stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ירושלים המאוחדת
יחסי יהודים-ערבים בעיר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מרבית היהודים והערבים בירושלים חיים בשכונות הומוגניות, יהודיות וערביות בהתאמה. עם זאת, גידול האוכלוסייה מוביל להתרחבות השכונות, דבר שלעיתים גורם להיווצרות "שכנות גאוגרפית" חדשה בין שכונה יהודית לשכונה הערבית. בשנת 2017 התגוררו כ-2,500 יהודים באזורים שבהם התיישבות ערבית צפופה, ובמקביל כ-3,500 ערבים התגוררו באזורים צפופי אוכלוסייה יהודית. בשכונה עיר דוד-סילואן, לצד פיגועים ואירועים אלימים, התפתחו לאורך השנים יחסי שכנות בין יהודים לערבים.
קיימות נקודות ממשק בין יהודים וערבים בירושלים: בבתי החולים ובבתי המרקחת בירושלים עובדים יחד רופאים ואחיות יהודים וערבים שמטפלים בחולים יהודים וערבים. גם בתחומי הבנקאות, המסחר והתעסוקה, במרכזי הבילוי וההסעדה, בבתי קפה, בקניונים ואף בגני שעשועים באזורי התפר קיימת מציאות של "ערבוב" בין יהודים לערבים. בעיר העתיקה קיים שיתוף פעולה בין סוחרים וגורמים תיירותיים יהודים וערבים. קבלנים יהודים רוכשים ציוד וחומרי בניין בשכונות ערביות, ויהודים ירושלמים מגיעים לשכונות הערביות לקבלת שירותי מוסך ולקניות במרכז המסחרי ברחוב צלאח א-דין. ערבים מהווים 66% מהפועלים בענף הבנייה ברחבי העיר, 52% מהמועסקים בענף התחבורה, 38% מהמועסקים בשירותי אירוח והסעדה, 32% בענף התעשייה, וכ-20% בענפי הבריאות והרווחה. לפי החוקר מריק שטרן ממכון ירושלים למחקרי מדיניות, שיעורם הגבוה של עובדים ערבים בענפי תעסוקה שונים ברחבי ירושלים, הפך אותם לכוח עבודה מכריע בגודלו ובחשיבותו למערכת הכלכלית של ירושלים.
לפי נדב שרגאי: "חמאס וגורמים קיצוניים אחרים רואים גם במרקמי החיים המשותפים בין יהודים לבין ערבים בירושלים איום קיומי כמעט על עתידו של "המאבק". הנורמליות וגילויי השכנות שהתקבעו בירושלים לאורך חמישים שנה הפכו גם הם לאויב שיש להילחם בו ולפגוע בו". לכן הרכבת הקלה, בהיותה סמל לשירות משותף עבור יהודים וערבים, הפכה מטרה מרכזית לאלימות בתקופת "האינתיפאדה הירושלמית" (ב-2014).
מעמדה של ירושלים המאוחדת > העמדה הישראלית

מיד אחרי מלחמת ששת הימים הוסיפה הכנסת סעיף לפקודת סדרי השלטון והמשפט (סעיף 11ב), המסמיך את ממשלת ישראל להחיל בצו את החוק הישראלי על שטחים בתחומי ארץ ישראל (בגבולות המנדט הבריטי). הממשלה החליטה להחיל את החוק הישראלי גם על השטח המכונה מזרח ירושלים, כלומר - על שטח עיריית ירושלים הירדנית, ובנוסף על כפרים, עיירות ושטחים פתוחים שנמצאו מעבר לקו הירוק, מצפון, ממזרח ומדרום לירושלים. ישראל רואה בירושלים המאוחדת את "בירת הנצח של מדינת ישראל ושל העם היהודי". במילים אלה הגדירו בכירים ישראלים את ירושלים מספר רב של פעמים (כך, למשל, הגדיר יצחק רבין את מעמדה של ירושלים בנאום שנשא לרגל חתימת "הצהרת העקרונות" שפתחה את תהליך אוסלו בספטמבר 1993. משרד החוץ מחזק טענה זו באומרו: "יהודים ישבו בירושלים ברציפות משנת 1004 לפנה"ס, אז דוד המלך הכתיר את ירושלים כבירת ממלכתו. לעם היהודי יש קשר רוחני איתן לירושלים."
מרבית הקהילה הבינלאומית אינה מכירה בהחלת החוק הישראלי ורואה במזרח ירושלים חלק מהשטחים המוחזקים, ובשכונות היהודיות שהוקמו בה - התנחלויות. ממשלת ישראל טענה במספר פורומים בינלאומיים כי החלת החוק על השטח אינה סיפוח, אולם לפי פסיקת בית המשפט העליון, חוקי מדינת ישראל חלים במלואם גם על מזרח ירושלים, ולכן דינו כסיפוח.
ב-10 ביולי 1980 עבר בכנסת חוק יסוד: ירושלים בירת ישראל. חוק זה קבע כי ירושלים השלמה והמאוחדת היא בירת ישראל ומקום מושבם של הנשיא, הכנסת, הממשלה ובית המשפט העליון. על פי חוק היסוד יוענק לירושלים מענק מיוחד הנקרא מענק הבירה שיועבר לפיתוח העיר, תשתיותיה, רווחת תושביה ושמירת צביון העיר.
על פי סקר של המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה 75% מהציבור היהודי בישראל מתנגד להעברת השליטה בהר הבית לפלסטינים במסגרת הסכם שלום.[דרוש מקור] סקר דעת קהל שפרסם מכון ירושלים לחקר ישראל בשנת 2006 קבע כי 63% מהיהודים בישראל מוכנים לוויתורים במסגרת שלום אמת, אך עם זאת, 75% מבין אלה שמוכנים לוויתורים אינו מאמין שאפשר להגיע לשלום אמת עם הפלסטינים.
מעמדה של ירושלים המאוחדת > העמדה הפלסטינית

