורקיה בין השנים 1541 - 1547. סטטוס האורח שלהם מרמז כי הם לא היו שייכים לאלה שאבות אבותיהם התגוררו בעבר בבודה, אלא לצאצאי היהודים הסורים-ספרדים שהתקבלו על ידי הסולטאן סולימאן הראשון כפליטי גירוש ספרד.
ספרות בנושא

מור יוקאי : הילד היהודי, 1843, ב: כל העבודות של Mór Jókai, I. Dramas (1843-1861), הוצאת אקדמיה, בודפשט 1971.
מור יוקאי: אימרה פורטונאטוס. יומנו של זקן לשעבר 1522, סיפור קצר, פשטי נפלו, 1852.
אדה סיגליגטי : מזל, משחק עצוב, 1867.
שמואל קוהן (רב) : תולדות היהודים בהונגריה. מהתקופות הקדומות ביותר למכת מוהץ', בודפשט, 1884.
שמואל קוהן (רב): בארות עבריות ונתונים לתולדות הונגריה, ארכיונים היסטוריים, 1880.
שאנדור ביכלר : אימרה שרנקסס, ספר הזיכרון של מאהלר. בודפשט 1937 .
ז'יגמונד מוריץ : פורטונאטוס, תיאטרון, בודפשט 1918.
אקוש מולנאר: הביוגרפיה המוחזרת, בודפשט 1937.
וילמוש פרנקוי : הונגריה לפני אסון מוהאץ, בודפשט, 1884.
הערות שוליים

↑  אימרה סרנצ'ש. נוכל או גאון פיננסי? (בהונגרית)
↑  Kulcsֳár Pֳéter: A Jageló-kor, Gondolat Kiadֳó, Budapest, 1981, 205. old.
אלה גרטנר

| --- | --- |

 לידה:  12 במרץ 1912 בנדין, רפובליקת פולין 
 פטירה:  5 בינואר 1945 (בגיל 32) מחנה ההשמדה בירקנאו, גרמניה הנאצית 
 מדינה:  פולין 
 
אלה גרטנר (פולנית: Ala Gertner‏ 12 במרץ 1912 - 5 בינואר 1945) הייתה אחת מארבע הנשים שסייעו למרד הזונדרקומנדו ונתלו באשמת גנבת אבק שרפה ממפעל "אוניון" שבאושוויץ-II (בירקנאו) והעברתו לזונדרקומנדו.
ילדותה

גרטנר נולדה בבנדין, פולין למשפחה יהודית משגשגת. הייתה אחת משלושה אחים. בנעוריה למדה בגימנסיה של בנדין.
מרד הזונדרקומנדו

גרטנר נשלחה מגטו בנדין לאושוויץ עם שאר יהודי העיירה. גרטנר, אסתר וייסבלום ורגינה ספירשטיין שוכנעו על ידי רוז'ה רובוטה, שעבדה איתן במפעל "אוניון", להבריח כמויות קטנות של אבק שרפה וחומר נפץ מהמפעל על גופן, כדי לתמוך במרד שהתרחש בגטו. את חומר הנפץ העבירו לרובוטה שהעבירה אותו לרובל, איש הזונדרקומנדו.
המרד פרץ ב-7 באוקטובר 1944, ומנהיגיו היו העובדים ממשרפה מספר 4. הזונדרקומנדו הצליחו להרוג את המנהיג של פלוגת האס-אס שנשלחה להכניסם לתאי הגזים, אך המרד נכשל ודוכא על ידי הגרמנים, וארבע הנשים נאסרו ב-10 באוקטובר 1944.
מותה

לאחר שנתפסה, גרטנר נחקרה בעינויים. כאשר התברר שהיא אחת המבריחות, הוציאו ממנה, בעינויים, את שמות הנשים שעבדו איתה, ולאחר מכן עינו את רוז'ה רובוטה, שהיו לה קשרים עם המחתרת והוציאו את ארבעת הנשים להורג בתלייה ב-6 בינואר 1945.
ארבעתן נתלו בגרדום נייד שנבנה בין שני מבנים במחנה הנשים החדש. שתיים מול משמרת היום, ושתיים מול משמרת הלילה, כדי שכל השומרים יקבלו את אותו ה"בידור" בדיוק. גרטנר הייתה בת 32 במותה.
מורשת

לזכר ארבע הנשים הוקמה אבן זיכרון באתר ההנצחה לקדושי זגלמביה, חבל הארץ שממנו הגיעה, ליד העיר מודיעין.
הערות שוליים

1 2  ההתנגדות היהודית בשואה - התקוממות באושוויץ, באתר ארגון הפרטיזנים לוחמי המחתרות והגטאות
↑  רוז'ה רובוטה, באתר הלוחם היהודי במלחמת העולם השנייה
↑  אבן זיכרון לזכר 4 גיבורות המחתרת היהודית באושוויץ-בירקנאו, באתר ארגון עולמי של יוצאי זגלמביה
פסל לזכר רוז'ה רובוטה, אלה גרטנר, אסתר וייסבלום ורגינה ספירשטיין, ארבע נשים יהודיות שסייעו למרד הזונדרקומנדו באושוויץ, מרד שהתקיים ב–7 באוקטובר 1944. הפסל מוצב בגן הפסלים ביד ושם. הפסל: יוסף סלומון. גרניט, 1989.
אלה לינגנס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 בנובמבר 1908 וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  30 בדצמבר 2002 (בגיל 94) וינה, אוסטריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות המרכזי בווינה 
 מדינה:  אוסטריה, ציסלייטניה (ארצות אוסטריה), יוגוסלביה, גרמניה 
 מקצוע:  סופרת, מדענית, משפטנית, כותבת זכרונות, לוחמת מחתרת, רופאה, פסיכואנליטיקאית 
 בן או בת זוג:  קורט לינגנס (7 במרץ 1938–1947) 
 צאצאים:  Peter Michael Lingens 
 מידע חסידת אומות העולם
 פרסים והוקרה:  חסידת אומות העולם (3 בינואר 1980) 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  אלה לינגנס
 
