stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ירושלים בתקופת המנדט הבריטי
מבנים בולטים מתקופת המנדט > מוזיאון רוקפלר

מוזיאון רוקפלר, מבנה התרבות היחיד שנבנה על ידי ממשלת המנדט בארץ (במימון תורם אמריקני) הוא מוזיאון לארכאולוגיה - ונחשב לאחד היפים בירושלים ואחד היפים מתקופת המנדט הבריטי בכלל. האדריכל הראשי של הפרויקט היה אוסטן סיינט בארב הריסון, מנהל מחלקת העבודות הציבוריות המנדטורית, שבמסגרת עבודתו תכנן, בין היתר, את ארמון הנציב, בניין הדואר המרכזי ובית המדפיס הממשלתי. לצורך תכנון המוזיאון יצא הריסון לסיור לימודים במוזיאונים ברחבי העולם.
האלמנט מעורר המחלוקת בתוכנית היה המגדל המתומן המתנשא מעל הכניסה הראשית למוזיאון - הצורה המתומנת היא אלמנט אדריכלי מהתקופה הצלבנית, שמקורותיו נעוצים, ככל הנראה, בהשפעת המבנה המונומנטלי של כיפת הסלע, ובאים לידי ביטוי בכנסיית העלייה והמגדל של כנסיית הקבר. אלמנט זה משתקף במגדלים המרכזיים של ארמון הנציב ומוזיאון רוקפלר - מבנים שהוקמו בתקופת המנדט על ידי השלטון הבריטי, שראה עצמו כממשיך דרכם הישיר של הצלבנים.
אבן הפינה נורתה ב-19 ביוני 1930, בנוכחות הנציב העליון סר ג'ון צ'נסלור. וב-20 במאי 1935 עברה מחלקת העתיקות לבניין החדש והמוזיאון פתח את שעריו לקהל ב-13 בינואר 1938 ונקרא בשם המוזיאון הארכאולוגי של פלשתינה – א"י. משהתקרב שלטון המנדט לקיצו ומתוך רצון לשמור על אופיו המיוחד של המוזיאון החליט הנציב העליון למנות מועצת נאמנים בינלאומית שבידיה הופקד ניהול המוזיאון, ובה היו חברים מאוניברסיטאות ואקדמיות למדעים מאירופה והמזרח התיכון.
למתחם מוזיאון רוקפלר עולים דרך רחבת הכניסה הראשית שצורתה אליפטית המשתרעת מול החזית המזרחית של הבניין שצורתו כמצודה אירופאית - צלבנית. בניין המוזיאון בנוי על-פי תוכנית כמעט סימטרית. צירו המרכזי של המבנה עובר משער הכניסה דרך חצר המרכזית, סביבה נבנו אולמות התצוגה המלבניים. חצר זו שימשה השראה לחצר המרכזית בבניין בית המשפט העליון בירושלים.
משני צדי אולם הכניסה הראשי יוצאות שתי זרועות אלכסוניות: באחת נמצאת הספרייה ובשנייה - אולם הכנסים. בנקודת המפגש של אולם הכניסה הראשית עם הזרועות האלכסוניות ואולמות התצוגה בנויים חללים מתומנים שבצלעותיהם גומחות לתצוגה של חפצים גדולים.
חדרי המנהלה והמשרדים נבנו לאורכם של מסדרונות צרים וארוכים.
מבנים בולטים מתקופת המנדט > ארמון הנציב

אחר כיבוש ירושלים בידי הבריטים. בשנת 1917 הולאם מתחם אוגוסטה ויקטוריה והפך למפקדה הראשית של הצבא הבריטי בארץ ישראל. כשהתחילה תקופת המנדט הבריטי בשנת 1920 אכלס המבנה את מוסדות השלטון, והנציב העליון, הרברט סמואל, עבר להתגורר בו למשך חמש שנים. בין השנים 1925–1927 התגורר במבנה אוגוסטה ויקטוריה הנציב העליון, הפילדמרשל הרברט פלומר, אך אז פקדה רעידת אדמה קשה את ירושלים, וסדקה את המבנה. בעקבות כך עבר הנציב העליון להתגורר באופן זמני בבית מחניים ברחוב הנביאים, ובמקביל החלה בנייתו של מבנה חדש שייועד לשמש כמגורים רשמיים ומרכז שלטוני, לאחר שנבדקו אתרים רבים ברחבי ירושלים הוחלט לרכוש אתר בג'בל מוכבר ממזרח לשכונת תלפיות. במקום נבנה ארמון מפואר, מבנה המשדר רשמיות ופאר תוך שימוש מושכל באלמנטים עיצוביים ארכיטקטוניים אירופאים, ומזכיר מבני ציבור שנבנו ברחבי האימפריה בכלל ומבנים מנדטוריים בפרט כדוגמת מוזיאון רוקפלר. טכנולוגיות בניה מודרניות וחומרים מודרניים כגון בטון שולבו עם טכנולוגיות מסורתיות האופייניות לאזור וחומרי בנין מסורתיים מקומיים כגון אבן ירושלמית. למתבונן מקרוב מזכיר המבנה, בזכות שימוש באלמנטים מקומיים, מבנים ואופי של כפרים ערביים ומשקף את אופייה של העיר העתיקה עליה הוא צופה. אחד האלמנטים המוסלמיים-ערבים הבולטים היא צורת המתומן המשולב בעיצובים רבים במבנה – החל מהמגדל והמזרקה וכלה בריצוף במרפסת המובילה לגינה המזרחית, עיצוב דלתות אולם הנשפים. עם אישור סופי של תוכנית הבניין בשנת 1928 החלה מלאכת הבניה ובשנת 1933 נחנך הבניין בטקס מפואר. בארמון התגוררו ארבעה נציבים עליונים שהשתמשו בארמון לניהול המנדט וניצלו את המבנה המפואר לקבלות פנים ומסיבות רשמיות ששמן יצא למרחוק. ביומו האחרון של המנדט הבריטי, העבירו הבריטים את המבנה לארגון הצלב האדום והמבנה שימש כמטה הארגון במהלך מלחמת העצמאות.
מבנים בולטים מתקופת המנדט > בניין העירייה

