stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אורי סגל
קורות חיים

סגל נולד בירושלים ובילדותו למד נגינה בכינור אך נמשך לניצוח. ניגן בוויולה בתזמורת הגדנ"ע ובשירותו הצבאי שימש כנגן טרומבון בתזמורת צה"ל. ניגן בתזמורת הקאמרית של קול ישראל ושימש כעוזר מנצח של שלום רונלי-ריקליס. למד באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים. משנת 1966 עד 1969 למד בבית ספר גילדהול למוזיקה ודרמה בלונדון.
אורי סגל פתח בקריירה בינלאומית לאחר שזכה ב-1969 בפרס הראשון בתחרות הבינלאומית לניצוח ע"ש דימיטרי מיטרופולוס בניו יורק. הוא מנצח תדיר באירופה, יפן, ארצות הברית, קנדה וברזיל.
באירופה ניצח סגל בין השאר על הפילהרמונית של ברלין, תזמורת הקונצרטחבאו המלכותית באמסטרדם, התזמורת הסימפונית והתזמורת הפילהרמונית של לונדון, תזמורת פילהרמוניה, תזמורת פריז, התזמורת הפילהרמונית של ורשה, התזמורת הפילהרמונית של סטוקהולם והתזמורת הלאומית הספרדית. בצפון אמריקה ניצח על התזמורות הסימפוניות של שיקגו, פיטסבורג, דטרויט, דאלאס, יוסטון, מילווקי ורוצ'סטר. בישראל מופיע אורי סגל כמנצח אורח עם מרב התזמורות. בין היתר הופיע עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הסימפונית ירושלים, הקאמרטה הישראלית ירושלים ותזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית.
ב-1973 קיים סגל את הופעת הבכורה שלו כמנצח אופרה בבית האופרה בסנטה פה, שם ניצח על ההולנדי המעופף (וגנר) ומאז הוא מנצח בבתי אופרה באיטליה, צרפת, יפן, ישראל וארצות הברית. סגל הקליט עבור חברות התקליטים דקה-לונדון וEMI עם התזמורת הקאמרית האנגלית, התזמורת הפילהרמונית של לונדון, התזמורת הסימפונית של בורנמות', התזמורת הסימפונית של ניו זילנד, ועם הסולנים ולדימיר אשכנזי, ראדו לופו, אליסיה דה-לרושה ואחרים. סגל ניצח על הבכורה היפנית לאופרה "המקבר הגדול" (אנ') מאת ליגטי, ביצוע שזכה לסיקור נרחב ולהצלחה רבה.
כמו כן, במסגרת פסטיבל ישראל 2008 ניצח על ביצוע הבכורה הישראלי ליצירתו הגדולה של מאהלר שיר המקונן, עם התזמורת הסימפונית ירושלים, המקהלה הפילהרמונית של ורשה וסולנים. בקיץ 2007 נתמנה סגל למנצח בר כבוד של פסטיבל צ'אוטקואה במדינת ניו יורק, פסטיבל שניהל ב-18 השנים קודם לכן. הוא גם מכהן כמנצח אורח ראשי בבית הספר למוזיקה של אוניברסיטת אינדיאנה בבלומינגטון. סגל הוא גם מנצח בר כבוד של תזמורת המאה באוסקה, יפן, תזמורת אותה הוא עצמו הקים וניצח עליה במשך שמונה שנים. במשך כשש שנים, עד 2004, שימש כמנהל המוזיקלי של תזמורת לואיוויל בקנטקי, ארצות הברית.
אורי סגל כיהן בעבר כמנצח ראשי של תזמורת פילהרמוניה הונגריקה, של התזמורת הסימפונית של צ'אוטקואה ושל התזמורת הסימפונית של בורנמות'. כמו כן הוא שימש כמנהל המוזיקלי של התזמורת הקאמרית הישראלית וכמנצח אורח ראשי של תזמורת רדיו שטוטגרט.
הערות שוליים

1 2  חיים קינן, הישראלי ניצח-וניצח, מעריב, 13 בפברואר 1969
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007456660805171  PLWABN: 9810552143005606  BnF: cb13899630k (data)  GND: 134518802  ISNI: 0000 0000 6308 7589  LCCN: n84105384  LNB: 000351456  MusicBrainz: e4eb9d5d-6244-4f94-bf6b-15eda409262d  SNAC: w6mm3t7t  SUDOC: 078974356  VIAF: 12492857   WorldCat (עם VIAF): 12492857
פולק רוק

| --- | --- |

 מקורות סגנוניים:  מוזיקת רוק, מוזיקת פולק, פופ
 מקורות תרבותיים:  תחילת שנות ה-60 בממלכה המאוחדת ובארצות הברית
 מוצא:  ארצות הברית, הממלכה המאוחדת 
 כלים:  גיטרה, גיטרה בס, תופים, פסנתר ומפוחית
 פופולריות מיינסטרים:  שיא הפופולריות הייתה מאמצע שנות ה-60 עד תחילת שנות ה־70 של המאה ה־20
 תת-סוגות
 פולק מטאל, ויקינג מטאל
 
