stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ון רוברטס
פסיקות בולטות > הפלות

הוא היה חלק מדעת הרוב אשר קבע את חוק איסור הפלות חלקיות בלידה (אנ') כחוקתי. בשנת 2018, רוברטס וברט קוואנו הצטרפו לארבעה שופטים ליברליים נוספים שסירבו לדון בתיק שהוגשו על ידי מדינות לואיזיאנה וקנזס כדי לשלול מימון של מדיקר להורות מתוכננת, ובכך נתנו לעמוד בפסקי דין של בתי המשפט הנמוכים יותר לטובת הורות מתוכננת. רוברטס גם הצטרף לשופטים ליברליים ב-5–4 החלטות החוסמות זמנית הגבלה על הפלה בלואיזיאנה (2019) ומאוחר יותר ביטל את החוק הזה. החוק הנדון היה דומה לזה שבית המשפט ביטל בשנת 2016, ורוברטס תמך בביטולו. בשנת 2021, רוברטס הצטרף לשלוש שופטים ליברליים בדעת המיעוט בפסיקה שעסקה בחוק טקסני האוסר על ביצוע הפלות מהשבוע השישי להיריון. בהחלטתם דחו שופטי העליון בקשה דחופה שהגישו ארגונים חברתיים לדיון בחוק בשל אופי הבקשה שהוגשה, אך הבהירו כי אין בכך כדי לשלול שאלות על התנגשות בין החוק החדש לחוקה ולא הגבילו דיונים עתידיים על כך.
פסיקות בולטות > להט"ב

בשנת 2013, רוברטס כתב את דעת הרוב של 5–4 שקבעה כי אין זכות עמידה לעותרים שערערו על פסיקה אשר ביטלה תוצאות של משאל עם שאסר על נישואים חד מיניים בקליפורניה. כתוצאה מכך התחדשו נישואים חד מיניים במדינה. בשנת 2015 קבע בית המשפט העליון של ארצות הברית כי נישואי זוגות חד-מיניים בכל 50 המדינות הם זכות שמוגנת על ידי החוקה האמריקאית. ג'ון רוברטס היה חלק מדעת המיעוט וכתב שלחוקה האמריקאית אין מה לומר בעניין העתירה להכרה בנישואי זוגות הומואים ולסביות.
פסיקות בולטות > זכויות הצבעה

בשנת 2013, בפסיקת מחוז שלבי נגד הולדר (אנ'), היה חלק מדעת הרוב במסגרתה ביטל בית המשפט העליון בארצות הברית את סעיף 4 בחוק זכויות ההצבעה משנת 1965, שהיה אחד הסעיפים החשובים בו, מאחר שהגדיר אילו מדינות זקוקות לאישור פדרלי כדי לערוך שינוי בחוקי ההצבעה שלהן. ומאז נערכו באותן מדינות שורה של שינויים בחוק, שהיו עשויים לפגוע בעיקר ביכולתם של מיעוטים להגיע לקלפי ולהצביע. דעת הרוב שנמסרה מפיו קבעה שהיה צורך לעדכן את נוסחת המסגרת אשר שימשה את הקונגרס לצורך אישור מחדש של החוק בשנת 2006.
חיים אישיים

ב-1996 נשא לאישה את ג'יין סאליבן, לזוג שני ילדים מאומצים.
הערות שוליים

↑  John Roberts: The 100 Most Influential People of 2020, Time
1 2  שמואל רוזנר, ‏כתם לידה: מאחורי סערת החקיקה נגד הפלות בארצות הברית, באתר מעריב אונליין, 19 במאי 2019
↑  הדמוקרטים: "נשים ישועבדו, כולנו בסכנה". העליון חוקר את ההדלפה: "בגידה באמון", באתר ynet, 3 במאי 2022
↑  נתן גוטמן, הבחירה של בוש לביהמ"ש העליון: השמרן ג'ון רוברטס, באתר הארץ, 21 ביולי 2005
↑  Diane S. Sykes, "Of a Judiciary Nature": Observations on Chief Justice Roberts's First Opinions, 34 Pepp. L. Rev. 1027 (2007).
↑  Press, The Associated (2006-05-22). "Chief Justice Says His Goal Is More Consensus on Court". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2022-05-03.
↑  Alex Silagi, Selective Minimalism: The Judicial Philosophy Of Chief Justice John Roberts, Student Works, 2014-05-01
↑  https://web.archive.org/web/20150924043751/http://www.bu.edu/law/central/jd/organizations/journals/bulr/documents/WILLIAMS.pdf
↑  יצחק בן-חורין, ניצחון לאובמה: העליון אישר את רפורמת הבריאות, באתר ynet, 28 ביוני 2012
↑   הניו יורק טיימס, בית המשפט העליון בארה"ב אישר מרכיב מרכזי בחוק הבריאות של אובמה, באתר הארץ, 25 ביוני 2015
↑  Liptak, Adam; Goodman, J. David; Tavernise, Sabrina (2021-09-01). "Supreme Court, Breaking Silence, Won't Block Texas Abortion Law". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2022-05-03.
↑   ניו יורק טיימס, העליון בארה"ב לא ביטל את חוק ההפלות בטקסס; ביידן: החוק מפר זכויות בבוטות, באתר הארץ, 2 בספטמבר 2021
↑  Doma defeated on historic day for gay rights in US, the Guardian, ‏2013-06-27 (באנגלית)
↑  Politics: Congress, Political Parties, National Security & More, NBC News (באנגלית)
↑   אדם ליפטק, ניו יורק טיימס, פסיקה היסטורית בארה"ב: בית המשפט העליון הכיר בנישואים חד-מיניים, באתר הארץ, 26 ביוני 2015
↑   רויטרס, העליון בארה"ב ביטל הגנה על מיעוטים בחוק זכויות ההצבעה, באתר הארץ, 25 ביוני 2013
↑   טלי קרופקין, בארה"ב כולם שווים בקלפי, אבל לא בדרך אליו, באתר הארץ, 7 בנובמבר 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007329768605171  PLWABN: 9810653730205606  GND: 1037701895  ISNI: 0000 0000 4662 5584  LCCN: no99020426  NARA: 10574276  NKC: js20051017056  NLG: 101464  SNAC: w67660xf  SUDOC: 19022228X  VIAF: 46393423   WorldCat (עם VIAF): 46393423 
ג'ון רוברטס מושבע לנשיא בית המשפט העליון בידי ותיק שופטיו, ג'ון פול סטיבנס. אשתו ג'יין אוחזת בספר התנ"ך. הנשיא בוש צופה ברקע
רוברטס משביע את ברק אובמה לנשיאות ארצות הברית ב-21 בינואר 2009
שפות נוסטרטיות