עם איחוד ירושלים פוזרה מועצת העיר הירדנית והוצע לתושבים להשתלב במועצת עיריית ירושלים המורחבת, אולם הם הצהירו כי הם רואים בשלטון הישראלי שלטון כיבוש כמו בכל שאר השטחים שנכבשו לאחר 1967. במזכר מטעם ההנהגה המוסלמית נאמר כי "אין אנו מכירים באיחוד ירושלים".
באותה שנה, שלושה מנהיגים ערבים שהכריזו על אי הכרה באיחוד ירושלים הורשעו בעוון הסתה ופעילות חתרנית. השלושה גורשו מירושלים.
בהצהרת העצמאות של אש"ף מ-1988 מוגדרת ירושלים כבירת פלסטין. הבסיס להצהרה זו היא החלטה 181 של העצרת הכללית של האו"ם. תביעותיהם של אש"ף והרשות הפלסטינית מישראל בנוגע לירושלים מכוונות אל ירושלים המזרחית, אולם התבטאויות שונות של גורמים פוליטיים פלסטינים עשויות לרמז על דרישות גם בנוגע לירושלים המערבית. כך לדוגמה על פי פייצל אל חוסייני, 70% מן הקרקעות בירושלים המערבית שייכות לפלסטינים.
מבחינת הפלסטינים, הבנייה היהודית במזרח ירושלים היא עוד הוכחה כי ישראל אינה מעוניינת להגיע להסדר קבע הכולל, שאחת מדרישותיו, מבחינתם, הוא חלוקת ירושלים.
למרות כל זאת, בסקר שנערך בקרב תושבי מזרח ירושלים נקבע כי במקרה שירושלים תחולק כחלק מהסכם שלום בין פלסטינים יעדיפו רוב תושבי 19 השכונות הערביות בירושלים להעתיק את מקום מגוריהם לתחומי ישראל. הסיבות לכך הן: תעודת זהות ישראלית מעניקה חופש תנועה ברחבי מדינת ישראל ואפשרויות להכנסה גבוהה יותר.
פרופסור דורי גולד מציין כי בקרב תנועות פלסטיניות רדיקליות, קיימת אמונה ששלטון איסלאמי בירושלים מבשר את תחילת "קץ הימים" בו ילחמו המוסלמים ביהודים ובנוצרים וישמידו אותם.
מעמדה של ירושלים המאוחדת > בהסכמי שלום

