stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ז'אנג לינפנג
קריירת מועדונים

ז'אנג התחיל את הקריירה שלו בקבוצות כדורגל מקומיות עד שבגיל 12 הצטרף לאקדמיה לכדורגל גנבאו. בשנת 2006 הצטרף לשאנגאחי מזרח אסיה מהליגה השלישית במועדון. בסיום העונה השנייה שלו במועדון היה שותף לעלייה לליגה השנייה. חשיפתו הראשונה הייתה בשנת 2009 כאשר זומן לסגל נבחרת סין.
בנובמבר 2010 חתם בגואנגג'ואו אוורגראנד תמורת תשלום של 12 מיליון רנמינבי. ב-2 באפריל 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-1 נגד דלייאן שידה. בסיום עונה זו זכה עם הקבוצה באליפות ראשונה בתולדותיה ושני עונות לאחר מכן בליגת האלופות האסיאתית לראשונה בתולדותיה.
ב-7 בפברואר 2015 נפצע ברגלו השמאלית במשחק קדם-עונה נגד האנגג'ואו גרינטאון ונעדר כחודש. כעבור זמן קצר, אינטר מילאנו הביעה עניין בז'אנג, אך לא הייתה מוכנה לשלם 10 מיליון אירו כפי שדרשה גואנגג'ואו והשחקן נשאר בקבוצה. ב-20 ביולי 2015 חתם על חוזה עד סוף שנת 2020. ב-28 באוגוסט 2015, צ'לסי מהפרמיירליג הגישה הצעה על השחקן, אך צ'לסי וגואנגג'ואו התקשו לנהל משא ומתן על השחקן ושלושה ימים לאחר ההצעה חלון ההעברות באירופה נסגר. בסיום עונה זו זכה עם הקבוצה בשנית בליגת האלופות האסיאתית.
ב-29 באפריל 2022 חתם בשאנגחאי פורט, אחרי 12 עונות בגואנגג'ואו. בסיום עונת 2023 זכה עם הקבוצה באליפות סין.
ג'אנג ביסס את מעמדו כאגדת מועדון בגואנגז'ו אברגרנדה לאחר שזכה ב-8 אליפויות ליגה, 2 גביע סיני, 4 סופר קאפ סיני ו-2 ליגת האלופות של AFC.
ב-29 באפריל 2022 חתם בשאנגחאי פורט. בעונתו הראשונה זכה עם המועדון באליפות הראשונה שלו בהיסטוריה.
קריירה בינלאומית

בצעירותו שיחק בנבחרות הצעירות של סין. בעודו משחק בליגה השנייה במדינה, ב-30 בדצמבר 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בתיקו 2-2 נגד ירדן בו גם הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת.
ב-21 בנובמבר 2023 ז'אנג ערך את הופעתו ה-100 בנבחרת בהפסד 3-0 לקוריאה הדרומית במסגרת מוקדמות מונדיאל 2026. במרץ 2024 הודיע על פרישה מהנבחרת לאחר מופע אימים במשחק נגד סינגפור, אך כעבור יומיים חזר בו.
השתתף עם הנבחרת 4 פעמים באליפות אסיה בכדורגל.
חיים אישיים

ב-21 במאי 2011 התחתן נישא וב-1 בספטמבר 2014 נולד לזוג בן.
תארים

ליגת העל הסינית: 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2019
ליגת האלופות האסיאתית: 2013, 2015
הגביע הסיני: 2012, 2016
הסופר הקאפ הסיני: 2012, 2016, 2017, 2018
ליגת העל הסינית: 2023
הליגה הסינית השנייה: 2007
נבחרת העונה בליגת העל הסינית: 2013, 2014, 2015, 2016, 2018
נבחרת העונה בליגת האלופות האסיאתית: 2013, 2015
הקש בגג

נוהל "הקש בגג" הוא נוהל של השב"כ וצה"ל שנחשף ב-2009 ועל פיו במקרה שבבית שהוגדר כמטרה עבור חיל האוויר הישראלי יש חשש להימצאות אזרחים, מתקשרים בטלפון ליושבי הבית ומזהירים אותם מפני תקיפה קרובה. לאחר מכן, וכדי לוודא שהם אכן יצאו מהבית, משגרים טיל קטן שפוגע בסמוך לבית או על הגג, ורק לאחר מכן משגרים את הפצצה שמשמידה את הבית. הנוהל מופעל רק כאשר המטרה היא המבנה עצמו, ולא אנשים הנמצאים בו ויכולים לברוח.
צה"ל הפעיל את הנוהל ברצועת עזה מאז מבצע עופרת יצוקה והלאה, אך חדל מלהפעילו ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל.
היסטוריה

