stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לה מורן
היסטוריה > המרונים

התנגדות העבדים לגורלם לבשה מספר צורות, שהקיצונית שבהם הייתה בריחה. העבדים הנמלטים הראשונים באי נמנו עם הקבוצה הראשונה של 105 עבדים שהביאו ההולנדים. 60 מהם נמלטו בתוך שבוע מהגעתם למאוריציוס, ורק 20 מהנמלטים נתפסו. העבדים הנמלטים, המכונים מרונים, נאלצו להתמודד עם תנאים קשים - רעב, היעדר מגורים ראויים, הצורך להיות בתנועה מתמדת והפחד הקבוע מפני תפיסה ועונש. בשנות ה-70 של המאה ה-18 4% עד 5% אחוזים מאוכלוסיית העבדים באי היו עבדים נמלטים, ונתון זה הגיע ל-11%-13% בשנות העשרים של המאה ה-19.
מספר מבקרים באי הזכירו את נוכחותם של מרונים או חבורות מרונים בסביבתו של הר לה מורן בראבאנט. הדבר תועד גם במסמכים רשמיים שעמדו על כך שהמרונים תקפו את המתיישבים שהתגוררו בסמוך למקום ואת מטעיהם. לפי המסורת המקומית, ב-1 בפברואר 1835, לאחר ביטול העבדות, יצאה משלחת אל לה מורן כדי לבשר את החדשות למרונים שהסתתרו במקום, אולם אלה פירשו את בוא המשלחת כאיום ובחרו לקפוץ מההר אל מותם. עוד ממשיכה האגדה וטוענת כי זהו המקור לשמם של ההר ושל חצי האי (Morne בצרפתית - "עגום", "קודר"). מחקרים לא מצאו תימוכין למסורת זו, אך ה-1 בפברואר מצוין מאז כיום חג לזכר ביטול העבדות במאוריציוס.
בשנת 2003 יזמו הרשויות באי את הקמתו של הפרויקט לחקר העבדים המרונים (The Maroon Slave Investigation Project או MSAIP), אשר שם לו כמטרה את מיפוי ותיעוד האתרים ברחבי האי שנקשרו בתופעה.
בצוק נמצאו שלוש מערות, ומול הכניסה לאחת מהן ניצב קיר אבן מעשה אדם. במערה נמצאו סימנים להתיישבות אנושית, ובהם מקום להבערת אש ושרידי עצמות. במערה אחרת התגלו פיסות אבן שהובאו אליה ממקום אחר.
המחקרים ותוצאותיהם הובילו לבסוף להכרזת חצי האי כאתר מורשת עולמית בשנת 2008.
ראו גם

היסטוריה של מאוריציוס
צוק לה מורן בראבאנט
מאדאם רולאן

| --- | --- |

 לידה:  17 במרץ 1754 פריז, ממלכת צרפת 
 הוצאה להורג:  8 בנובמבר 1793 (בגיל 39) פריז, הרפובליקה הצרפתית הראשונה 
 שם לידה:  מארי-ז'אן פיליפון 
 מדינה:  ממלכת צרפת, הרפובליקה הצרפתית הראשונה 
 מקום קבורה:  בית הקברות מדלן 
 מפלגה:  ז'ירונדינים 
 בן או בת זוג:  ז'אן-מארי רולאן דה לה פלטייר (4 בפברואר 1780–?) 
 חתימה:   
 
מאדאם רולאן בזמן כתיבתה
מארי-ז'אן מנון רולאן דה לה פלאטייר (בצרפתית: Marie-Jeanne 'Manon' Roland de la Platière;‏ 17 במרץ 1754 – 8 בנובמבר 1793) הייתה מהפכנית וסופרת צרפתייה.
ילדותה

מארי ז'אן פליפון, הידועה בכינויה מנון, הייתה בתם היחידה של פייר גטיאן פליפון ואשתו מרגריט בימונט. ששת אחיה נפטרו בעודם תינוקות.
בשנתיים הראשונות לחייה, התגוררה אצל מינקת בארפאז'ון (אנ'), עיירה קטנה מדרום-מזרח לפריז.
היא הייתה ילדה מוכשרת וכבר בגיל חמש לימדה את עצמה קרוא וכתוב. בשיעורי הקטכיזם שמו לב הכמרים לכשרונותיה הברוכים, ומכיוון שהייתה בת יחידה, היא זכתה לקבל יותר השכלה ממה שהיה נהוג להעניק באותה עת לבנות מרקע חברתי זהה לשלה. מורים הגיעו לבית המשפחה כדי ללמדה קליגרפיה, היסטוריה, גאוגרפיה מוזיקה ועוד.
אביה לימד אותה רישום והיסטוריה של האומנות, דודה שהיה כומר לימד אותה לטינית, וסבתה שהייתה אומנת, דאגה ללמדה איות ודקדוק. בנוסף, היא למדה מאמה כיצד לנהל משק בית.
בילדותה היא הייתה מאוד דתית ולפיכך התגוררה לבקשתה במנזר במשך שנה. בבגרותה החלה להטיל ספק בתורת הכנסייה הקתולית. אף על פי שנטשה את ההכנסייה, היא המשיכה להאמין כל חייה בקיומו של האל, אלמותיות הנפש, והחובה המוסרית לעשות טוב. רעיונותיה קרובים מאוד לדאיזם.
המהפכה