המבנה, שתוכנן על ידי האדריכל קליפורד הולידיי, היה אחד מארבעה מבנים ממסדיים שהוקמו לאורכו של רחוב יפו, יחד עם בניין הדואר המרכזי, בניין בנק לאומי ובניין ג'נרלי. קליפורד הולידי תכנן את המבנה בסגנון בינלאומי. למבנה חזית דמוית חרטום ספינה מעוגל, המאפיין את הסגנון הבינלאומי. אבן הפינה לבניין הונחה ביום 2 בספטמבר 1930 בידי סר סטיוארט ספנסר דייוויס, קצין המנהלה של ממשלת המנדט, בברכתם של מושל מחוז ירושלים אדוארד קית'-רוץ' וראש עיריית ירושלים ראג'ב נשאשיבי. לאחר הקמת המבנה שכן אולם מועצת העיר בקומה העליונה.
מבנים בולטים מתקופת המנדט > מלון המלך דוד

בשנת 1929 יזמו בני משפחת מוצרי, משפחה יהודית אמידה של אנשי עסקים ממצרים, הקמת מלון פאר בירושלים. המשפחה ייסדה את "חברת מלונות ארץ ישראל" (Palestine Hotels Ltd), ולצורך ההשקעה בהקמת המלון החברה רכשה מהכנסייה היוונית אורתודוקסית בשנת 1929 שטח גדול של כ-18 דונמים הנמצא מול חומות העיר העתיקה ומגדל דוד, וכן למול הר ציון. קרבתו של המלון למגדל דוד ולקבר דוד העניקה את ההשראה לשם שנבחר עבורו - "King David"- "המלך דוד". כמה שנים לפני כן נבנה מרכז ימק"א ירושלים מעברו השני של הרחוב, ועם סיום הבנייה ניצבו שני המבנים המרשימים זה מול זה. הבנייה הסתיימה בשנת 1931 והמלון נפתח לציבור. עסקי המלון החלו לפרוח, ואף להביס את מלון פאלאס המתחרה שנבנה בסמוך בידי המועצה המוסלמית העליונה.
מבנים בולטים מתקופת המנדט > ימק"א

ימק"א ירושלים הוא מרכז תרבות וספורט הממוקם בליבה של ירושלים ומסונף לארגון ימק"א (איגוד הצעירים הנוצרים) בארצות הברית. ב-1917 הארגון החל לפעול כדי לספק את צורכיהם של החיילים הבריטים בירושלים. ב 1926 החלו בבניית הבניין בליבה של ירושלים ובאפריל 1933 נחנך הבניין על ידי הגנרל אלנבי. בניין זה נחשב לבניין ימק"א היפה ביותר בעולם. בסמוך למבנה נבנה, כפי המקובל על ידי ארגוני ימק"א ברחבי העולם, אצטדיון ספורט. הבניין תוכנן בידי ארתור לומיס הרמון שהיה בין מתכנני האמפייר סטייט בילדינג ותכנן בניינים נוספים בירושלים. הבניין מחולק לשלושה חלקים, המסמלים את השילוש הקדוש ובו פועלים בית מלון, אולמות כנסים ומתקני ספורט כמו בריכת שחייה, חדר כושר ועוד. במבנה משולבים אלמנטים דקורטיביים המשקפים מוטיבים דתיים נוצריים, יהודיים ואיסלמיים.
מבנים בולטים מתקופת המנדט > מלון פאלאס