| --- | --- |

התפוצה העולמית של השפות במאקרו-משפחה הנוסטרטית, על פי סרגיי סטארוסטין
 שנויה במחלוקת
 תפוצה גאוגרפית:  אירופה, אסיה מלבד דרום-מזרחה, צפון אפריקה וקרן אפריקה, החוג הארקטי
 סיווג שפה:  מאקרו-משפחה היפותטיתנוסטרטית
 שפה אם:  פרוטו-נוסטרטית
 חלוקות משנה:  הודו-אירופית שפות אורליות שפות אלטאיות (טורקית, מונגולית וטונגוסית שפות כרתווליות שפות אפרו-אסיאתיות (לא תמיד כלולה) שפות קוריאניות דראווידיות שפות יפניות עילמית (כלולה לעיתים) שומרית (כלולה לעיתים) ניבחית (כלולה לעיתים) שפות יוקאגיר (לא תמיד כלולה) שפות צ'וקוטקו-קמצ'טקיות (לא תמיד כלולה) שפות אסקימו-אליאוט (לא תמיד כלולה)
משפחת השפות הנוסטרטיות (Nostratic languages) היא מאקרו-משפחה היפותטית, הכוללת רבות ממשפחות-השפות של ילידי אירואסיה, על אף שההרכב והמבנה המדויקים שלה משתנים בין דעותיהם של הוגי ההיפותזה. היא בדרך כלל כוללת את השפות הכרתווליות, ההודו-אירופיות והאורליות; כמה שפות ממשפחת השפות האלטאיות השנויה במחלוקת; השפות האפרו-אסיאתיות המדוברות בצפון אפריקה, בקרן אפריקה, בחצי האי ערב ובמזרח הקרוב, וכן השפות הדראווידיות בתת היבשת ההודית (ואחרים מוסיפים גם את השפות העילמו-דראווידיות (אנ'), המחברות בין הודו לרמה האיראנית).
שפת המוצא הקדומה המשוערת של המשפחה הנוסטרטית נקראת פרוטו-נוסטרטית (Proto-Nostratic). ההנחה היא שפרוטו-נוסטרטית דוברה בין 15,000 ל-12,000 לפני הספירה, בתקופה האפיפלאוליתית, קרוב לסוף עידן הקרח האחרון.
הראשון שכתב על ההיפותזה הנוסטרטית היה הבלשן הולגר פדרסן בראשית המאה העשרים. את השם "נוסטרטי" גזר ב-1903 מהמילה הלטינית "nostrates", שמשמעותה "בני עמנו, מִשֶלָנו". ההשערה הורחבה באופן משמעותי בשנות ה-60 של המאה העשרים בידי בלשנים סובייטים, והבולטים בהם ולדיסלב איליץ'-סביטיץ' ואהרן דולגופולסקי. קבוצת חוקרים זאת כוּנתה "אסכולת מוסקבה" בידי אלן בומהרד (2008, 2011 ו-2014) וזכתה לתשומת לב מחודשת באקדמיה דוברת האנגלית מאז שנות התשעים.
היפותזה זו שנויה במחלוקת, וזוכה לדרגות שונות של קבלה בקרב בלשנים ברחבי העולם – רובם דוחים אותה ביתר תוקף[דרוש מקור] וכן דוחים השערות רבות אחרות על מאקרו-משפחות. ישנם בלשנים הנוקטים עמדה אַגנוסטית בנושא. מקבץ דומה של שפות, המשפחה האירו-אסיאתית, הציע ג'וזף גרינברג (2000); זו אומצה בידי מריט רולן, בעוד שבומהרד (2008) מחשיב אותה כמשפחה-בת של המשפחה הנוסטרטית.
היסטוריה של המחקר > מקור ההיפותזה הנוסטרטית