ברחבי צרפת, ובמיוחד בפריז, התגברו המחאות נגד התנאים החברתיים, הכלכליים והפוליטיים ששררו באותה עת. משפחת רולאן הייתה במובנים רבים נציגה של האליטה המהפכנית העולה. בני המשפחה התמרמרו על השחיתות שאפיינה את בית המשפט בוורסאי.
הם העדיפו כלכלה ליברלית וביטול תקנות ישנות, ועזרו בסעד לעניים, וכאשר התכנסה אספת המעמדות בצרפת בשנת 1789, מאדאם רולאן ובעלה היו מעורבים בעריכת הקאהייר דה דולאנס המקומי, המסמך בו יכלו אזרחי ליון להביע את טענותיהם לגבי המערכת הפוליטית והכלכלית.
הפוליטיקה לא מילאה שום תפקיד מרכזי בתכתובת של מאדאם רולאן לפני 1789, אך במהלך אותה שנה היא התלהבה יותר ויותר מההתפתחויות הפוליטיות.
מותה של מאדאם

ב־31 באוקטובר 1793 הוצאו להורג עשרים ואחד הפוליטיקאים של גירונדין לאחר משפט קצר, וביניהם מאדאם רולאן. הקבוצה כללה את חברתה הטובה בריסו.
מאדאם רולאן מוצאת להורג
לינדה בולדר

לינדה בולדר (בהולנדית: Linda Bolder; נולדה ב-3 ביולי 1988) היא ג'ודוקא עבר הולנדית-ישראלית, סגנית אלופת אירופה (2013) ופעמיים אלופת הולנד.
בולדר החליטה להגר לישראל עם בעלה, מנדל וויטסנאזן, איש עסקים יהודי־הולנדי וכדורגלן עבר, שהיה חלק מהסגל הרחב של אייאקס בעונת הזכייה בליגת האלופות ב־1995. החל מינואר 2015 עד פרישתה בנובמבר 2017 ייצגה בולדר את ישראל.
קריירה > כמתחרה הולנדית (2004-2014)

בולדר זכתה שלוש פעמים באליפות הולנד לנוער (עד גיל 20) בשנים 2004, 2005 ו-2007.{} בשנים 2009 ו-2012 היא זכתה באליפות הולנד לבוגרים בקטגוריית המשקל עד 70 ק"ג.
בשנת 2004 היא זכתה באליפות אירופה לקדטים (עד גיל 17), בשנת 2007 היא זכתה באליפות אירופה עד גיל 20 ובשנת 2008 זכתה באליפות אירופה עד גיל 23.
בשנת 2012 היא זכתה בגראנד סלאם טוקיו היוקרתי לאחר שניצחה בגמר את הרוקה טאצ'ימוטו היפנית. בשנת 2013 היא זכתה במדליית הכסף באליפות אירופה שנערכה בבודפשט כאשר הגיעה עד הגמר בו הפסידה לבת-ארצה ההולנדית קים פולינג.
בפברואר 2014 היא זכתה בגראנד סלאם פריז כשניצחה בגמר את פאני פוסוויט הצרפתייה. חודש לאחר מכן, בגרנד פרי בגרמניה, שברה את ברך שמאל וגמרה את העונה לשנת 2014.
קריירה > כמתחרה ישראלית (2015-2017)

בולדר החליטה להגר לישראל בעקבות בעלה היהודי. היא קיבלה מעמד של אזרחית ארעית הודות לעזרה של חבר הכנסת יואל רזבוזוב. ב-17 בנובמבר שלחה מכתב לאיגוד ההולנדי בו היא מבקשת לעבור ולייצג את ישראל: "זו הייתה החלטה קשה מאוד ומהולה ברגשות מעורבים, אבל אני רוצה להגשים את החלום שלי ולעבור להתחרות עבור ישראל במקום הולנד". שבוע לאחר מכן ואחרי מגעים עם איגוד הג'ודו הישראלי, ההולנדים החליטו לקבל את בקשתה ושחררו אותה.
החל מינואר 2015 בולדר מייצגת את נבחרת ישראל בג'ודו. ב-28 במרץ אותה שנה היא זכתה במדליית זהב בגרנד פרי סמסון שבטורקיה, במשקל עד 70 ק"ג, לאחר שניצחה את אלופת העולם בג'ודו שלוש פעמים, יורי אלביר מקולומביה. ב-23 בינואר 2016 היא זכתה במדליית זהב בגרנד פרי הוואנה.
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) סיימה בולדר במקום שביעי. היא ניצחה באיפון בקרב הראשון שלה יריבה מנבחרת הפליטים, בשמינית הגמר ניצחה יריבה מקוריאה הדרומית בניקוד זהב וברבע הגמר הפסידה לסאלי קונוויי מבריטניה שזכתה במדליית ארד. בבית הניחומים היא הפסידה ליריבה מספרד.
קריירה > פרישה

