stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרוטגורס

| --- | --- |

 לידה:  490 לפנה״ס? אבדרה, יוון 
 נהרג:  420 לפנה״ס? (בגיל 70 בערך) הים היוני, יוון 
 השקפה דתית:  אגנוסטיות 
 זרם:  סופיזם, פילוסופיה קדם-סוקרטית 
 תחומי עניין:  פילוסופיה 
 עיסוק:  פילוסוף 
 
פרוטגורס (ביוונית Πρωταγόρας; ‏490-420 לפנה"ס) היה הפילוסוף הסופיסטי החשוב ביותר בזמנו.
פרוטגורס נולד בעיר אבדרה שהייתה בתראקיה (לחופו הצפוני של הים האגאי). הוא נחשב לפילוסוף קדם סוקרטי מרכזי, ומחשבתו הפילוסופית קרובה לזו של דמוקריטוס, שהיה בן עירו הצעיר. פרוטגורס היה דמות ידועה באתונה וחברו של פריקלס, שבאמצעותו עלה בידו להשפיע על המחשבה המדינית באתונה של תקופתו ואף זכה לדיאלוג אפלטוני הקרוי על שמו. בסביבות שנת 444 לפני הספירה הוטל עליו לכונן את חוקיה של המושבה היוונית שנוסדה בתוריי. נודע כמורה שלימד נושאים הקשורים במידות הטובות, ועסק במיוחד בשאלה אם ניתן ללמדן. ניסה לעמוד בקווים כלליים על תופעות אנושיות כגון חינוך ושפה. גילה עניין בשימוש נכון במילים (נושא הקשור יותר בשמו של חברו הסופיסט פרודיקוס). בשטח הרטוריקה גרס שעל התלמידים לעמוד משני הצדדים של המתרס ולטעון בעד וכנגד, כהכנה ללימוד המשפטים.
פרוטגורס נודע כבעל השקפה אגנוסטית. בספרו "על האלים" כתב: "ואשר לאלים, אין בידי כל אמצעי לדעת אם הם קיימים, בשל אי בהירותו של הנושא, ובשל חייהם הקצרים של בני אדם". על פי המסורת, אנשי אתונה נבהלו מדבריו אלה, גירשו אותו מן העיר, אספו את ספריו ושרפו אותם בכיכר השוק. פרוטגורס נמלט לסיציליה וטבע בים בדרכו לשם. אולם, חוקרים רבים הטילו ספק במסורת זו, לאור עדותו של אפלטון כי פרוטגורס זכה להערכה וכבוד באתונה בחייו ולאחר מותו.
מספריו של פרוטגורס: "על האלים" "על ההוויה" "על הניגודים" "על ההפרכה" ו- "על האמת", לא שרד דבר מלבד כמה קטעים (פרגמנטים) שמהם אנו למדים על תורתו. אפלטון מייחס לפרוטגורס דיאלוג שבו הוא מתאר שיחה דמיונית בינו לבין סוקרטס בדבר מקורה של האמת.
פרוטגורס מפורסם בשל אמרתו "האדם הוא מידת כל הדברים", ובכך התכוון שהכל נתון לפרשנות ואין אמת אחת (בעיקר לא בתחומי מדע המדינה והמוסר). המיתוס שמספר פרוטגורס גרס שזאוס שלח את הרמס לחלק לכל בני האדם צדק ובושה, על מנת שיארגנו את עצמם בצורת חברות ומדינות; כיוון שהאלים נטעו באדם את רגש הצדק ורגש הבושה יכול כל אדם להיות צדיק ומוסרי ואין זה משנה מה הוא משלח ידו ומעלותיו השכליות. לפיכך, כל אזרח מוכשר להביע את דעתו בענייני מדינה. למרות שצדק ומוסר הן תכונות מולדות באדם, יש לטפח אותן וללמוד אותן.
בנוסף הבחין פרוטגורס בין חוק (ביוונית νόμος - נוֹמוֹס) ובין טבע (ביוונית φύσις - פִיזִיס) וטען כי לכל בני האדם טבע אחד הדומה בכל מקום ומקום; לעומת זאת, חוקים הם דבר משתנה (וכאן התייחס פרוטגורס לחוקי מדינה) והראייה לכך הוא סוגי המשטרים השונים הקיימים. לפיכך, מדינה היא דבר מלאכותי.
מספר חוקרים כתבו כי פרוטגורס היה היחיד שניסח הצדקה אידאולוגית לדמוקרטיה, והיא מיוחסת אליו בדיאלוג של אפלטון.
לקריאה נוספת

אלכסנדר יעקובסון, מה מבין נגר בפוליטיקה? הדמוקרטיה והצדקתה במשל פרוטגורס, בתוך: "זמנים: רבעון להיסטוריה" 64 (1998), עמ' 23-33.
הערות שוליים