ברבע האחרון של המאה ה-19 הציגו בלשנים שונים הצעות שקישרו את השפות ההודו-אירופיות עם משפחות-שפות אחרות כגון הפינו-אוגרית והאלטאית.
ב-1903 זכה הצעות אלה לדחיפה משמעותית כאשר הולגר פדרסן הציע את השפה ה"נוסטרטית" – אב קדמון משותף לשפות ההודו-אירופיות, הפינו-אוגריות, שפות סָמוֹײֵד בהרי אורל, השפות הטורקיות, מונגולית, מנצ'ורית, שפות יוּקגיר במזרח הרחוק של רוסיה, שפות "אסקימו" בצפון הארקטי של אמריקה, השפות השמיות וה"חמיות", ואף השאיר את הדלת פתוחה לשילובן של קבוצות נוספות בהמשך.
השם "נוסטרטית" נגזר מהמילה הלטינית nostrās, שפירושה "בן עמנו/ארצנו, מִשֶלָנו" (ברבים: nostrates) ופדרסן הגדיר אותו כמורכב מאותן משפחות-שפה הקשורות להודו-אירופיות. מריט רולן ציין כי הגדרה זו אינה טקסונומית למהדרין, אלא אמורפית, כיוון שישנן דרגות שונות של קשר, רחוק או קרוב יותר. יתרה מכך, כמה בלשנים שקיבלו באופן כללי את המונח (כמו גרינברג ורולן עצמו) מתחו ביקורת על השם "נוסטרטי" כאתנוצנטרי, ומרטין ברנל תיאר את המונח כבעל טעם רע ואמר שמשתמע ממנו שדוברי שפות ממשפחות אחרות מוּדרים מהדיון האקדמי.
מנגד, ניתן לטעון כי המושג מתעלה מעל כל השתייכות אתנוצנטרית, (ואכן, הנרי סוויט, בן זמנו של פדרסן, ייחס חלק מהתנגדותם של מומחי השפות ההודו-אירופיות להיפותזות של קשרים גנטיים רחבים יותר – כ"דעה קדומה נגד הורדתה [של ההודו-אירופית] מכס הבידוד הגאה וקישורה לשפות הגזעים הצהובים".)
שמות אחרים שהוצעו עבור משפחת-העל הענקית לא הגיעו לכדי אותו היקף דיון נרחב. שם כזה לדוגמה היה "מיטיאן" Mitian, שנוצר מחיבור כינויי הגוף הראשון (mi "אני") והשני (ti "אתכם/אתכן"), המשוחזרים לפרוטו-שפה הנוסטרטית הקדומה, כיוון שהם משותפים לשפות כה רבות בקבוצת-העל הזו.
תומך מוקדם בהיפותזה הנוסטרטית היה הבלשן הצרפתי אלבר קוני, שהיה ידוע בתרומתו בפיתוח תאוריית העיצורים הלועיים שמסבירה את הקשרים המוקדמים במשפחת השפות ההודות-אירופיות. קוני פרסם את עבודתו "מחקרים בתנועתיוּת, עיצוריוּת והיווצרות שורשים ב'נוסטרטית', האב הקדמון של ההודו-אירופית ושל החמית-שמית" (Recherches sur le vocalisme, le consonantisme et la formation des racines en 'Nostratique', Ancêtre de l'indo-européen et du chamito-sémitique) ב-1943. על אף שקוני היה מוערך מאמוד כבלשן, עבודתו זו על נוסטרטית התקבלה באופן פושר.
היסטוריה של המחקר > אסכולת מוסקבה לבלשנות השוואתית

בעוד ההשערה הנוסטרטית של פדרסן לא התקדמה משמעותית בעולם המערבי, בברית המועצות היא הפכה לפופולרית למדי. ולדיסלב איליץ'-סביטיץ' ואהרן דולגופולסקי, שבתחילה עבדו עצמאית ובנפרד, הרחיבו את הגרסה הראשונה של ההיפותזה הנוסטרטית במהלך שנות השישים, והכלילו בה משפחות-שפות נוספות. איליץ'-סביטיץ' גם חיבר את המילון הראשון לנוסטרטית.
מקור עיקרי לפריטים במילון של איליץ'-סביטיץ' היה עבודתו הקודמת של אלפרדו טרומבטי (1866–1929), בלשן איטלקי שפיתח מערכת למיון כל שפות העולם, אשר הושמץ באותה תקופה וכמעט כל הבלשנים התעלמו ממנו. בזמנו של טרומבטי, התפיסה הנרחבת לגבי מיון שפות הייתה שההוכחה הבטוחה לקשר גנטי היא דמיון במערכות הנטייה בַשפות. לאחר מכן, ההשקפה שהפכה למקובלת הייתה שהשיטה ההשוואתית – שקודם לכן שימשה כאמצעי ללימוד שפות שכבר ידועות כקשורות זו לזו, וללא כל התייחסות למיון שלהן – היא האמצעי היעיל ביותר לבסס קשר גנטי. אך עם הזמן נוצרה גישה קשוחה שמאמינה בשיטה ההשוואתית כהלגיטימי היחיד למיון שפות. נקודת מוצא זו הייתה בסיסית להשקפתם של הנוסטרטים החדשים. אף על פי שאיליץ-סביטיץ' אימץ רבות מהאטימולוגיות של טרומבטי, הוא ביקש לאמת אותן על ידי השוואה באופן שיטתי של מערכות הצלילים של השפות המטופלות.
היסטוריה של המחקר > המאה ה-21