לאחר האולימפיאדה חזרה בולדר להתחרות באליפות העולם בג'ודו 2017 שהתקיימה בבודפשט והודחה בקרב הראשון. לדבריה: "אחרי אליפות העולם בבודפשט החלטתי לצאת לחופש, וחשבתי לעצמי בזמן הזה על כל התקופה שעברתי בג'ודו [...] הגעתי למסקנה שעכשיו אני כבר לא באותו מצב, הניצוץ כבר לא קיים יותר". בעקבות כך הודיעה בנובמבר על פרישה מספורט תחרותי.
זכיות בתחרויות מהסבב העולמי

| שנה | קטגוריה | עיר | מדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | גראנד פרי | צ'ינגדאו | הרפובליקה העממית של סין סין |
| 2012 | גראנד סלאם | טוקיו | יפן יפן |
| 2014 | גראנד סלאם | פריז | צרפת צרפת |
| 2015 | גראנד פרי | סמסון | טורקיה טורקיה |
| 2015 | גראנד פרי | זאגרב | קרואטיה קרואטיה |
| 2016 | גראנד פרי | הוואנה | קובה קובה |
הערות שוליים

↑  אורן אהרוני, אליפות העולם בג'ודו: לינדה בולדר הודחה, באתר ynet, 1 בספטמבר 2017
↑  אורן אהרוני, אחרי ג'רבי, גם בולדר פורשת: "ישראל אימצה אותי", באתר ynet, 8 בנובמבר 2017
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)  |
| --- | --- | --- |
|  אופניים | שני בלוך • שלומי חיימי |  |
|  אתלטיקה | דניאל גואדי • מאור טיורי • מארו טפרי • טסמה מוגס • דונלד סנפורד • לונה צ'מטאי-סלפטר • חנה קנייזבה-מיננקו • דמיטרי קרויטר |  |
|  בדמינטון | מישה זילברמן |  |
|  ג'ודו | לינדה בולדר •  ירדן ג'רבי • גילי כהן • שגיא מוקי • גולן פולק • שירה ראשוני •  אורי ששון |  |
|  גולף | לטיסיה בק |  |
|  היאבקות | אילנה קרטיש |  |
|  הרמת משקולות | איגור אולשנצקי |  |
|  התעמלות אמנותית | נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית (יקטרינה לבינה, קרינה ליחבר, אידה מיירין, יובל פילו, אלונה קושבצקי) • נטע ריבקין |  |
|  התעמלות מכשירים | אלכס שטילוב |  |
|  טאקוונדו | רון אטיאס |  |
|  טניס | דודי סלע |  |
|  טריאתלון | רון דרמון |  |
|  קליעה | סרגיי ריכטר |  |
|  שחייה | קרן זיבנר • יעקב טומרקין • אנדראה מורז • גל נבו • עמית עברי • זיו קלונטרוב • זוהר שיקלר |  |
|  שחייה צורנית | אנסטסיה גלושקוב • יבגניה טטלבאום |  |
|  שיט | נינה אמיר • מעיין דוידוביץ' • גיל כהן • אייל לוין • דן פרויליך • שחר צוברי |  |
כלכלת חלחול

מדיניותו הכלכלית של רונלד רייגן, שכונתה "Reaganomics", כללה קיצוצים נרחבים במיסים, וכונתה "כלכלת חלחול". בתמונה זו, מיולי 1981, מציג רייגן את תוכניתו לקיצוץ במס ההכנסה.
כלכלת חִלחול או כלכלת טִפטוף (באנגלית: Trickle-down economics) היא מונח המשמש לתיאור מדיניות כלכלית המיטיבה עם בעלי ההון, בהנחה שכך הם יוציאו יותר כסף שיחלחל בסופו של דבר לשכבות הכלכליות הנמוכות יותר. מונח זה אינו מתאר תאוריה כלכלית ואינו נמצא בשימוש על ידי כלכלנים, אלא הוא מונח ביקורתי כלפי מדיניות כלכלת צד-היצע, או כלפי קפיטליזם לסה-פר.
בתקופתו של רונלד רייגן כנשיא ארצות הברית, נעשה שימוש תכוף בביטוי זה על ידי מבקרי המדיניות הכלכלית שלו, שכונתה "Reaganomics". דייוויד סטוקמן, מנהל משרד הניהול והתקציב בממשל רייגן, דגל בתחילה בהפחתת מיסים לבעלי הכנסה גבוהה כפי שהציע רייגן, אך לאחר מכן שינה את דעתו. בריאיון לעיתונות אמר: "כלכלת צד ההיצע היא מימוש רעיון כלכלת החלחול כלפי מטה, אבל קצת קשה למכור לציבור "חלחול", אז המצאנו נוסחה ("עקומת לאפר") וזו הייתה הדרך היחידה לממש מדיניות מס (אנ') "מחלחלת". בפועל, כלכלת החלחול וכלכלת צד ההיצע הם מונחים זהים." יריביו הפוליטיים של ממשל רייגן נאחזו באמירה זו והשתמשו מאז ואילך במונח "כלכלת חלחול" כדי לתקוף את הממשל ולהציגו כמי שדואג רק לעשירים.
תולדות המושג