הפולק רוק (באנגלית: Folk rock) הוא סגנון מוזיקלי המשלב בין מוזיקת רוק למוזיקת פולק.
סגנון זה התפתח לראשונה בארצות הברית ובריטניה בשנות ה-60 של המאה ה-20.
פולק רוק אמריקאי

אחד ממאפייניו הייחודיים של הפולק רוק האמריקני הוא פעמוני הצלילים ההרמוניים של הגיטרות, אשר חוברים להרמוניות קוליות צלולות. חלוציו היו להקת הבירדס (The Byrds) שהתפרסמה בביצועים לשיריו של בוב דילן, מעובדים בהשפעת הפלישה הבריטית למוזיקה האמריקנית. הבירדס שרטטו את המסגרת אליה נכנסו להקות רבות, כולל דילן עצמו.
בסוף שנות השישים החלו יותר ויותר להקות פולק רוק להדגיש את המוצא האקוסטי של הפולק והותירו מאחור את הארפג'ו המחושמל של הבירדס. חלק מהיוצרים שילבו בין הפולק לרוק הפסיכדלי שהחל להיווצר באותה תקופה.
אחד משירי הפולק המפורסמים ביותר, שהפך לשיר פולק רוק, הוא שיר העם האמריקאי The House of the Rising Sun, שזכה לביצועים רבים והתפרסם במיוחד בזכות ביצועם של להקת החיות.
אמנים בולטים שיצרו פולק רוק אמריקאי:
הבירדס
קרוסבי, סטילס, נאש ויאנג
בוב דילן
האמהות והאבות
ג'ואן באאז
ג'ניס איאן
ג'וני מיטשל
סיימון וגרפונקל
ניל יאנג
לאונרד כהן
גרייטפול דד
אליוט סמית'
הלומינירז
פולק רוק בריטי

בשלהי שנות השישים התפתח בבריטניה סגנון המשלב בין הפולק הבריטי העתיק לבין הרוק וכך נוצר הפולק רוק הבריטי. סגנון זה התאפיין בעיבודים עשירים בכלים אקוסטיים, שלרוב אינם אופייניים לרוק, בניגוד לגישה הישירה יותר של האמריקאים. חלוצי הסגנון הבריטי היו הלהקות פנטנגל, סטילאי ספאן, פירפורט קונבנשן והסטרובס.
נהוג היה שאת עיקר השירה תבצע זמרת, מהמפורסמות שביניהן הייתה סנדי דני. בהמשך השפיע סגנון זה על אמני רוק מתקדם בריטיים רבים.
בשלושת העשורים שלאחר מכן הפכו הן הפולק רוק האקוסטי והן החשמלי לחלק אינטגרלי מהרוק'נ'רול, אם כי הסגנון כשלעצמו ירד למחתרת.
אמנים בולטים שיצרו פולק רוק בריטי:
סנדי דני
פנטנגל
סטילאי ספאן
פירפורט קונבנשן
הסטרובס
דונובן
ג'תרו טאל
ג'יימס מוריסון
ניק דרייק
קט סטיבנס
אל סטיוארט
שילה מקדונלד
באירוויזיון 2010 שלחו סלובניה את השיר "Narodnozabavni rock" שפירושו "רוק עממי", או "פולק רוק". שיר המהלל את מוזיקת הפולק ואת מוזיקת הרוק, ואת מוזיקת הפולק רוק.
פולק רוק ישראלי

אמנים בולטים שיצרו פולק רוק ישראלי:
שלמה ארצי
יוסי בנאי
אהוד בנאי
מאיר בנאי
אורי בנאי
אביתר בנאי
הבילויים
Goldoolins
חוה אלברשטיין
סי היימן
רונה קינן
מאיה רוטמן
שרה
ניר פרידמן
דן תורן
אריק לביא
דני ליטני
מאיר אריאל
עידן עמדי
אמיר דדון
נתי רביץ
הראל מויאל
הערות שוליים