הסכמי אוסלו: בהסכמים אלו הצהירה ישראל על נכונות לנהל משא ומתן בסוגיית ירושלים. עם זאת, ראש הממשלה יצחק רבין עמד בתוקף על שמירת הריבונות הישראלית ואף הצהיר ב-1995 בפני תלמידי תיכון כי "אילו אמרו לנו שמחיר השלום הוא ויתור על ירושלים המאוחדת בריבונות ישראל הייתי עונה, הבה נוותר על השלום". במכתב הולסט שנכתב על ידי שמעון פרס ונשלח ליוהאן יורגן הולסט, שר החוץ הנורווגי באוקטובר של אותה שנה הכיר פרס בחשיבותם של 'כל המוסדות הפלסטיניים במזרח ירושלים כולל אלה הכלכליים, החברתיים, החינוכיים והתרבותיים' ובכך שהם ממלאים תפקיד חיוני לגבי האוכלוסייה הפלסטינית והצהיר כי מדינת ישראל קיבלה על עצמה שלא להפריע לפעילותם. התחייבות זו הועברה גם לאש"ף. הכרה זו באש"ף היוותה שינוי במדיניותה של ישראל בנושא המקומות המוסלמים בירושלים והייתה מנוגדת לסטטוס קוו שהיה קיים עם ירדן במשך שנים רבות בנושא זה.
הצהרת וושינגטון: ערב הסכם השלום בין ישראל לירדן נחתמה הצהרת וושינגטון בין ירדן לישראל שמטרתה הייתה להצהיר על 'תום מצב הלוחמה בין ישראל לירדן'. בהצהרה זו חזר בו רבין מעט מהשינוי בסטטוס קוו שיצרה ההכרה באש"ף בהסכמי אוסלו. ההצהרה הישראלית-ירדנית אמרה כי "מדינת ישראל מכבדת את מעמדה הנוכחי המיוחד של הממשלה ההאשמית של ירדן במקומות החשובים לאסלאם בירושלים. כאשר יתקיים משא ומתן על מעמד הקבע, תעניק מדינת ישראל קדימות גבוהה לתפקידה ההיסטורי במקומות אלה". דהיינו, העמדה הישראלית קבעה כי ירושלים המאוחדת תישאר בריבונות ישראלית, ביחס לפלסטינים הכירה ממשלת רבין באש"ף כבן שיח בכל הנוגע לנושאים המשפיעים על האוכלוסייה הפלסטינית ואילו לירדן הועידה ישראל קדימות בכל הקשור למקומות החשובים לאסלאם בלבד.
בליכוד יזמו אז הצבעה בכנסת שתוכנה הוא חזרה על ההצהרה כי ירושלים המאוחדת בריבונות מדינת ישראל תישאר "בירתה הנצחית והבלעדית" של מדינת ישראל. ההצעה נתמכה בידי הממשלה וכל שריה, כולל שרי מרצ.
הבנות ביילין-אבו מאזן: באוקטובר 1995 התנהל דרך ערוץ סטוקהולם ניסיון לנסח מסמך הבנות באשר להסדר קבע כולל עתידי בין ישראל למדינה פלסטינית שתקום. מנסחי מסמך זה היו יוסי ביילין ומוחמד עבאס כנציגי ישראל והרשות הפלסטינית. המסמך המשותף של השניים הציע בירה פלסטינית באבו דיס, אך לא הכיר בריבונות ישראלית במזרח ירושלים. מעמדה הסופי של ירושלים היה אמור להיקבע במשא ומתן נוסף. עוד נקבע כי דגל פלסטיני - ולא ירדני - יתנוסס בשטחו של הר הבית. אולם, ימים אחדים לאחר השגת ההבנות נרצח רבין והמהלך נקטע. בסופו של דבר, הן ערפאת והן ממשיכו של רבין, שמעון פרס, לא קיבלו את תנאיו.
ועידת קמפ דייוויד: ועידה זו שנערכה בשנת 2000 היוותה חידוש בשיחות השלום בין ישראל לפלסטינים משום שלראשונה מאז 1967 הסכים ראש ממשלה ישראלי לשקול הצעות מפורטות לחלוקה מחדש של ירושלים. אולם אף על פי כן היווה הוויכוח על ירושלים את סלע המחלוקת העיקרי בוועידה זו. בעוד שאהוד ברק, ראש הממשלה, הציע שישראל תעביר לריבונות פלסטינית כפרים או ערים קטנות שסופחו לירושלים אחרי 1967, הרי שהפלסטינים תבעו שכל מזרח ירושלים תעבור לריבונות פלסטינית כשהרובע היהודי והכותל המערבי יהיו תחת סמכות מדינת ישראל, אך לא ריבונותה.
מפת שכונות ירושלים

מפת ירושלים המאוחדת על שכונותיה (הקליקו על שכונה כדי להגיע לערך עליה)
ראו גם

אמנת ירושלים
לקריאה נוספת

ירושלים כעיר שחוברה לה יחדיו, גיליון אריאל, 45-44, (עורך: אלי שילר), ירושלים 1986.
אילן אזרחי, שפויה בחלומה - גאות ושפל ב-50 שנות איחוד ירושלים, הוצאת אלבטרוס, 2017.
שאול אריאלי, ככה בדיוק קרה? 12 מיתוסים ישראלים על הסכסוך הישראלי-פלסטיני, ספרי עליית הגג והוצאת ידיעות אחרונות, 2021, הפרק "ירושלים מאוחדת לנצח", עמ' 296–341.
מרטי ריסן

| --- | --- |

 לידה:  4 בדצמבר 1941 (בן 83) הינסדייל, אילינוי, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית
 מקום מגורים:  Boca West 
 גובה:  1,85 מ'
 יד חובטת:  ימין
 פעילות כמקצוען:  1968–1981 (כ־13 שנים) 
 יחידים
 מאזן קריירה:  226-675
 דירוג שיא:  8 (1971)
 זכיות בטורנירים:  9
 זוגות
 מאזן קריירה:  157-428
 דירוג שיא:  3 (1980)
 זכיות בטורנירים:  43
 שיאי גראנד סלאם
 זכיות 9 (2 ביחידים, 7 זוגות מעורבים)
 אליפות אוסטרליה הפתוחה:  רבע הגמר (1971)
 אליפות צרפת הפתוחה:  הסיבוב הרביעי (1971, 1974)
 וימבלדון:  רבע הגמר (1965 )
 אליפות ארצות הברית הפתוחה:  רבע הגמר (1963, (1971)
 
מרטי ריסן (באנגלית: Marty Riessen; ‏ נולד ב-4 בדצמבר 1941) היה טניסאי אמיריקאי. הוא זכה במקום ראשון במספר תחרויות גראנד סלאם בעיקר בתחרויות זוגות מעורבים.
ביוגרפיה