המונח "כלכלת חלחול" מתאר רעיון בסיסי שנשמע הגיוני: כדי לייצר צמיחה בת קיימא, על הממשלה להעניק הטבות לבעלי ההון, והם ישקיעו את הכסף במפעלים וחברות חדשות. באופן זה ייווצרו מקומות עבודה חדשים, וכל שכבות האוכלוסייה יוכלו ליהנות מהצמיחה.
על אף שתאוריה זו נראית דומה לתאוריות כלכליות אחרות, פעם אחר פעם הוכח שהיא איננה נכונה. כבר בשנת 1896 הציג המועמד הדמוקרטי לנשיאות ארצות הברית, ויליאם ג'נינגס ברייאן, את תאוריית כלכלת החלחול באור שלילי: "קיימות שתי גישות לנושא המיסוי. יש כאלה שמאמינים שאם תחוקק חוקים שיקדמו את האמידים, אז השגשוג שלהם יטפטף לשכבות הנמוכות. לעומתם, הרעיון הדמוקרטי הוא שאם תחוקק חוקים שיעזרו להמונים לשגשג, אז השגשוג שלהם ימצא את דרכו כלפי מעלה, לכל השכבות שנשענות עליהם."
הבדרן וויל רוג'רס אמר בתקופת השפל הגדול: "כל הכסף מוזרם לשכבות העליונות בתקווה שהוא יחלחל מטה, לנזקקים." אמירה זו נחשבה אז לאירונית.
השימוש במושג כמונח ביקורתי

הכלכלן ג'ון קנת גלבריית ציין כי תאוריית כלכלת החלחול נוסתה בארצות הברית כבר בשנת 1890, וכונתה אז "תאוריית הסוס והדרור." לפי תאוריה זו, "אם תיתן מספיק גרעיני דגן לסוס, יישארו על הדרך כמה גרגרים עבור הדרורים." גלבריית הראה שתאוריית הסוס והדרור הייתה אחד מהגורמים למשבר הכלכלי שפקד את ארצות הברית בשנת 1896 (אנ').
לאחר שהנשיא הרפובליקני ריצ'רד ניקסון החליף את הנשיא הדמוקרטי לינדון ג'ונסון בארצות הברית, אמר ג'ונסון: "הרפובליקאים פשוט לא יודעים איך לנהל את כלכלת ארצות הברית. הם כל כך עסוקים בניסיונות לממש את כלכלת החלחול, ונותנים לתאגידים העשירים כל כך הרבה הטבות מס, שכל הכלכלה פשוט הולכת לעזאזל."
בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-1992, המועמד העצמאי רוס פרו השתמש במונח "כלכלת חלחול" וכינה אותה "וודו פוליטי".
בניו זילנד, מנהיג מפלגת העבודה הניו זילנדית אמר "העשירים משתינים על העניים" בהציגו את תאוריית כלכלת החלחול.
בשנת 2011 מספר חוקרים מאוניברסיטת אוקספורד חקרו את הפערים הכלכליים בין הכנסות העשירון והמאיון העליונים ב-22 מדינות, מתחילת המאה ה-20. תוצאות המחקר הראו שמשנת 1976 חל גידול עקבי בהכנסות של המאיון העליון, ולעומתו דריכה במקום של מעמד הביניים והעניים.
מחקר נוסף שערכה קבוצת משפטנים בשנת 2012 העלה שהקלות מיסוי על עשירים אינן גורמות לכסף לחלחל מטה ואינן גורמות לשיפור המצב הכלכלי. רווחי המס של העשירים נוטים להצטבר במקלטי מס, ומשפיעים לרעה על המצב הכלכלי של שאר משקי הבית.
בשנת 2013 ביקר האפיפיור פרנציסקוס את הכלכלנים התומכים בכלכלת חלחול, בהצהרה רשמית מטעמו.
גם בדו"ח של קרן המטבע הבינלאומית משנת 2015 נאמר שהקלות מיסוי אינן גורמות לעושר לחלחל כלפי מטה, אלא גורמות לעשירים להתעשר יותר. בדו"ח נאמר: "אם נתח ההכנסה של 20 האחוזים העליונים (העשירים) גדל, אז צמיחת התמ"ג למעשה יורדת בטווח הבינוני, דבר המצביע על כך שהרווחים אינם מחלחלים מטה. לעומת זאת, גידול בנתח ההכנסות של 20 האחוזים הנמוכים (העניים) גורם לצמיחת תמ"ג גבוהה."
בנובמבר 2021 נחקק בארצות הברית חוק ההשקעות בתשתיות ועבודות (אנ'), ולאחר מכן ציין נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן: "כלכלת חלחול מעולם לא עבדה. זו הסיבה שחוק ההשקעות בתשתיות ועבודות יבנה מחדש את אמריקה בעזרת אמריקאים בעלי צווארון כחול. זו הדרך היחידה שבה זה עבד אי פעם, ואנחנו הולכים לעשות את זה שוב. תזכרו את זה."
ביקורת על המונח

