הבחירות לכנסת העשרים וחמש
מערכת הבחירות

הכנסת העשרים וארבע אישרה חקיקה שנועדה למנוע פרסום פוליטי אנונימי בזמן מערכת בחירות, לרבות ברשת האינטרנט. בחוק נקבע כי פרסום או תגובה (כמו תגובית) ברשת, אשר מקורה במפלגה פוליטית, צריכה להזדהות ככזו. חובה זו נקבעה גם עבור חומר מודפס.
ב-29 ביוני, יום לפני אישורו הסופי של החוק לפיזור הכנסת, הודיע ראש הממשלה נפתלי בנט יו"ר סיעת "ימינה" על כוונתו שלא להתמודד בבחירות המתקרבות. את ראשות המפלגה מסר לאיילת שקד. כחודש לאחר מכן, ב-27 ביולי, חברה שקד עם יועז הנדל, לרשימה חדשה בשם "הרוח הציונית". ב-11 בספטמבר הודיעו שקד והנדל על פירוק השותפות ביניהם, ושקד חברה ליוסי ברודני ולמפלגתו הבית היהודי.
ב-10 ביולי חתמו בני גנץ וגדעון סער על הסכם ריצה משותפת של המפלגות "חוסן לישראל" ו"תקווה חדשה". ב-14 באוגוסט הצטרף הרמטכ"ל לשעבר גדי איזנקוט לרשימה המאוחדת, ושמה הוחלף לשם המחנה הממלכתי.
ב-20 בספטמבר, הוגשה בקשה לפסול 12 רשימות על ידי ועדת החקירה האזרחית – ועדת העם. בקשה זו נדחתה על הסף.
ב-28 בספטמבר פסל יו"ר ועדת הבחירות השופט עמית את ח"כ עמיחי שיקלי שפרש מימינה מלרוץ לכנסת. ב-9 באוקטובר הפך בג"ץ את ההחלטה במעמד מורחב של תשעה שופטים והכשיר את שיקלי. בג"ץ גם דחה עתירות לפסילת חברת הכנסת עידית סילמן ומפלגת בל"ד.
במהלך מערכת הבחירות התקיים מבצע עלות השחר נגד הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני לאחר מספר ימים של מתיחות. ראש הממשלה באותה העת היה יאיר לפיד ושר הביטחון היה בני גנץ.
יש עתיד קידמה את יאיר לפיד כמועמד לראשות הממשלה תוך הצגתו כמי שיתמודד עם משימות שהוזנחו במשך השנים. יש עתיד (כמו גם הליכוד, ש"ס ומרצ) יזמו קמפיין במגזר הערבי.
הליכוד קידמה את בנימין נתניהו כמועמד לראשות הממשלה. שוחזר קמפיין "אבו יאיר" לערביי ישראל מהבחירות הקודמות. בנוסף ניסה הליכוד לקדם קמפיין ממוקד לדילול כוחם של איילת שקד ורשימת הבית היהודי. לקראת הבחירות הרבתה שקד לדבר על ריצה אסטרטגית. לאחר הבחירות טען יואב קיש מהליכוד כי הריצה של שקד עד הסוף הייתה מתואמת עם הליכוד במטרה להשאיר מפלגות אחרות מתחת לאחוז החסימה.
מפלגת המחנה הממלכתי קידמה את בני גנץ כמועמד לראשות הממשלה בטענה שהוא יכול להקים ממשלה המורכבת הן מתומכי נתניהו והן מתנגדיו, בניגוד לשני המועמדים האחרים.
במהלך מערכת הבחירות הבשיל לכדי הסכם המשא ומתן בין ישראל ללבנון על הגבול הימי ומאגרי הגז הטבעי. ההסכם נחתם בסוף אוקטובר 2022 למרות שלא הובא לאישור הכנסת. את הסיבה לאי הבאת ההסכם לאישור הכנסת, תירץ ראש הממשלה יאיר לפיד ב"התנהגותה המופקרת של האופוזיציה".
במוקד קמפיין הבחירות עמדו אירועי טרור ואלימות שכללו יומיים של מהומות אלימות במזרח ירושלים במהלכם נהרגו 2 חיילים בחג הסוכות. מפלגות הימין (הליכוד, הבית היהודי והציונות הדתית) הבטיחו לנקוט יד קשה נגד המחבלים והמתפרעים. הממשלה המשיכה להיאבק במחבלים והמתפרעים ונמשך מבצע שובר גלים.
מערכת הבחירות אופיינה ברובה בקמפיינים שליליים מאופקים יותר ממערכות הבחירות הקודמות, מתוך הבנה שהמשבר הפוליטי המתמשך הביא לתחושת מיאוס בציבור. בנוסף, אם בעבר המפלגות היו משקיעות בפרסומות ובסרטונים, בבחירות הנוכחיות דובר בעיקר במסרים קצרים ומחודדים.
בחודשים הראשונים של מערכת הבחירות המעיטו יחסית המפלגות בקמפיינים כדי לשמור את מרב המשאבים לישורת האחרונה, לאחר חגי תשרי, שבועיים לפני הבחירות.
לאחר הבחירות, בין ה-9 ל-11 בנובמבר, הוזמנו נציגי הרשימות לבית הנשיא הרצוג להציג את המלצותיהם. 64 מחברי הכנסת המליצו על בנימין נתניהו לראשות הממשלה (סיעות הליכוד, ש"ס, יהדות התורה, הציונות הדתית, עוצמה יהודית ונעם), 28 המליצו על יאיר לפיד לראש הממשלה (סיעות יש עתיד והעבודה), ו-28 בחרו שלא להמליץ על אף חבר כנסת (סיעות המחנה הממלכתי, ישראל ביתנו, רע"מ וחד"ש-תע"ל). ב-13 בנובמבר הזמין הרצוג את נתניהו לבית הנשיא והעניק לו את המנדט להרכבת הממשלה.