stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קריסטיאן אוכמן

| --- | --- |

קריסטיאן אוכמן לאחר זכייתו בקדם הפולני, 2022
 לידה:  19 ביולי 1999 (בן 25) מלרוז, מסצ'וסטס, ארצות הברית ארצות הברית
 שם במה:  Ochman 
 מוקד פעילות:  פולין פולין
 תקופת הפעילות:  מ-2020
 מקום לימודים:  תיכון תומאס ווטון 
 עיסוק:  זמר
 סוגה:  פופ, אופרה
 סוג קול:  טנור
 שפה מועדפת:  אנגלית, פולנית
 כלי נגינה:  חצוצרה, פסנתר
 חברת תקליטים:  Universal Music Polska 
 פרופיל ב-IMDb
 
קריסטיאן אוכמן (בפולנית: Krystian Jan Ochman; נולד ב-19 ביולי 1999) הוא זמר ופזמונאי פולני-אמריקאי, שביצירתו אלמנטים רבים של שירה קלאסית ואופרה.
הוא הזוכה בעונה ה-11 של The Voice פולין, ונציג המדינה לאירוויזיון 2022 לאחר זכייתו בקדם הפולני.
ביוגרפיה > חייו המוקדמים

קריסטיאן אוכמן נולד ב-19 ביולי 1999 במלרוז, מסצ'וסטס, ארצות הברית, למשפחה פולנית. הוא החל לקחת שיעורים בשירה במהלך לימודיו התיכוניים, ולאחר שסיים את בית הספר התיכון עבר לפולין ולמד באקדמיית קרול שימנובסקי בקטוביץ.
ביוגרפיה > קריירה

בשנת 2020 נבחן קריסטיאן אוכמן לעונה ה-11 של תוכנית הטלוויזיה X Factor פולין, עם השיר "Beneath Your Beautiful" של אמילי סאנדיי ולאברינת', הוא התקבל לנבחרתו של מיכל שפאק, וזכה בתוכנית ב-5 בדצמבר 2020. לאחר מכן חתם על חוזה הקלטות עם חברת יוניברסל מיוזיק פולין.
הסינגל הראשון שלו, "Światłocienie", יצא לאור בסוף שנת 2020, וזכה למעמד סינגל זהב בפולין באפריל 2021. אלבומו "Ochman" יצא בנובמבר 2021 והגיע למקום השישי במצעד הפולני ב-2 בדצמבר באותה השנה.
TVP הכריזה בספטמבר 2021 על פתיחת חלון ההזדמנויות לשליחת שירים מועמדים לייצוג פולין באירוויזיון. בינואר, לאחר שלא הצליחה להגיע להחלטה מי ייצג את פולין באירוויזיון, הכריזה על עשרה שירים שיתמודדו בקדם - "Tu bije serce Europy! Wybieramy hit na Eurowizję". אחד מהם היה השיר River של קריסטיאן אוכמן.
ביום הגמר, התחרו השירים בשני סיבובים. סיבוב ראשון בו התחרו כל השירים, וסיבוב שני אליו עלו שלושת האמנים המובילים. אוכמן, עם שירו "River", הצליח לעלות לסיבוב השני ולנצח בכל הערב, וזכה בייצוג פולין באירוויזיון. ב-12 במאי 2022 ביצע אוכמן את "River" על בימת חצי הגמר השני של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה הוא נמנה בין האמנים שהעפילו לגמר. לאחר התחרות התברר כי הגיע למקום השישי בשלב זה. ב-13 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. פולין הופיעה כמדינה ה-23, לפני סרביה ואחרי הממלכה המאוחדת. ב-14 במאי הופיע אוכמן בגמר התחרות. עם תום הקראת התוצאות הוא דורג במקום ה-12 עם 151 נקודות (46 מהשופטים ו-106 מהקהל). זהו המיקום הטוב ביותר אליו הגיעה פולין בתחרות הזמר של האירוויזיון מאז 2016 עם מיכל שפאק והשיר "Color of Your Life".
הערות שוליים