מלון פאלאס הוא בניין שנבנה בירושלים בין השנים 1928 ו-1929 על פי תוכניות האדריכל נחאס ביי.
הבניין ממוקם בפינת הרחובות אגרון ודוד בן שמעון, אל מול בית הקברות ממילא ובריכת ממילא, בשולי גן העצמאות. הבניין פעל כמלון פאר בשנותיו הראשונות, ולאחר מכן הוסב לבניין משרדים.
המועצה המוסלמית, שיזמה את הקמת המלון, השקיעה בבניין שבעים אלף לירות. המבנה בן ארבע קומות מעוטר כולו בערבסקות מגולפות באבן. באולם הכניסה בנו גרם מדרגות קולוסלי ועמודי שיש אדירים. בחדרים היו שירותים צמודים עם מתקני אינסטלציה מודרניים, מעל המיטות הותקנו אפיריונים ולצדן העמידו מכשירי טלפון. חנוכת הבניין נערכה ב-21 בדצמבר 1929. בטקס חנוכת הבית השתתפו פקידי שלטון בריטים ונכבדים יהודים וערבים. המלון פעל כנראה עד שנת 1934 או 1935, אז נסגר בשל התחרות העזה עם מלון המלך דוד. החאג' אמין אל-חוסייני המשיך להחזיק לשכה במבנה לשימושו, וב-1936 אירח בה את נציגו של היטלר, אדולף אייכמן. לאחר סגירתו הוחכר המלון על ידי הממשל הבריטי לשמש כבניין משרדים.
לקריאה נוספת

יהושע בן-אריה (עורך), ירושלים בתקופת המנדט: העשייה והמורשת, ירושלים: משכנות שאננים, תשס"ג-2003. (הספר בקטלוג ULI)
יונה בנדמן, מתי מפנים את ירושלים? העימות בין הדרג הצבאי לנציב העליון בסוגיית הפינוי מירושלים, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תל אביב, תשס"ה
דן בהט, אטלס כרטא הגדול לתולדות ירושלים, ירושלים: הוצאת כרטא, 1994.
שבתי זכריה, ירושלים הבלתי נודעת, פרקים בתולדות היישוב היהודי בעיר העתיקה בדורות האחרונים, בית 1998.
שבתי זכריה, יהודים ומוסדות יהודיים ב"רחוב השלשלת" בירושלים העתיקה, הוצאת צור אות, ירושלים.
שבתי זכריה, סיפורי חצרות ובתים בין החומות, הוצאת ראובן מס, ירושלים, תשס"ו.
שבתי זכריה, סוחרים ובעלי מלאכה יהודים בירושלים העתיקה בעבר, אישים דמוית ואתרים, ירושלים 2002.
זאב וילנאי, ירושלים, העיר העתיקה וסביבתה, א-ב, ירושלים 1972.
דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים הבנייה בעיר העתיקה, ירושלים 1993.
אביבה חלמיש, ירושלים בתקופת המנדט הבריטי (יחידה 10 בסדרה ירושלים לדורותיה), האוניברסיטה הפתוחה, תל אביב 1991 (מהדורה מחודשת יצאה לאור בשנת תשפ"א–2020).
ירון בן-נאה, ספר קורות משפחה אוטוביוגרפיה של ספרדי בן היישוב הישן: חייל, תלמיד חכם ומחבר בעת חילופי תקופות, יד יצחק בן צבי, 2015.
הערות שוליים