בנאום בקונגרס בשנת 1992 הכחיש הסנטור האנק בראון את הטענה שהמפלגה הרפובליקנית דוגלת בכלכלת חלחול, ואמר שהשימוש במושג זה בדיון ציבורי הוא לא מדויק והוא "מרעיל" את הדיון.
גם הכלכלן תומאס סואל כתב מאמר בו הוא ציין ש"כלכלת חלחול" איננה תאוריה כלכלית אמיתית, ואף כלכלן רציני לא דוגל בתאוריה זו. סואל חזר על עמדה זו בפרק האחרון בספרו "יסודות הכלכלה".
הערות שוליים

↑  Trickle Down economics was a Trojan Horse (באנגלית).
↑  מיקי פלד, צמיחה זה לעשירים, באתר כלכליסט, 17 באפריל 2011.
↑  ניצחון קטן לביידן, ניצחון גדול לתפוח, באתר ynet, 12 בנובמבר 2021.
↑   ציוץ של ג'ו ביידן ברשת החברתית אקס (טוויטר), 2 בדצמבר 2021.
המועמד הדמוקרטי לנשיאות ארצות הברית, ויליאם ג'נינגס ברייאן, הציג בשנת 1896 את תאוריית כלכלת החלחול באור שלילי.
גידול שנתי ממוצע בשיעור התוצר לנפש בארצות הברית, בשנים 1914 עד 2010. בניגוד לתאוריית החלחול, הורדת שיעורי מס ההכנסה לבעלי הכנסה גבוהה בארצות הברית לא עודדה את הכלכלה, והצמיחה השנתית ירדה מ -2.1% לשנה ל -1.5%. דווקא לאחר הורדת המיסים לבעלי ההון, נרשמו שיעורי צמיחה נמוכים במיוחד.
מאדהיה פרדש

| --- | --- |
דגל מאדהיה פרדשדגל מאדהיה פרדש

 מדינה:  הודו הודו
 ראש השרים:  מוהאן ידאב
 רשות מחוקקת:  האספה המחוקקת של מאדהיה פרדש 
 בירת המדינה:  בופאל
 שפה רשמית:  הינדי
 תאריך ייסוד:  26 בינואר 1950 
 על שם:  מרכז 
 שטח:  308,144 קמ"ר (דירוג: 2)
  ‑ הנקודה הגבוהה:  Dhupgarh 
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במדינה:  72,597,565 (דירוג: 7, 2011)
  ‑ צפיפות:  196 נפש לקמ"ר (דירוג: 17, 2001)
 קואורדינטות:  23°10′N 77°13′E﻿ / ﻿23.17°N 77.21°E﻿ / 23.17; 77.21
 אזור זמן:  UTC +5:30
 http://www.mp.gov.in/
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה      (למפת מאדהיה פראדש מוגדלת) בופאל אינדורמאדהיה פרדש(למפת מאדהיה פראדש רגילה) בופאל אינדורמאדהיה פרדש tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מַאדְהְיָה פְּרַדֵש (בהינדית: मध्य प्रदेश, בתעתיק אנגלי: Madhya Pradesh) היא מדינה במרכז הודו. היא נחשבת ל"מדינת הלב" של הודו.
פירוש המילה מאדהיה בהינדי הוא מרכז (או אמצע) והמדינה נקראה כך הן בגלל מיקומה הגאוגרפי המרכזי והן בגלל מרכזיותה התרבותית.
בירת המדינה היא בופאל.
היסטוריה

מאדהיה פרדש הוקמה ב-26 ביוני 1950, עם כניסת חוקת הודו לתוקף. המדינה הורכבה משטחי הפרובינציה המרכזית וביהאר של הודו הבריטית והנסיכויות מקרי וצ'טיגראה. ב-1956, עם ארגונן מחדש של מדינות הודו, אוחדו המדינות בופאל, מאדהיה בהרט ווינדהיה פרדש עם מזרח המדינה למדינה אחת, בעוד מרבית דרום ומרכז המדינה הועבר למדינת בומביי ולימים נכלל במהאראשטרה.
מאדהיה פרדש הייתה המדינה הגדולה ביותר בהודו עד נובמבר שנת 2000, עת חולקה לשתי מדינות ואיבדה כרבע משטחה המקורי (443,250 קמ"ר) לטובת המדינה החדשה צ'האטיסגאר. לאחר החלוקה הייתה למדינה השנייה בגודלה בהודו, לאחר ראג'סטאן.
תיירות

בשנים האחרונות התחילה תיירות גם למדינה זו. מגיעים בעיקר טיילים המחפשים נופים וראשוניות.
בין האטרקציות התיירותיות מספר שמורות טבע ובהן בעלי חיים כמו טיגריס בנגלי וחמשת מפלי הפָּאנְדַוָה; אולם רוב התיירים מגיעים למקדשי קהג'וראהו.
הערות שוליים

