stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יורו 2008
שלב הבתים > בית ד'

בבית זה שובצה האלופה המכהנת, יוון, שזכתה ביורו 2004, יחד עם שוודיה, ספרד ורוסיה. יוון, ספרד ורוסיה שובצו באותו בית גם באליפות אירופה הקודמת (בית א').
ספרד ניצחה את רוסיה 4–1 במחזור הפתיחה בזכות שלושער של דויד וייה, וניצחה שוב 2–1 את שוודיה בזכות שער של דויד וייה בתוספת הזמן, ובכך הבטיחה את המקום הראשון בבית ואת ההעפלה לרבע הגמר. במקביל, יוון הפסידה לשוודיה ולרוסיה והבטיחה את המקום האחרון בבית, ואיבדה למעשה את האפשרות להגן על תוארה. במחזור השלישי נפגשו שוודיה ורוסיה בקרב ישיר על המקום השני. שתיהן ניצחו את יוון והפסידו לספרד, אך השוודים היו ביתרון בהפרש השערים הכללי ולכן שוודיה הייתה צריכה להימנע מהפסד על מנת להעפיל, אך רוסיה ניצחה 2–0 והעפילה על חשבונה לרבע הגמר. במקביל, במשחק חסר משמעות, ספרד הפכה פיגור מוקדם לניצחון 2–1, ובכך הייתה לנבחרת השלישית שמסיימת את שלב הבתים עם מאזן מושלם.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ספרד | 9 | 3 | 3 | 0 | 0 | 8 | 3 | 5 |
|  רוסיה | 6 | 3 | 2 | 0 | 1 | 4 | 4 | 0 |
|  שוודיה | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 4 | -1 |
|  יוון | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 5 | -4 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  ספרד | 4 – 1 | רוסיה   |
|  יוון | 0 – 2 | שוודיה   |
|  שוודיה | 1 – 2 | ספרד   |
|  יוון | 0 – 1 | רוסיה   |
|  יוון | 1 – 2 | ספרד   |
|  רוסיה | 2 – 0 | שוודיה   |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 ביוני 2008   18:00 |  ספרד | 4–1 |  רוסיה | אצטדיון טיבולי, אינסברוק צופים: 30,772 |
| 10 ביוני 2008   18:00 | דויד וייה  20', 44', 75'   ססק פברגאס  90+1' | (סיקור) | רומן פבליוצ'נקו  86' | אצטדיון טיבולי, אינסברוק צופים: 30,772 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 ביוני 2008   20:45 |  יוון | 0–2 |  שוודיה | רד בול ארנה, זלצבורג צופים: 31,063 |
| 10 ביוני 2008   20:45 |  | (סיקור) | זלאטן איברהימוביץ'  67'   פטר האנסון  72' | רד בול ארנה, זלצבורג צופים: 31,063 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 ביוני 2008   18:00 |  שוודיה | 1–2 |  ספרד | אצטדיון טיבולי, אינסברוק צופים: 30,772 |
| 14 ביוני 2008   18:00 | זלאטן איברהימוביץ'  34' | (סיקור) | פרננדו טורס  15'   דויד וייה  90+2' | אצטדיון טיבולי, אינסברוק צופים: 30,772 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 ביוני 2008   20:45 |  יוון | 0–1 |  רוסיה | רד בול ארנה, זלצבורג צופים: 31,063 |
| 14 ביוני 2008   20:45 |  | (סיקור) | קונסטנטין זיריאנוב  33' | רד בול ארנה, זלצבורג צופים: 31,063 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 ביוני 2008   20:45 |  יוון | 1–2 |  ספרד | רד בול ארנה, זלצבורג צופים: 30,883 |
| 18 ביוני 2008   20:45 | אנגלוס חריסטיאס ‏ 42' | (סיקור) | רובן דה לה רד  61'   דניאל גוויסה  88' | רד בול ארנה, זלצבורג צופים: 30,883 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 ביוני 2008   20:45 |  רוסיה | 2–0 |  שוודיה | אצטדיון טיבולי, אינסברוק צופים: 30,772 |
| 18 ביוני 2008   20:45 | רומן פבליוצ'נקו  24'   אנדריי ארשאבין  50' | (סיקור) |  | אצטדיון טיבולי, אינסברוק צופים: 30,772 |
שלב הנוק-אאוט

שלב הנוק-אאוט בטורניר זה היה שונה מהשלב המקביל בטורנירים הקודמים. הקבוצות בבית א' ובבית ב' הופרדו מהקבוצות בבית ג' ובבית ד' עד למשחק הגמר. המטרה העיקרית של סידור זה הייתה להשוות ככל האפשר את זמן המנוחה בין המשחקים לנבחרות שיגיעו לחצי הגמר. כמו כן, בטורניר זה משחקי שלב הנוקאאוט התקיימו בשני אצטדיונים בלבד (זנקט יאקוב פארק ואצטדיון ארנסט האפל).
כל הזמנים הם לפי השעון המקומי (UTC+02:00).
שלב הנוק-אאוט > חצי הגמר