מרטי ריסן נולד בשנת 1941 בעיירה הינדסדייל שבאילינוי. הוא היה טניסאי בולט בתקופת לימודים באוניברסיטה. הוא הגיע לגמר אליפות הסטודנטים 3 פעמים אך הפסיד לרפאל אוסונה (1962) ולדניס רלסטון (1963 ו-1964). לפני תחילת "העידן הפתוח" בטניס הוא הגיע לרבע הגמר באליפות ארצות הברית הפתוחה ואליפות אוסטרליה הפתוחה בתחרויות הגברים.
בתחרויות זוגות הגברים ריסן הגיע לגמר 6 פעמים וניצח באליפות וימבלדון 1969 ואליפות ארצות הברית הפתוחה 1976 (שיחק לצד טום אוקר).
ריסן היה טניסאי בולט בתחרויות זוגות מעורבים תוך משחק לצד מרגרט קורט. הם הגיעו לגמר תחרויות גראנד סלאם 8 פעמים וזכו 6 פעמים. בשנת 1980 ריסן ניצח באליפות ארצות הברית הפתוחה לצד ונדי טרנבול ובכך השלים ניצחונות בכל 4 תחרויות גראנד סלאם.
מרטי ריסן היה שחקן של נבחרת גביע דייוויס של ארצות הברית וזכה עם בנבחרת בגביע שנת 1963.
לאחר פרישה ריסן היה מאמן טניס. הוא היה מאמן של טרייסי אוסטין, מאמן נבחרת גביע בילי ג'ין קינג של ארצות הברית ומאמן נבחרת נשים של ארצות הברית במשחקים האולימפיים.
דיסקו מנאייק

דיסקו מנאייק הוא אלבומה השישי של להקת טיפקס, שיצא באוגוסט 1999, הגיע למעמד של אלבום זהב ומכר כ-35 אלף עותקים.
הפקה

האלבום, שהוא אלבום קונספט, היה מבוסס על תפיסה חדשה שנוצרה לאחר שיחות של קובי אוז עם הפילוסוף דניאל מילוא (אנ'), שבה אולפן ההקלטות פתוח למוזיקאים וחברים וכל אחד מהם מגיע בזמנו ומשתתף ביצירת רעיון מוזיקלי יחד עם הגרעין הקשה של להקת טיפקס. ביצירת האלבום השתתפו יותר מ-20 נגנים. האלבום כולל 26 קטעים (סאמפלים), חלקם הגדול מעברים קצרים או קטעים אינסטרומנטליים, ואורכו הוא כ-73 דקות.
בין השירים הבולטים באלבום ניתן למנות את "סמי וסומו" שדורג במקום ה-16 במצד הפזמונים העברי לשנת תשנ"ט (1999) של רשת ג', הדואט עם שרית חדד "כשאני איתך אני כמו דג" שדורג במקום השביעי באותו מצעד, וגם נכלל באלבומה "כמו סינדרלה" שיצא באותה שנה. שירים בולטים נוספים היו "שלוש בלילה" שדורג במקום ה-11 במצעד הפזמונים העברי לשנת תש"ס (2000) ו"בשפכת הזורם". בשנת 2000 נבחרה הלהקה בפעם השנייה כ"להקת השנה" במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג' בעקבות הצלחת האלבום.
מופע הבכורה של האלבום נערך ב-25.5.2000 במועדון "התיאטרון" ביפו, כשהמופע הפותח הוא להקת "הדג נחש".
במארס 2019 ציינה להקת טיפקס 20 שנה ליציאת האלבום במספר מופעים במועדון הבארבי בתל אביב בהשתתפות אורחים רבים, ובהם אליעד נחום, פישי הגדול ודודו פארוק. בכניסה למועדון הוצבה מכונית דודג' דארט, המוזכרת בשיר "סמי וסומו".
רשימת רצועות