↑  יהודה ואלך, אטלס כרטא לתולדות ארץ-ישראל מראשית ההתיישבות ועד קום המדינה, ירושלים 1974, עמ' 47.
↑  יהושע פורת, ממהומות למרידה: התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1939-1929, עמ' 208.
↑  יורם קניוק, אקסודוס - אודיסיאה של מפקד, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1999, עמ' 38.
↑  שמואל דותן, המאבק על ארץ ישראל, עמ' 242.
↑  ההתקפה על מועדון הקצינים הבריטים בירושלים, באתר האצ"ל.
↑  The Jewish year 5706, פלסטיין פוסט, 25 בספטמבר 1946
↑  Reflections, פלסטיין פוסט, 8 בספטמבר 1947
↑  התקפה ראשונה בירושלים, עדות של הנהג יוסף אשכנזי בספר: מ. הורביץ (עורך), המקשר ליובלו ל"ה שנות תחבורה ציבורית בירושלים, ירושלים, תשכ"ו, 1966, עמ' 52.
↑  זאב וילנאי, ירושלים העיר החדשה, כרך ג, הוצאת אחיעבר, ירושלים 1974 עמ' 77.
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 76.
↑  רונלד סטורס זכרונות, הוצאת מצפה, 1938, עמוד 697
↑  Error 404 | עיריית ירושלים, באתר www.jerusalem.muni.il
↑  http://www.cbs.gov.il/w/censusshtml/UN-SSI1842218019.shtml
↑  ארכיון המדינה, ארכיון מפקד היהודים בירושלים תש"ז, באתר archives.gov.il
1 2 3  גד גילבר, מגמות בהתפתחות הדמוגרפית של הפלסטינים – 1948-1870, בתוך: התנועה הלאומית הפלסטינית: מעימות להשלמה?, עמ' 20.
↑  אביבה חלמיש, ירושלים בתקופת המנדט הבריטי (יחידה 10 בקורס ירושלים לדורותיה), האוניברסיטה הפתוחה, תשפ"א–2020, עמ' 37.
↑  אביבה חלמיש, ירושלים בתקופת המנדט הבריטי (יחידה 10 בקורס ירושלים לדורותיה), האוניברסיטה הפתוחה, תשפ"א–2020, עמ' 36.
↑  אביבה חלמיש, ירושלים בתקופת המנדט הבריטי (יחידה 10 בקורס ירושלים לדורותיה), האוניברסיטה הפתוחה, תשפ"א–2020, עמ' 47.
↑  מורה דרך בבחירות, דבר, 26 בספטמבר 1934; המשך
↑  דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים - הבנייה בתקופת המנדט הבריטי, הוצאת כתר, 1991 עמוד 40
↑  ועד הקהלה העברית בירושלים, דואר היום, 4 באפריל 1935
↑  ימימה רוזנטל (עורכת), כרונולוגיה לתולדות היישוב היהודי בארץ-ישראל תרע"ח-תרצ"ו/ 1917-1935, הוצאת יד יצחק בן-צבי, ירושלים, 1979, עמ' 19
↑  http://www.israel-electric.co.il/bin/ibp.jsp?ibpDispWhat=zone&ibpDisplay=view&ibpPage=WidePage&ibpDispWho=JIECReunion&ibpZone=JIECReunion&
↑  Maurice Pearlman, Mufti of Jerusalem: The Story of Haj Amin el Husseini, London: V.Gollancz, 1947
↑  ביקורת: משה ארנוולד, ‏מתפנים ומתווכחים, קתדרה 123, מרץ 2007, עמ' 180-178.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554835605171 
ירושלים, סוף התקופה העות'מאנית
חיילים מהגדודים העבריים ליד הכותל המערבי, לאחר כיבוש ירושלים 1917
מלון המלך דוד לאחר פיצוצו
ירושלים בשנת 1933 מבט כללי.
מפת ירושלים לשימוש החיילים הבריטים. כוללת סימון בתי מלון ובתי קפה. על גב הגיליון הוראות לחיילים. 1946
טקס פתיחת האוניברסיטה, 1925
בית החולים בעת הקמתו
אזור טלביה בתקופת המנדט הבריטי
לוח הקדשה לזכר חנוכת רחוב המלך ג'ורג' בירושלים.
בול מימי המנדט הבריטי עליו חותמת של בית הדואר הירושלמי
תוואי צינור המים הבריטי לירושלים
תחנת הרכבת בירושלים
מוזיאון רוקפלר, לאחר סיום בנייתו
ארמון הנציב בסמוך לסיום בנייתו
בניין העירייה בשנת 1945
הצד המזרחי של מלון המלך דוד לאחר הקמתו
בניין ימק"א ירושלים, שנות ה-30
מלון פאלאס בראשית שנות ה-30
Vevo

| --- | --- |

 סוג:  אתר אינטרנט 
 סלוגן:  Music Evolution Revolution!
 תקופת הפעילות:  8 בדצמבר 2009 – הווה (14 שנים)
 מייסדים:  ג'סטין ביבר 
 בעלות:  סוני מיוזיק אנטרטיינמנט, יוניברסל מיוזיק גרופ, אבו דאבי מדיה, גוגל
 שירותים עיקריים:  אחסון וידאו קליפים
 vevo.com
 
סמלילו הקודם של האתר, שהיה בשימוש בשנים 2013-2016
Vevo (ראשי תיבות של Video Evolution) הוא אתר אינטרנט אמריקאי לצפייה בווידאו קליפים באינטרנט. האתר הוא תוצר של שיתוף פעולה בין מספר חברות ענק בתעשיית המוזיקה, בהן סוני מיוזיק אנטרטיינמנט, יוניברסל מיוזיק גרופ, אבו דאבי מדיה ובשיתוף (אולם לא בבעלות) של EMI.
השירות הושק ב-8 בדצמבר 2009. ניתן להשתמש ב-Vevo בארצות הברית, בבריטניה, באירלנד, בקנדה, בברזיל, באוסטרליה, בניו זילנד, באיטליה, בצרפת, בספרד, בהולנד, בפולין, בגרמניה וביפן. האתר חסום במספר מדינות ובהן ישראל, למרות שבאתר מופיעה כבר זמן רב הודעה על הרחבת ההפצה של האתר בעולם
Vevo תוכנן להפוך לבינלאומי ופעיל בכל המדינות בשנת 2010, אך זה לא קרה. לאתר גם ערוץ ב-YouTube בו ניתן לראות קליפים רבים ממדינות נוספות בעולם, לא כולל בישראל.
כיום באתר יותר מ-45,000 קליפים. האתר מתואר לפעמים כגרסה של Hulu לקליפים.
ב-2018 הודיעה החברה שהיא סוגרת את האתר והאפליקציות שלה לצרכן.
שיאים