↑  Folk rock | Origins, Genres & Influences | Britannica, www.britannica.com (באנגלית)
↑  The Byrds: Folk-Rock Originators, PS Audio, ‏2023-01-27 (באנגלית)
| רוק |
| --- | --- |
בלוז רוק • גלאם רוק • גראנג' • פולק רוק • רוק אינסטרומנטלי • רוק אלטרנטיבי • הארד רוק • רוק גותי • רוק מתקדם • רוק פסיכדלי • רוק קל • רוק דרומי • סטונר רוק • רוק קלאסי • פופ רוק • פאנק רוק • קאנטרי רוק 
סצנות אזוריות
בריטפופ • הגל החדש של ההבי מטאל הבריטי • רוק ישראלי • רוק ברזילאי
סגנונות מהם נוצר הרוק: זרמים שיצאו מתוך הרוק
מוזיקת קאנטרי • בלוז • רוק אנד רול: הבי מטאל • פאנק
ערכים נוספים
פופ • להקות רוק
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007539124205171  BNE: XX4987166  BnF: cb12508669v (data)  GND: 4196461-5  LCCN: sh87004213
אלפין (קבוצת מרוצים)

| --- | --- |


 בסיס:  אנסטון, אנגליה   וירי-שאטילון, צרפת
 מנהל קבוצה:  אוליבר אוקס
 שם קודם:  רנו
 אתר רשמי
 עונת 2025 בפורמולה 1
 נהגים:  צרפת פייר גאסלי   אוסטרליה ג'ק דוהאן
 נהגי מבחן:  ארגנטינה פרנקו קולפינטו
 מנוע:  רנו
 צמיגים:  פירלי
 קריירת פורמולה 1
 מרוץ היסטורי ראשון:  גרנד פרי בחריין 2021
 מרוץ היסטורי אחרון:  גרנד פרי אוסטרליה 2025
 מספר מרוצים:  91
 ניצחונות:  1
 פודיומים:  6
 נקודות:  513
 הקפות מהירות:  1
 מקום בעונת 2024:  6 (65 נק')
 
אלפין פורמולה 1 (באנגלית: Alpine F1 Team או בשמה המסחרי BWT Alpine F1 Team) היא קבוצת מרוצים המתחרה באליפות הפורמולה 1. הקבוצה, בבעלות קבוצת רנו, הצטרפה לאליפות בעונת 2021 במקומה של קבוצת רנו מתוך מטרה לקדם את מותג רכבי הספורט של החברה, אלפין.
רקע

רנו פעילה באליפות הפורמולה 1 מאז שנת 1977 במגוון של צורות. לאורך השנים שינתה הקבוצה מספר פעמים את שמה. בסוף שנת 2015 רכשה רנו את הקבוצה מידי חברת האחזקות ג'ני קפיטל שהריצה אותה תחת השם לוטוס ושינתה את השם ל"רנו ספורט". לקראת עונת 2021 שינתה הקבוצה את שמה לאלפין.
גבעתי (מושב)

| --- | --- |
כיתוב תמונההכניסה למושב גבעתי
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: באר טוביה
גובה ממוצע: ‎37 מטר
תאריך ייסוד: 1950
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,109 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 984 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת השפלה מוגדלת) גבעתי(למפת השפלה רגילה) גבעתי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גבעתי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גבעתי31°43′59″N 34°40′50″E﻿ / ﻿31.7330515537029°N 34.6805291855125°E﻿ / 31.7330515537029; 34.6805291855125  heמפת היישובים של מועצה אזורית באר טוביה באדום - גבעתי בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

גִּבְעָתִי הוא מושב באזור הדרום ליד אשדוד השייך למועצה אזורית באר טוביה. כביש הגישה למושב גבעתי עובר דרך מושב אמונים הסמוך.
שמו של היישוב הוא על שם חטיבת גבעתי שעצרה את צבא מצרים מכיוון דרום בזמן מלחמת העצמאות.
המושב נוסד בשנת 1950 על ידי יוצאי חטיבת הראל בפלמ"ח וכן על ידי משוחררי גדוד 53 בחטיבת גבעתי הישנה ועל ידי עולים מאיראן, עיראק ומצרים. היישוב הוקם על אדמות הכפר הערבי בית דראס, שתושביו נמלטו ממנו במהלך מלחמת העצמאות, ולא הורשו לחזור אליו לאחריה, ונקרא בתחילה 'בית-דרס', אחר כך 'מסילת עוז' ואחר כך 'ג"ן גבעתי' (שוב ע"ש גדוד 53 המפורסם).
היסטוריה

עם סיום מלחמת השחרור, התארגנו 42 לוחמי גבעתי במטרה ליסד מושב שיתופי, באזור בית דראס וגבעה 69, שבו נלחמו. עם שחרורם הם התיישבו בבניינים עזובים של משטרת באר טוביה. הם ניהלו משא ומתן עם הסוכנות שרצתה ליישבם במקום אחר בנגב. בשנת 1951 הם עלו בעצמם למקום שבמורד גבעה 69, הקימו אוהלים והחלו לעבד את האדמות. רק מאוחר יותר הוכר היישוב על ידי הסוכנות, והגיעו אליו תושבים נוספים.
המושב כיום