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי קובי אוז (למעט היכן שמצוין אחרת).
| דיסקו מנאייק> מס' | דיסקו מנאייק> שם | דיסקו מנאייק> מילים | דיסקו מנאייק> לחן | דיסקו מנאייק> הערות | דיסקו מנאייק> משך | דיסקו מנאייק>  | דיסקו מנאייק>  | דיסקו מנאייק>  | דיסקו מנאייק>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מתנ"ס הקסמים  |   |   |   | 1:00 |  |  |  |  |
| 2. | גברת  |   |   |   | 3:40 |  |  |  |  |
| 3. | פופלקס  |   |   |   | 0:27 |  |  |  |  |
| 4. | סמי וסומו  |   |   |   | 3:05 |  |  |  |  |
| 5. | שלוש בלילה  |   |   |   | 3:29 |  |  |  |  |
| 6. | באנו חושך  |   |   |   | 0:11 |  |  |  |  |
| 7. | בשפכת הזורם  |   |   | הפקת שירה: פישי הגדול | 3:15 |  |  |  |  |
| 8. | גבר אחי  |   |   |   | 3:42 |  |  |  |  |
| 9. | קבלו את הצוות הנהדר  |   |   |   | 2:31 |  |  |  |  |
| 10. | התקליטן  |   |   |   | 4:03 |  |  |  |  |
| 11. | גשם של פקקים (הידד הידד כפיים כפיים שמח שמח לחיים לחיים)   |   |   |   | 4:19 |  |  |  |  |
| 12. | פאסט משה  |   | קובי אוז וBig M |   | 2:51 |  |  |  |  |
| 13. | סלואו משה  |   | קובי אוז ורמי יוסיפוב |   | 3:10 |  |  |  |  |
| 14. | מלכה  |   |   |   | 4:07 |  |  |  |  |
| 15. | האפרוח  |   |   |   | 0:45 |  |  |  |  |
| 16. | גרי הניגרי  |   |   |   | 3:43 |  |  |  |  |
| 17. | הלועזיים  |   |   |   | 3:59 |  |  |  |  |
| 18. | טוקטה ופוגה בדי מינור מנוגנת בג'י מינור  |   | יוהאן סבסטיאן באך |   | 2:58 |  |  |  |  |
| 19. | כשאני איתך אני כמו דג (עם שרית חדד)   |   |   |   | 2:42 |  |  |  |  |
| 20. | עננה  |   |   |   | 1:19 |  |  |  |  |
| 21. | דינה  |   |   | עיבוד: פישי הגדול | 4:13 |  |  |  |  |
| 22. | אני אבניבי  |   |   |   | 1:00 |  |  |  |  |
| 23. | ג'וני מאר  |   |   |   | 3:05 |  |  |  |  |
| 24. | מייק ברנט 2000  | קובי אוז וגל פרמן | קובי אוז וגל פרמן |   | 1:25 |  |  |  |  |
| 25. | שיר התקווה של מסייה רונסיה  |   | קובי אוז ורמי יוסיפוב |   | 3:00 |  |  |  |  |
| 26. | מיקוד 63568  | גל פרמן | גל פרמן |   | 5:43 |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 73:42 |  |  |  |  |
דגימות (סאמפלים)

בשירים הבאים השתמשו בסיימפלים מתוך שירים אחרים. מופיע בפורמט: "שיר באלבום": מבצע מקורי - שיר (מילים/לחן/עיבוד).
"מתנ"ס הקסמים": שולה חן - בוא הביתה (קורן/גוריאן)
"סמי וסומו":
משה הלל - חג לי חג לי (מדינה/מדינה/מוכיח), משה הלל - אני רק זמר (גולדהירש/וולש/וולש)
גידי גוב - הכל פתוח (מנור/רכטר/רכטר)
צביקה פיק - שני תפוחים (מנור/פיק/וייס)
להקת אטרף - שולה
"באנו חושך": חבורה - באנו חושך (תנאי/עמירן/בן דויד)
"התקליטן": חדווה עמרני - בלב אחד (חפר/זלצר/זלצר)
"סלואו משה": להקת חיל הים - המלח שלי (טהרלב/וילנסקי/רוזנבלום)
"האפרוח": להקת פיקוד דרום - ארץ ישראל היפה (ברק/פייקוב/קריב)
להקת חיל הים - יידישע פיראטן (טהרלב/חבקין/נגרי)
"טוקטה ופוגה בדי מינור מנוגנת בג'י מינור": סמיר שוקרי - חי כמו פרפר (חיטמן/עממי)
"עננה": אריק לביא - עננה (אוז/אוז/זהבי)
"מייק ברנט 2000": צילה דגן - ולא היה בינינו אלא זוהר (גולדברג/ליטני/פיאמנטה)
משתתפים באלבום

עיבודים: קובי אוז, רמי יוסיפוב, Big M, גל פרמן (למעט 21).
הפקה מוזיקלית: Big M
ניהול אומנותי: קובי אוז
הוקלט באולפני עננה בע"מ
משתתפים באלבום > נגנים

קובי אוז: שירה, קולות, לופים, תכנותים, אורגן
רמי יוסיפוב: גיטרות (חשמלית, אקוסטית, קלאסית), מנדולינה, קולות.
גל פרמן: גיטרה בס, סקרצ'ינג, טמבורין, דרבוקה, תיבה סינית, סימפול עצמי.
Big M: מכונות, שירה.
תמיר ימיני: תופים, תופי פה, תופי פח, טימבלס, קולות.
נוריאל עמר: עוד, כינור, דרבוקה.
אבי אלבוחר: קלידים, אקורדיון פנדר רודס, אורגן ימהה ווי סי
שי וצר: תופים וטמבורין
אביב כהן: תופים
די ג'י ויליאם: סקרצ'ינג
אסנת חכים: קולות
אליעד נחום: קולות
אביטל אברג'יל: שירה
פישי הגדול: כרוז, שירה וקלידים
ציפי שביט: מקריאה סיפור
היי פייב: שירה
שרית חדד: שירה
ערן הורוביץ: בס
אברהם פלדר: חצוצרה
שמעון טל: קולות
כנסיית השכל, חיים אוליאל: נגינות וייעוץ אומנותי
הערות שוליים