↑  KRYSTIAN OCHMAN, אתר דה וויס פולין
↑  KRYSTIAN OCHMAN PRYWATNIE: kim jest zwycięzca "The Voice of Poland 11"? (Instagram, wiek, pochodzenie), גאלה פולין, 9 במאי 2021
↑  Prokopwicz, Agnieszka (19 בפברואר 2022). "„Ameryka? Może później…"" ["America? Maybe later ... "]. ElleMAN.pl (בפולנית). נבדק ב-19 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Krystian Ochman". The Voice of Poland. Telewizja Polska. נבדק ב-4 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "ZPAV :: Bestsellery i wyróżnienia - Wyróżnienia - Złote płyty CD - Archiwum". bestsellery.zpav.pl (בפולנית). נבדק ב-2022-02-22.
↑  "Regulamin Krajowych Eliminacji do 66. Konkursu Piosenki Eurowizji 2022" [Rules of the National Qualification for the 66th Eurovision Song Contest 2022] (PDF). tvp.pl (בפולנית). Telewizja Polska. 2021-09-20. נבדק ב-2021-09-20.
↑  Czerniawski, Mieszko (14 בינואר 2022). "Eurowizja 2022: znamy stawkę polskich preselekcji. Kim są uczestnicy?". Eurowizja.org (בפולנית). OGAE Polska. נבדק ב-14 בינואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  Bennett, Hanley. "Zwycięzca Voice Krystian Ochman przesyła piosenkę na Eurowizję 2022". נבדק ב-4 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Poland: Krystian Ochman's 'River' winds its way to Eurovision 🇵🇱". Eurovision.tv. 19 בפברואר 2022. נבדק ב-19 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Charlotte Jensen, Eurovision 2022: Semi-final 2 result – these are the lucky qualifiers, ‏12th May 2022
↑  Eurovision.tv, Eurovision 2022: The Grand Final running order, ‏13/05/2022
↑  eurovisionworld, Eurovision 2022 Grand Final
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9811565558605606  GND: 1251874665  ISNI: 0000 0005 0626 4741  MusicBrainz: 3d8ea39b-a826-4c3e-8151-05af14b7a841  VIAF: 170148207667400340480   WorldCat (עם VIAF): 170148207667400340480
קרל הולובר

אין תמונה חופשית
קרל הולובר (בגרמנית: Karl Holubar;‏ 3 ביוני 1936–6 בינואר 2013) היה רופא עור, פרופסור לדרמטולוגיה, בבית הספר לרפואה, באוניברסיטה העברית בירושלים, מנהל מחלקת עור ומין בבית החולים הדסה בירושלים, פרופסור לדרמטולוגיה וההיסטוריה של הרפואה, בית הספר לרפואה, אוניברסיטת וינה.
ביוגרפיה

הולובר נולד בשנת 1936 בווינה.
בין השנים 1954–1960 למד רפואה בבית הספר לרפואה באוניברסיטת וינה.
בשנת 1960 סיים הולובר את בית הספר לרפואה של אוניברסיטת וינה.
בין השנים 1980–1981 כיהן הולובר, כמנהל בפועל של מחלקת עור ומין בבית החולים האוניברסיטאי בווינה.
בין השנים 1983–1986 ניהל הולובר את מחלקת עור ומין בבית החולים הדסה בירושלים.
משנת 1986 היה הולובר פרופסור לדרמטולוגיה, והיסטוריה של הרפואה.
בין השנים 1989–2001 ניהל הולובר  את המכון לתולדות הרפואה באוניברסיטת וינה.
הולובר נפטר בשנת 2013, נטמן בווינה, אוסטריה.
ממחקריו, וספריו

Kapitel: Basaliom, Malherbe-Epitheliom, Basalzellnaevus-Syndrom, intraepidermales Epitheliom. In: Handbuch der Haut- und Geschl. Krkh., Ergänzungswerk, Springer 1975, vol III/3 1975, S. 235–437
1890-1990: Zur Hundertjahr-Feier der Österreichischen Gesellschaft für Dermatologie und Venerologie. In: Festschrift zur Hundertjahr-Feier. Wien 1990, S. 11–31
Challenge Dermatology. Österreichische Akademie der Wissenschaften, Wien, 1993 (mit C. Schmidt und K. Wolff)
Sonne und Haut. Österreichische Ärztekammer, Wien, 1994 (mit C. Schmidt)
Historical Atlas of Dermatology and Dermatologists. Parthenon, London, 2002 (mit John Thorne Crisse und Lawrence Charles Parish)
Eine kurzgefasste Geschichte der Österreichischen Gesellschaft für Dermatologie und Venerologie mit besonderer Berücksichtigung der Jahre 1933-1945. ÖGDV, Wien, 2002 (mit D Angetter
Skin in Water-colours. Blackwell, Oxford-Berlin 2003 (mit S. Fatovic-Ferencic und Gerd Plewig)
Off the Trodden Path. A dermato-historian´s narrative. Nerval´s and other Diaries. Jentzsch, Wien 2004
Looking at Eyes and Faces. Austrian Ac Sci Press, Wien 2006 (mit S. Fatovic-Ferencic und G. Plewig)
Terminologie und ärztliche Sprache. Facultas Univ. Verlag Wien, 2007, erweiterte und ergänzte Auflage
Geschichte der deutschsprachigen Dermatologie. Wiley, Weinheim 2009 (bilingual deutsch-englisch, mit A. Scholz und G. Burg)
פרסים