ב-2006 החל צה"ל להנהיג אזהרות של דיירי בניינים מושא התקפותיו. "הקש בגג" היה בשימוש במבצע עופרת יצוקה, במבצע עמוד ענן ובמבצע צוק איתן. בששת החודשים שקדמו להפעלתו, ישראל אספה מידע על חברי ארגון החמאס, אשר בו נעשה שימוש בבחירת המטרות כלפיהן הופעל הנוהל. על פי רוב, קציני המודיעין הישראלי ושירות הביטחון הכללי יצרו קשר עם תושבי הבניין שהם חשדו בו כמטרה צבאית ואמרו להם שיש להם 10–15 דקות להתפנות בטרם יותקף הבניין, אף שבמקרים מסוימים דובר היה במרחק זמנים של 5 דקות.
בדצמבר 2018 פורסם כי צה"ל חוקר את נסיבות מותם של שני נערים פלסטיניים חצי שנה קודם לכן במחנה הפליטים שאטי ברצועת עזה. לטענת בצלם השניים נהרגו מטיל בעל חימוש מופחת שנורה במסגרת נוהל "הקש בגג".
במלחמת חרבות ברזל לא נעשה שימוש בהקש בגג ברצועת עזה. בלבנון נעשה שימוש במהלך המלחמה בנוהל.
היסטוריה > אימוץ בידי צבא ארצות הברית

באפריל 2016 פורסם כי צבא ארצות הברית אימץ את נוהל "הקש בגג" במלחמתו נגד דאעש. נעשה שימוש בנוהל זה נגד מתקני מחסנים של דאעש בעיר מוסול שבעיראק. לאור העובדה שנשים וילדים שהו בבית, טיל מסוג Hellfire נורה תחילה על גג המבנה כאזהרה.
התנגדות/התרסה

במספר מקרים, תושבים שהוזהרו מההפצצה המתקרבת עלו לגגות הבניינים כדי להפגין שאינם מתכוונים לעזוב. כשניזאר ריאן, שהיה מראשי החמאס בעזה, הוזהר אך לא עזב את ביתו, הוא ו-14 בני משפחתו הנוספים נהרגו במתקפה. עמדת הפרקליטות הצבאית הישראלית היא כי ירי במצב כזה חוקי לאור קיומם של אמצעי לחימה במקום. כשניצבו מול סיטואציה דומה, מפקדי צה"ל הורו או לתקוף, או לבטל את המתקפה או לירות ירי אזהרה בדמות טיל על חלק ריק של הגג; זאת במטרה להפחיד את אלה שהתקהלו על גג הבניין ולהביא אותם לעזבו.
חמאס קרא לאזרחים שלא לפנות בתים גם כאשר צה"ל מזהיר מפני ירי. בעקבות כך חמאס הואשם בשימוש באזרחים כמגן אנושי.
העיתון הניו יורק טיימס טען שלפי ישראל, חמאס ביקש מתושבים לעמוד על גגות בניינים כדי לסכל מתקפות של חיל האוויר הישראלי על בתיהם. טענות אלו נתמכות בידי סרטון בו מרואיין דובר חמאס, סאמי אבו זוהרי. לעומת זאת, ארגון אמנסטי אינטרנשיונל טען שהצהרת חמאס כנראה "הונעה על ידי הרצון למנוע פאניקה" בקרב אזרחים, בהתחשב בהיעדרם של מקלטים בעזה והעובדה שאזרחים אשר נשמעו לאזהרות צה"ל נפלו קורבן להתקפותיו. כתבים רבים, בין היתר מה-BBC, ה-Independent וה-Guardian, טענו שלא מצאו ראיות לכך שחמאס כופה על פלסטינים להישאר ולהפוך למגן אנושי בניגוד לרצונם.
אמנסטי אינטרנשיונל דיווח כי "אין לו ראיות בשלב זה" שאזרחים פלסטיניים אולצו במתכוון על ידי חמאס או ארגון פלסטיני חמוש אחר במהלך ההיתקלויות הנוכחיות "להגן" על מיקומים ספציפיים או אנשי צבא או ציוד ממתקפות ישראליות. הארגון הוסיף כי "דינן של אמירות כלליות המתייחסות לאזורים אינו זהה להוראות הניתנות לאזרחים ספציפיים להישאר בבתיהם ולשמש כ"מגנים אנושיים" עבור לוחמים, תחמושת או ציוד צבאי ושאפילו אם אנשי חמאס או לוחמים או קבוצות חמושות פלסטיניות אחרות... אכן הורו לאזרחים להישאר במקום ספציפי כדי לשמש כמגן למטרות צבאיות..., כל המחויבות הישראליות להגן על אזרחים אלה עדיין חלות."
הקש בגג כנוהל שנוי במחלוקת