↑  עמוס אורן, אחרי 15 שנה: אוסף ראשון ל"טיפקס", באתר ynet, 4 במרץ 2003
↑  שינוי כיוון והצלחה מחודשת, בביוגרפיית הלהקה באתר MOOMA
↑  טיפקס: החיים בלאפה, פרק 4: דיסקו מנאייק מגיע לשכונה
↑  פרק של התוכנית "פוקוס" של כאן גימל העוסק בציון 20 שנה ליציאת האלבום
| טיפקס |
| --- | --- | --- |
| קובי אוז • גל פרמן • מוטי יוסף • רמי יוסיפוב • אדם מדר • שחר ימפולסקי • שני יצהרי | קובי אוז • גל פרמן • מוטי יוסף • רמי יוסיפוב • אדם מדר • שחר ימפולסקי • שני יצהרי |  |
| אלבומי אולפן | שביל קליפות הגרעינים (1992) • האחרון בעשירון התחתון (1993) • החיים שלך בלאפה (1995) • נשיקה לדוד (1997) • דיסקו מנאייק (1999)  • יושבים בבית קפה (2001) • רדיו/מוסיקה/עברית (2006) • עבודת כפיים (2016) • שווארמה ביץ' (2024) |  |
| אלבומים אחרים | פסקול: כלבים לא נובחים בירוק (1996) • מיני אלבום: העצב עבר לגור כאן (1998) |  |
| אלבומי אוסף | כל הלהיטים (2003) • טיפקס: האוסף הרומנטי (2010) |  |
FIRST Tech Challenge

אחד המשחקים בתחרות הארצית בתל אביב בשנת 2017
FIRST Tech Challenge (או בקיצור FTC) היא תחרות פיתוח טכנולוגי בין-לאומית במסגרת ארגון FIRST, שמיועדת לבני נוער בכיתות ז' עד יב' (בישראל בכיתות ח' עד יב').
התחרות הוקמה בשנת 2005 על ידי דין קיימן, ממציא ויזם אמריקאי, ומאז מתקיימת כל שנה. קיימן ייסד תחרות זו במטרה לעודד בני נוער להעמיק את ידיעתם בעולם הטכנולוגיה. במסגרת התחרות בני הנוער מתכננים, משרטטים, בונים ומתכנתים רובוט לבדם בקבוצות של עד 15 בני נוער. בדומה לשאר התחרויות במסגרת FIRST, בכל שנה הרובוטים צריכים לעמוד באתגר שונה. לכל אתגר יש נושא משלו לפיו מעוצב מגרש התחרות. הרובוט שכל קבוצה תכננה ובנתה צריך להתחרות מול רובוטים של קבוצות אחרות במשחק במטרה לצבור כמה שיותר נקודות לפי ביצוע משימות האתגר.
מבנה העונה > אירוע הקיקאוף

כל שנה בחודש ספטמבר מתקיים אירוע הקיקאוף הבינלאומי המשודר בלייב ובו מציגים את אתגר העונה החדש, האירוע מהווה בעיטת הפתיחה של עונה ומבשר את תחילת עונת הבנייה. אירוע הקיקאוף של עונת CENTERSTAGE התקיים בתאריך ה-9 בספטמבר 2023.
מבנה העונה > עונת הבנייה

עונת הבנייה מתחילה מיד אחרי אירוע הקיקאוף ונמשכת עד התחרויות. בשלב הזה של העונה הקבוצות בונות רובוט ומתכנתות אותו.
מבנה העונה > עונת התחרויות

בישראל יש מספר תחרויות אימונים (סקרימג'ים) במהלך עונת הבנייה שמאפשרות לקבוצות לחוות את חוויית התחרות ולהתאמן במגרש רשמי לפני תחרות האליפות הארצית.
מבנה העונה > האליפות הארצית

לאליפות הארצית (לרוב בחודש פברואר) מגיעות כל הקבוצות בארץ ומתחרות אחת נגד השנייה במהלך יום התחרות. בסוף התחרות מתקיים טקס חלוקת הפרסים בו מחלקים את הפרסים לקבוצות שניצחו במשחק הרובוט ולקבוצות שזכו בפרסים השונים.
מהלך התחרות > שלב ראשון