הולובר נושא מדליית כבוד הכסף הגדולה של הרפובליקה האוסטרית
ראו גם

דרמטולוגיה
הערות שוליים

↑  תולדות רפואת עור ומין בישראל - פרופ' קרל הולובר, עמוד 9 פרופ' אריה אינגבר / מנהל מחלקת עור ומין בית החולים האוניברסיטאי הדסה (slideserve.com/sancha)
↑  תולדות רפואת עור ומין בישראל - פרופ' קרל הולובר, עמוד 19 פרופ' אריה אינגבר / מנהל מחלקת עור ומין בית החולים האוניברסיטאי הדסה (slideserve.com/sancha)
↑  "קרל הולובר" - מודעת אבל avelim.co.il
↑  הולובר נושא מדליית כבוד הכסף הגדולה של הרפובליקה האוסטרית parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXIV/AB/AB_10542/imfname
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011289509605171  GND: 1334804087  ISNI: 0000 0000 7901 7323  LCCN: n78035700  LNB: 000282397  NKC: skuk0003094  NTA: 127473130  SUDOC: 075104539  VIAF: 72648686   WorldCat (עם VIAF): 72648686
רודולף ברשאי

| --- | --- |

 לידה:  28 בספטמבר 1924 לבינסק, ברית המועצות 
 פטירה:  2 בנובמבר 2010 (בגיל 86) בזל, שווייץ 
 מוקד פעילות:  רוסיה 
 מקום לימודים:  הקונסרבטוריון של מוסקבה 
 עיסוק:  מנצח, מעבד, ויולן
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  רוסית 
 כלי נגינה:  ויולה 
 חברת תקליטים:  EMI 
 פרופיל ב-IMDb
 
רודולף בוריסוביץ' ברשאי (ברוסית: Рудольф Борисович Баршай;‏ 28 בספטמבר 1924 - 2 בנובמבר 2010) היה מנצח, מעבד וויולן יהודי סובייטי-רוסי.
קורות חיים

ברשאי נולד למשפחה יהודית בכפר לבינסקאיה שבמחוז קראסנודר, ברית המועצות. הוא למד בקונסרבטוריון של מוסקבה אצל פרופסור צייטלין ופרופסור בוריסובסקי. הוא הופיע כוויולן הן כסולן והן במוזיקה קאמרית עם סביאטסלב ריכטר ודוד אויסטרך. כן ניגן בשלישייה עם מסטיסלב רוסטרופוביץ' ולאוניד קוגן. ברשאי זכה במספר רב של תחרויות סובייטיות ובינלאומיות. בשנת 1954 נשא לאישה את אנה מרטינסון, ציירת ומעצבת תלבושות בימה רוסיה.
בשנת 1955 הקים את התזמורת הקאמרית הנודעת של מוסקבה, שפעלה בניהולו ובניצוחו עד שעלה לישראל בשנת 1977. הוא עמד בראש התזמורת הקאמרית הישראלית, ולאחר מכן בראש התזמורת הסימפונית של בורנמות' (1982–1986). בהמשך התיישב בקביעות בשווייץ. ניצח על הרבה תזמורות ידועות-שם, ביניהן תזמורת ונקובר, התזמורת הסימפונית של לונדון, התזמורת הפילהרמונית המלכותית, התזמורת הסימפונית של סינסינטי ורבות אחרות.
ברשאי זכה לתהילה כפרשן מוזיקה ומעבד יצירות משל שוסטקוביץ' ופרוקופייב וכמנצח על מוזיקה של מאהלר ושוסטקוביץ'. רבות מהקלטותיו זכו לשבחי הביקורת וזכו בפרסים בינלאומיים, ביניהם פרסי גראמי וקאן.
קרל היינריך בארת

| --- | --- |

 לידה:  12 ביולי 1847 בלטייסק, ברה"מ 
 פטירה:  23 בדצמבר 1922 (בגיל 75) ברלין, רפובליקת ויימאר 
 מוקד פעילות:  גרמניה
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 
בארת בשנת 1912.
קרל היינריך בארת (בגרמנית: Karl Heinrich Barth;‏ 11 ביולי 1847 – 23 בדצמבר 1922) היה פסנתרן, מורה למוזיקה, מלחין, פרופסור ופדגוג גרמני ידוע.
ביוגרפיה