המושב מונה 81 נחלות. ענפי החקלאות הנפוצים הם גידולים חקלאיים, רפת ודיר.
במושב בית כנסת, מועדון נוער וצרכנייה.
רב היישוב הוא הרב אברהם חיים מזרחי, המשמש גם כשליח חב"ד במקום, ויו״ר המושב הוא איציק יחיא
בדרום המושב, ליד בית הקברות, יש אנדרטה ואתר זיכרון לעשרים לוחמי חטיבת גבעתי שנפלו בקרבות בית דראס במלחמת העצמאות.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  צבי רפלנסקי, זמנים 7/11/54 אנשי גבעתי מקימים מושב שיתופי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588273705171  VIAF: 149229232   WorldCat (עם VIAF): 149229232 
הבאר הראשונה במושב גבעתי
סבל של חיות בר

סבל של חיות בר הוא הסבל שחווים בעלי החיים בטבע, מחוץ לשליטה אנושית ישירה. הוא נגרם מנזקים כגון מחלות, פציעות, טפילות, רעב ותת תזונה, התייבשות, תנאי מזג אוויר, אסונות טבע ותקיפות על ידי בעלי חיים אחרים, כמו גם מתח פסיכולוגי. ישנן הערכות לפיהן סבל הוא המצב הנפוץ עבור רוב חיות הבר.
על פי חוקרים בתחום, סבל בכמות עצומה הוא תוצאה בלתי נמנעת של תהליך האבולוציה, ובפרט של אסטרטגיית רבייה-r: אסטרטגיית רבייה שמעדיפה כמות גדולה של צאצאים עם כמות קטנה מאוד של טיפול הורי, ועם שיעור הישרדות נמוך מאוד של הצאצאים. רוב המינים בטבע פועלים באסטרטגיית רבייה זו, ופירוש הדבר הוא שכמעט כל הצאצאים שלהם מתים לפני הגיעם לבגרות מינית, למשל כתוצאה מרעב, מחלה, טריפה או אסון טבע. עובדה זו הובילה חוקרים לטעון שכמות הסבל בטבע גוברת באופן משמעותי על כמות האושר.
עקב אדום-זנב צעיר טורף נברן שדות
החל מהמאה ה-19 נושא הסבל של חיות הבר נידון בהקשר המוסרי המעשי, סביב שאלת התערבותם של בני האדם בטבע, כלומר האם עלינו (והאם באפשרותנו) להתערב בטבע על מנת להפחית את הסבל שקיים בו.
המתנגדים להתערבות זו טוענים שהיא לא מעשית או שיש להעדיף את שימור המצב הקיים על פני רווחת בעלי-החיים. מנגד, התומכים בהתערבות זו מצביעים על מגוון של פעולות שכבר נעשות עבור רווחת חיות הבר ומדגימות את היתכנותה של התערבות זו. הם טוענים גם שטובת בעלי-החיים קודמת לשימור המצב הקיים. לדבריהם, כל-עוד אנחנו עוזרים לבני אדם להתמודד עם הסבל שבטבע, הרי שעלינו לסייע גם לבעלי-חיים אחרים באופן דומה, או לכל הפחות לא להתנגד לסיוע כזה, אחרת אנחנו לוקים בסוגנות, דהיינו אפליה על רקע השתייכות ביולוגית. באופן דומה, לפי חלק מהתומכים בהתערבות, כל עוד האדם מסייע לכלבים וחתולים, הרי שאדישות לסבלן של חיות בר היא גילוי של סוגנות.
כמו כן, תומכים רבים בהתערבות למען בעלי-החיים בטבע מציינים את ההשפעה הרחבה של האדם על הטבע שכבר קיימת ממילא. הם טוענים שכל עוד האדם משנה את הטבע ללא הרף, הוא לא יכול להשתמש בשימור המצב הקיים כתירוץ להימנעות מסיוע לחיות הבר. במקום זאת, מוטב כבר שישנה את הטבע למצב שמיטיב יותר עם כלל בעלי-החיים. חלק מהתומכים אף מציינים את החלק של האדם בהגברת הסבל הקיים בטבע, ומכאן מסיקים את חובתו המוסרית לצמצם את הסבל הזה.
החוקרים שעוסקים באפשרות להתערב למען צמצום הסבל בטבע מדגישים את הצורך במחקר נוסף בתחום. הם מסכימים שהידע והיכולות שיש לאנושות היום לא מספיקים כדי להפחית את הסבל בצורה נרחבת, אך מחקר מעמיק יוכל להניב ידע וכלים שיאפשרו לנו בעתיד להפחית את הסבל בטבע בצורה יעילה ובטוחה. כדי שהמחקר בתחום יוכל להיות עשיר ונרחב, הם מדגישים גם את הצורך בהעלאת מודעות לנושא והפצת הרעיון לפיו על בני האדם לסייע לחיות הבר.
הגורמים לסבל בטבע > מחלות