ד"ר אלה לינגנס-ריינר (בגרמנית: Ella Lingens-Reiner;‏ 1908, וינה – 2002, וינה) רופאה מאוסטריה, התגייסה להצלת יהודים תחת הכיבוש הנאצי לפני מלחמת העולם השנייה ובמהלכה, פעילות שבגינה נשלחה למחנות ריכוז, קודם לאושוויץ ובהמשך לדכאו. על פעילותה זו זכתה לתואר חסידת אומות העולם.
לפני המלחמה

אלה לינגנס נולדה לפרידריך ולאלזה ריינר, ובעקבות מוצאו של אביה נרשמה כאזרחית יוגוסלביה. בשנת 1931 סיימה לימודי משפטים באוניברסיטת וינה, וב-1935 החלה לימודי רפואה באותה אוניברסיטה. נראה שסיימה את לימודיה לפני המלחמה, פרט לבחינה אחת, שאותה השלימה לאחר שחרורה מדכאו, ב-1946. ב-1938 נישאה לקורט לינגנס מדיסלדורף, חברה למחזור באוניברסיטה של וינה, שנאסר עליו ללמוד באוניברסיטאות בגרמניה בגלל פעילות אנטי פשיסטית. בעקבות נישואיה קיבלה אזרחות גרמנית. ב-1939 נולד בנה, פטר מיכאל. החל משנת 1934, לאחר מלחמת האזרחים באוסטריה, הצטרפה לינגנס למחתרת ושימשה יועצת משפטית של המפלגה הסוציאל-דמוקרטית, שפעילותה נאסרה על ידי השלטונות האוסטרים. לאחר סיפוח אוסטריה על ידי גרמניה הנאצית (האנשלוס), החלו בני הזוג לינגנס לעזור ליהודים, בעיקר לסטודנטים שלמדו איתם. פעילותם התגברה החל מליל הבדולח, כאשר החביאו עשרה יהודים בביתם.
בתקופת מלחמת העולם השנייה

עד שלהי 1942 המשיכו בני הזוג להסתיר בדירתם יהודים, תוך שחברים מן המחתרת מספקים להם כרטיסי חלוקת מזון. כאשר חלתה אריקה פלדן, אישה יהודייה שהוסתרה חודשים אחדים בבית לינגנס, ונזקקה לניתוח, עוזרת הבית נידבה לה את תעודת הזהות שלה, כדי שתוכל לזכות בביטוח הבריאות. יהודים אחרים הפקידו בידיהם תכשיטים ושאר דברי ערך, מחשש שיילקחו מהם על ידי הנאצים. באוקטובר 1942 פנה אל הזוג לינגנס מכר יהודי שהתחבא באותה תקופה בקרקוב, וביקש שיעזרו לו ולקבוצה קטנה של מקורבים לחצות את הגבול לשווייץ. הם פנו לרודולף קלינגר, מכר יהודי, שהתנדב למשימה. אלא שקלינגר התברר כמודיע של הגסטאפו, וברגע שהגיעו לגבול השווייצרי הוא הסגיר את הנמלטים. ב-13 באוקטובר 1942 נעצרו גם אלה לינגנס ובן זוגה קורט, ונשלחו למאסר בכלא המקומי. לאחר ארבעה חודשים נגזר דינה של אלה לינגנס והיא נשלחה לאושוויץ, כאסירה פוליטית. עונשו של קורט לינגנס היה שליחתו לחזית הרוסית. בנם בן השלוש נמסר למשפחת אומנה.
לינגנס נידונה לשנה מאסר במחנה הריכוז, ונשלחה לעבוד כרופאה בבית החולים של המחנה, בעיקר במחלקת החולות הגרמניות, אחראית יחידה על מאות חולות. היא בכל זאת הצליחה לא פעם להציל נשים ונערות יהודיות מן הסלקציה, באמצעות העברתן ממחלקת חולים אחת לאחרת, או תוך הצגת מסמכים על שחרורן מבית החולים. בעקבות אחת מפעולות ההצלה הללו נענשה בהארכת מאסרה, ובסופו של דבר שהתה באושוויץ יותר משנתיים. אלה לינגנס נשארה במחנה גם לאחר שפונה כמעט כולו מאסירים, כשהיא דואגת לרווחתם של החולים הקשים שלא יכלו לצאת לצעדות המוות. היא האמינה שמשם תצא לחופשי, אלא שאז הגיעה הידיעה שהיא מועברת למחנה דכאו. רק לאחר ארבעה חודשים נוספים במחנה, במאי 1945, שוחררה לביתה שבאוסטריה.