↑  The Madhya Pradesh Reorganisation Act, 2000, s. 12, India Code
↑  Madhya Pradesh Map, Maps of India
| המדינות והטריטוריות של הודו |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוטר פרדש • אוטראקהאנד • אודישה • אנדרה פרדש • אסאם • ארונאצ'ל פרדש • ביהר • ג'הרקאנד • גואה • גוג'ראט • הימאצ'ל פרדש • הריאנה • טמיל נאדו • טלנגאנה • טריפורה • מאדהיה פרדש • מניפור • מגהלאיה • מהאראשטרה • מיזוראם • מערב בנגל • נאגאלנד • סיקים • פנג'אב • צ'האטיסגאר • קרנאטקה • קרלה • ראג'סטאן |  |
| טריטוריות איחוד | איי אנדמן וניקובר • ג'אמו וקשמיר • דאדרה ונאגר האוולי ודאמאן ודיו • טריטוריית הבירה הלאומית דלהי • לדאק • לקשאדוויפ • פודוצ'רי • צ'אנדיגאר |  |
| מדינות לשעבר | איחוד המדינות המזרחיות • איחוד מדינות פטיאלה ופנג'אב המזרחית • אג'מר • אנדרה • בומביי • בופאל • בילספור • ג'אמו וקשמיר (מדינה) • היידראבאד • וינדהיה פרדש • טרוונקור-קוצ'ין • קוץ' ביהאר • מאדהיה בהרט • מדראס • מייסור • סאורשטרה • פנג'אב המזרחית • קוץ' • קורג |  |
| טריטוריות איחוד לשעבר | ארונאצ'ל פרדש • גואה, דאמאן ודיו • דאדרה ונאגר האוולי • דאמאן ודיו • הימאצ'ל פרדש • טריפורה • מיזוראם • נאגאלנד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554939205171  BNE: XX6077476  BnF: cb119588210 (data)  CiNii: DA12633004  GND: 4234626-5  LCCN: n79130768  MusicBrainz: 48adc76b-4299-4b06-bbd5-d1d0e3b98469  NKC: ge773782  NLA: 36120289  Trove: 1215469  VIAF: 155930254   WorldCat (עם VIAF): 155930254 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של הודו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נוף בבופאל. משמאל נראים איילים נקודים.
מאדאם קירי (סרט)

| --- | --- |
כרזת מאדאם קירי
כרזת מאדאם קירי
 מבוסס על:  מאדאם קירי של אווה קירי
 בימוי:  מרווין לרוי
 הופק בידי:  סידני פרנקלין
 תסריט:  פול אוסבורן
 עריכה:  הרולד קרס
 שחקנים ראשיים:  גריר גרסון וולטר פידג'ן 
 מוזיקה:  הרברט סטוטהרט
 צילום:  ג'וזף רוטנברג
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  מטרו גולדווין מאייר 
 חברה מפיצה:  מטרו גולדווין מאייר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  15 בדצמבר 1943
 משך הקרנה:  124 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט ביוגרפי, סרט דרמה, סרט המבוסס על יצירה ספרותית 
 תקציב:  1,938,000 דולר
 הכנסות:  4,610,000 דולר
 דף הסרט ב־IMDb
 
מאדאם קירי (באנגלית: Madame Curie) הוא סרט ביוגרפי אמריקאי משנת 1943 בבימויו של מרווין לרוי עם גריר גרסון ווולטר פידג'ן בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס על הביוגרפיה של מארי קירי מאת בתה אווה קירי (1937).
תקציר העלילה

פרופסור פרו נותן הרצאה בכימיה באוניברסיטת סורבון. אחת מהסטודנטיות מתעלפת והפרופסור עם הסטודנטים ניגשים לעזרתה. היא מספרת לפרופסור כי היא מפולין ושמה מריה סקולדובסקבה (גריר גרסון). הפרופסור לוקח אותה למסעדה ושומע ממנה על מצוקתה. הוא מזמין אותה למסיבה עם אנשי הסגל בביתו ומציג לפניה את פייר קירי (וולטר פידג'ן) שמוכן לקבל אותה כאסיסטנטית שלו במעבדת הכימיה שלו. במעבדה מקבל אותה גם העוזר לו, דוד לה גרו (רוברט ווקר) שמתפעל מיופייה ומתחיל לחזר אחריה.
פרופסור בקרל (רג'ינלד אוון) מדגים להם עפרה של אורניט ומדגים את הקרינה היוצאת ממנו ומסוגלת לחדור מחסומים. עם הזמן מתאהב פייר במרי ומתחיל לחזר אחריה אך היא רוצה לחזור לפולין לאחר סיום לימודיה, כדי לטפל באביה. הוא רואה אותה אורזת ומשכנע אותה לבוא להוריו הגרים בכפר. מריה מוצאת חן בעיניהם ולאחר שכנועים נוספים היא מחליטה להתחתן אתו.
שניהם משוכנעים שהאורניט מכיל חומר נוסף שלא ידוע שמפיץ קרניה. הם משכנעים את שלטונות האוניברסיטה לתמוך בנסיונותיהם ומקבלים מבנה דולף בחורף ומחניק בקיץ ושם במשך שלש שנים וחצי הם עובדים עבודת פרך לנסות לבודד את החומר הזה מתוך 8 טונות אורניט שהובאו מבוהמיה.
נולדת להם בת - אירן (מרגרט או'בראיין) והם עוברים תקופה קשה של עליות וירידות עד שהם מצליחים לבודד שני חמרים רדיואקטיבים, רדיום ופולוניום (על שם מולדה של מארי). הם הופכים למפורסים ועיתונאי (ואן הפלין) מראיין את מארי. בשיא ההצלחה העולמית שלהם פייר נהרג בתאונה על ידי עגלת סוסים שמוחצת אותו. מארי ממשיכה בדרכו.
הסצנה האחרונה היא נאום של מאדם קירי לפני אנשי האוניברסיטה לרגל 25 שנים לגילוי הרדיום. היא נואמת על חשיבות המדע וזוכה למחיאות כפיים סוערות.
פרסים