קרל היינריך בארת נולד בפילאו שבפרוסיה המזרחית (כיום בלטייסק, רוסיה) ב-12 ביולי 1847. מעט ידוע על ראשית חייו של בארת, למעט שיעורי הפסנתר הראשונים שלו שהעביר לו אביו. בגיל תשע, בשנת 1856 עבר היינריך בארת לפוטסדאם כדי ללמוד אצל לודוויג שטיינמן. הוא למד הלחנה אצל אדולף מרקס. המורים המאוחרים של בארת כללו פסנתרנים משמעותיים מהמאה ה-19. בין המורים הללו היו הנס פון בילוב וקארל טאוסיג. שניהם היו תלמידים של פרנץ ליסט. בארת ביסס את הקריירה שלו כסולן, מוזיקאי קאמרי ומורה ברחבי אירופה. הוא נפטר בברלין ב־23 בדצמבר 1922.
קריירת הוראה

בשנת 1868 קיבל בארת את תפקיד ההוראה הגדול הראשון שלו כפרופסור לפסנתר בקונסרבטוריון שטרן. בארת עבר מהוראה בקונסרבטוריון שטרן ל-בית הספר הגבוה למוזיקה בברלין בשנת 1871, והיה ליו"ר מחלקת הפסנתר בשנת 1910. הוא נשאר בבית הספר הגבוה למוזיקה בברלין עד לפרישתו בשנת 1921. בזמן שעבד בבית הספר הגבוה למוזיקה בברלין, תלמידיו כללו את ארתור רובינשטיין, היינריך נויהאוס, וילהלם קמפף, זיגפריד שולצה ורוז ואוטילי סוטרו (אנ'). תלמידיו של בארת זוכרים את סגנון ההוראה שלו כחמור, וכי ציפיותיו היו גבוהות לתלמידיו.
קריירת ביצועים

בעודו גר בברלין, שימש בארת כפסנתרן בבית המשפט לקייזר פרידריך השלישי מפרוסיה. הוא הופיע לעיתים קרובות בפומבי עם הכנר, המנצח והמלחין יוזף יואכים ועם אשתו של יואכים, הזמרת אמאלי וייס. הוא הקים שלישיית פסנתר עם הכנר היינריך דה אהנה והצ'לן רוברט האוסמן. לאורך כל קריירת הביצוע שלו ביצע בארת לעיתים קרובות את עבודותיו של יוהנס ברהמס, שאותו הכיר בארת באופן אישי. וכן, עזר לקדם את יצירותיו של ברהמס.
עבודות המוקדשות לבארת

לבארת הוקדשו יצירות. להלן שתיים נודעות:
שלישיית הפסנתר מס' 2, אופ' 73 מאת צ'ארלס ויליירס סטנפורד (אנ'). היצירה נמשכת 30 דקות וההקדשה היא משנת 1889.
סונטה לפסנתר בדו מז'ור אופ.11 מאת ריצ'רד אנדרסון (גר'). היצירה נמשכת  כ-30 דקות והיא הולחנה בשנת 1878.
הערות שוליים

↑  ג'יימס מת'ן-קמפבל, Barth, Karl-Heinrich
↑  Karl Heinrich Barth (12 July 1847 – 23 December 1922) was a noted German pianist and pedagogue.
↑  Piano Trio No.2, Op.73 (Stanford, Charles Villiers)
↑  Piano Sonata in D major, Op.11 (Andersson, Richard)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 116063599  ISNI: 0000 0000 1333 0667  MusicBrainz: 695de63f-d20a-4e8f-bba9-2ae645f109a9  NKC: mzk2013759819  NTA: 35721644X  SNAC: w67h2dct  VIAF: 13048262   WorldCat (עם VIAF): 13048262
קלטים בריטונים