ב-2008 התרחשו כמה אירועים מהותיים במחקרים הנוסטרטיים: ראשית, המילון הנוסטרטי של דולגופולסקי בגרסתו האחרונה הועלה לאינטרנט; אלן בומהרד פרסם טיפול מקיף בנושא בספריו, "שחזור של פרוטו-נוסטרטית", בשני כרכים; וכן הוקם אתר האינטרנט "נוסטרטיקה" (Nostratica), שאליו הועלו טקסטים חשובים במחקרים הנוסטרטיים, אך כבר אינו פעיל.
עוד אירוע משמעותי היה שבומהרד פרסם סקירה ביקורתית על המילון של דולגופולסקי, וטען בה כי יש לכלול רק את האטימולוגיות הנוסטרטיות החזקות ביותר, בניגוד לגישתו המרחיבה יותר של דולגופולסקי, המעדיפה לכלול אטימולוגיות רבות אפשריות אך לא ודאיות. בתחילת 2014 פרסם אלן בומהרד את הספר האחרון שלו בנושא השפות הנוסטרטיות, "מבוא מקיף לבלשנות נוסטרטית השוואתית (A Comprehensive Introduction to Nostratic Comparative Linguistics).
משפחות-השפה הנכללות בנוסטרטיות

חוקרי הנוסטרטית מסכימים על גרעין משותף של משפחות-שפה הכלולות במשפחת-העל הנוסטרטית, אך חלוקים לגבי שילוב משפחות נוספות מעבר לגרעין זה.
שלוש הקבוצות המקובלות פה אחד בקרב חוקרי הנוסטרטית הן השפות ההודו-אירופיות, השפות האורליות והשפות האלטאיות; אף שקיומה של המשפחה האלטאית שנוי במחלוקת בקרב בלשני העולם, היא נלקחת כמובנת מאליה על ידי הנוסטרטים. כמעט כולם כוללים גם את משפחות-השפות הכרתווליות והדראווידיות.
בעקבותיהם של פדרסן, איליץ'-סביטיץ' ודולגופולסקי, מרבית תומכי התיאוריה הנוסטרטית כוללים את המשפחה האפרו-אסיאתית, אם כי ביקורות שהשמיעו ג'וזף גרינברג ואחרים מסוף שנות השמונים ואילך סברו כי יש להעריך זאת מחדש.
להלן מקבץ מייצג למדי של משפחות-השפה הנכללות במשפחת-העל הנוסטרטית, על פי סדר גאוגרפי גס (ובסדר הסתעפות פילוגנטי משוער, בעקבות סטארוסטין):
השפות האפרו-אסיאתיות
השפות הכרתווליות
השפות ההודו-אירופיות
השפות האוּרָליות
השפות הדראווידיות
השפות האלטאיות כמשפחה, או בנפרד:
השפות הקוריאניות
השפות הטורקיות
השפות המונגוליות
השפות הטונגוסיות
השפות היפניות
שפות אסקימו-אלאוט
יש הכוללים במשפחה הנוסטרטית גם את שומרית ואטרוסקית, הנחשבות בדרך כלל כשפות מבודדות. אחרים, לעומת זאת, מחשיבים אחת מהן או את שתיהן כחברות במאקרו-משפחה אפשרית אחרת, "שפות דֶנֶה-קווקז". שפה מבודדת אחרת, עילמית, מופיעה גם היא כנוסטרטית בכמה הצעות-מיון. היא מקובצת לעיתים קרובות יחד עם השפות הדראווידיות כמשפחה ה"עילמו-דראווידית".
ב-1987 הציע ג'וזף גרינברג מאקרו-משפחה דומה, שהוא כינה "אֵירָאסיאתית" (Eurasiatic). היא כוללת בה את אותן משפחות-הליבה ה"יוראלטאיות" (Euraltaic) – הודו-אירופית, אוראלית ואלטאית – אך אינה כוללת חלק מהמשפחות המפורטות לעיל, בעיקר האפרו-אסיאתית. בערך באותה תקופה חוקרי נוסטרטית רוסים, ובולט בהם סרגיי סטארוסטין, ניסחו גרסה מתוקנת של המשפחה הנוסטרטית, שהייתה מעט נרחבת יותר מזו של גרינברג, אך כמוהו לא כללו בה את האפרו-אסיאתית.
החל בשנות האלפיים המוקדמות, עלתה הסכמה בקרב תומכי ההיפותזה הנוסטרטית. גרינברג למעשה הסכים עם התפיסה הנוסטרטית, אף על פי שהדגיש הבחה פנימית עמוקה בין ה"שכבה" הצפונית שלו (האירו-אסיאתית שלו) ל"שכבה" הדרומית (ובמרכזה האפרו-אסיאתיות והדראווידיות). חוקר הנוסטרטית האמריקאי אלן בומהרד רואה באֵירָאסיאתית ענף של נוסטרטית, לצד ענפים אחים אחרים: כרתוולית, אפרו-אסיאתית ועילמו-דראווידית. באופן דומה, גאורגי סטארוסטין (2002) הגיע למקבץ כולל משולש: הוא רואה באפרו-אסיאתית, בנוסטרטית ובעילמית ענפים אחים שווי-מרחק זה מזה, הקרובים זה לזה יותר מאשר לכל משפחה אחרת. האסכולה של סרגיי סטארוסטין כללה כעת שוב את האפרו-אסיאתית תחת המשפחה הנוסטרטית בהגדרתה הנרחבת, תוך שהיא שומרת את המונח "איראסיאתית" לתת-המקבץ הצר יותר הכולל את יתר חלקי משפחת-העל. אם כן, ההצעות האחרונות נבדלות בעיקר בנקודה היכן הן ממקמות בדיוק את המשפחות הכרתווליות והדראווידיות.
לפי גרינברג, המשפחה ה"איראסיאתית" ומשפחת שפות "אמרינד" מהוות צומת באילן היוחסין הגנטי, שכן הן קרובות זו לזו יותר מאשר ל"משפחות האחרות של העולם הישן".
ישנן מספר היפותזות אשר מכלילות את הנוסטרטית בתוך "על-מערכה" (mega-phylum) לשונית אף יותר נרחבת, המכונה לפעמים "בורֵיאָן" (מלשון "צפוניות"), וגם כוללת את משפחת-העל "דֶנֶה-קווקז" ואולי את שפות "אמרינד" ואת השפות ה"אוסטריות" (Austric). ראשי התיבות סקא"ן (SCAN) ניתנו למקבץ הכולל את שפות "סינו-קווקז", "אמרינד" ונוסטרטית.
המולדת המקורית של נוסטרטית ובידולה