הסרט היה  מועמד לשבעה פרסי אוסקר:
פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר
פרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר - וולטר פידג'ן
פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר - גריר גרסון
פרס אוסקר לעיצוב ההפקה הטוב ביותר
פרס אוסקר לצילום הטוב ביותר
פרס אוסקר לפסקול המקורי הטוב ביותר
פרס אוסקר למיקס הסאונד הטוב ביותר
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| גריר גרסון | מארי קירי |  |
| וולטר פידג'ן | פייר קירי |  |
| רוברט ווקר | דוד לה גרו | עוזר של פייר |
| ואן הפלין |  | עיתונאי |
| אלברט בסרמן | פרופ' פרו |  |
| מרגרט או'בראיין | אירן קירי | בתם של פייר ומארי |
| רג'ינלד אוון | אנרי בקרל | רופא |
| הנרי טרבס | יוג'ין קירי | אבא של פייר |
| מיי וויטי | איז'ן קירי | אמא של פייר |
כמעט מפורסמת (סרט)

| --- | --- |

הכרזה הרשמית של הסרט
 מבוסס על:  "כמעט מפורסמת", ספר מאת מיכל בכר
 בימוי:  מרקו כרמל
 הופק בידי:  דפנה פרנר שי אינס עופר נעים
 תסריט:  חן קלימן-גל, מיכל בכר (על פי ספרה)
 עריכה:  דניאל אביצור
 שחקנים ראשיים:  ניב סולטן עומר דרור עמית יגור עמית פרקש נועה קירל ליאת אקטע נתן רביץ אורי פפר מור פולנוהר נואל ברקוביץ'
 מוזיקה:  טל ירדני
 צילום:  עמית יסעור
 מדינה:  ישראל ישראל
 חברת הפקה:  סרטי יונייטד קינג 
 חברה מפיצה:  סרטי יונייטד קינג
 הקרנת בכורה:  22 ביוני 2017
 משך הקרנה:  92 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  נוער קומדיה
 דף הסרט ב־IMDb
 
כמעט מפורסמת הוא סרט קולנוע ישראלי בבימוי מרקו כרמל הסרט מבוסס על ספר באותו השם מאת מיכל בכר. הסרט הוקרן לראשונה ב-22 ביוני 2017.
תקציר העלילה

לשיר כרמי בת ה-16 יש חברה אחת טובה בשם רוני, ציונים גבוהים ופרפרים בבטן בכל פעם שהיא רואה את עומרי גבע, החבר של מלכת השכבה. היא חושבת ש"חוכמה" איננה תכונה שעשויה למשוך מישהו ובטח לא עוזרת לה להיות מקובלת. לעומת זאת, לאחיה תומר בן ה-18 יש מראה של דוגמן, חברה אהובה בשם מאיה וכישרון מוזיקלי, שבזכותו הפתיע את משפחתו בהודעה כי התקבל לתוכנית המוזיקה הפופולרית, "דה-וואן". במהירות המוכרת לנו מן המציאות הופכת שיר להיות "אחות של תומר המפורסם", מה שהופך אותה למקובלת ואפילו לכמעט מפורסמת בעצמה. אך לכל זה יש מחיר. שיר מאבדת את זהותה, בוגדת בחברתה היחידה והופכת להיות מישהי שאינה דומה לעצמה. במקביל, ההתקדמות של תומר בתוכנית לעבר הגמר והיותו נתון ללחצים עצומים מכל הכיוונים, גורמים לו לאבד את תמימותו. שיר ורוני רבות, מאיה נפרדת מתומר ומתכננת לטוס לחו"ל לבדה. בסוף הסרט רותם זוכה בתחרות, שיר ורוני משלימות, ומאיה חוזרת לתומר.
צוות השחקנים