בחצי הגמר הראשון התמודדה סגנית בית ב', גרמניה, שלוש פעמים אלופת אירופה, מול סגנית בית א', טורקיה, שהעפילה בפעם הראשונה בתולדותיה לחצי הגמר. טורקיה עלתה ראשונה ליתרון משערו של אוגור בוראל, אך בסטיאן שוויינשטייגר השווה את התוצאה ארבע דקות בלבד לאחר מכן. בדקה ה־79, מירוסלב קלוזה נתן את היתרון לגרמניה, אך סמיח שנטורק השווה את התוצאה שבע דקות לאחר מכן. המשחק היה כבר בדרך להארכה, אך בדקה ה־90 כבש מגנה של גרמניה פיליפ לאם את השער השלישי לזכות נבחרתו, והעלה את גרמניה לגמר אליפות אירופה השישי בתולדותיה. שידור המשחק נתקל בבעיות טכניות קשות עקב סופות רעמים בווינה, משם שודר המשחק. בכמה מדינות הופסק השידור שלוש פעמים בעיצומו של המשחק, כולל בשעת שעריהם של קלוזה וסמיח.
חצי הגמר השני היה שחזור של משחק הפתיחה בבית ד', כאשר אלופת הבית, ספרד, נפגשה עם סגניתה, רוסיה. ספרד לא הופיעה בחצי הגמר מאז 1984, ורוסיה גם היא לא העפילה למעמד זה מאז 1988 כברית המועצות. בשתי המקרים הן העפילו לגמר אך הפסידו בו. המחצית הראשונה הסתיימה ללא שערים, אך במחצית השנייה שעריהם של צ'אבי, דניאל גוויסה ודויד סילבה העניקו לספרד ניצחון 3–0 מוחץ, והעפלה לגמר אליפות אירופה השלישי בתולדותיה והראשון מזה 24 שנים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25 ביוני 2008   20:45 |  גרמניה | 3–2 |  טורקיה | זנקט יאקוב פארק, בזל צופים: 39,374 |
| 25 ביוני 2008   20:45 | שוויינשטייגר  26'   קלוזה  79'   לאם  90' | (סיקור) | בוראל  22'   סמיח  86' | זנקט יאקוב פארק, בזל צופים: 39,374 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26 ביוני 2008   20:45 |  רוסיה | 0–3 |  ספרד | אצטדיון ארנסט האפל, וינה צופים: 51,428 |
| 26 ביוני 2008   20:45 |  | (סיקור) | צ'אבי  50'   גוויסה  73'   סילבה  82' | אצטדיון ארנסט האפל, וינה צופים: 51,428 |
שלב הנוק-אאוט > גמר

בגמר נפגשו ספרד, אלופת בית ד', וגרמניה, סגנית בית ב'. שתיהן הוכרו במהלך הטורניר כפייבוריטיות לזכות באליפות. הגרמנים היו עדיפים בתחילתו של המשחק, אך הספרדים עלו ליתרון כבר במחצית הראשונה, כאשר פרננדו טורס השתלט על כדור ארוך של צ'אבי, עבר את פיליפ לאם וינס להמן ובעט את הכדור אל הפינה השמאלית של השער. למרות הזדמנויות נוספות של מיכאל באלאק, סרחיו ראמוס, דניאל גוויסה ואנדרס אינייסטה, המשחק הסתיים ללא שערים נוספים. ספרד ניצחה 1–0 וזכתה באליפות אירופה בפעם השנייה (לאחר 1964), ואילו פרננדו טורס נבחר לאיש המשחק.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29 ביוני 2008   20:45 |  גרמניה | 0–1 |  ספרד | אצטדיון ארנסט האפל, וינה צופים: 51,428 |
| 29 ביוני 2008   20:45 |  | (סיקור) | טורס  33' | אצטדיון ארנסט האפל, וינה צופים: 51,428 |
סטטיסטיקה > כובשי השערים

בסך הכל הובקעו בטורניר זה 77 שערים ב־31 משחקים, ממוצע של 2.48 שערים למשחק.
ספרד דויד וייה
גרמניה לוקאס פודולסקי
טורקיה סמיח שנטורק
רוסיה רומן פבליוצ'נקו
שווייץ הקאן יאקין
גרמניה מיכאל באלאק
גרמניה מירוסלב קלוזה
גרמניה בסטיאן שוויינשטייגר
הולנד רוד ואן ניסטלרוי
הולנד וסלי סניידר
הולנד רובין ואן פרסי
טורקיה ניהאט קהבצ'י
טורקיה ארדה טוראן
ספרד פרננדו טורס
ספרד דניאל גוויסה
קרואטיה איבן קלסניץ'
רוסיה אנדריי ארשאבין
שוודיה זלאטן איברהימוביץ'
פרסים