רשימת הקליפים שצברו את מירב הצפיות ב-24 השעות הראשונות לשחרורם בכל פלטפורמות Vevo, כולל יוטיוב, יאהו ושותפים נוספים
| מיקום | שם השיר | אמן (אמנים) | צפיות (מיליונים) | ימים בפסגה | תאריך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | "Me!" | טיילור סוויפט בהשתתפות ברנדון יורי | 65.2 | 228 | 26 באפריל 2019 |
| 2. | "Thank U, Next" | אריאנה גרנדה | 55.4 | 147 | 30 בנובמבר 2018 |
| 3. | "Look What You Made Me Do" | טיילור סוויפט | 43.2 | 461 | 28 באוגוסט 2017 |
| 4. | "Hello" | אדל | 27.7 | 674 | 23 באוקטובר 2015 |
| 5. | "Bad Blood" | טיילור סוויפט בשיתוף קנדריק לאמאר | 20.3 | 158 | 19 במאי 2015 |
| 6. | "Anaconda" | ניקי מינאז' | 19.6 | 271 | 20 באוגוסט 2014 |
| 7. | "Wrecking Ball" | מיילי סיירוס | 19.3 | 344 | 10 בספטמבר 2013 |
| 8. | "Best Song Ever" | ואן דיירקשן | 10.9 | 48 | 22 ביולי 2013 |
| 9. | "We Can't Stop" | מיילי סיירוס | 10.7 | 82 | 20 ביוני 2013 |
| 10. | "Beauty and a Beat" | ג'סטין ביבר בשיתוף ניקי מינאז' | 10.6 | 250 | 13 אוקטובר 2012 |
5 באוגוסט 2017
הערות שוליים

↑  האתר החסום של VEVO
↑  Vevo to Shutter Its Apps and Website in Coming Weeks, Billboard (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: af68f70f-f065-4b79-93e9-be86357594c9 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אביגדור אנגל

אנדריי אביגדור אנגל (בסלובקית: Andrej Engel; ‏10 בפברואר 1910 - 3 בדצמבר 1991) היה אתלט צ'כוסלובקי-יהודי, אלוף ושיאן צ'כוסלובקיה בריצות ל-100 מטר ול-200 מטר, אלוף משחקי הסטודנטים הבינלאומיים (טורינו 1933) בריצת 200 מטר. ייצג את ארצו בריצות אלה באולימפיאדה (לוס אנג'לס 1932).
ביוגרפיה

אנגל נולד בבאנסקה שטיאווניצה, סלובקיה. הוא התאמן בקבוצת הגיבור פראג.
ביוגרפיה > 1932

באולימפיאדת לוס אנג'לס (1932) היה אנגל לספורטאי הצעיר ביותר במשלחת מצ'כוסלובקיה. במשחקים עצמם הוא הגיע לשלב רבע הגמר בריצת 100 מטר וקבע תוצאה של 11.1 שניות, אך לא הצליח להתברג בין 12 המהירים ובריצת 200 מטר הוא קבע בשלב המוקדמות תוצאה של 22.3 שניות ולא הצליח להתברג בין 20 המהירים.
ביוגרפיה > 1933

באוניברסיאדה שנערכה בטורינו, איטליה בשנת 1933 זכה אנגל בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב, בריצת 200 מטר בתוצאה של 22.10 שניות ומדליית ארד בריצת שליחים 4x100 מטר.
בתחרויות ספורט של המכביה שנערכו בפראג, צ'כיה בשנת 1933 זכה אנגל בשתי מדליות זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.6 שניות ובריצת 200 מטר בתוצאה של 22.1 שניות
ביוגרפיה > 1935

במכביה השנייה שנערכה בשנת 1935 סיים אנגל במקום חמישי בלבד עקב נקע ברגלו.
לפני מלחמת העולם השנייה הוא היגר לשוודיה.
תארים והישגים

אלוף צ'כוסלובקיה בריצת 100 מטר: 1929, 1931, 1932 ו-1934
אלוף צ'כוסלובקיה בריצת 200 מטר: 1931, 1932 ו-1934
אלוף בריצת שליחים 4x100 מטר: 1931 ו-1932
מדליית כסף בריצת שליחים 4x100 מטר: 1930
מדליית ארד בריצת 100 מטר: 1933 ו-1935
מדליית ארד בריצת 200 מטר: 1933
מדליית ארד בקפיצה לרוחק: 1929
שיא צ'כוסלובקיה בריצת 100 מטר: 10.6 שניות (פראג, 23 ביוני 1934)
שיא צ'כוסלובקיה בריצת 200 מטר: 21.8 שניות (פראג, 24 ביוני 1934)
שיא צ'כוסלובקיה בריצת 4x100 מטר: 42.8 שניות (ורשה, 31 באוגוסט 1929)
שיא צ'כוסלובקיה בריצת 4x400 מטר: 3:27.8 דקות (ברנו, 14 בספטמבר 1930)
שיאים אישיים