קלטים בריטונים (באנגלית: Britons) הם עם קלטי עתיק שחי באי בריטניה מתקופת עידן הברזל עד לתקופת האימפריה הרומית, ולאחריה הביא הכיבוש האנגלו-סקסוני לכדי התמזגות עם האוכלוסייה המקומית, שבסופה הפכה את רוב הבריטונים לאנגלים. אחרים היגרו לקורנוול, לוויילס, לסקוטלנד ולברטאן שבצרפת.
שפה

הבריטונים דיברו שפה הנקראת כיום בריטונית נפוצה (Common Britonic). השפה הברטונית היא שפה פרוטו קלטית הנחשבת לשפה קלטית של האיים (Insular Celtic Language) (אנ') המציינת את השפות הקלטיות שמוצאן מהאיים הבריטיים, בניגוד לשפות הקלטיות שמוצאן מיבשת אירופה. הקטגוריזציה הבלשנית עוזרת להבדיל בחקר התפתחות העמים הקלטיים ששכנו באירופה, לבין העמים ששכנו בבריטניה.
תקופת עידן הברזל וקדם האימפריה הרומית

העדויות ההיסטוריות הראשונות, לקיום הבריטונים מתוארכת לעידן הברזל, תקופת קדם כיבוש האימפריה הרומית את בריטניה. הבריטונים, על פי מחקרים, נחשבים לקבוצת האוכלוסייה המקורית ביחד עם הגיילים או גוידלים, שמקורם באותה התקופה היה באירלנד וצפון בריטניה (סקוטלנד של היום). ממצאים מעידים שההתפשטות הבריטונית התרחשה בתקופת עידן הברזל עקב עליונות נשקם העשוי ברזל, לעומת כלי הנשק עשויי נחושת שהיו באותה התקופה לגיילים. האוכלוסייה הגיילית הצטמצמה לאירלנד ומערב בריטניה.
אם כן, הבריטונים בראשיתם היו קלטים שחיו בקהילות לאורכו ורוחבו של האי המרכזי. אמונתם הייתה דרואידית, כמו אמונתם המרכזית בקרב כלל הקלטים.
ישנן עדויות ומחקרים מועטים על התרבות הבריטונית טרם התפשטות האימפריה הרומית לבריטניה. מחפירות וממצאים ארכאולוגיים נמצאו קברים המעידים על פעילות דרואידית, ומעוזים ומצודות ששימשו את הבריטונים בעתות מלחמות שבטים. בנוסף, נמצאו כדי חרס ומטבעות שתואמים לתרבות הקלטית של העמים הגאליים בצפון מערב יבשת אירופה אשר מצביעים על קשרי מסחר בין העמים הקלטים השונים.
תקופת האימפריה הרומית בבריטניה

תקופת התפשטות האימפריה הרומית לתוך בריטניה הייתה ברוטאלית. לאחר סיום פעולת הכיבוש בידי האימפריה הרומית שררה תקופה שקטה. תרבות רומנו-בריטית התפתחה עם התמזגות האוכלוסייה הבריטונית עם זו הרומית: פרובינציות רומיות התרחבו וגדלו ובריטונים שירתו בצבא הרומי ונשלחו להילחם מטעמה של האימפריה בכל רחבי אירופה. האימפריה הרומית שלטה בבריטניה כ-400 שנה שבסופן החלה תקופת הידרדרות והיחלשות שלטונית, שהתלוותה מצד הבריטונים במרידות, מעשי אלימות, שפיכות דמים וביזה.
לפני התקופה הרומית ובמהלכה שכנו הבריטונים דרומית לנהרות פורת' וקלייד, כשצפונית אליהם שכנו הפיקטים. היחסים בין הבריטונים לפיקטים בתקופתה של האימפריה הם נושא למחלוקת במחקר, אך ניתן לומר שהשפה הפיקטית קשורה לבריטונית.
התקופה האנגלו-סקסונית והגלות הבריטונית

עם תקופת הפלישה האנגלו-סקסונית, נטמעו השפה והתרבות הבריטונית באוכלוסייה הכובשת. בתקופה זו היגרו בריטונים דרומה ליבשת אירופה עצמה שם הקימו מספר התיישבויות חשובות: בבריטני בצפון צרפת ובריטוניה בגליסיה שבספרד. עם התמזגות התרבויות והשפעותיהן ההדדיות, התחלקה האוכלוסייה הבריטונית למספר קבוצות עיקריות: ולשים בוויילס, קרונים בקורנוול, הברטונים בבריטני ואנשי הצפון הקדום של סקוטלנד. השפה הבריטונית הנפוצה התפתחה למספר שפות בריטוניות הנחשבות לשפות קלטיות של האיים: ולשית, קאמברית, קורניש וברטונית.
מקור השם (אטימולוגיה)