הוועדה הטכנית של אופ"א בחרה את 23 השחקנים הטובים ביותר שהשתתפו בטורניר. הקבוצה של תשעת הבוחרים צפתה בכל משחקי האליפות, לפני שהחליטה על השחקנים לאחר משחק הגמר. תשעה שחקנים מנבחרת ספרד שזכתה בטורניר נכללו בנבחרת היורו, בעוד שלא נבחר אף שחקן שקבוצתו הודחה בשלב הבתים. הוועדה אף בחרה את השחקן המצטיין של יורו 2008, ולקחה בחשבון גם את הצבעותיהם של האוהדים. השחקן המצטיין שנבחר הוא קשר ספרד, צ'אבי. פרס נעל הזהב הוענק לספרדי אחר, דויד וייה שהבקיע ארבעה שערים, שלושה מהם במשחק הראשון של ספרד בטורניר נגד רוסיה.
| שוערים | הגנה | קשרים | קשרים | חלוצים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| איטליה ג'אנלואיג'י בופון   ספרד איקר קסיאס   הולנד אדווין ואן דר סאר | פורטוגל ז'וזה בוסינגווה   גרמניה פיליפ לאם   ספרד קרלוס מרצ'נה   פורטוגל פפה   ספרד קרלס פויול   רוסיה יורי ז'ירקוב | טורקיה חאמיט אלטינטופ   גרמניה מיכאל באלאק   ספרד ססק פברגאס   ספרד אנדרס אינייסטה   קרואטיה לוקה מודריץ' | גרמניה לוקאס פודולסקי   ספרד מרקוס סנה   הולנד וסלי סניידר   ספרד צ'אבי   רוסיה קונסטנטין זיריאנוב | רוסיה אנדריי ארשאבין   רוסיה רומן פבליוצ'נקו   ספרד פרננדו טורס   ספרד דויד וייה |
ספרד דויד וייה (4 שערים)
ספרד צ'אבי
מענקים כספיים

אופ"א הודיעה כי סכום של 184 מיליון אירו (€ 184,000,000) יחולק בין 16 הקבוצות המתחרות בטורניר, סכום הגדול ב-55 מיליון אירו מהטורניר הקודם. סך של 7.5 מיליון אירו יוענק לכל קבוצה משתתפת, ומענקים נוספים יחולקו לקבוצות בהתאם להישגיהן, כדלקמן:
בשלב הבתים סך של 0.5 מיליון אירו, עבור כל משחק המסתיים בתיקו, וסך של מיליון אירו עבור כל ניצחון.
רבע-גמר: 2 מיליון אירו.
חצי-גמר: 3 מיליון אירו.
סגנית אלופה: 4.5 מיליון אירו.
אלופה: 7.5 מיליון אירו. מאחר שנבחרת ספרד, אלופת היורו, ניצחה בכל שלושת המשחקים בשלב הבתים, היא גרפה סכום כולל של כ-23 מיליון אירו.
ראו גם

מוקדמות יורו 2008 - ישראל
יחסי יוון–פינלנד

| יחסי יוון–פינלנד |
| --- | --- |
יוון: פינלנד


יוון: פינלנד
שטח (בקילומטר רבוע)
131,957: 338,145
אוכלוסייה
10,020,238: 5,618,827
תמ"ג (במיליוני דולרים)
238,206: 300,187
תמ"ג לנפש (בדולרים)
23,773: 53,425
משטר
רפובליקה

יחסי יוון–פינלנד הם יחסי החוץ בין פינלנד ליוון.
רקע

יוון הייתה בין המדינות הראשונות שהכירו בעצמאות פינלנד, ב-5 בינואר 1918. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1920. מאז ה-1 בפברואר 1977 פינלנד מחזיקה ביוון שגרירות באתונה. במשך תקופה ארוכה הייתה פינלנד מיוצגת ביוון דרך שגרירויותיה בבוקרשט, ברומא או בבלגרד. לפינלנד יש גם 7 קונסוליות כבוד בקוס, פטראס, פירוס, רודוס, סלוניקי, הרקליון וקורפו. יוון מחזיקה בפינלנד שגרירות בהלסינקי ו-4 קונסוליות כבוד בטורקו, קואופיו, אואולו ורובניימי.
מספרם של היוונים החיים בפינלנד הוא 1,681, ומספרם של הפינים ביוון מוערך בכ-1,600. שתי המדינות חברות מלאות באיחוד האירופי.
שיתוף פעולה כלכלי