↑  בדיאלוג "מנון"
↑  ראו למשל אצל יעקובסון, עמ' 31.
↑  מוזס פינלי, Democracy Ancient And Modern , לונדון 1895, מאמר שני (באנגלית); אלכסנדר יעקובסון, מה מבין נגר בפוליטיקה? הדמוקרטיה והצדקתה במשל פרוטגורס, בתוך: "זמנים: רבעון להיסטוריה" 64 (1998), עמ' 23-33.
| פילוסופיה קדם-סוקרטית |
| --- | --- | --- |
| האסכולה המילטית | תאלס • אנכסימנדרוס • אנכסימנס |  |
| האסכולה הפיתגוראית | פיתגורס • אלקמאון מקרוטון • היפאסוס • פילולאוס • ארכיטאס |  |
| אפסוס | הרקליטוס |  |
| האסכולה האלאטית | קסנופנס • פרמנידס • זנון מאליאה • מליסוס |  |
| האסכולה הפלורליסטית | אנכסגורס • ארכלאוס • אמפדוקלס |  |
| האסכולה האטומיסטית | לוקיפוס • דמוקריטוס |  |
| סופיזם | פרוטגורס • גורגיאס פרודיקוס • היפיאס • פרקידס • היפון • דיוגנס מאפולוניה |  |
ראו גם קטגוריה:פילוסופים קדם-סוקרטים
| תרבות יוון העתיקה |
| --- | --- | --- |
| תרבות יוון העתיקה | מיתולוגיה • אמנות • פיסול • קדרות • הומוסקסואליות • זנות • חקלאות • כלכלה • מטבח • משפט • עבדות  • פדרסטיה • רפואה • מלחמה |  |
| פילוסופיה ביוון העתיקה | פיתגורס • הרקליטוס • פארמנידס  • פרוטגורס • אמפדוקלס • דמוקריטוס • סוקרטס • אפלטון • אריסטו • זנון מכתיון • אפיקורוס |  |
| מתמטיקה | ארכימדס • אוקלידס • תאלס • פיתגורס • דיופנטוס • ארטוסתנס • תלמי |  |
| ספרות | הומרוס • האיליאדה • האודיסאה • הסיודוס • פינדארוס • הרודוטוס • תוקידידס • קסנופון • פוליביוס |  |
| תיאטרון | אייסכילוס • סופוקלס • אוריפידס • אריסטופאנס • מושגים |  |
| ספורט | המשחקים האולימפיים • תרבות הגוף • המשחקים הפיתיים • המשחקים האיסתמיים • המשחקים הנמאיים • המשחקים הפאן-אתנאיים • גימנסיון |  |
| אדריכלות | מקדש יווני • הסדרים הקלאסיים • הפרתנון • מקדש ארטמיס • אקרופוליס • האגורה • מקדש זאוס באולימפיה • מקדש הפייסטוס • מקדש ארטמיס |  |
פורטל יוון העתיקה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299639105171  PLWABN: 9810646907105606  BIBSYS: 90223825  BNC: 000185040  BNE: XX873956  BnF: cb13197834t (data)  CANTIC: a10426590  GND: 118596772  ICCU: VIAV002317  ISNI: 0000 0000 8565 5428  LCCN: n81002855  NKC: jn20000701448  NLG: 293384  NSK: 000103572  NTA: 071372865  RERO: 02-A003714361  SELIBR: 299234  SUDOC: 028569792  VcBA: 495/28987  VIAF: 286687547   WorldCat (עם VIAF): 286687547
פיליפ לודוויג השני, רוזן הנאו-מינצברג

פיליפ לודוויג השני, רוזן הנאו-מינצברג (בגרמנית: Philipp Ludwig II. von Hanau-Münzenberg‏; 18 בנובמבר 1576 - 9 באוגוסט 1612 היה אחד מהרוזנים הבולטים של הנאו בתחילת העת החדשה, מדיניותו חוללה שינויים גורפים.
ביוגרפיה