העדות המוקדמת ביותר שברשותנו המתייחסת לבריטניה ותושביה הבריטונים מגיעה מאזכור ברישומיו של הנווט היווני פית'אס. פית'אס היה גאוגרף יווני שהפליג לאיים הבריטים בין השנים 320-330 לפנה"ס. למרות שרישומיו המקוריים של פיתאס אינם בנמצא, ישנם עדויות מהגאוגרף וההיסטוריון סטראבו (Strabo) ביצירתו גאוגרפיקה (Geographica), ומהמשורר הרומי אביינוס (Avienus) בן המאה ה-4 לספירה ביצירתו "חופי הימים" (Ora Maritima).
פית'אס קרא לכלל האיים ברטאניאי (ἁι Βρεττανιαι (hai Brettaniai, מושג שתורגם לאיי בריטאניק (Brittanic Isles) ותושבי האי נקראו פריטני או פרטני (). הצליל פי (P) השתנתה לצליל בי (B) עם חלוף השנים והתרבויות. אביינוס ביצירתו מתרגם את פית'אס ומזכיר את אירלנד הנקראת "האי המקודש" (insula sacra - sacred island) המובא מהמילה הווינית irene שכך נקראו תושבי אירלנד. האי הבריטי נקרא "אי האלביונים" ("אינסולה אלביונום", insula Albionum, או באנגלית "island of the Albions"). האבולוציה האטימולוגית מזהה הקשר גאוגרפי בין הקלטים הבריטונים לעם הקלטי השכן באלבניון (צרפת של היום) המשויכת לגאלים. מחקרים מצביעים על האפשרות שהבריטונים קראו לעצמם במאה ה-6 לפנה"ס "אלביונים" (Albiones) כיוון ש"אלבניון" היא מילה קדם קלטית המקשרת את הקבוצה הקלטית באלבניה שבצפון מערב אירופה. בנוסף, האטימולוגיה מבססת הקשר לשוני וורבלי בין הקבוצות הקלטיות השונות, השופכות אור על השתייכותם התרבותית לעמים הקלטים.
מקור שם נוסף, שייך לתקופת הכיבוש האנגלו-סקסוני של בריטניה המתוארת ביצירה הכרוניקה האנגלו-סקסית, שבה נכתב:
"האי בריטן אורכו 800 מייל ו-200 מייל רוחבו, ובאי ישנן חמש אומות: אנגלים, וולשים (או בריטים), סקוטים, פיקטים ולאטינים. השוכנים הראשונים היו הבריטונים שהגיעו מארמניה ובראשונה אכלסו את בריטניה הדרומית אלו שבאו מארמניה".
המילה ארמניה בכרוניקה, היא כנראה מוכוונת לארומריקה ששכנה בצפון מערב צרפת (בריטאני) של ימיניו, שם שכן העם הקלטי הגאולי והבריטונים הצרפתים בימינו.
בריטונים מפורסמים

המלך ארתור, מלך אגדי של אנגליה שנלחם בסקסונים
בודיקיאה, ראש שבט האיכני
פטריק הקדוש, הקדוש הפטרון של אירלנד ומבשרה של הנצרות באי
דייוויד הקדוש, הקדוש הפטרון של ויילס
וורטיגרן, מלך בריטוני ומנהיג צבאי אגדי מהמאה ה-5
תרגום מקור מאנגלית

↑  The island Britain is 800 miles long, and 200 miles broad, and there are in the island five nations: English, Welsh (or British), Scottish, Pictish, and Latin. The first inhabitants were the Britons, who came from Armenia, and first peopled Britain southward who came from Armenia.
ראו גם