יוון, שנאבקה בבעיות חוב עמוקות בשנות ה-2000 (החוב הסתכם ב-340 מיליארד יורו), קיבלה חבילה של 110 מיליארד יורו בשנת 2009, אך זה לא הספיק. ביולי 2011, מדינות גוש האירו הסכימו לספק ליוון חבילת הלוואות חדשה של 130 מיליארד יורו. חלקם של גוש האירו וקרן המטבע הבינלאומית בחבילה הסתכם בכ-109 מיליארד יורו. פינלנד דרשה ערבויות מיוון בצורת התנאים לאשראי, אשר בקשר אליהם ההנהגה של שתי המדינות קיימו שיחות הדדיות על ערבויות אלה, ב -20 בפברואר 2012 בבריסל, חתמו שרי האוצר יוטה אורפיליינן ואוונגלוס וניזלוס על הסכם דו-צדדי. עם זאת, כבר בשנת 2015, כשמילוי התחייבויות ההלוואות של יוון נתקל בקשיים, נדרשה חבילת סיוע שלישית, בקשר אליה אפשרה פינלנד, המיוצגת על ידי שר האוצר אלכסנדר סטאב, ליוון, לעזוב את גוש האירו באופן זמני.
יחסי אוסטריה–מונקו

| יחסי אוסטריה–מונקו |
| --- | --- |
אוסטריה: מונקו


אוסטריה: מונקו
שטח (בקילומטר רבוע)
83,871: 2
אוכלוסייה
9,118,988: 38,558
תמ"ג (במיליוני דולרים)
516,034: 8,784
תמ"ג לנפש (בדולרים)
56,589: 227,815
משטר
רפובליקה פדרלית: מונרכיה חוקתית

שר החוץ האוסטרי סבסטיאן קורץ עם שר החוץ המונגאסקי ז'וזה בדיה בווינה, 2014
יחסי אוסטריה–מונקו הם יחסי החוץ בין הרפובליקה הפדרלית של אוסטריה לבין נסיכות מונקו.
סקירה כללית

בשנת 1886 חתמו מונקו והאימפריה האוסטרו-הונגרית על הסכם הסגרה בין המדינות. כיום, שתי המדינות הן חברות מועצת אירופה והאו"ם, ובנוסף הן חלק מאזור שנגן. אף על פי שמונקו אינה חברה באיחוד האירופי, מונקו קשורה קשר הדוק למנגנון הכלכלי של האיחוד האירופי באמצעות איחוד המכס עם צרפת והסתמכותו על האירו כמטבע הרשמי שלה.
נציגויות דיפלומטיות

אוסטריה מחזיקה במונקו קונסוליה כללית במונטה קרלו.
מונקו מחזיקה באוסטריה קונסוליה כללית בווינה.
יחסי גינאה המשוונית – ספרד

| יחסי גינאה המשוונית – ספרד |
| --- | --- |
גינאה המשוונית: ספרד


גינאה המשוונית: ספרד
שטח (בקילומטר רבוע)
28,051: 505,370
אוכלוסייה
1,903,986: 47,905,341
תמ"ג (במיליוני דולרים)
12,117: 1,580,695
תמ"ג לנפש (בדולרים)
6,364: 32,996
משטר
רפובליקה, בפועל דיקטטורה: מונרכיה חוקתית

יחסי גינאה המשוונית–ספרד הם היחסים הדיפלומטיים בין רפובליקת גינאה המשוונית לבין ממלכת ספרד. שתי המדינות חברות באיגוד האקדמיות לשפה הספרדית, בארגון המדינות האיברו-אמריקניות ובאו"ם.
היסטוריה > קולוניזציה ספרדית

האירופאים הראשונים שחקרו את האי פרננדו פו ואנובון היו הפורטוגלים שהגיעו בשנת 1472. בשנת 1778 מסרה פורטוגל את השטח לספרד לאחר חתימת חוזה אל פרדו. מושבים אלה נעשו כך שלספרד תהיה גישה לעבדים עבור אמריקה הספרדית ובמקביל, היא הכירה בזכויותיהם של הפורטוגלים ממערב למרידיאן 50 ° W בברזיל של ימינו. ספרד שלטה בשטח החדש, שנקרא גינאה הספרדית, ממלכות המשנה של ריו דה לה פלטה שבסיסה בבואנוס איירס. בשנת 1781 נסוגה ספרד מהשטח לאחר שרבים מהמתיישבים והחיילים הספרדים מתו בקדחת צהובה.
בשנת 1827, השכירה ספרד את האי פרננדו פו לצי המלכותי הבריטי שדרש בסיס להשגחת עבדים לאחר שביטלו את סחר העבדים בשנת 1807. בשנת 1844 השתלטה ספרד על שטחה והחלה להשתמש בה כישוב עונשין עבור הקובנים. לאחר מלחמת ארצות הברית–ספרד שטחה של גינאה הספרדית היה השטח המשמעותי האחרון של ספרד. לאחר מלחמת האזרחים בספרד, בשנת 1959, אורגנה גינאה הספרדית מחדש לשני מחוזות של ספרד מעבר לים והועברה למושלים אזרחיים ותושבי גינאה הספרדית קיבלו אזרחות ספרדית מלאה. בשנת 1963 קיבלה גינאה הספרדית אוטונומיה כלכלית ומנהלית.
היסטוריה > עצמאות