ריצת 100 מטר: 10.5 שניות (1931)
ריצת 200 מטר: 21.6 שניות (1931)
הערות שוליים

↑  ראו משחקי הסטודנטים הבינלאומיים 1933
↑  מדור ספורט, דואר היום, 15 בספטמבר 1933
↑  הישגי המכביה השנייה (סכום שני), דואר היום, 7 במאי 1935
Vi

| --- | --- |

 מפתח:  ביל ג'וי 
 מחזור חיים:  1976–הווה (כ־48 שנים) 
 גרסה אחרונה:  050325 (25 במרץ 2005) 
 מערכת הפעלה:  מערכת הפעלה דמוית יוניקס 
 נכתבה בשפות:  C 
 סוג רישיון:  רישיון BSD 
 קוד מקור:  http://ex-vi.cvs.sourceforge.net/ex-vi/ex-vi/ 
 ex-vi.sourceforge.net
 
עריכת קובץ ב-nvi
vi (קיצור של המילה האנגלית "visual", "חזותי") הוא עורך טקסט נפוץ בסביבת יוניקס. בניגוד לרוב עורכי הטקסט הוא מתאפיין בכך שיש לו מצב עריכה נפרד ממצב הכנסה (כתיבה). גרסתו הראשונה נכתבה בברקלי (כחלק מ-BSD) על ידי ביל ג'וי בשנת 1976. בהמשך נוצרו לו גרסאות רבות. הנפוצה שבהם כיום היא Vim‏ (קיצור של "Vi IMproved"‏ - "vi משופר").
גרסאות נוספות של vi:
nvi: מימוש מחודש של vi המקורי
elvis
busybox vi: גרסה חלקית ופשוטה שכלולה בחבילה BusyBox
Vi, בנוסף ל-Emacs הם עורכי טקסט נפוצים מאוד בסביבת יוניקס. היריבות בין משתמשי שני עורכי הטקסט הייתה כבר לשם דבר.
ראו גם

nano
הערות שוליים

↑  vi נגד Emacs - כתבה משנת 2001. דוגמה אחת מני רבות. (באנגלית)
| פקודות בסביבת Unix ובמערכות הפעלה דמויות יוניקס |
| --- | --- | --- |
| מערכת קבצים |  bzip • cat • cd • chmod • chown • chgrp • cksum • cmp • cp • dd • du • df • file • fsck • gzip • ln • ls • mkdir • mount • mv • pwd • rm • rmdir • tar • tee •  tree • touch • type • umask • zip  |  |
| תהליכים |  at • chroot • cron • htop • kill • killall • nice • pgrep • pkill • ps • pstree • time • top  |  |
| סביבת משתמש |  dig • env • exit • finger • passwd • su • sudo • uptime • talk • uname • w • wall • who • whoami  |  |
| עיבוד טקסט |  awk • basename • cut • diff • ed • ex • head • less • more • paste • sed • sort • strings • tail • tr • Uniq • vi • vim • wc • xargs  |  |
| מעטפת |  alias • echo • expr • printf • sleep • test • wait  |  |
| רשת |  ifconfig • inetd • ip • netcat • netstat • nload • nmap • nslookup • ping • rlogin • route • ssh • traceroute  |  |
| חיפוש |  find • grep • locate  |  |
| שונות |  man • bc • cal • date • parted • seq  |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4195682-5 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אגם ווטרטון

| --- | --- |

מבט על אגם ווטרטון מתצפית גואוט הונט
 מידע כללי
 סוג:  אגם 
 מידות
 שטח:  10.1 קמ"ר
 גובה:  1274 מטר מעל לפני הים
 עומק מרבי:  135 מטר
 ‏עומק ממוצע:  80 מטר
 מידע נוסף
 נהר מזין:  נהר ווטרטון 
 מקור לנהר:  נהר ווטרטון 
 מדינות באגן הניקוז:  קנדה, ארצות הברית 
 קואורדינטות:  49°00′N 113°54′W﻿ / ﻿49°N 113.9°W﻿ / 49; -113.9
  (למפת מונטנה מוגדלת) הלנה בילינגס מיזולה גרייט פולס בוזמן ביוט קאליספל הפארק הלאומי גליישר קנדה איידהו ויומינג ד. ד ק ו ט ה  צ. ד ק ו ט ה אגם ווטרטון(למפת מונטנה רגילה) הלנה בילינגס מיזולה גרייט פולס בוזמן ביוט קאליספל הפארק הלאומי גליישר קנדה איידהו ויומינג ד. ד ק ו ט ה  צ. ד ק ו ט ה אגם ווטרטון(למפת אלברטה רגילה) אדמונטון קלגרי רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתאגם ווטרטון(למפת אלברטה מוגדלת) אדמונטון קלגרי רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתאגם ווטרטון
 
אגם ווטרטון (באנגלית: Waterton Lake) הוא קבוצה של שלושה אגמים הממוקמים בין דרום פרובינציית אלברטה שבקנדה לבין צפון מדינת מונטנה שבארצות הברית.
גאוגרפיה