בעלי-החיים בטבע יכולים לסבול ממחלות שעוברות מאחד לשני בדומה להצטננות ושפעת בקרב בני אדם, כמו גם מאפיזואוטיקות (אנ'), המקבילות למגפות אנושיות. אפיזואוטיקות לא נחקרו הרבה בספרות המדעית, אך ידוע שמספרן גבוה וחלקן קשות במיוחד ומסבות סבל רב.
כמה דוגמאות לאפיזואוטיקות שנחקרו היטב כוללות Chronic wasting disease בקרב איילים וצבאים, תסמונת האף הלבן של עטלפים, מחלת גידולי פנים שטניים (אנ') בקרב שדים טסמניים ומחלת ניוקאסל בציפורים. דוגמאות למחלות אחרות כוללות מיקסומטוזיס ומחלת דימום ויראלית (אנ') בארנבות, גזזת ופיברומה עורית בצבאים, וכיטרידיומיקוסיס בקרב דו-חיים. ישנה סברה שסקביאס היא אחת המחלות הקשות ביותר של בעלי-חיים בטבע.
מחלות, בשילוב עם טפילות, "עשויות לגרום לתשישות, רעד, כיבים, דלקת ריאות, רעב, התנהגות אלימה או תסמינים מבעיתים אחרים במהלך ימים או שבועות עד למוות."
בריאות לקויה עלולה לחשוף חיות בר לסיכון מוגבר לזיהום, אשר בתורו מפחית את בריאות החיה, ומגביר עוד יותר את הסיכון לזיהום. בהיעדר הכלים שיש לבני אדם, ובכלל האפשרות לנוח ולהתגונן, המחלות הרבה יותר קשות עבור חיות הבר מאשר עבור בני האדם, וגם מחלות או פציעות קלות יחסית יכולות להיות קטלניות עבורן.
הגורמים לסבל בטבע > פגיעות פיזיות

חיות בר יכולות להיפצע או להיפגע ממגוון סיבות כמו טריפה; תחרות תוך מינית; תאונות, שעלולות לגרום לשברים, פציעות ריסוק, פציעות עיניים וקרעים בכנפיים; קטיעה עצמית (למשל כדי להיחלץ מסכנה); השלה; תנאי מזג אוויר קיצוניים כגון סופות, חום קיצוני או מזג אוויר קר; ואסונות טבע. פציעות כאלה עשויות להיות כואבות ביותר, מה שעלול להוביל להתנהגויות שמשפיעות לרעה עוד יותר על רווחתה של החיה הפגועה.
פציעות יכולות גם לגרום לבעלי-חיים להיות רגישים למחלות ופציעות אחרות, כמו גם לזיהומים טפיליים. בנוסף, החיה הפגועה עשויה להתקשות יותר לאכול ולשתות ולהתגונן מפני התקפות של טורפים ושל בני מינם.
הגורמים לסבל בטבע > טפילות

חיות בר רבות, במיוחד הגדולות שבהן, נמצאו נגועות בטפיל אחד לפחות. טפילים יכולים להשפיע לרעה על רווחתו של הפונדקאי שלהם על ידי הפניית משאבי הפונדקאי שלהם לעצמם, הרס רקמת הפונדקאי והגברת רגישותו לטריפה. כתוצאה מכך, טפילים עשויים להפחית את התנועה, ההתרבות וההישרדות של הפונדקאים שלהם. טפילים יכולים לשנות את הפנוטיפ של הפונדקאים שלהם; מומים בגפיים בדו-חיים שנגרמו על ידי Ribeiroia ondatrae הם דוגמה לכך. לחלק מהטפילים יש יכולת לתמרן את התפקוד הקוגניטיבי של הפונדקאי, כמו תולעים שגורמות לצרצרים להטביע את עצמם במים, לצורך רבייתן של התולעים בסביבה מימית. דוגמה אחרת היא זחלים המשתמשים בהפרשות דופמין כדי לתמרן נמלים לפעול כשומרי ראש עבור הזחל מפני טפילים. טפילים יכולים להגביר את הסיכוי למוות של הפונדקאי שלהם בעקיפין. מחקר מטא-אנליטי מצא כי התמותה הייתה גבוהה פי 2.65 בקרב בעלי-חיים נגועים בטפילים, לעומת אלו שלא נגועים.
ישנם טפילים - בהם מינים של תולעים, צרעות, חיפושיות וזבובים – אשר הורגים באופן ישיר את הפונדקאים שלהם, שהם בדרך כלל חסרי חוליות אחרים. לרוב הם מתמחים בתקיפת מין מסוים אחד. טפילים משתמשים בשיטות שונות ומגוונות כדי להדביק את הפונדקאי. לדוגמה, חלק מהטפילים עוקצים את הפונדקאי ומשתקים אותו, ואז מטילים ביצים עליו או לידו. הזחלים של הטפילים גדלים על ידי האכלה מהאיברים הפנימיים ומנוזלי הגוף של הפונדקאי, מה שמוביל בסופו של דבר למותו כאשר איבריו מפסיקים לתפקד, או כשהוא מאבד את כל נוזלי הגוף שלו. טפילות-על היא תופעה בה מינים רבים של טפילים שונים מדביקים בו-זמנית את אותו הפונדקאי.
הגורמים לסבל בטבע > רעב ותת-תזונה