פיליפ לודוויג השני מהנאו-מינצברג נולד ב-18 בנובמבר 1576 בטירה בהנאו, והוטבל לנצרות כעבור שבועיים ב-3 בדצמבר. הוריו היו פיליפ לודוויג הראשון, רוזן הנאו-מינצברג ומגדלנה, רוזנת וולדק.
ב-4 בפברואר 1580 מת אביו, אך הוא הושם תחת אפוטרופסות של הרוזנים יוהאן השישי, רוזן נסאו-דילנבורג, לודוויג הראשון, רוזן זיין-ויטגנשטיין, פיליפ הרביעי, רוזן הנאו-ליכטנברג ובנו פיליפ החמישי, רוזן הנאו-ליכנטברג.
אמו האלמנה מגדלנה נישאה בשנית ב-9 בדצמבר 1581 ליוהאן השביעי, רוזן נסאו-זיגן, כתוצאה מכך הצטרפו פיליפ לודוויג השני ואחיו הרוזן אלברכט אל החצר של נסאו-דילנבורג, מרכז התנועה הרפורמית בגרמניה שהיה קשור עם נסיכות הבוחר מפפאלץ, הרעיונות החדשים שפגש שם השפיעו ביותר על המשך חייו.
במהלך חגיגות חתונה בדילנבורג שנערכה בין ה-23 באוקטובר 1596 ל-3 בנובמבר 1596 נישא פיליפ לודוויג השני לקתרינה בלגיקה, רוזנת נסאו, בתו השלישית של וילם השתקן, ונולדו לו ממנה עשרה ילדים.
האפוטרופסות הסתיימה בשנת 1608 על פי בקשת פרידריך הרביעי, הנסיך הבוחר מפפאלץ.
כשמת פיליפ לודוויג השני בשנת 1612, היה בנו יורש העצר פיליפ מוריץ בן 7 בלבד, וע"פ צוואת אביו מונתה אמו לעוצרת, בשנת 1625 מעל ומעבר לגיל בו היה עליו להתמנות לרוזן, עדיין סירבה אמו להעניק לו את הכתר, רק בשנת 1629 לאחר מאבק משפטי ארוך הצליח פיליפ מוריץ לנשל את אמו ולעלות על כס הרוזנות.
משפחתו

ב-23 באוקטובר 1596 התחתן פיליפ לודוויג השני עם קתרינה בלגיקה, רוזנת נסאו, בתו של וילם השתקן, ממנה נולדו לו עשרה ילדים:
שרלוטה לואיזה (1597–1649), לא נישאה
בת (1598), מתה קודם הטבלתה
פיליפ אולריך (1601–1604)
אמליה אליזבת (1602–1651), נישאה לוילהלם החמישי, רוזן הסן-קאסל
קתרינה יוליאנה (1604–1668), נישאה לראשונה לרוזן אלברכט אוטו השני מזולמס-לאובאך, ובשנית  לרוזן מוריץ כריסטיאן מוויד-רונקל
פיליפ מוריץ (1605–1638), יורש השושלת, קבור בהנאו.
וילהלם ריינהרד (1607–1630), קבור בהנאו
היינריך לודוויג (1609–1632) נהרג במהלך המצור על מאסטריכט
פרידריך לודוויג (1610–1628).
יקוב יוהאן (1612–1636), קבור בסנט ניקולס בשטרסבורג.
מדיניות

מדיניותו של הרוזן פיליפ לודוויג השני מתבלטת בדחף מודרניזציה למדינתו, לאחר נישואיו בהגיעו לגיל, למרות שהעוצרות נותרה אצל אחיו אלברכט, הוא השתמש בחוק "Cuius regio, eius religio", בעברית- הממלכה שלו, הדת שלו. כלומר הדת של השליט קובעת את דת הנתינים, ושינה את דת המחוז לקלוויניזם, השפעה זו הקיפה את כל רחבי המחוז למעט מספר עיירות באזור פרנקפורט - שם היה לכפרים קשר עמוק עם העיר הלותרנית, וכפרים באזור המשותף לו ולארכיבישוף הקתולי של מיינץ - שם לא היה ביכולתו להשפיע כלל על דת הנתינים.
שינוי דת המחוז הביא לו פריחה רבה מצד הפליטים הקלוויניסטים מצרפת והולנד, שעשו את דרכם לעיר הנאו הרחוקה רק חצי יום מפרנקפורט, והתיישבו בה, ב-1597 וב-1604 חתמו הרוזן והפליטים על הסכמים, בהם קיבלו אישור להקים עיר אוטונומית בשם הנאו החדשה, שהוכחה כהצלחה רבה עד לשנות המאה ה-19.
פיליפ לודוויג השני אף הביא קהילה יהודית להנאו, להם הקצה מקום בביצורים בדרום העיר העתיקה, שלא היו נזקקים לעיר יותר, עקב הגנת העיר החדשה על אגף זה בעיר, הגטו לא היה חלק מאף עיר, אך היה תחת ניהול הרוזנות.
הרוזן ניסה להקים אף אוניברסיטה בהנאו, אך לבסוף היא התפתחה לבית ספר תיכון.
קאזה

ערך זה עוסק בתוכנת שיתוף קבצים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |


צילום המסך של קאזה לייט
 מפתח:  "שרמן נטוורקס"
 מחזור חיים:  מרץ 2001 – 2012 (כ־10 שנים) 
 גרסה אחרונה:  3.2.7 (26 בנובמבר 2006) 
 מערכת הפעלה:  Windows
 סוג רישיון:  Malware-supported
 קטגוריה:  שיתוף קבצים
 www.kazaa.com
 
קאזה (באנגלית- KaZaA) הייתה תוכנה לשיתוף קבצים באינטרנט שהושקה במרץ 2001 ופעלה עד 2012 באמצעות פרוטוקול FastTrack שפותח עבורה.
היסטוריה