בשנות ה-60 הייתה תנועה לדה-קולוניזציה של אפריקה. בשנת 1967, תושבי גינאה הספרדית החלו לדרוש עצמאות. בראשית שנת 1968 השעתה ממשלת ספרד את השליטה הפוליטית האוטונומית בשטח והציעה משאל עם לאומי על חוקה חדשה. החוקה אושרה ב-11 באוגוסט על ידי תושבי גינאה הספרדים וב-12 באוקטובר 1968 הכריזה גינאה הספרדית על עצמאותה ושינתה את שמה לגינאה המשוונית. ספרד הכירה מיד באומה החדשה וכוננה כמה יחסים דיפלומטיים. באותה שנה הפך פרנסיסקו מסיאס נגמה לנשיא הראשון של האומה העצמאית החדשה. עד 1969 עזבו את כל הכוחות הספרדים ורוב הקהילה הספרדית את המדינה לספרד.
היסטוריה > לאחר העצמאות

במרץ 1977, השביתה ספרד את היחסים הדיפלומטיים עם גינאה המשוונית עקב דיכוי של הנשיא נגמה והתקפותיו המילוליות נגד ממשלת ספרד. באוקטובר 1978 היחסים בין שני העמים ירדו לשפל של כל הזמנים כאשר הנשיא נגואמה, שלקח את השלטון המוחלט במדינה, החל לשלוח משפחות וכפרים שלמים להוצאתם להורג או למחנות ריכוז. ספרד הייתה מוכנה לשלוח חיילים למדינה להתערב ולפנות את אזרחיה אם הם היו ממוקדים במיוחד על ידי הנשיא נגמה. באוגוסט 1979 התקיימה הפיכה על ידי לוטננט תאודורו אוביאנג נגמה מבאסוגו, אחיינו של הנשיא נגמה. באותו חודש ביקש אוביאנג מממשלת ספרד סיוע צבאי, אולם היא סירבה לבקשה, אף שספרד אכן העניקה הכרה דיפלומטית לממשלתו. באותו חודש נלכד הנשיא נגמה על ידי כוחות האופוזיציה והוצא להורג. אוביאנג הפך לנשיא השני של גינאה המשוונית.
בין 1979 ל-1983 שלחה ספרד לגינאה המשוונית 15 מיליון פסטות ספרדיות לפיתוח המדינה. היחסים בין שתי המדינות כמעט התנתקו עקב משא ומתן מחדש על חוב בשנת 1983 והעובדה שגינאה המשוונית חייבת לספרד מעל 6 מיליון פסטות ספרדיות. הסכמים נערכו לפני שננקטו צעדים דרסטיים יותר. במהלך ניסיון ההפיכה ב-2004, האשים הנשיא אוביאנג את ספרד כי ידעה על ניסיון ההפיכה ועל כך ששלחה שתי אוניות מלחמה ספרדיות לאזור, אולם ראש ממשלת ספרד חוסה מריה אסנאר הכחיש את הטענות כי הספינות היו שם כדי לסייע בהפיכה.
ביקורים רמי דרג

ביקורים רמי דרג מגינאה המשוונית בספרד
הנשיא תאודורו אוביאנג נגמה מבאסוגו (1980, 2001, 2006, 2014)
ביקורים רמי דרג מספרד בגינאה המשוונית
חואן קרלוס הראשון, מלך ספרד (1979, 1980)
ראש הממשלה פליפה גונסאלס (1991)
ראש הממשלה מריאנו רחוי (2014)
היחסים בין שתי המדינות

במהלך השנים שתי המדינות חתמו על הסכמים רבים כגון הסכם לשיתוף פעולה תרבותי (1969); הסכם שיתוף פעולה טכני וחקלאי (1979); הסכם חינוך (1980); אמנת ידידות ושיתוף פעולה (1980); הסכם קידום והגנה על השקעות (2003) והסכם תחבורה (2012). קיימות טיסות ישירות בין מלאבו למדריד עם חברות תעופה CEIBA אינטרקונטיננטל ואיבריה.
יחסי סחר

בשנת 2016 הסתכם המסחר בין גינאה המשוונית לספרד ב-748 מיליון אירו.‏ 90% מהיצוא של גינאה המשוונית לספרד הוא נפט. הייצוא העיקרי של ספרד לגינאה המשוונית כולל: משקאות, רהיטים ומנורות, ציוד מכני, מכוניות ומשאיות וחומר אלקטרוני. ההשקעה של ספרד בגינאה המשוונית מסתכמת ב-3 מיליון אירו, בעיקר בענף הבנייה. במקביל, ההשקעה של גינאה המשוונית בספרד מסתכמת ב-4 מיליון אירו. גינאה המשוונית היא השותפה המסחרית התשיעית בגודלה בספרד מאפריקה (78 בגודלה בעולם). ספרד היא השותפה השלישית בגודלה של גינאה המשוונית בעולם (אחרי סין וארצות הברית).
נציגויות דיפלומטיות