קלטים
אנגלו-סקסונים
בריטניה (פרובינקיה רומית)
הערות שוליים

↑  Wh.M Bebcock, The Races of Britian, The Scientific Monthly, 2 2, Feb 1916, עמ' 154–156
↑  Christopher A.Snyder, The Britons, Blackwell Publishing, 2003, עמ' 67–70
↑  Daniel Wilson, Inquiry into the Physical Characteristics of the Ancient and Modern Celt of Gaul and Britian, The Anthropological Review, 8 3, עמ' 56, 59–60
↑  Wh.M Bebcock, The Races of Britian, The Scientific Monthly, 2 2, Feb 1916, עמ' 160–165
↑  Christopher A.Snyder, The Britons, Blackwell Publishing, 2003, עמ' 43, 47
↑  Christopher A.Snyder, The Britons, Blackwell Publishing, 2003, עמ' 67–70
↑  John T. Koch, Celtic Culture A Historical Encyclopedia Vol-1, ABC-CLIO, 2006, עמ' 259–275, 371, 487–491, 515, 1756
↑  Christopher A.Snyder, The Britons, Blackwell Publishing, 2003, עמ' 70–71
↑  R.F Foster, The Oxford History of Ireland, Oxford University Press, 1989, עמ' 2–3
↑  Christopher A.Snyder, The Britons, Blackwell Publishing, 2003, עמ' 6, 12
↑  L 049 Strabo Geography I
↑  John T. Koch, Celtic Culture: Aberdeen breviary-celticism, ABC-CLIO, 2006-01-01
↑  Bob Carruthers, The Anglo-Saxon Chronicle Illustrated and Annotated, Pen and Sword, 2013-03-18
1 2  Avalon Project - The Anglo-Saxon Chronicle : First Century, avalon.law.yale.edu
קניון חולון

ערך זה עוסק בקניון ומרכז קניות. אם התכוונתם למתחם עסקים באזור התעשייה, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  קניון 
 מיקום:  חולון 
 מדינה:  ישראל 
 בעלים:  קבוצת עזריאלי 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1998
 תאריך פתיחה רשמי:  1998 
 קואורדינטות:  32°00′46″N 34°46′45″E﻿ / ﻿32.012638888889°N 34.779027777778°E﻿ / 32.012638888889; 34.779027777778
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) קניון חולון(למפת גוש דן רגילה) קניון חולון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קניון חולון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קניון חולון  he קניון חולוןhe קניון חולוןמפת  __ חולון (in English: Holon)  __ אזור (in English: Area) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv), __ פארק אריאל שרון (in English: Ariel Sharon Park) ממזרח: __ מועצה אזורית שדות דן (in English: Sdot Dan Regional Council) ממזרח ומדרום: __ ראשון לציון (in English: Rishon LeZion) ממערב: __ בת ים (in English: Bat Yam)  ^ כיום שטחי מקוה ישראל (in English: Mikveh Israel) הם חלק מפארק אריאל שרון   tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הקניון מבחוץ
מראה בתוך הקניון
מראה בתוך הקניון
חניון הגג, שאינו פעיל עוד
קניון חולון הוא מרכז קניות מקורה אשר נמצא ברחוב גולדה מאיר בחולון.
היסטוריה

הקניון נפתח בשנת 1998 על ידי חברת IC ונרכש על ידי קבוצת עזריאלי בשנת 2000 עם רכישת חברת IC.
בתחילת שנות ה-2000 נסגר סניף היפרנטו שהיה בקניון ובמקומו נפתח סופרמרקט של שופרסל.
בשנת 2006 נסגרו הום סנטר ומשחקייה שכללה מתנפחים שהיו בקומה 2- לצורך בניית שדרת חנויות חדשה והנגשת כל חלקי הקומה. בזמן בו הום סנטר והמשחקייה פעלו קומה 2- הייתה מפוצלת לשני חלקים כאשר החלק צפוני של הקומה אינו היה נגיש לנכים כיוון שהמעליות הובילו לחלק השני של הקומה שממנו הייתה את הגישה לחניון. בניית שדרת החנויות הסתיימה ב-2007 ועם בניית השדרה, הקומה שופצה.
בשנת 2008 נסגר קולנוע גלובוס, אשר כלל 6 אולמות שהיה הקולנוע היחיד בחולון ובמקומו נפתחה חנות של המשביר לצרכן.
בשנת 2012 חנות אופיס דיפו בקניון נסגרה ובמקומה נפתחה חנות טויס אר אס. באותה שנה נפתחה בקומת הגג משחקיית "פעלטון סיטי" אך נסגרה לאחר שלוש שנות פעילות, בסוף 2015.
במהלך השנים נפתחו ונסגרו בחלק המקורה הקטן של קומת הגג באזור שמעל הכיכר המרכזית כ-4 עסקים שרובם היו מתחום הרהיטים. לרוב חלק זה היה בשימוש על ידי עסקים אלו כאולם תצוגה אך כיום משרדי הנהלת הקניון שוכנים במקום מאז 2017 לצד חדר כושר מרשת פרופיט.
היסטוריה > בעשור השני של המאה ה-21