השימוש בטקטיקה נחשב לשנוי בחלוקת, שכן ארגוני זכויות אדם ותקשורת הראו שהשימוש בו מביא להרג של אזרחים. ביולי 2014, ארגון אמנסטי אינטרנשיונל קרא לארגון האו"ם לחקור את מה שלטענתו הוא פשעי מלחמה שנעשו על ידי לוחמים ישראלים.
בדו"ח גולדסטון נכתב כי אזרחים בבתיהם "לא יכולים להיות מצופים לדעת האם פיצוץ קטן הוא אזהרה מהתקפה מגיעה או התקפה של ממש". נאמר שם כי הפרקטיקה אינה מהווה אמצעי אזהרה אפקטיבי, ובמקום זאת נוטה "ליצור טרור ולבלבל את האזרחים המושפעים ממנה".
לפי המרכז הפלסטיני לזכויות אדם, האזהרות של התושבים בידי הכוחות הישראליים מהוות לוחמה פסיכולוגית, ואחרי השבוע הראשון של מבצע עופרת יצוקה, רק 37 בתים נהרסו חרף קיומן של מאות תקיפות "אזהרה". כך, לפי הנטען, אף שמדובר באיום שכדאי לאזרח להישמע לו, השימוש שנעשה בו אקססיבי במכוון ולא משקף נאמנה את המטרות שישראל רוצה לתקוף. במקרים אחרים, בתים ברצועת עזה הופצצו ללא כל אזהרה. למשל, ב-12 ביוני 2014, תקיפה ישראלית ללא כל אזהרה על ביתו של טייסר אל-באטש, הממונה על המשטרה בעזה, ועל מסגד סמוך עם סיום תפילות הערב, הביאה למותם של 18 אזרחים, כולל ילדים, ופצעה 45 נוספים.
ממשלת ישראל טענה ש"אף שהאזהרות הללו לא יכלו למנוע כליל את הנזק לאזרחים, הן בדרך כלל היו אפקטיביות". הממשלה הוסיפה כי בסרטון אווירי שצולם בידי צה"ל ניתן לראות אזרחים בורחים ממטרה טרם שזו הופצצה כתוצאה ישירה של האזהרות. לגישת הצבא הישראלי, הפצצת בתים החשודים כמחסני נשק, כשניתנת אזהרה מספקת לאזרחים, היא חוקית בהיותה נכנסת במגבלות הדין הבינלאומי והיא לגיטימית. בנובמבר 2014 גנרל מרטין דמפסי ציטט את "הקש בגג" כדוגמה למקרה בו ישראל "עשתה צעדים יוצאי דופן כדי להגביל את האבדות בקרב אזרחי האויב" במבצע צוק איתן.
בעיתון "מקור ראשון", הכתב אסף גבור מבקר את נוהל הקש בגג שלטענתו מגיע עם מחיר הרתעתי, וזאת בלא להביא להישגים בינלאומיים. לגישתו, הביקורת הבינלאומית תיוותר איתנה בלא תלות במעשי ישראל, ועל כן הסיבה היחידה להפעלת הנוהל צריכה להיות מוסרית. עם זאת, גבור גורס כי הפרוגרמה המוסרית שגויה, שכן מדובר במדיניות עדינה בתוך מציאות הדורשת הפעלת כוח אלימה יותר.
ראו גם