לאגם שני חלקים, המחוברים ביניהם בתעלה רדודה.
שני חלקי האגם שבקנדה הם אגם ווטרטון האמצעי (Middle Waterton Lake), ואגם ווטרטון העליון (Upper Waterton Lake). גבול ארצות הברית–קנדה חוצה את אגם ווטרטון העליון, ומחלק את האגם, כך ששני השלישים הצפוניים של האגם מצויים בקנדה, והשליש הדרומי מצוי בשטח ארצות הברית.
אגם ווטרטון התחתון (Lower Waterton Lake) ממוקם מצפון לאגם ווטרטון האמצעי. על שפת האגם מצוי סימן הגבול האחרון של שביל ועדת הגבול, שהוצב באתר ב-8 באוגוסט 1874.
המחצית הצפונית האגם העליון, וכן האגם האמצעי והאגם התחתון מצויים בקנדה, בשטח הפארק הלאומי אגמי ווטרטון. המחצית הדרומית של האגם העליון מצוי בארצות הברית, בשטח הפארק הלאומי גליישר.
שטחם הכולל של אגם ווטרטון העליון והאמצעי הוא 10.1 קילומטרים רבועים. שטחו של אגם ווטרטון התחתון (המצוי כולו בקנדה) הוא 1.5 קילומטרים רבועים, וגובהו 1,274 מטרים מעל פני הים.
עומקם הממוצע של האגמים - 80 מטרים. שיא עומקם של האגמים - 135 מטרים, והם מהווים את האגם העמוק ביותר בהרי הרוקי הקנדיים.
היסטוריה

בשנת 1979 הקים ארגון אונסק"ו את שמורת הביוספרה ווטרטון (Waterton Biosphere Reserve) על מנת להגן על בתי הגידול המגוונים שסביב האגמים, והכוללים ערבה, יערות סב-אלפינים, טונדרה אלפינית, וצמחיית ביצות המקיפה את האגם.
בשנת 1932 הוקם פארק השלום הבינלאומי ווטרטון-גליישר. בשנת 1995 הוכרז הפארק כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו.
גלריית תמונות

אגם ווטרטון העליון, בימין התמונה מלון הנסיך מוויילס, במרכז התמונה הר ריצ'רדס
אגם ווטרטון בחורף
גבול ארצות הברית - קנדה, קו רוחב 49, מבט מאגם ווטרטון
אגם ווטרטון - מבט לכיוון דרום
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9  מידע גאוגרפי
↑  מידע היסטורי על ועדת הגבול
1 2  מידע על עומק האגם
| אתרים בפארק הלאומי גליישר |
| --- | --- | --- |
| אזורים בפארק | מני גליישר |  |
| אתרי מורשת היסטוריים | דרך הולכים-אל-השמש • מלון מני גליישר |  |
| רכסי הרים | לואיס • ליווינגסטון |  |
| הרים | אלזוורת' • בראון • גולד • ג'קסון • גרינל (הר גרינל • נקודת גרינל) • וילבר • לוגן • סטימסון • סייה • פינצ'ו • צ'פמן • קליבלנד • רייזינג וולף |  |
| נהרות | ווטרטון |  |
| אגמים | גרינל • ווטרטון • טו מדיסן • מקדונלנד • סוויפטקרנט • פּריי |  |
| קרחונים | גרינל • הריסון • לוגן • סלמנדר • רד איגל |  |
Xrdp

| --- | --- |


 מפתח:  ג'יי סורג (Jay Sorg)
 מחזור חיים:  2004–הווה (כ־20 שנה)
 גרסה אחרונה:  0.10.1 (31 ביולי 2024) 
 מערכת הפעלה:  לינוקס
 נכתבה בשפות:  אסמבלי, C שפת
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי של גנו
 קוד מקור:  https://github.com/neutrinolabs/xrdp 
 קטגוריה:  שליטה מרחוק
 www.xrdp.org
 
Xrdp הוא יישום המאפשר חיבור גרפי אל שולחן עבודה מרוחק. היישום מבוסס קוד פתוח ונכתב באסמבלי ובשפת C.
יישום זה פותח על מנת לסייע למשתמשי Linux בהתחברות מרוחקת אל מערכת הפעלה חלונות מבית מיקרוסופט וכמו כן זמין להורדה במערכות הפעלה שונות: Linux, Windows, BSD.
Xrdp פותח על ידי ג'יי סורג (Jay Sorg) בשנת 2004, אך הגרסה הציבורית הראשונה שוחררה בשנת 2005.
היישום מבוסס על פרוטוקול שולחן עבודה מרוחק (Remote Desktop Protocol) והחל מגרסה 6.0.9.1 לחיבור באמצעותו מספר מאפיינים:
תמיכה ב-Fastpath.
תמיכה ב-RemoteFX.
שיתוף לוח.
העברת קבצים בין התחנות.
התקנה והפעלת היישום במערכת הפעלה אובונטו, יתבצע בעזרת הפקודות הבאה:
sudo apt install xrdp
sudo systemctl enable xrdp
יישומים נוספים

להלן מספר יישומים נוספים המאפשרים חיבור גרפי אל שולחן עובדה מרוחק:
rdesktop
x11vnc
Remmina
FreeRDP
אדי קלי