אלן בומהרד וקולין רנפרו (Renfrew) מסכימים באופן כללי עם המסקנות המוקדמות של איליץ'-סביטיץ' ושל דולגופולסקי בחיפושם אחר המולדת המקורית (אוּרהיימַט, Urheimat בגרמנית) של דוברי פרוטו-נוסטרטית, במהלך תקופת האבן התיכונה (או האפיפלאוליתית) באזור הסהר הפורה, השלב שקדם מיד לתקופה הנאוליתית והיה המעבר אליה.
כשמביטים בכלל האלמנטים התרבותיים של תקופה זו, בולטים במיוחד שני רְצפים של ממצאים ארכאולוגיים שעשויים להתאים לדוברי הנוסטרטית הקדומים או לאבותיהם המיידיים. שתי ההיפותזות הללו ממקמות את הפרוטו-נוסטרטית באזור הסהר הפורה, בערך בסוף תקופת הקרח האחרונה.
הרצף הארכאולוגי הראשון מהשניים מתמקד באזור הלבנט. התרבות הכֶּבָּארית (20,000 עד 17,000 שנים לפני זמננו) לא רק הביאה איתה את המיקרולית לאזור, אלא גם יש לה זיקה אפריקאית ובפרט לשיטת הליטוש "אוּשְטָטָה" (Ouchtata) הקשורה לתרבות המיקרוליתית "הָלְפָן" במצרים (20,000 עד 17,000 שנים לפני זמננו) בני התרבות הכֶּבָּארית, בתורם, היו אבותיהם הישירים של בני התרבות הנָאטוּפית (10,500 עד 8,500 לפנה"ס), אשר לה משמעות עצומה עבור פרהיסטוריונים כעדות הברורה ביותר למעבר משמעותי מתרבות ציידים ולקטים לתרבות ייצור מזון בתקופה הנאוליתית. שתי התרבויות הרחיבו את השפעתן מחוץ לאזוריהן, אל דרום אנטוליה. לדוגמה, בקיליקיה, בתרבות בֶּלְבָּשִי (13,000–10,000 לפנה"ס) ניכרת השפעה של התרבות הכבארית, ואילו בתרבות בֶּלְדִיבִּי (10,000–8,500 לפנה"ס) ניכרת השפעה נאטוּפית ברורה.
האפשרות השנייה לתרבות הקשורה למשפחה הנוסטרטית היא תרבות זַרְזיאן (12,400–8,500 לפנה"ס) בהרי זגרוס, שהשתרעה צפונה לכיוון קוֹהיסְטאן בקווקז ומזרחה לתוך איראן. במערב איראן, תרבות מְלֶפָטִי (10,500–9,000 לפנה"ס) הייתה אבותיהם של אוסף האלמנטים התרבותיים של עלי טָאפָּה (9,000–5,000 לפנה"ס) ושל ג'ייטון (6,000–4,000 לפנה"ס). ועוד יותר מזרחה, תרבות היסאר (בהודו) נחשבת לסמן המזוליתי המקדים לתרבות קֶלְטִימִינָר (5,500 עד 3,500 לפנה"ס) בערבות קירגיזסטן.
ב-1969 פרסם קנט פלאנרי את התיאוריה שלו על תקופת "מהפכת המנעד הרחב", ובה טען שטרם התקופה הנאוליתית, התרחש מעבר מהיר של האנושות לשימוש בצמחים ובחיות מגוונים הרבה יותר, תוך שימוש במיקרוליתים, בחץ וקשת וביות הכלבים הראשונים. הוצע כי ייתכן שמהפכה זו הייתה ה"מנוע" התרבותי שהוביל להתרחבות התרבויות הללו. אין ספק, שהתרבויות אשר ממצאים להן הופיעו באתרים האלה – מערת פרנכתי באגן הים האגאי (יוון), אתר לֶפֶּנְסְקי וִיר בבלקן (סרביה), ומוּרזָק-קוֹבָּה (9100–8000 לפנה"ס) וגְרֶבֶּנְקִי (8500–7000 לפנה"ס) בערבות אוקראינה – כולן הציגו עדויות לשינויי התרבות.
בומהרד (2008) הציע כי פרוטו-נוסטרטית התגבשה עד 8,000 לפנה"ס, תחילתה של המהפכה הנאוליתית בלבנט, על פני שטח המשתרע על פני כל הסהר הפורה ומעבר אל הקווקז (פרוטו-כרתוולית), אל מצרים ולאורך הים האדום ועד קרן אפריקה (פרוטו-אפרואסיאתית), אל הרמה האיראנית (פרוטו-עילמו-דראווידית) ואל מרכז אסיה (פרוטו-אירואסיאתית, שלאחר מכן המשיכה להתפצל לפרוטו-הודו-אירופית, פרוטו-אוראלית ופרוטו-אלטאית) עד 5,000 לפנה"ס.
יש אקדמאים הסוברים, כי התרבות הכֶּבָּארית נגזרה מהתקופה הפלאוליתית העליונה בלֶבנט, שם התחיל האלמנט המיקרוליתי, אף כי תרבויות מיקרוליתיות נמצאו קודם לכן באפריקה.
שיטת הליטוש "אושטטה" היא מאפיין גם של התרבות האחמרית המאוחרת בתקופה הפלאוליתית העליונה, ואולי אינה מעידה על השפעה אפריקאית.
שחזור של פרוטו-נוסטרטית