התוכנה פותחה והופעלה באמצעות חברה הולנדית בשם "שרמן נטוורקס", אשר הוקמה על ידי אנשי העסקים, השוודי ניקלס זנסטרום וינוס פריס הדני. התוכנה פותחה על ידי אותו צוות המתכנתים מאסטוניה, שבשנת 2003 יצר יחד עם זנסטרום ופריס את תוכנת הטלפוניה סקייפ. התוכנה הושקה במרץ 2001 ובמאי 2003, הוכרזה כתוכנה הפופולרית ברשת לפי Download.com, אתר ההורדות הגדול באינטרנט, לאחר שהורידו אותה יותר מ-227 מיליון פעמים. בנובמבר 2004 הושקה גרסת קאזה 3.0 שכללה את סקייפ.
ב-2001 הגישה התאחדות חברות התקליטים ההולנדית תביעה נגד "שרמן נטוורקס", ודרשה מבית המשפט להורות לה לחדול מלספק את השירות או לשלם קנס כספי יומי בסך 124 אלף דולר. בנובמבר 2001, פסק בית המשפט המחוזי בהולנד כי תוכנת קאזה מציעה שירות בלתי חוקי לגולשים כיוון שהוא מנוצל לביצוע פעולות המנוגדות לחוקי זכויות היוצרים, עקב כך העבירה את מטה החברה של לאוסטרליה, אך גם שם הוגשה תביעה נגדה. בהמשך בית המשפט העליון בהולנד, הערכאה הגבוהה ביותר באירופה שדנה בסוגיית החלפת הקבצים באינטרנט. פסק בדצמבר 2003 כי אין לראות במפתחי תוכנת קאזה כאחראים על פעולות הגולשים המחליפים קבצים באמצעות התוכנה שפיתחו. בעקבות ההחלטה הודיעה התאחדות חברות התקליטים ההולנדית, BUMA Stemra כי תתחיל לתבוע גולשים הולנדים המורידים קבצים באמצעות קאזה בדומה לתביעות שהגישה התאחדות חברות התקליטים האמריקאית נגד מאות גולשי אינטרנט בארצות הברית. בשנת 2004 הוגשו נגד החברה תביעות בגין הפרת זכויות יוצרים על יד חברות תקליטים בארצות הברית ואוסטרליה. שירות קאזה, נסגר ב-2006 לאחר שיישבה את כל תביעות הפיצויים שהגישו נגדה חברות התקליטים, בתשלום פיצויים של 100 מיליון דולר והתחייבה לספק הגנות נגד פיראטיות. ביולי 2009 השיקה אתר חדש, כשירות הורדות למנויים בעלות של 12 דולרים מדי חודש. הקבצים הזמינים להורדה בו הוגבלו לשימוש ב-5 מחשבים או נגני MP3 לכל היותר באמצעות תוכנת DRM (Digital Rights Management), והחברה התחייבה לשלם תמלוגים. השירות לא הצליח מסחרית ונסגר ב-2012.
על מנת שתניב רווחים, הוטמעו בתוכנה רוגלות (פרסומות). בעקבות כך, יצרו מתנדבים גרסה משלהם לתוכנה בשם "קאזה לייט", ללא פרסומות ורוגלות. חברת קאזה החליטה להילחם נגד "קאזה לייט", ודרשה ממנוע החיפוש גוגל לצנזר קישורים המאפשרים להוריד את התוכנה; גוגל נענו לבקשתה. בהמשך, נוצרה גרסה חדשה בשם "קאזה לייט ריזורקשן" (Resurrection - לידה מחדש), שאף היא נקייה מפרסומות ורוגלות.
הערות שוליים