בשלב הראשון הקבוצות מתחרות עם הרובוטים שלהן מול רובוטים של קבוצות אחרות. כל קבוצה מתחרה מספר פעמים כאשר כל משחק נקרא מקצה. בכל מקצה שתי קבוצות מתחרות יחד מול שתי קבוצות אחרות. צירוף של שתי קבוצות שמשחקות יחד מכונה ברית. כל קבוצה מחליפה בריתות במהלך התחרות. כלומר, אין בריתות קבועות בשלב זה.
תחרות הרובוטים בין הבריתות מתבצעת על ידי שליטה של נהגים עם שלט רחוק בזמן המקצה מלבד 30 שניות בתחילת המשחק בהן הרובוט צריך להתחרות באופן עצמאי ואוטונומי ברובוטים האחרים. ניצחון או הפסד של משחק נקבע על פי מספר הנקודות שצוברת הברית.
על מנת לצבור נקודות במהלך המקצה הקבוצות צריכות לבצע משימות לפי לוח האתגר המיוחד לאותה שנה. לדוגמה, בשנת 2017 ניתנה משימה בה הרובוטים היו צריכים להניח חלקי משחק בצורת קובייה באזור מסוים.
שיטת ניקוד המשחק לצורך דירוג וקביעת המנצחים מתבצעת על גבי טבלת נקודות כפי שמתבצעת במשחק כדורגל או כדורסל. הברית המנצחת במקצה מזכה את הקבוצות שהיו בברית בנקודות ואילו הברית המפסידה אינה מזכה את הברית בנקודות כלל. אם הושג שוויון בין שתי הקבוצות, כל ברית מזכה את הקבוצות בכמות קטנה של נקודות.
מהלך התחרות > שלב שני

השלב השני כולל סדרת מקצים במסגרתם מתחרות ארבע בריתות קבועות בתחרויות חצי גמר ובתחרות הגמר. בכל ברית ישנה קבוצה שהיא ראש הברית ועוד שתי קבוצות. ראשי הבריתות בכל ברית הן ארבע הקבוצות שהגיעו לארבעת המקומות הראשונים בטבלה בחלק הראשון. ראשי הברית בוחרים שתי קבוצות שיהיו איתם בברית למקצים. את הקבוצה הראשונה של כל ברית בוחרים על פי סדר יורד של המיקומים בטבלה (הברית הרביעית בוחרת אחרונה) ואילו את הקבוצה השנייה על פי סדר עולה של המיקומים בטבלה (הברית הראשונה בוחרת אחרונה). בכל משחק בה מתחרה הברית, ראש הברית קובע אילו משתי קבוצות הברית יתחרו בה.
מהלך התחרות > חצי גמר וגמר

בתחרויות חצי הגמר מתחרים ראשית הברית הראשונה מול הברית הרביעית. לאחר מכן, הברית השנייה והשלישית מתחרות זו בזו ולאחר שני המקצים הללו, מתקיימים עוד שני מקצים כאשר הבריתות מתחרות מול אותן הבריתות. הקבוצה שמנצחת בשני המקצים, עולה לשלב הבא - לגמר. אם מושג שוויון, כלומר, במקצה אחד קבוצה אחת מנצחת ובמשחק אחר קבוצה אחרת מנצחת, נערך מקצה נוסף להכרעת השלב.
מהלך התחרות > פרסים

בסוף התחרות, מתקיים טקס הגמר ובו מוענקים הפרסים הבאים, חלקם קבועים בכל שנה וחלקם ניתנים על פי החלטת השופטים.
Winning Alliance Award ניתן לראש הברית המנצחת בגמר. השנה זכתה קבוצת Shamir #23422.
Finalist Alliance Award ניתן לראש הברית הפיינליסטית בגמר.
פרס ההשראה Inspire ניתן לקבוצה אשר מעוררת השראה לקבוצות אחרות, מתנהגת במקצועיות אדיבה על המגרש וגם מחוצה לו. השנה זכתה קבוצת Connection #11808.
פרס החשיבה Think ניתן ניתן לקבוצה המשקפת בצורה הטובה ביותר את המסע שהקבוצה עברה כשהם חוו את תהליך התכנון ההנדסי בזמן עונת הבנייה.
פרס החיבור Connect ניתן לקבוצה שמתחברת בצורה הטובה ביותר עם המדע, הטכנולוגיה, ההנדסה והמתמטיקה בקהילה.
פרס החדשנות Rockwell Collins Innovate ניתן לקבוצה שהיא הכי חדשנית ויצירתית בפתרון תכנון הרובוט לכל או לחלק מאלמנטי המגרש.
פרס התכנון Design ניתן לקבוצות המשלבות בתכנון אלמנטי עיצוב תעשייתיים לתוך הרובוט שלהן.
פרס המוטיבציה Motivate מוענק לקבוצה שמדגימה את המהות של תחרות FIRST Tech Challenge דרך בניית קבוצה, רוח קבוצה והצגת התלהבות.
פרס הבקרה Control מוענק לקבוצה שמשתמשת בחיישנים ותוכנה כדי לשפר את הפונקציונליות של הרובוט על המגרש.
פרס הקידום Promote (אופציונלי ועשוי שלא להינתן בכל התחרויות) ניתן לקבוצה שהצליחה בצורה הטובה ביותר ליצור סרטון בן דקה אחת בלבד עם מסר משכנע עבור הציבור המתוכנן לשנות את התרבות שלנו ולחגוג מדע, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה.
פרס המצפן Compass (אופציונלי ועשוי שלא להינתן בכל התחרויות) מוקיר מאמן מבוגר או מנטור שסיפק הדרכה יוצאת דופן ותמיכה בקבוצה לאורך השנה, והציג לקבוצה מה המשמעות של מקצועיות אדיבה. הזוכה בפרס המצפן יקבע ממועמדים שהועמדו על ידי חברי קבוצות FIRST Tech Challenge, באמצעות סרטון מועמדות באורך של 40–60 שניות, המדגיש איך המנטור עזר להן להפוך לקבוצה מעוררת השראה.
פרס השופטים (אופציונלי ועשוי שלא להינתן בכל התחרויות) ניתן לקבוצה שהמאמצים המיוחדים שלה, הביצועים או הדינמיקה שלה ראויים להכרה, אולם היא אינה מתאימה לאף אחת מקטגוריות הפרסים הקיימות.
פרס Dean's List (אופציונלי ועשוי שלא להינתן בכל התחרויות) מוקיר את המנהיגות והמסירות של התלמידים הבולטים ביותר בתוכנית. משפחת קיימן נותנת חסות לפרס עבור תלמידים נבחרים הידוע כ-FIRST Dean's List. מאז שהוצג ב-2010 פרס ה-Dean's List מושך את תשומת הלב של מכללות ואוניברסיטאות.
על מנת לקבל את רוב הפרסים, על הקבוצה להגיש את ה-Engineering Notebook.
מהלך התחרות > מדדים נוספים לזכייה