להלן יובא פירוט בלשני של השחזור של השפה-האם של משפחת-העל הנוסטרטית, דהיינו פרוטו-נוסטרטית. הנתונים לקוחים מעבודותיהם של קייזר ושֶבוֹרוֹשְקין (1988) ושל בֶּנְגְסוֹן (1998) ומתועתקים באלפבית הפונטי הבינלאומי (IPA.
שחזור של פרוטו-נוסטרטית > פונולוגיה

בטבלאות להלן מפורטות הפונמות (הצלילים המבחינים) המשוחזרות בשפה הפרוטו-נוסטרטית (קייזר ושבורושקין 1988). בומהרד (2008), אשר נסמך יותר על אפרו-אסיאתית ועל דראווידית מאשר על אוּרלית (וכמוהו יתר חברי "אסכולת מוסקבה"), משחזר מערכת תנועות שונה, עם שלושת זוגות התנועות /a/~/ə/, /e/~/i/, /o/~/u/, בנוסף לתנועות העצמאיות /i/, /o/ ו-/u/. שלושת זוגות התנועות נועדו לייצג את הגיוון הצלילי התת-פונמי, אשר בין היתר מתבטא בכמה מקרי הדרגתיות התנועה (אבלאוט) ובדפוסי הרמוניית תנועות שנמצאות בחלק מהשפות-הבּנות.
שחזור של פרוטו-נוסטרטית > פונולוגיה > עיצורים

העיצורים המשוחזרים בפרוטו-נוסטרטית מוצגים בטבלה להלן. כל הבחנה מוגדרת כמַבְדֶלֶת (ניגודית, מינימלית) על ידי הנוסטרטים שמשחזרים אותם.
|  |  | דו-שפתיים | מכתשיים או שיניים> מרכזיים | מכתשיים או שיניים> צִדִיים | מכתשיים-חכיים | בתר-מכתשיים | חִכִּיים | וילוניים | ענבליים | לועיים | סדקיים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| סותמים | מסודקים | pʼ | tʼ |  |  |  |  | kʼ | qʼ |  | ʔ |
| סותמים | בלתי-קוליים | p | t |  |  |  |  | k | q |  |  |
| סותמים | קוליים | b | d |  |  |  |  | ɡ | ɢ |  |  |
| מחוככים | מסודקים |  | tsʼ | tɬʼ | tɕʼ | tʃʼ |  |  |  |  |  |
| מחוככים | בלתי-קוליים |  | ts | tɬ | tɕ | tʃ |  |  |  |  |  |
| מחוככים | קוליים |  | dz | dɮ | dʑ | dʒ |  |  |  |  |  |
| חוככים | בלתי-קוליים |  | s | ɬ | ɕ | ʃ |  |  | χ | ħ | h |
| חוככים | קוליים |  |  |  |  |  |  |  | ʁ | ʕ |  |
| אפיים | אפיים | m | n |  | nʲ |  |  | ŋ |  |  |  |
| רוטטים | רוטטים |  | r |  | rʲ |  |  |  |  |  |  |
| מקורבים | מקורבים |  |  | l | lʲ |  | j | w |  |  |  |
שחזור של פרוטו-נוסטרטית > פונולוגיה > תנועות

|  | קדמיות | מרכזיות | אחוריות |
| --- | --- | --- | --- |
| סגורות | */i/ • */y/ |  | */u/ |
| אמצעיות | */e/ |  | */o/ |
| כמעט-פתוחות | */æ/ |  |  |
פתוחות: */a/
שחזור של פרוטו-נוסטרטית > מורפולוגיה