גינאה המשוונית מחזיקה בספרד שגרירות במדריד וקונסוליה בלאס פאלמאס דה גראן קנריה.
ספרד מחזיקה בגינאה המשוונית שגרירות במלאבו וקונסוליה כללית בבאטה.
יחסי יוון–פרו

| יחסי יוון–פרו |
| --- | --- |
יוון: פרו


יוון: פרו
שטח (בקילומטר רבוע)
131,957: 1,285,216
אוכלוסייה
10,020,238: 34,307,937
תמ"ג (במיליוני דולרים)
238,206: 267,603
תמ"ג לנפש (בדולרים)
23,773: 7,800
משטר
רפובליקה

יחסי יוון–פרו הם היחסים בין יוון לפרו.
רקע

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-5 בדצמבר 1965. יוון יוצגה בפרו על ידי שגרירותה בברזיל עד 1992 כאשר נפתחה השגרירות בלימה. בסביבות 150–350 אנשים ממוצא יווני מתגוררים בפרו, כולל ולדימירו מונטסינוס, ראש שירות המודיעין הפרואני, סרביוסי דה אינטליגנציה נסיונל תחת אלברטו פוג'ימורי. מאז 1987 פרו מחזיקה ביוון שגרירות באתונה.
ביקורים דו צדדיים

ביקורו הרשמי הראשון של בכיר יווני בפרו נערך על ידי שר החוץ היווני יורגוס פפנדראו בשנת 2003.
הסכמים דו צדדיים

קיימים מספר הסכמים:
הסכם על הגדרת ויזה עבור דרכונים דיפלומטיים (1986).
הסכם חינוכי שנחתם באתונה בשנת 1988 (התחדש בשנת 2003).
הסכם לשיתוף פעולה בתיירות (1998).
מזכר שיתוף פעולה בין משרדי החוץ של המדינות קובע מנגנון של התייעצויות פוליטיות דו-צדדיות (בתוקף מאז שנחתם בלימה ב-30 באוקטובר 2003).
יחסי אוסטריה–מרוקו

| יחסי אוסטריה–מרוקו |
| --- | --- |
אוסטריה: מרוקו


אוסטריה: מרוקו
שטח (בקילומטר רבוע)
83,871: 446,550
אוכלוסייה
9,118,988: 38,168,990
תמ"ג (במיליוני דולרים)
516,034: 141,109
תמ"ג לנפש (בדולרים)
56,589: 3,697
משטר
רפובליקה פדרלית: מונרכיה חוקתית

שר החוץ המרוקאי נאסר בוריטה נפגש עם מקבילתו האוסטרית קארין קנייסל בעת ביקורה במרוקו, 2018
יחסי אוסטריה–מרוקו הם יחסי החוץ בין אוסטריה למרוקו.
סקירה כללית

ממלכת הבסבורג כוננה יחסים דיפלומטיים עם מרוקו בשנת 1783.
ב-10 בנובמבר 2006 שרת החוץ האוסטרית אורסולה פלסניק נפגשה עם עמיתה המרוקאי מוחמד בניאס. הפגישה התמקדה ביחסים דו-צדדיים ובמאמצי האו"ם לפתרון נושא סהרה המערבית. שרי החוץ דנו גם בנושאים אזוריים, מועמדותה של אוסטריה למושב מועצת הביטחון של האו"ם בשנים 2009–2010, והדיאלוג בין דתות ותרבויות בו מרוקו ממלאת תפקיד חשוב כמתווך.
באוקטובר 2018 נפגשה שרת החוץ האוסטרית קארין קנייסל עם שר החוץ של מרוקו נאסר בוריטה לרגל ציון 235 שנות יחסים דיפלומטיים בין המדינות. במהלך הביקור ציין בוריטה כי אוסטריה תרמה רבות לקידום היחסים בין האיחוד האירופי ומרוקו וקידמה את הדיאלוג האירופי-ים תיכוני בכמה נושאים הקשורים לפיתוח, שלום, ביטחון וטיפול בפשע המאורגן.
נציגויות דיפלומטיות

אוסטריה מחזיקה במרוקו שגרירות ברבאט.
מרוקו מחזיקה באוסטריה שגרירות בווינה.
יחסי יוון–פולין

| יחסי יוון–פולין |
| --- | --- |
יוון: פולין


יוון: פולין
שטח (בקילומטר רבוע)
131,957: 312,685
אוכלוסייה
10,020,238: 38,438,419
תמ"ג (במיליוני דולרים)
238,206: 811,229
תמ"ג לנפש (בדולרים)
23,773: 21,105
משטר
דמוקרטיה: רפובליקה

יחסי יוון–פולין הם היחסים הדיפלומטיים שבין הרפובליקה ההלנית לבין רפובליקת פולין.
סקירה כללית