↑  אקונומיסט, מייסד קאזה, ניקלאס זנסטרום, מאפשר שיחות טלפון בחינם דרך הרשת, באתר הארץ, 8 ביולי 2004
↑  יובל דרור, ICQ כבר לא החברה הפופולרית ברשת, באתר TheMarker‏, 25 במאי 2003
↑  קפטן אינטרנט, קאזה 3.0 מגיעה עם סקייפ, באתר הארץ, 23 בנובמבר 2004
↑  רויטל סלומון, סופה של קאזה מתקרב בצעדי ענק; בית המשפט באוסטרליה ליוצרי התוכנה: "יש לכם 11 יום להפסיק את הפיראטיות", באתר TheMarker‏, 25 בנובמבר 2005
↑  יובל דרור, בית המשפט העליון בהולנד: תוכנת "קאזה" חוקית, באתר הארץ, 19 בדצמבר 2003
↑  סן חוזה מרקיורי, תעשיית התקליטים זכתה במערכה נוספת נגד שירותי החלפת הקבצים, באתר TheMarker‏, 30 בספטמבר 2003
↑  קאזה שוב בצרות, באתר גלובס, 30 בנובמבר 2004
↑  רון שטיין, ‏בשורה רעה למשתמשי קאזה: ביהמ"ש באוסטרליה פסק כי היא מפירה זכויות יוצרים, באתר גלובס, 5 בספטמבר 2005
↑  סוכנויות הידיעות, קאזה יישבה את כל תביעות הפיראטיות נגדה בפיצויים של 100 מיליון דולר לחברות התקליטים, באתר TheMarker‏, 27 ביולי 2006
↑  הפיראטים מחליפים לספינות חוקיות: אתרי קאזה ופיראט ביי עתידים להפוך את עורם, באתר גלובס, 21 ביולי 2009
↑  שחר סמוחה, יותר שכל ממזל, באתר הארץ, 1 באוקטובר 2003
↑  ynet, קאזה מנסה לסגור את קאזה לייט, באתר ynet, 7 בדצמבר 2003
| שירותי מוזיקה דיגיטליים |
| --- | --- | --- |
| שירותים פעילים | Anghami • אפל מיוזיק • בנדקמפ • ביטפורט • בליפ.קום • בומפליי מיוזיק • CD Baby •‏ דיגיטלי אימפורטד • דיטו מיוזיק • דיג'יי-שופ • הופלה • אייסקאסט • iHeartRadio •‏ חנות האייטונס • ג'מנדו • ג'ונו רקורדס • לייב-365 • LiveXLive (Slacker) •‏ מגנטון • מלון • מיקסקלאוד • מוב • מיוזיק גלו • נימביט • NoiseTrade •‏ ONErpm •‏ פנדורה • פפטארי • קובוז • רדיו.קום • רוק-מיי-ראן •‏ רוקסי • ספינלט • ספוטיפיי • סאונדקלאוד •‏ יאנדקס. מוזיקה • טיידל • אמזון מיוזיק • ‏Last.fm • שזאם • דיזר • יוטיוב מיוזיק • eSound |  |
| שירותים לא פעילים | בלאקברי וורלד • גוגל פליי מיוזיק • גרובשרק • קאזה • רדיו |  |
| שירותי וידאו דיגיטליים בולטים |
| --- | --- | --- |
| שירותים פעילים בישראל | אפל TV פלוס ‏•‏‏ דיסני+ ‏•‏‏ נטפליקס ‏•‏‏ פריים וידאו ‏•‏‏ yes+ ‏•‏‏ יוטיוב פרימיום ‏•‏‏ ‏Start.ru |  |
| שירותים פעילים מחוץ לישראל | הולו ‏•‏‏ פרמאונט+ ‏•‏‏ Google TV‏ ‏•‏‏ Max‏ ‏•‏‏ Premier ‏•‏‏ ‏ivi.ru ‏•‏‏ ‏Megogo.net ‏•‏‏ ‏ more.tv ‏•‏‏ ‏Okko ‏•‏‏ ‏Peacock ‏•‏‏‏ קראנצ'ירול ‏•‏‏ סטן |  |
| שירותים לא פעילים | קוויבי ‏•‏‏ קאזה ‏•‏‏ Windows Media Center ‏•‏‏ ג'וסט ‏•‏‏ Megaupload ‏•‏‏ יאנדקס. וידאו ‏•‏‏ יאנדקס. שידור ‏•‏‏ דיסקברי+ ‏•‏‏ HBO Max |  |
קאז'מארק

| --- | --- |
סמל קאז'מארקסמל קאז'מארק

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  בורשוד-אבאוי-זמפלן בורשוד-אבאוי-זמפלן
 נפה:  נפת סיקסו
 תאריך ייסוד:  1936 
 שטח:  12.48 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  945 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  48°16′32″N 20°58′27″E﻿ / ﻿48.275530555556°N 20.9743°E﻿ / 48.275530555556; 20.9743 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.kazsmark.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.קאז'מארק(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.קאז'מארק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קאז'מארק (בהונגרית: Kázsmárk) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
יהודי קאז'מארק

בקאז'מארק חיו מעט יהודים. תושבים יהודיים מהכפר שנרצחו בשואה מונצחים בלוח זיכרון בסיקסו.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 27 |  |
| 1880 | 39 | 675 |
| 1910 | 40 |  |
| 1920 | 19 |  |
| 1930 | 16 |  |
| 1941 | 11 | 803 |
פיינה

פיינה (באנגלית: Peine; בגרמנית: Paane או Peina  ‏האזנהקובץ:De-Peine.ogg‏Ⓘ‏ ) היא עיר בסקסוניה התחתונה, שבגרמניה ובירת מחוז פיינה (אנ'). היא ממוקמת על גדת נהר פוהסה (אנ') Fuhse ועל גדת תעלת Mittellandkanal (אנ'), בערך 25 קילומטרים ממערב לעיר לבראונשווייג ו-40 קילומטרים מזרחית להנובר. העיר נוסדה בסביבות שנת 1220. נכון ל-31 בדצמבר 2021 חיו בעיר 50,461 תושבים. העיר ידועה בעיקר בזכות תעשיית הפלדה שלה.
היסטוריה