כיוון שאלמנטים דקדוקיים מושאלים פחות בקלות מאשר מילים, דמיון דקדוקי בין שפות נחשב בדרך כלל ראיה חזקה יותר לקשר גנטי ביניהן מאשר דמיון באוצר המילים. קייזר ושֶבוֹרושקין (1988) הציעו את הקשרים הבאים (אשר שונו מעט כדי לייצג את השחזור של פרוטו-אלטאית בידי סטארוסטין ועמיתים [2003]). הסימן /N/ מייצג עיצור אפּי כלשהו. הסימן /V/ מייצג תנועה כלשהי. (הערות האזהרה שנכתבו לעיל בנושא אפרו-אסיאתיות ודראווידית חלות גם להלן.)
| פרוטו-נוסטרטית> מוספיות שמניות | פרוטו-הודו-אירופית> מוספיות שמניות | פרוטו-כרתוולית> מוספיות שמניות | פרוטו-אוּרלית> מוספיות שמניות | פרוטו-אלטאית> מוספיות שמניות | פרוטו-דראווידית> מוספיות שמניות | פרוטו-אפרו-אסיאתית> מוספיות שמניות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| /na/ "במקור מילית לוקטיבית"  | /en/ 'in' | /nu/, /n/  | -/na/ | -/na/ |  | -/n/ |
| /Na/ או /Næ/ "רבים חי" |  | -/(e)n/ | -/NV/² |  |  | -/aːn/ |
| -/tʼV/ "רבים דומם"  |  | -/t/- | -/t/ | -/tʰ/- |  | -/æt/ |
| -/kʼa/ "הקטנה" | -/k/- | -/akʼ/-, -/ikʼ/ | -kka -/kːa/, -kkä -/kːæ/ | -/ka/ |  |  |
מוספיות פועל
| /s(V)/ "מודוס גרימה-רצון" | -/se/- | -/su/, -/sa/ |  |  | -ij -/iɟ/- | /ʃV/-, -/ʃ/- |
| /tʼV/- "גרימה-עצמי" |  |  | -t(t)- -/t(ː)/- | -/t/- | -/t/- | /tV/- |
מיליוֹת
| /mæ/ "מודוס איסור" | mē /meː/ | /maː/, /moː/ |  | /mæ/, /bæ/ | /ma/- | /m(j)/ |
| /kʼo/ "חיזוק ואוגד" | -/kʷe/ 'and'  | /kwe/ | -/ka/, -kä -/kæ/ | -/ka/ |  | /k(w)/ |
בנוסף, קייזר ושבורושקין כתבו את הדברים הבאים לגבי הדקדוק של פרוטו-נוסטרטית (שתי כוכביות מסמלות שחזורים המבוססים על שחזורים; פורמט הציטוט שוּנָה):
הפועל עמד בסוף המשפט (סדר מילים של נושא–פועל SV ונושא–פועל–מושא SOV).
הגוף הראשון נוצר על ידי הוספת כינוי הגוף הראשון mi** לפועל; בדומה, כינוי הגוף השני נוצר על ידי הוספת ti**. לא היו סופיות לכינוי הגוף השלישי בהווה [או לכל הפחות שחזורו לא היה אפשרי], ואילו כינוי הגוף השלישי בעבר היה הסופית di-** (איליץ' סביטיץ' 1971, עמ' 218–219).
פעלים היו במעמד פעיל או סביל, של גרימה (קוזאטיביים), איווי (דֶזידרטיביים) או חוזרים/עצמיים (רפלקסיביים); והיו סָמָנים מיוחדים לרוב הקטגוריות האלה. לשמות עצם היה מין דקדוקי חי או דומם, וסמני צורת הרבים היו שונים זה מזה בכל קטגוריה. היו סמנים סובייקט לאובייקט, מוספיות לסימון יַחֲסַת המקום (לוקאטיב) ויחסת הכיוון (לאטיב) וכו'. כינויים הבחינו בין מושא ישיר לעקיף, בין שמות עצם חיים לדוממים, אבחנות מסוג "קרוב:רחוק", "מכליל (אינקלוסיבי) : מחריג (אקסקלוסיבי)" וכיוצא בזה. נראה שלא היו תחיליות. מילים בשפה הנוסטראטית היו או זהות לשורשים שלהן, או שנוצרו על ידי הוספת סיומות או סופיות.
שחזור של פרוטו-נוסטרטית > הלקסיקון