היחסים בין שתי המדינות כוננו ב-1919 ושתי המדינות החליפו שגרירויות ב-1922. שתי המדינות הן ריבוניות וחברות מלאות בנאט"ו ובאיחוד האירופי.
בפולין קיימת קהילה של 3,000 יוונים, כמחצית מהם מתגוררים בורוצלב, שאריתם בפוזנן ובוורשה. בכל שלוש ערים אלו קיימת כנסייה יוונית-אורתודוקסית ובתי ספר יווניים. השפה היוונית המודרנית נלמדת במספר אוניברסיטאות בפולין ונושא יוון העתיקה נלמד בכולם. ביוון קיימת קהילה פולנית לא משפיעה למדי של למעלה מ-50,000 איש.
אזרחי יוון לא חייבים באשרה כדי להיכנס בגבולותיה של פולין. גם אזרחי פולין לא חייבים באשרה כדי להיכנס בגבולותיה של יוון.
ייצוג

יוון מיוצגת בפולין בדרג השגרירות באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בוורשה, בירת המדינה.
פולין מיוצגת ביוון בדרג השגרירות באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה באתונה, בירת המדינה.
ראו גם

יחסי יוון-צ'כיה
יחסי יוון-מונקו
יחסי אוסטריה–ליטא

| יחסי אוסטריה–ליטא |
| --- | --- |
אוסטריה: ליטא


אוסטריה: ליטא
שטח (בקילומטר רבוע)
83,871: 65,300
אוכלוסייה
9,118,988: 2,851,781
תמ"ג (במיליוני דולרים)
516,034: 77,836
תמ"ג לנפש (בדולרים)
56,589: 27,294
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה

יחסי אוסטריה–ליטא הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת אוסטריה לבין רפובליקת ליטא.
היסטוריה

אוסטריה הכירה בליטא דה יורה ב-7 בפברואר 1924, אך לא כוננה איתה יחסים דיפלומטיים, בינתיים ליטא נכבשה בידי ברית המועצות והפכה לרפובליקה סוציאליסטית. ב-11 במרץ 1990 הכריזה ליטא מחדש על עצמאותה, ואוסטריה, יחד עם מדינות נוספות, הכירה מחדש במדינה העצמאית של ליטא דה יורה ב-28 באוגוסט 1991. היחסים הדיפלומטיים שבין שתי המדינות כוננו מחדש באותו יום.
שתי המדינות הן חברות באיחוד האירופי (אוסטריה הצטרפה בשנת 1995 ואילו ליטא הצטרפה בשנת 2004). אזרחים ליטאים ואוסטרים אינם זקוקים לאשרה כדי לשהות במדינה השנייה.
נציגויות

ליטא מיוצגת באוסטריה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בווינה, בירת המדינה. ליטא מיוצגת באוסטריה גם בדרג הקונסולרי באמצעות שלוש קונסוליות בערים: גראץ, זלצבורג, לינץ.
אוסטריה מיוצגת בליטא בדרג השגרירות שהיא מחזיקה בווילנה, בירת המדינה. אוסטריה מיוצגת באוסטריה גם בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה שהיא מחזיקה בווילנה על מנת להפחית את העומס בשגרירות.
יחסי אוסטריה–ליכטנשטיין

| יחסי אוסטריה–ליכטנשטיין |
| --- | --- |
אוסטריה: ליכטנשטיין


אוסטריה: ליכטנשטיין
שטח (בקילומטר רבוע)
83,871: 160
אוכלוסייה
9,118,988: 39,935
תמ"ג (במיליוני דולרים)
516,034: 7,365
תמ"ג לנפש (בדולרים)
56,589: 184,417
משטר
רפובליקה פדרלית: מונרכיה חוקתית

בין הרפובליקה הפדרלית של אוסטריה לבין נסיכות ליכטנשטיין מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים, ואף שיתוף פעולה בנושאים שונים.
היסטוריה