שטר משנת 1130 מזכיר את ברטולד פון פאגין, שהיה שר של לותאיר השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, שהעניק את שמו לעיירה פיינה. טירת פיינה, שאינה קיימת יותר, מתוארכת לתקופה זו או קודם לכן.
ההיסטוריה של הילדסהיים משנת 1201 מתארת נקמת דם בין הבישוף הרטברט פון הילדסהיים לבין האחים אקברט וגונזלין פון וולפנבוטל (אנ'). הרוזן גונזלין פון וולפנבוטל היה המפקד העליון של הצבא הגרמני תחת הקיסר אוטו הרביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. גונזלין גבר וזכה בשליטה בעיר פיינה וסביבתה. מדרום לטירה, גונזלין ייסד את העיירה פיינה ב-1218 או ב-1220. בשנת 1223, זכה היישוב לזכויות עירוניות. הסמל של גונזלין היה סמלה של העיר מאותם ימים.
בשנת 1256 נכבש פיינה על ידי הדוכס אלברכט מבראונשווייג- לונבורג, ולאחר מותו של גונזלין בשנת 1260, איבדו בניו (ראו: בית אסבורג (אנ')) את בית הפייף לבישוף הילדסהיים. אוטו הראשון מבראונשווייג-לונבורג, הבישוף של הילדסהיים 1260–1279, העניק לרוזן וודקינד פון פופנבורג את הטירה, העיר והמחוז של פיינה כמתנה. מאוחר יותר אוטו קידם את פיינה וקבע שהיא עיר שוק. בנוסף, בשנת 1260, העיר פיינה זכתה לזכות להטְבִּיעַ ולהנפיק מטבעות במטבעה של הבישוף הילדסהיים, זכות זו נמשכה עד 1428.
היסטוריה > שרפות בעיר

ב-18 במרץ 1510 אירעה שריפה שבה נהרס חלק גדול מהעיר. כולל הכנסייה שנשרפה תוך ארבע שעות.
ב-15 במאי 1557 פרצה שריפה נוספת שבה נהרסו בית העירייה וכנסיית הקהילה של סנט יעקבי בכיכר השוק. כולל מסמכי העיר הושמדו. לכן ניתן לשחזר את ההיסטוריה של פיינה שלפני שנת 1600 רק על פי מסמכי הילדסהיים ובראונשווייג.
בשנת 1592 נשרפו עוד 66 בתים.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

במהלך מלחמת העולם השנייה, המפעל לייצור נשק ומפעלי הנפט המינרלי שכנו ליד טחנת הרוח. מתקנים אלה הופצצו מספר פעמים, בהפצצות נהרגו כ-50 בני אדם. שיקום התחנה נמשך עד 1951. ב-9 באפריל 1945 הופצץ מרכז העיר פיינה, כתוצאה מכך נהרגו מספר בני אדם ונגרם נזק למבנים. למחרת, העיר נכנעה ללא קרב לחיילים האמריקאים. כתוצאה מכך, נמנעו נפגעים רבים נוספים ונגרם הרס רב. באמצע מאי 1945, זמן קצר לאחר פלישת בעלות הברית לפיינה, רכבת תחמושת עמוסה התפוצצה מעל גשר שמעל נהר פוהסה Fuhse Bridge.
בשנים 1954 ו-1956, שניים מאוצרות הכסף הגרמניים מימי הביניים הגדולים ביותר (95 חתיכות של מטילי זהב, במשקל 7.5 ק"ג, מהמאה ה-14) נמצאו מתחת לרחובות סטדרדורפר שטראסה והורסטווג.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
אוכלוסייה

| 1848 | 1900 | 1990 | 1995 | 2001 | 2005 | 2011 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,996 | 15,421 | 46,654 | 49,024 | 49,499 | 49,884 | 48,582 | 50,249 | 50,461 |
התפלגות האוכלוסייה בעיר פיינה, לפי גברים ונשים היא: 49.4% גברים ו-50.6% נשים. קצב השינוי בגודל האוכלוסייה בין השנים 2011–2021 עומד על 0.36%+ בשנה. ההתפלגות לפי גילים היא: גילאי 0–17 עומד על 16.3%, גילאי 18–64 עומד על 59.8% וגילאי 65 + עומד על 21.9%. ההתפלגות לפי גרמנים וזרים היא: גרמנים 94.1% ו-5.9% זרים.
| 1990 | 2001 | 2011 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- |
| 120,441 | 132,998 | 130,398 | 136,860 |
התפלגות האוכלוסייה במחוז פיינה, לפי גברים ונשים היא: 49.5% גברים ו-50.5% נשים. קצב השינוי בגודל האוכלוסייה בין השנים 2011–2021 עומד על 0.46%+ בשנה . ההתפלגות לפי גילים היא: גילאי 0–17 עומד על 18.2%, גילאי 18–64 עומד על-60.1% וגילאי 65 + עומד על 21.7%. ההתפלגות לפי גרמנים וזרים היא: 91.4% גרמנים ו-8.6% זרים.
תחבורה > כבישים וגשרים