על פי דולגופולסקי, לשפה הפרוטו-נוסטראטית היה מבנה אנליטי, שהוא הראה באמצעות הפרדה בין מילות עזר המקדימות את הפועל (פרפוזיציה) או באות אחריו (פוסטפוזיציה) בַשפות הבנות במשפחה. דולגופולסקי קבע שלוש קטגוריות לקסיקליות בשפה הפרוטו-נוסטראטית:
מילות תוכן
כינויים
מילות עזר
סדר המילים היה נושא–מושא–פועל כשהנושא הוא שם עצם (למשל "האשה תפוחים תאכל"), ומושא–פועל–נושא כשהנושא הוא כינוי גוף (למשל "תפוחים תאכל היא"). סמן האטריבוטיב (ממומש במילת תוכן) הקדים את שם העצם (למשל "שני תפוחים"). כינוי גוף אטריבוטיבי ('שלי', 'זה') עשוי לבוא אחר שם העצם (למשל "תפוחים שלי"). מילות עזר נחשבות פוסטפוזיציות.
שחזור של פרוטו-נוסטרטית > הלקסיקון > כינויי גוף

כינויי גוף לעיתים רחוקות שאולים משפות אחרות. לכן, ההקבלות הרבות בין כינויי הגוף בשפות הנוסטרטיות השונות הן עדות חזקה למדי לקיומה של שפה פרוטו-נוסטרטית. עם זאת, הקושי למצוא מילים מקבילות בין השפות האפרו-אסיאתיות נחשב בידי כמה חוקרים כראיה לכך שלמשפחת-העל הנוסטרטית יש שניים או שלושה ענפים – אפרו-אסיאתי ואירָאסיאתי (ואולי דרווידי) – ושניתן לייחס את רוב או את כל הכינויים בטבלה הבאה לשפה הפרוטו-אירָאסיאתית.
ניבחית היא שפה חיה (אמנם בימיה האחרונים) עם אורתוגרפיה, המובאת כאן. /V/ פירושה תנועה כלשהי, ולא ברור איזו יש לשחזר.
מטעמי מקום, אטרוסקית אינה כלולה כאן, אך העובדה שהיו בה המילים /mi/ "אני" ו-/mini/ "אותי" נראית מתאימה ברמה אידיאלית לדפוס המשוחזר בפרוטו-נוסטרטית. עובדה זו הביאה חוקרים לטעון כי שפות אגאיות או טירְסֵניות היו ענף נוסטרטי נוסף.
אין שחזור של פרוטו-אסקימו-אלאוט, אף על פי שקיומה של משפחת אסקימו-אלאוט מוסכם בדרך כלל.
|  | פרוטו-נוסטרטית | פרוטו-הודו-אירופית | פרוטו-אוּרלית | פרוטו-אלטאית | פרוטו-כרתוולית | פרוטו-דראווידית | פרוטו-יוקאגיר | ניבחית | פרוטו- צ'וקוטקו-קמצ'טקיות | פרוטו- אסקימו | פרוטו-אפרו-אסיאתית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 'אני'  (נושא) | /mi/ | h₁eǵom  /ʔeɡʲom/[note 1] | /mi/ | /bi/ | /me/, /mi/ |  | /met/ | ни /ni/ | [note 1] | /wi/ ˈIˈ, -/ˈˈˈmˈˈˈkət/ ˈI [act on] theeˈ | /mi/,[note 2] -/mi/[note 3] |
| 'אותי'~'לי'~'שלי'  (מושא) | /minV/ | /mene/[note 4] | /minV/- | /mine/- | /men/- |  |  |  | [note 1] |  |  |
| 'את/ה'   (נושא) | /tʼi/ and/or  /si/ | ti ~ tū  /ti/ ~ /tuː/ | /ti/ | /tʰi/  and/or /si/ |  | [note 5] | /tet/ | тъи, чи  /tʰi/, /t͡ʃi/ | /tu/ | /ci/[note 6] | /t(i)/ |
| 'אותך'~'לך'~'שלך' (מושא) | /tʼinV/ and/or  /sinV/ | te- /te/- | tū- /tuː/- | /tʰin/-  and/or /sin/- | /si/-, /se/- |  |  |  |  | -/mkəˈˈˈtˈˈˈ/ ˈI [act on] theeˈ |  |
| 'אנחנו' (כולל הנמען, אינקלוסיבי) | /mæ/ | /we/-, -/me/- 'we' | mä- ~ me- /mæ/- ~ /me/- 'we' | /ba/(nom.)   /myn/- (oblique) 'we' | /men/-, /m/- | ma ~ mā  /ma/ ~ /maː/ 'we' | /mit/   'we' | мер  /mer/ 'we' | /mur/   'we' |  | /m(n)/[note 2] |
| 'אנחנו' (לא כולל הנמען, אקסקלוסיבי) | /na/ | /ne/- 'we'[note 7] |  |  | /naj/, /n/-[note 8] | nām /naːm/ 'we' |  |  |  |  | /naħnu/[note 9] |
| 'אתם/ן' | /tʼæ/ | -/te/[note 10] | tä /tæ/ | /tʰV/  and/or /sV/ |  |  | /tit/ |  | /tur/ |  |  ?/t(V)/ |
שחזור של פרוטו-נוסטרטית > הלקסיקון > השוואת מילים אחרות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.