רעב ותת תזונה משפיעים במיוחד על בעלי חיים צעירים, זקנים, חולים וחלשים, ויכולים להיגרם מפציעות, מחלות, שיניים לקויות ותנאים סביבתיים, כאשר החורף קשור במיוחד לסיכון מוגבר.
ההערכה היא שמכיוון שזמינות המזון מגבילה את גודלן של אוכלוסיות חיות הבר, מספר עצום של פרטים מתים כתוצאה מרעב. הביולוג והאתולוג ריצ'רד דוקינס (Clinton Richard Dawkins) מסיק מכך שרעב הוא חלק מהמצב הרווח בטבע.
מקרי מוות כאלה מתוארים כממושכים ומאופיינים במצוקה קיצונית וסבל רב, כאשר תפקודי הגוף של החיה קורסים בזה אחר זה.
בתוך ימים ספורים מהבקיעה, פגיות הדגים עלולות לחוות רעב הידרודינמי, שנובע מכך שזרימת המים בסביבתם מגבילה את יכולתם להיזון. רעב זה יכול להוביל לתמותה של יותר מ-99%.
אפילו בקרב מינים שמתרבים באסטרטגיית-k, כלומר עם טיפול הורי, לעיתים קרובות הצאצאים מאבדים את הוריהם. במקרים כאלו, הוולדות לרוב לא ימצאו מספיק מזון כדי לשרוד.
הגורמים לסבל בטבע > התייבשות

התייבשות גורמת לתמותה רבה בקרב חיות בר. בצורת עלולה לגרום לבעלי חיים רבים באוכלוסיות גדולות למות מצמא.
צמא יכול גם לחשוף בעלי חיים לסיכון מוגבר להיטרף. החיה עשויה להישאר במקום מסתור זמן רב ולהימנע משתייה אם ישנו טורף בסביבה, אך בסופו של דבר הצמא יאלץ אותה לצאת ממחבואה כדי לשתות. בשלב זה היא כבר תהיה חלשה, ולכן מטרה קלה עבור הטורף.
במקרים אחרים החיה הצמאה תאבד את היכולת לזוז בעקבות ההתייבשות, ותישאר במקומה עד שהיא תמות מצמא. אם בנוסף לכך היא סובלת מרעב, תהליך ההתייבשות יכול להיות מואץ. ישנן מחלות, כגון כיטרידיומיקוסיס, שיכולות גם הן להגביר את הסיכון להתייבשות.
הגורמים לסבל בטבע > תנאי מזג אוויר

למזג האוויר יש השפעה חזקה על הבריאות וההישרדות של חיות הבר. תופעות מזג אוויר כמו שלג כבד, שיטפונות ובצורת עלולות לפגוע ישירות בבעלי-חיים, וגם לפגוע בהם בעקיפין על ידי הגדלת הסיכונים של צורות סבל אחרות, כגון רעב ומחלות.
מזג אוויר קיצוני עלול לגרום למותם של בעלי-חיים על ידי הרס בתי הגידול שלהם והרג ישיר של בעלי חיים. נמצא, לדוגמה, שסופות ברד הורגות אלפי ציפורים, מפגיעות ישירות או בעקיפין.
תנאי מזג אוויר מסוימים עשויים דווקא להגדיל את מספר פרטים של חלק מהמינים לאורך דורות רבים. תנאים כאלה, אף על פי שהם תורמים להישרדות, עדיין עלולים להסב סבל לבעלי-החיים, למשל בעקבות התפרצות מין.
מוות של מספר רב של בעלי חיים - במיוחד בעלי דם קר כגון דו-חיים, זוחלים, דגים וחסרי חוליות - יכולים להתרחש כתוצאה מתנודות טמפרטורה. בעלי חיים צעירים רגישים במיוחד לתנודות אלה. בחלקים מסוימים של השנה הטמפרטורה לרוב לא תהווה בעיה, אבל היא יכולה להוות בעיה בקיץ חם במיוחד או בחורפים קרים.
חום קיצוני והיעדר גשמים, למעט הסבל הישיר שהם גורמים לו, קשורים גם בעקיפין לסבל ולתמותה מוגברים. זאת למשל על-ידי הגברת הרגישות למחלות והתייבשות של צמחייה שחרקים ובעלי-חיים אחרים מסתמכים עליה. התייבשות זו יכולה גם לגרום לבעלי-חיים המסתמכים על צמחים כמקומות מסתור להיות רגישים יותר לטריפה.
דו-חיים המסתמכים על לחות כדי לנשום ולהישאר קרירים עלולים למות כאשר מקורות מים מתייבשים. טמפרטורות חמות עלולות לגרום לדגים למות מפני שהן מקשות עליהם לנשום. שינויי האקלים, יחד עם ההתחממות והייבוש הנלווים להם, הופכים בתי גידול מסוימים לבלתי נסבלים עבור בעלי-חיים מסוימים בשל מצוקת חום והפחתת מקורות המים הזמינים.
תמותה המונית קשורה במיוחד למזג האוויר החורפי עקב טמפרטורות נמוכות, מחסור במזון ועקב קפיאה של גופי מים שמאכלסים חיות בר, כגון צפרדעים. מחקר על ארנבוני יער מצביע על כך שרק 32% מהם שורדים את החורף. חורף קר גורם גם לתמותה מוגברת בעקיפין, באמצעות השפעה על תנאי הסביבה. בקרב עכברים, על פי הערכות, בחורפים קשים רק 5% מהאוכלוסייה ישרדו. השאר ימותו מהקור ומתנאי הסביבה.
הגורמים לסבל בטבע > אסונות טבע