הכביש המהיר הפדרלי מספר 2 (A2), המחבר את אזור חבל הרוהר עם בירת גרמניה, ברלין, עובר בצמוד לעיר. חיבור העיר לכביש המהיר (האוטובאן) הושלם בשנת 1997. הכבישים הפדרליים B 65, B 444 ו-B 494 עוברים דרך העיר. בשנת 1978 נבנה גשר המחבר את העיר לכבישים הפדרליים. הגשר עובר בעיר מצפון לדרום והגשר השני נבנה בשנת 2003. גשר זה מחבר את אזור מפעלי הפלדה לכבישים הפדרליים. בניית גשר מפעלי הפלדה ארכה שנתיים: טקס הפתיחה של הגשר התקיים ב-19 בספטמבר 2003.
תחבורה > רכבות ואוטובוסים

קו הרכבת הנובר-ברונסוויק עובר דרך העיר פיינה. בניין התחנה נמצא בבעלות העירייה. הוא נבנה על ידי העירייה באמצע שנות ה-90. לתחנת הרכבת מחובר גם מסוף תחבורה ציבורית מקומית/עירונית, המקשר בין התחבורה הציבורית לרכבת. תחנת פיינה זכתה במספר פרסים. התחבורה העירונית מופעלת בעיקר על ידי חברת האוטובוסים Peiner Verkehrsgesellschaft mbH (PVG). ONS. חברה זו היא החברה המרכזית בתחום התחבורה האזורית במחוז פיינה.
תחבורה > תחבורה בספינות

לפיינה יש שתי תחנות ונמל על תעלת מיטללנד, שחוברה לעיר ב-1929 כחלק מבניית תעלת מיטללנד.
אקלים

פיינה שוכנת על קו רוחב שמקנה לה אקלים ממוזג, על הגבול בין האזורים המושפעים מהאוקיינוסים והיבשתיים. בפיינה הקיץ נוח ומעונן חלקית והחורף ארוך, קר מאוד, סוער ובעיקר מעונן. במהלך השנה, הטמפרטורה משתנה בדרך כלל בין 1°C ל-24°C ולעיתים רחוקות היא מתחת ל-9°C או מעל 30°C. הזמן הטוב ביותר בשנה לבקר בפיינה במזג אוויר חם ונח הוא מסוף יוני עד תחילת ספטמבר.
העונה החמה בפיינה נמשכת 3.2 חודשים, מ-2 ביוני עד 9 בספטמבר, הטמפרטורה היומית הממוצעת גבוהה מ־20 מעלות צלזיוס. החודש החם ביותר בשנה בפיינה הוא חודש יולי, הטמפרטורה הממוצעת בחודש זה, ביום טמפרטורה של 23°C וטמפרטורת הלילה הממוצעת עומדת על 13°C. העונה הקרה נמשכת 3.8 חודשים, מ-17 בנובמבר עד 11 במרץ, כשטמפרטורה היומית הטמפרטורה הממוצעת ביום מתחת ל-8°C. החודש הקר ביותר בשנה בפיינה הוא חודש ינואר, עם ממוצע טמפרטורות הנמוך מ-1°C והטמפרטורה הגבוה עומדת על 4°C בממוצע.
| אקלים בפיינה בממוצע בין השנים 1980–2016> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בפיינה בממוצע בין השנים 1980–2016> ינואר.4.-1.35.5 | אקלים בפיינה בממוצע בין השנים 1980–2016> פברואר.5.-1.28.5 | אקלים בפיינה בממוצע בין השנים 1980–2016> מרץ.9.1.32.2 | אקלים בפיינה בממוצע בין השנים 1980–2016> אפריל.14.4.30.7 | אקלים בפיינה בממוצע בין השנים 1980–2016> מאי.18.8.42.4 | אקלים בפיינה בממוצע בין השנים 1980–2016> יוני.21.11.49.4 | אקלים בפיינה בממוצע בין השנים 1980–2016> יולי.23.13.48.9 | אקלים בפיינה בממוצע בין השנים 1980–2016> אוגוסט.23.13.44.7 | אקלים בפיינה בממוצע בין השנים 1980–2016> ספטמבר.19.10.42.1 | אקלים בפיינה בממוצע בין השנים 1980–2016> אוקטובר.13.6.37.6 | אקלים בפיינה בממוצע בין השנים 1980–2016> נובמבר.8.3.39 | אקלים בפיינה בממוצע בין השנים 1980–2016> דצמבר.5.0.40.1 | אקלים בפיינה בממוצע בין השנים 1980–2016> ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור:
ערים תאומות

ערים תאומות לעיר פיינה:
בריטניה הייווד (אנ'), בריטניה (מ־1967)
גרמניה אשרסלבן (אנ'), גרמניה (מ־1990)
יוון טריפולי (אנ'), יוון (מ־2000)
אנשים בולטים