במהלך המאה ה-8 צורף שטחה של ליכטנשטיין לאימפריה הפרנקית, ולאחר מכן היא עברה לשליטת פרנקיה המזרחית, שהפכה בהמשך לאימפריה הרומית הקדושה, ונשארה חלק ממנה עד לשנת 1806. נסיכות ליכטנשטיין נקראת על שם שושלת ליכטנשטיין, במקור בעלי טירת ליכטנשטיין שבאוסטריה תחתית מאז המאה ה-12. משפחת ליכטנשטיין רכשה במשך השנים אדמות רבות, בעיקר בשטחי המדינות אוסטריה וצ'כיה של היום.
בתחילת המאה ה-18 רכשה את שטחי מחוזות שלנברג וואדוץ שבעמק הריין, אשר הוכרו על ידי הקיסר קרל השישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה כ"נסיכות" במסגרת האימפריה הרומית הקדושה, שנקראה על שם בעליה. הרכישה בוצעה כדי לבסס מעמד פוליטי, אך בפועל כף רגלם של נסיכי בית ליכטנשטיין לא דרכה בנסיכותם במשך דורות, והם המשיכו להתגורר בווינה.
בשנת 1806, בעקבות התפוררות האימפריה הרומית הקדושה, הוכרה נסיכות ליכטנשטיין כמדינה ריבונית. במשך שנים מספר הייתה כבושה תחת צרפת של נפוליאון, ואחר כך הייתה חלק מהקונפדרציה הגרמנית. עם התפרקות הקונפדרציה הכריזה ליכטנשטיין על נייטרליות, וזו נשמרה במשך שתי מלחמות העולם. עד מלחמת העולם הראשונה הייתה בעלת קשרים כלכליים חזקים ביותר לאוסטריה, אך מצבה הכלכלי הקשה של אוסטריה בעקבות המלחמה הביא את ליכטנשטיין להיקשר כלכלית לשווייץ השכנה.
עד האנשלוס בשנת 1938 ישב פרנץ הראשון, נסיך ליכטנשטיין בווינה. אשתו אליזבת פון גוטמן הייתה ממוצא יהודי. לאחר השתלטות הנאצים הוא ויתר על כס הנסיכות והוחלף על ידי אחיינו פרנץ יוזף השני, נסיך ליכטנשטיין. הנייטרליות והקשר עם שווייץ אפשרו לנסיכות לעבור בשקט יחסי את שנות מלחמת העולם השנייה, ולאחריהן זכתה לפריחה כלכלית.
יחסים דיפלומטיים

ליכטנשטיין מחזיקה באוסטריה שגרירות בווינה, ואילו, אוסטריה מחזיקה בליכטנשטיין רק קונסוליה כללית[דרושה הבהרה] בוואדוץ.
יחסי אוסטריה–מלטה

| יחסי אוסטריה–מלטה |
| --- | --- |
אוסטריה: מלטה


אוסטריה: מלטה
שטח (בקילומטר רבוע)
83,871: 316
אוכלוסייה
9,118,988: 541,063
תמ"ג (במיליוני דולרים)
516,034: 20,957
תמ"ג לנפש (בדולרים)
56,589: 38,733
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה

יחסי אוסטריה–מלטה הם יחסי החוץ בין אוסטריה לבין מלטה.
סקירה כללית

שתי המדינות הן חברות האיחוד האירופי, מועצת אירופה והאו"ם, ובנוסף הן חלק מאזור שנגן.
אוסטריה היא אחת המשקיעות הגדולות במלטה. היצוא של אוסטריה למלטה הגיע בשנת 2018 ל-46.4 מיליון אירו, והיבוא ממלטה ל-67.1 מיליון אירו. בין ינואר לספטמבר 2018 היצוא של אוסטריה לשירותים עמד על 137 מיליון אירו. נמוך יותר מאשר בתקופה המקבילה בשנת 2017. יבוא השירותים ממלטה ירד ל-61 מיליון אירו באותה תקופה.
בשנת 2018 רשם המשרד הלאומי לסטטיסטיקה של מלטה 39,029 מבקרים אוסטריים במלטה, המהווה עלייה של 31.7% בהשוואה לשנת 2017. המשרד הלאומי לסטטיסטיקה של אוסטריה מנה 15,257 מבקרים ממלטה לאוסטריה, המהווים עלייה של 15.1% בהשוואה לשנה הקודמת.
נציגויות דיפלומטיות

אוסטריה מחזיקה במלטה קונסוליה כללית בולטה.
מלטה מחזיקה באוסטריה שגרירות בווינה ו-6 קונסוליות בגראץ, אינסברוק, קלגנפורט, לינץ, זלצבורג וסנקט פלטן.
יחסי בנין–ישראל

| יחסי בנין–ישראל |
| --- | --- |
בנין: ישראל


בנין: ישראל
שטח (בקילומטר רבוע)
112,622: 22,072
אוכלוסייה
14,550,586: 9,961,867
תמ"ג (במיליוני דולרים)
19,673: 509,901
תמ"ג לנפש (בדולרים)
1,352: 51,185
משטר
רפובליקה: דמוקרטיה פרלמנטרית

אובר מאגה בשדה בוקר (1961) עם דוד בן-גוריון, שלמה הלל (משמאלו) ויצחק נבון (מימינו)
מאגה לוחץ את ידו של נשיא מדינת ישראל, יצחק בן-צבי. משמאלו - אבא אבן ומימינו - רחל ינאית בן-צבי
ראש הממשלה לוי אשכול וראש ממשלת דאהומיי, 1964.
ראש הממשלה לוי אשכול ושר החוץ של דאוהמיי אמיל זינסו, 1963.
יחסי בנין–ישראל הם היחסים הדיפלומטים בין מדינת ישראל ורפובליקת בנין. ישראל מיוצגת בבנין על ידי שגריר לא תושב שפועל באביג'אן, חוף השנהב.