שריפות, התפרצויות געשיות, רעידות אדמה, צונאמי, סופות הוריקן, סערות, שיטפונות ואסונות טבע אחרים – כל אלו מקורות לפגיעה נרחבת בטווח הקצר והארוך בחיות בר. הם גורמים למוות, פציעות ופגיעות פיזיות, מחלות, תת-תזונה והרעלה בעקבות זיהום מקורות מזון ושתייה.
אסונות טבע יכולים גם לשנות את הסביבה הפיזית של בעלי-חיים אינדיבידואלים בדרכים שמזיקות להם. שריפות והתפרצויות געשיות גדולות עלולות להשפיע על מזג האוויר, ובעלי-חיים ימיים עלולים למות עקב אסונות שמשפיעים על טמפרטורת המים ועל מליחותם.
הלהבות והעשן של שריפות הורגים את רוב בעלי החיים בדרכן, כולל בעלי חיים בתוך מחילות שקרובות מדי לפני הקרקע. במקרים אלו בעלי-החיים נשרפים בתוך המחילות, שמתפקדות כמו תנור.
הגורמים לסבל בטבע > הרג בידי בעלי חיים אחרים

הפילוסוף ג'ף מקמאהן (אנ') טוען כי: "בכל מקום בו יש בעלי-חיים, ישנם טורפים אשר עוקבים, רודפים, לוכדים, הורגים וזוללים את טרפם. סבל מייסר ומוות אלים נמצאים בכל מקום ובכל זמן."
החיות הנטרפות מתות במגוון דרכים, כאשר הזמן שלוקח למותן, שיכול להיות ארוך, תלוי בשיטה שבה משתמשת החיה הטורפת. פעמים רבות בעלי-חיים נבלעים ומתעכלים בעודם בחיים. במקרים אחרים החיות הנטרפות משותקות בארס לפני אכילתן. לפעמים הארס עצמו מתחיל לעכל את החיה.
מלבד טריפה, בעלי-חיים עלולים להיהרג על ידי בני מינם עקב סכסוכים טריטוריאליים, תחרות על בני זוג ומעמד חברתי, כמו גם קניבליזם, הרג ולדות והרג בני זוג. מאבקים על טריטוריה בתוך אותו מין מסתיימים לרוב כשהחלש נכנע, אך יכולים גם להימשך עד המוות או עד פציעה.
מאחר שהבאת צאצאים דורשת אנרגיה רבה מהנקבות, למשל במקרה של הטלת ביצים או ייצור חלב, אך לא מהזכרים – פעמים רבות הזכרים בטבע כופים הזדווגות על הנקבות באלימות. לפעמים הכפייה מאוד אכזרית ומסוכנת, ופוגעת קשות בגוף של הנקבה.
הגורמים לסבל בטבע > עקה פסיכולוגית

על-פי ההערכות, בעלי-חיים בטבע אינם מאושרים יותר מחיות בית. זאת על פי ממצאים שלפרטים אלו יש רמות גבוהות יותר של קורטיזול ותגובות מתח מוגברות ביחס לחיות בית. בנוסף, בשונה מחיות בית, חיות בר לא זוכות לסיפוק צרכיהן על-ידי מטפלים אנושיים. מקורות הלחץ עבור חיות אלו כוללים מחלות וזיהום, התגוננות מפני טריפה, מתח תזונתי ואינטראקציות חברתיות. גורמי לחץ אלו יכולים להתחיל לפני הלידה ולהמשיך ככל שהפרט מתפתח.
מסגרת מחקרית, שידועה בשם אקולוגיה של הפחד (אנ'), שואפת להמשיג ולחקור את ההשפעה הפסיכולוגית שיכולה להיות לפחד מבעלי-חיים טורפים על הפרטים שהם טורפים. דוגמאות להשפעות כאלו הן שינוי התנהגות והפחתת סיכויי ההישרדות של החיות המאוימות. אינטראקציות מעוררות פחד עם טורפים עלולות לגרום להשפעות מתמשכות על התנהגות ושינויים דמויי הפרעת דחק פוסט-טראומטית (PTSD) במוחם של בעלי-חיים בטבע. אינטראקציות אלו יכולות גם לגרום לעלייה בהורמוני סטרס, כגון קורטיזול, אשר יכול להגביר את הסיכון למוות הן של הפרט והן של צאצאיו.
התערבויות למען חיות הבר > דרכי סיוע ישירות לחיות הבר