| שם השחקן | שם הדמות | אודות הדמות |
| --- | --- | --- |
| ניב סולטן | שיר כרמי | גיבורת הסרט, הופכת לכמעט מפורסמת בעקבות פרסום אחיה בתוכנית הריאליטי. מאוהבת בעומרי. חברה של רוני. |
| עומר דרור | תומר כרמי | אח של שיר. בעל מראה של דוגמן, חברה אהובה וכישרון מוזיקלי, שבזכותו התקבל לתוכנית הטלוויזיה הפופולרית, "דה-וואן", במהלך הסרט חברתו מאיה נפרדת ממנו בגלל שצותת לצוות של דה ואוון, אך בכל זאת מסרב לנשק את רותם בזמן שהוא ומאיה ביחד. בסוף הסרט נותן לרותם לנצח בדה וואן מפני שעדיין מאוהב במאיה ובעקבות כך ששיר ורוני לא נתנו למאיה לעלות על הטיסה הוא ומאיה חוזרים להיות ביחד. |
| עמית יגור | רוני | חברתה הטובה של שיר. |
| עמית פרקש | מאיה | חברה של תומר, בהמהלך הסרט נפרדת מתומר ומתכננת לטוס לחו"ל. בסוף הסרט שיר ורוני לא נותנת לה לעלות על הטיסה ולכן היא ותומר חוזרים. |
| נועה קירל | רותם לוי | ילדה ממשפחת מצוקה עם כוח רצון חזק המשתתפת בריאליטי "דה-וואן" ומצוותת לתומר. |
| ליאת אקטע | טליה כרמי | אימם של שיר ותומר. |
| נתן רביץ | אבנר כרמי | אביהם של שיר ותומר. |
| אורי פפר | אלעד | מנחה התוכנית "דה וואן". |
| מור פולנוהר | ירדן | חברה הטובה של דנה, שונאת את שיר. |
| נואל ברקוביץ' | דנה | חברתו של עומרי. חברה הטובה של ירדן שונאת את שיר. |
| עינת שרוף | שופטת ב"דה וואן" |  |
| גל אוחובסקי | שופט ב"דה וואן" |  |
| קורין אלאל | שופטת ב"דה וואן" |  |
| עידן בראון | עומרי גבע | חבר של דנה. |
| ירדן הראל | עיתונאית |  |
| חמי רודנר | בתפקיד עצמו |  |
| איתי סונטג | תלמיד |  |
| יפעת לונדון | מורה |  |
| שירה בן לולו | אמא של רותם |  |
| ניסים לוי | אבא של רותם |  |
| ריף נאמן | זמרת בקליפ |  |
| מריאור שחר | דיג'יי במסיבה |  |
הפקה

בפברואר 2016 החלו הליהוקים לסרט, עומר דרור ועמית פרקש לוהקו במהלך החודש, ובמרץ הצטרפו ניב סולטן ונועה קירל שזהו תפקיד המשחק הראשון שלה. צילומי הסרט תוזמנו להמשך אותה שנה.
הערות שוליים

1 2  כמעט מפורסמת / מיכל בכר - ספריית פועלים הקיבוץ המאוחד
↑  לא ברק: הנשיקה של נועה קירל ועומר דרור באתר פרוגי, 25 במאי 2017
↑  משה אבוטבול, למסך הגדול: נועה קירל וניב סולטן בסרט קולנוע חדש, באתר פרוגי, ‏6 במרץ 2016
| נועה קירל |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים |  |
| פסקולים | כפולה |  |
| סינגלים | "מדברים" • "קילר" • "יש בי אהבה" • "רק אתה" • "חצי משוגע" • "תן לי סימן" • "מקום לשינוי" • "אצל הדודה והדוד" • "טיקיטאס" • "מגיבור לאויב" • "בא לי אותך" • "Drum" • "חצוף" • "פאוץ'" • "SLT" • "אם אתה גבר" • "מיליון דולר" • "אמבולנס" • "יהלומים – Bling Bling" • "טרילילי טרללה" • "Please Don't Suck" • ‏"Bad Little Thing" • "רעשים" • "Thought About That" • "פעמון" • "Dale Promo" • "שלושה בנות" • "שחרר אותי" • "פנתרה" • "מאמי" • "Gone" • ‏"Unicorn" • "פרובוקטיבית" • "Deja Vu" • "בנות כמוני לא בוכות" • "משקפיים" • "Doctor" • "אני" • "שיהיה לך טוב" • "Ba Da Bing" |  |
| השתתפות בסינגלים | "סינדרלה" • "לרקוד עם דמעות בעיניים" • "מאושרים" • "Lucky" • "גושפנקא" |  |
| שירים נוספים | "מחול מטורף" |  |
| פילמוגרפיה | "כמעט מפורסמת" • "ליפסטאר" • "כפולה" • "גוט טאלנט ישראל" • "שלטון הצללים" • "בית ספר למוסיקה" • "פלמ"ח" • "אוהב אותך צ'ארלי" |  |
| חברות תקליטים | NMC • אטלנטיק |  |
| ערכים קשורים | ישראל באירוויזיון 2023 • אירוויזיון 2023 |  |