מלבד משחק הרובוט, בזמן התחרות ישנו חדר שיפוט בו חברי הקבוצה נמדדים ומוערכים על עבודתם במהלך השנה: תכנון הרובוט, הכנת הרובוט, מהלך העבודה שלהם בעונה וכן על פעילויות קהילתיות שהם עושים במטרה לעודד בני נוער וילדים לעסוק בטכנולוגיה ולהפיץ את רוח FIRST.
על הקבוצה גם להכין Engineering Notebook, מחברת בה הקבוצות מתעדות את מהלך העונה שלהם, מתחילתה ועד סופה (לעיתים אף על ההכנות אליה, עוד לפני תחילתה). המחברת מחולקת לשלושה חלקים: חלק קבוצתי, חלק הנדסי וחלק עסקי/אסטרטגי.
מהלך התחרות > מדדים נוספים לזכייה > חלק הנדסי

בחלק ההנדסי על בני הנוער לתעד את תכנון, תכנות ובניית הרובוט. החלק ההנדסי צריך לכלול את כל השקלולים לבניית הרובוט, מדוע הם בחר לבנות דווקא כך את הרובוט, מדוע המערכות שבחרו לרובוט שלהם יותר טוב ממערכות אחרות ששקלו להשתמש בהם שתכננתם ואת ותהליך העבודה שלהם על הרובוט.
מהלך התחרות > מדדים נוספים לזכייה > חלק עסקי/אסטרטגי

בחלק העסקי/ אסטרטגי על הקבוצות להסביר בעיקר על ההתנהלות הכספית של הקבוצות. ניהול קבוצת FTC דורשת משאבים על מנת להשיג את כל חומרי הגלם לבניית הרובוט. על הקבוצות לפרט מי הם נותני החסות שלהם, כיצד השיגו אותם וכיצד הם מנהלים את כספם, כלומר, על מה הם מוציאים כסף.
מהלך התחרות > מדדים נוספים לזכייה > חלק קבוצתי

בחלק הקבוצתי על הקבוצות לכתוב על הדברים שקורים בקבוצה שלא נכללים בחלק ההנדסי ולא בחלק העסקי/ אסטרטגי. לדוגמה, הסבר על אירועים מיוחדים שבהם השתתפה הקבוצה, על פגישה עם קבוצות אחרות ועוד.
מלבד שלושת החלקים הללו, בעמוד הראשון של המחברת על הקבוצות לכתוב סיכום של העונה שלהם, דברים חושבים שמסכמים את מהלך העונה שלהם.
מחברת זו מוגשת לשופטים ונדרשת על מנת לזכות במרבית מפרסי התחרות.
במהלך התחרות, כאשר הקבוצות אינן מתחרות, הן מובילות את הרובוטים לפיט (Pit). הפיט הוא מקום קטן שיש לכל קבוצה בו הם יכולים לטפל ברובוט, לתקן בו דברים או לשפר אותו. בנוסף, הקבוצות נוהגות לקשט את הפיטים שלהם בצבעי וסמלי הקבוצה.
נושאי האתגרים

האתגרים התבססו בעבר על נושאים שונים:
2005–2006: Half-Pipe Hustle
2006–2007: Hangin'-A-Round
2007–2008: Quad Quandary
2008–2009: Face Off
2009–2010: Hot Shot!
2010–2011: Get Over It!
2011–2012: Bowled Over!
2012–2013: Ring It Up!
2013–2014: Block Party!
2014–2015: Cascade Effect
2015–2016: RES-Q
2016–2017: Velocity Vortex
2017–2018: Relic Recovery
2018-2019: Rover Ruckus
2019-2020: SKYSTONE
2020-2021: ULTIMATE GOAL
2021-2022: FREIGHT FRENZY
2022-2023: POWER PLAY
2023-2024: CENTERSTAGE