אדוארד פטריק "אדי" קלי (אנגלית: Edward Patrick "Eddie" Kelly; נולד ב-7 בפברואר 1951 בגלאזגו) הוא כדורגלן עבר סקוטי.
קלי שיחק עבור המועדון פוסילפארק, וביולי 1966 היגר לאנגליה והצטרף למועדון הכדורגל ארסנל מלונדון; שנה וחצי לאחר מכן הוא חתם על חוזה המקצוען שלו. קלי היה שחקן הרכב קבוע בקבוצת המילואים ובנבחרת סקוטלנד עד גיל 23, וערך את הופעת הבכורה שלו בארסנל במשחק נגד שפילד ונסדיי ב-6 בספטמבר 1969. בעונה זו (1969/1970) הוא השתתף ב-16 משחקי ליגה, והבקיע את אחד מהשערים בגמר גביע ערי הירידים מול אנדרלכט.
עונתו הבאה של קלי הייתה טובה יותר. הוא השתתף ב-34 משחקים בעונת הדאבל, ועלה כמחליף במשחק גמר גביע ה-FA מול ליברפול, שבו הבקיע את שער השוויון; הוא היה המחליף הראשון שמבקיע במשחק הגמר של הטורניר. דקות אחדות לאחר מכן הבקיע צ'ארלי ג'ורג' את שער הניצחון של ארסנל.
שתי העונות הבאות של ג'ורג' לא היו טובות כיוון שסבל מפציעה, אך בעונת 1974/1975 הוא חזר להרכב הראשון. בגיל 23 הוא זכה לענוד את סרט הקפטן של ארסנל; רק טוני אדמס זכה לענוד את הסרט בגיל צעיר יותר. אולם, בעונה שלאחר מכן איבד קלי את מקומו בהרכב והחליט לעזוב את ארסנל. הוא הצטרף לקבוצת קווינס פארק ריינג'רס בספטמבר 1976, לאחר שהשתתף ב-222 משחקים במדי ארסנל.
קלי שיחק בריינג'רס במשך עונה אחת בלבד לפני שהוחתם בלסטר סיטי על ידי פרנק מקלינטוק בקיץ 1977. הוא שיחק בסיטי במשך שלוש עונות, שבהן השתתף ב-119 משחקים והבקיע 3 שערים. הסיטי ירדו לליגה השנייה ב-1979, אך עונה אחת לאחר מכן חזרו והעפילו לליגה הראשונה. לאחר מכן שיחק קלי בנוטס קאונטי, בורנמות' וטורקי יונייטד, ולבסוף פרש מכדורגל. קלי מתגורר בטורקי, ועובד בחברת זכוכית.
Xtra

| --- | --- |
לוגו העיתון
 פורמט:  הדפסה (1984–2015) • מקוון
 בעלים:  Pink Triangle Press
 עורך ראשי:  רייצ'ל גיס
 תאריכי הופעה:  19 בפברואר 1984 – הווה (40 שנה)
 שפה:  אנגלית
 מערכת:  טורונטו 
 מדינה:  קנדה קנדה
 ISSN:  0829-3384
 xtramagazine.com
 
Xtra (לשעבר Daily Xtra ו-Xtra!) הוא עיתון קנדי-להט"בי שהתחיל את פעילותו ב-19 בפברואר 1984. הגרסה המודפסת של העיתון בוטלה בפברואר 2015.
הערות שוליים

↑  "About Xtra". Xtra Magazine. ארכיון מ-2020-05-07. נבדק ב-2020-05-12.
↑  "Gay newspaper Xtra to stop printing, go digital only" (אורכב 06.12.2019 בארכיון Wayback Machine). Toronto Star, January 14, 2015.
↑  "Gay publisher Xtra to embrace digital, close print" (אורכב 15.01.2015 בארכיון Wayback Machine). Xtra, January 14, 2015.
ערך זה הוא קצרמרבנושא להט"ב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אברהם קורקידי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1813 ה'תקע"ג אזמיר
 פטירה:  29 ביולי 1885 (בגיל 72 בערך) י"ז באב ה'תרמ"ה יפו
 מקום קבורה:  יפו
 תאריך עלייה:  ה'תרמ"ב
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית
 מקום פעילות:  אזמיר, אדאסי, בירגאמה, יפו
 תקופת הפעילות:  ?–1885 
 תפקידים נוספים:  שוחט
 רבותיו:  הרב חיים פלאג'י
 חיבוריו:  וייקח אברהם
 בת זוג:  אסתרולה
 אב:  דוד
 אם:  ג'ויה (מרגלית)
 צאצאים:  נסים גרשון, דוד, יוסף, חיים משה
 מספר צאצאים:  4
 
הרב אברהם קורקידי (1813 - 29 ביולי 1885) היה רב, ש"ץ, דרשן ושוחט ובודק באזמיר, אדאסי ובירגאמה. מחבר ספר וייקח אברהם.