רודולף אוטו (1869–1937), תאולוג לותרני, פילוסוף ודתי השוואתי
שלמה פרל (1925–2023), סופר ישראלי
הנס-הרמן הופה (נולד ב-1949), תאורטיקן פוליטי ואנרכו-קפיטליסטי
גלריה

בית העירייה לשעבר משנת 1827 בכיכר השוק
יעקבי-קירכה
טחנת הרוח
מפעל הפלדה
מגדל המים בדרום פיינה
ראו גם

אירופה אירופה
שלמה פרל
סקסוניה התחתונה
הנובר
הערות שוליים

↑  טבלאות נתונים של העיר פיינה
↑  נתוני האוכלוסייה של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה של מדינת סקסוניה התחתונה
↑  The city of Peina Statuta regarding your police matters, approved and accepted by the council, four men, office and guilds together with the entire citizenship Anno Dni 1597 . Pain 1597.
1 2  Peine (Peine, Lower Saxony, Germany) - Population Statistics, Charts, Map, Location, Weather and Web Information, www.citypopulation.de
↑  Friedrich W. Harseim, C. Schlueter (ed.): Statistical handbook for the Kingdom of Hanover . Schlueter, 1848, p. 6.
1 2  Peine (County, Niedersachsen, Germany) - Population Statistics, Charts, Map and Location, www.citypopulation.de
↑  Bahnhof Peine - Peine online, www.peine01.de
↑  Peiner Allgemeine Zeitung, Melskotte steigt groß in den Peiner Busverkehr ein, www.paz-online.de (בגרמנית)
↑  Logistikportal Niedersachsen e.V., www.logistikportal-niedersachsen.de (בגרמנית)
1 2  Peine Climate, Weather By Month, Average Temperature (Germany) - Weather Spark, weatherspark.com (באנגלית)
↑  ממוצע מזג האוויר בעיר פיינה, גרמניה לפי אתר weatherspark
↑  "Peines Partnerstädte". peine01.de (בגרמנית). Peine. נבדק ב-2021-03-08.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552815305171  BnF: cb16079190p (data)  GND: 4045022-3  LCCN: n82094610  MusicBrainz: 626b0f44-069d-47b3-8c5a-2da6eaed51cc  SUDOC: 203842618  VIAF: 133714844   WorldCat (עם VIAF): 133714844 
גרף גידול האוכלוסייה בפיינה
ערכי משקעים ממוצעים מ-Peine 1961–1990
פסי גירש

| --- | --- |

 לידה:  13 ביולי 1954 (בת 70) מינכן, גרמניה המערבית 
 לאום:  ישראלית
 תחום יצירה:  צילום
 פרסים והוקרה:  פרס ז'ראר לוי (1989)  פרס אנריקה קבלין למפעל חיים בתחום הצילום (2016)  פרס ליאון קונסטנטינר (1999) 
 
פֶּסי גִירְש (Pesi Girsch; נולדה ב-13 ביולי 1954) היא צלמת ישראלית.
ביוגרפיה

פסי גירש נולדה ב-1954 במינכן שבגרמניה, בת להורים ניצולי השואה. ביולי 1968 עלתה לישראל עם אמה וארבעת אחיה, והחלה ללמוד בגימנסיה העברית "הרצליה". מאחר שגילתה כישרון אמנותי מגיל צעיר, עודדה אותה אמה ללמוד פיסול אצל רודי להמן. מאוחר יותר למדה רישום אצל יוסף שוורצמן.
גירש היא בוגרת לימודי פיסול באקדמיה לאמנויות יפות במינכן (1975-1977), ולימודי צילום במדרשה להכשרת מורים לאומנות ברמת השרון (1982-1987).
גירש הציגה בתערוכות יחיד ובתערוכות קבוצתיות רבות, הוציאה קטלוגים וספרים, ביניהם ספר מונוגרפיה צילומית ("Natures Mortes") ופרסמה מאמרים רבים בכתבי-עת. זכתה בפרסים רבים על פועלה האמנותי. עבודותיה של גירש נמצאות, בין היתר, באוספים של מוזיאון ישראל, מוזיאון תל אביב לאמנות, אוסף משכנות שאננים, במוזיאון היהודי של ניו יורק, במוזיאון היהודי בברלין, בגלריה הלאומית שטוטגרט וכן באוספים פרטיים בישראל, גרמניה, ארצות הברית, צרפת ועוד.
בעשור השני של המאה ה-21, פסי גירש היא מרצה בכירה ופרופסור מן המניין (אמן) בחוג לאמנות-יצירה באוניברסיטת חיפה. כמו כן, לימדה צילום בתיכון מקצועי ויצו-צרפת, תל אביב, במכללה לצילום בקריית אונו, ב"קמרה אובסקורה" ובמכללת מנשר לאמנות, תל אביב.
בתה של גירש, קאיפו כהן, היא כוכבת הסרט "הקיץ של אביה".