שטחו המסחרי של הקניון מורכב משלוש קומות מסחר על שטח של 15,500 מטרים רבועים שבו נמצאות כ-100 חנויות. הקניון כולל 3 עוגנים: זארה, המשביר לצרכן וסופרמקרט שופרסל דיל. זארה היא החנות היחידה בקניון הכוללת 2 קומות. בקומה העליונה ישנו מתחם מזון מהיר הכולל כ 5 מסעדות מזון מהיר. בקניון ישנו גם סניף בנק של מזרחי טפחות, מרכז בריאות הילד של כללית ותופרת.
לקניון צמוד חניון מקורה בן שבע קומות הכולל כ-1000 מקומות חניה. קומת הגג בחניון אינה פעילה.
בסוף שנת 2016 שופצו שלוש מקומות החניון מתוך שבע, ובשנת 2019 החל שיפוץ שאר הקניון.
קנת השלישי, מלך סקוטלנד

קנת השלישי (באנגלית: Kenneth III; בגאלית סקוטית: סינאד מק דויב - Cináed mac Duib באיות עתיק, Coinneach mac Dhuibh באיות מודרני, כלומר "קנת בנו של דואיב";‏ 967 לערך - 25 במרץ 1005), המכונה "ראש השבט'" (בגאלית סקוטית: "אן דון" - An Donn), היה מלך סקוטלנד משנת 997 ועד מותו. הוא היה מלך סקוטלנד האחרון שנבחר בשיטת הטניסטרי.
קורות חיים

קנת היה בנו של דאב בן מלקולם. תעודות היסטוריות אינן מתעדות אירועים מתקופת שלטונו, למעט אירוע משנת 999 לערך המוזכר בדברי ימי ממלכת אירלנד, לפיה נרצח דונגל מק קינאד על ידי גייל קומגיין מק קינאד. יש הסוברים כי מדובר באירוע בו אחד מבניו של המלך רצח את אחד מבניו האחרים; אחרים סוברים כי מדובר בבניו של קנת השני.
קנת נהרג בקרב במונזייוויירד שבסטראת'רן על ידי מלקולם השני בשנת 1005. אירוע זה מתואר בדברי ימי אלסטר ובכרוניכון סקוטורום וכן בדברי ימי מלכי אלבה.
בנו של קנת, בודהי (Bodhe) או בוייט (Boite) לא מלך אחריו, ונכדו של קנת (בנו של בוייט) נרצח על ידי מלקולם השני בשנת 1032 (לפי האמור ב"דברי ימי אלסטר").
נכדתו של קנת, גראוך, בתו של בוייט, הייתה רעייתו של גיל קומגיין ממוריי ולאחר מותו של גיל, נישאה למקבת' (והיא לידי מקבת' המוזכרת במחזה "מקבת'" של ויליאם שייקספיר). בנה, לולאך ונינו של קנת' מלך לאחר מותו של מקבת'.
רודולף ברנדט

| --- | --- |

 לידה:  2 ביוני 1909 פרנקפורט על האודר, הקיסרות הגרמנית 
 הוצאה להורג:  2 ביוני 1948 (בגיל 39) כלא לנדסברג, גרמניה המערבית 
 שם לידה:  Rudolf Hermann Brandt 
 מדינה:  גרמניה 
 השכלה:  אוניברסיטת פרידריך שילר  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין 
 מעסיק:  המטה האישי של הרייכספיהרר אס אס, Ministry of the Interior of the German Reich 
 מפלגה:  המפלגה הנאצית 
 
רודולף הרמן ברנדט (גרמנית: Rudolf Hermann Brandt;‏ 2 ביוני 1909 – 2 ביוני 1948) היה קצין אס אס גרמני ועובד מדינה בשירות גרמניה הנאצית בשנים 1933-1945.
בהשכלתו היה עורך דין. הוא שימש כשלישו האישי של רייכספיהרר היינריך הימלר, והיה אחד הנאשמים במשפט הרופאים בנירנברג בגין חלקו בהשגת חלקי גופות של 86 נרצחים ממחנה השמדה. בגופות נעשה שימוש ב"מיצג השלד היהודי", ניסיון ליצור ראיה אנתרופולוגית לנחיתותו של הגזע היהודי והצגתו כ"תת-אדם" (Untermensch) לעומת הגזע הארי העליון.