קיימות היום מספר דרכים לסייע לבעלי-חיים שסובלים בטבע. בהן: חילוץ בעלי-חיים לכודים, טיפול בבעלי-חיים שנפגעו מאסונות טבע, הענקת טיפול רפואי לבעלי-חיים חולים ופצועים, חיסון בעלי-חיים למניעת מחלות, טיפול בבעלי-חיים יתומים, טיפול בצרכיהם של בעלי-חיים מורעבים או מיובשים, ומתן מחסה לבעלי-חיים שסובלים מתנאי מזג האוויר. אל אלו נוספות גם פעילויות פרטיות להימנעות מפגיעה בבעלי-החיים בסביבה העירונית.
התערבויות למען חיות הבר > דרכי סיוע ישירות לחיות הבר > חילוץ בעלי חיים לכודים

חילוץ חיות בר כולל מקרים של חיות שנתקעו בחופים, בקרח, בשלג ובמצבים רבים אחרים. בהם יונקים גדולים אשר נתקעו באגם קפוא כשניסו לחצות אותו, בעלי חיים ששקעו בבוץ ונתקעו בו, וחיות ימיות כדוגמת דולפינים ולווייתנים אשר נסחפו אל החוף.
התערבויות למען חיות הבר > דרכי סיוע ישירות לחיות הבר > סיוע בעת אסונות טבע

בקורס מקוון של ארגון Animal Ethics (אנ') בנושא הסבל של חיות הבר, מתארים פעולות שונות שהחלו לבצע לאחרונה עבור בעלי-החיים בעת אסונות טבע. אחת הדוגמאות לכך היא הצלה של קואלות בשריפות הענק באוסטרליה. לפעמים יש דרכי סיוע פשוטות בזמן השריפה. למשל, בזמן השריפות באוסטרליה ארגון wildcare Australia, שעוסק בהצלת חיות בר, עודד אנשים שגרים קרוב להשאיר למענן קערות מים בחוץ.
דוגמה נוספת שמוצגת בקורס היא הצלת בעלי-חיים בזמן שיטפונות. הן כללות גם הצלות ישירות וגם בנייה של אזורים מוגבהים באזורים המועדים לשיטפונות.
דוגמאות נוספות להצלות שמתרחשות היום כוללות טיפול בבעלי-חיים שנשארו יתומים אחרי שיטפונות, טיפול בבעלי-חיים שהתייתמו או נפגעו בדרכים אחרות מהוריקן שהתחולל בדרום קרוליינה, החזרת צבי ים אל המים אחרי צונאמי, ופינוי בעלי-חיים בעת התפרצות געשית בפיליפינים.
כדוגמה אנקדוטלית, מסופר בקורס על שני אחים שבאופן עצמאי יצאו עם סירה לשטחי השדות ליד ביתם והצילו יונקים קטנים מהשיטפון.
התערבויות למען חיות הבר > דרכי סיוע ישירות לחיות הבר > טיפולים רפואיים וחיסונים

בתחום הבריאות, קיימות היום התערבויות מוצלחות לטיפול במחלות ומניעתן בקרב חיות בר. ישנם תכשירים לא פולשניים לטיפול בסקביאס בקרב וומבטים, טיפול במחלת האף הלבן בקרב עטלפים, ובזיהומים שונים בקרב דו-חיים, נחשים, דגים ודבורים. כל אלו מדגימים את הפוטנציאל של טיפול פרוביוטי בחיות בר, אשר יוכל להתרחב ולהשתפר בעתיד.
בקנה מידה גדול יותר, תוכניות סיוע רחבות, כדוגמת תוכניות חיסונים ותוכניות האכלה של חיות בר, מבוצעות במדינות שונות. הן מצילות מספר עצום של בעלי-חיים מסבל ומוות עקב מחלות. כדי שהתרומה שלהן תהיה חיובית בסך-הכול במאזן הרווחה, תוכניות מעין אלו צריכות להתבצע בצורה מדודה ומתוכננת היטב, שתמנע התרבות יתר או כל הפרה אחרת של המאזן האקולוגי. אוסקר הורטה (אנ') (Oscar Horta) מזכיר גם את פעילותם של מקלטים למען בעלי-חיים יתומים או פגועים, כדוגמה להפחתת הסבל בטבע. ברחבי העולם פועלים מקלטים רבים שמעניקים טיפולים רפואיים לחיות הבר.