יריית אזהרה
הערות שוליים

↑  Gvaryahu, Avner (2024-03-04). "The Myth of Israel's "Moral Army"". Foreign Affairs (באנגלית אמריקאית). ISSN 0015-7120. נבדק ב-2024-03-07.
↑  אנשיל פפר, תחקירי מבצע עופרת יצוקה: לא בוצעה פגיעה מכוונת באזרחים פלסטינים, באתר הארץ, 22 באפריל 2009
↑  יואב זיתון, אפקט עמוד ענן: כוננות גבוהה ביו"ש ובלבנון, באתר ynet, 20 בנובמבר 2012
↑  שי לוי, ‏טיל אזהרה לפני ההפצצה: תיעוד נדיר של נוהל "הקש בגג", באתר ‏מאקו‏, 10 ביולי 2014
↑   יניב קובוביץ, צה"ל בודק את נסיבות מותם של שני נערים במהלך תקיפת "הקש בגג" ברצועת עזה, באתר הארץ, 19 בדצמבר 2018
↑  יואב זיתון, בלי הקש בגג: סודות ההצלחה של המבצע המוצלח ביותר של צה"ל בעזה, באתר ynet, 5 באפריל 2024
↑  ב. ניסני, ‏צה"ל חושף: זה מה שהסתתר בבניין שקרס "כמו מגדל קלפים", באתר כיכר השבת, 23 באוקטובר 2024
↑   גילי כהן, צבא ארה"ב אימץ את נוהל "הקש בגג" הנהוג בצה"ל, באתר הארץ, 27 באפריל 2016
↑  עלי ואקד וחנן גרינברג, עזה: בכיר חמאס חוסל, כ-26 נהרגו בתקיפות, באתר ynet, 1 בינואר 2009
↑  רועי קייס, חמאס לתושבים: לא לשתף פעולה עם "הקש בגג" ולהישאר בבתים, באתר ynet, 10 ביולי 2014
↑  במבצע "צוק איתן" שב ועשה חמאס שימוש באזרחים כ"מגן אנושי" לשם מניעת תקיפת בית פעיל טרור ע"י חיל האוויר הישראלי, באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור, 10 ביולי 2014
↑  'Knock on the roof', then destruction: Israel's so-called warning, The Independent, ‏2014-07-14 (באנגלית)
↑    אסף גבור, ‏יורים ודוחים: עשור לשימוש בנוהל "הקש בגג", בעיתון מקור ראשון, 9 בדצמבר 2018
שכבה גרעינית חיצונית

| --- | --- |

ONL  שכבה גרעינית חיצונית
 שיוך:  layer of retina 
 מיקום אנטומי:  רשתית העין
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (1016) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  stratum nucleare externum 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A15.2.04.012 
 FMA:  58684 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0229210 
 
השכבה הגרעינית החיצונית (באנגלית: Outer nuclear layer), היא אחת משכבות הרשתית, החלק המזהה אור של העין. כמו השכבה הגרעינית הפנימית, השכבה הגרעינית החיצונית מכילה כמה שכבות של גופים גרעיניים אליפטים.
השכבה ממוקמת בין השכבה הפלקסיפורמית החיצונית לממברנה מגבילה חיצונית.
השכבה הגרעינית החיצונית מכילה את גופי התא של התאים קולטי האור. תאים אלו מקושרים לשכבה הפלקסיפורמית החיצונית שם הם יוצרים את הסינפסות.
הערות שוליים

↑  Outer Nuclear Layer - an overview | ScienceDirect Topics, www.sciencedirect.com
↑  Shu-Xin Zhang, An Atlas of Histology, Springer Science & Business Media, 1999-05-27, עמ' 388, ISBN 978-0-387-94954-3. (באנגלית)
↑  Henry Gray, Warren Harmon Lewis, Anatomy of the human body, Philadelphia : Lea & Febiger, 1918, עמ' 1016
| מערכת הראייה האנושית |
| --- | --- | --- |
| העין | רשתית • עדשה • קרנית • קשתית • אישון •  תנועות עיניים |  |
| מסלולים עצביים | עצב הראייה • תצלובת הראייה • גרעין הברך הצדי • קליפת הראייה • התליל העליון (Superior colliculus) • PPRF • FFA • MLF • FEF |  |
| תאים ברשתית | תא קולט אור (קנים, מדוכים) • תא רשתית דו-קוטבי • תא גנגליון • תא אופקי • תא אמקרין |  |
| תפיסה חזותית | ראייה • תפיסת עומק • תפיסת צבע • ראיית לילה • שדה ראייה • אשליה אופטית • הכתם העיוור |  |
| אביזרים | משקפיים • תרשים לבדיקת ראייה‎ • אוטורפרקטומטר • רטינוסקופ |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A15.2.04.012 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
משאית סמי-טריילר
ראו גם

משאית
מוביל טנקים
| אמצעי תחבורה |
| --- | --- | --- |
| חלליים | מעבורת חלל • חללית • רכב הנחיתה הירחי • רכב הנדידה הירחי • תרמיל ריחוף |  |
| אוויריים | אוויריים |  |
| ממונעים | מטוס (מטוס סילון · מטוס קרב · מטוס מנהלים · מטוס מטען · מטוס קל · מטוס דו-כנפי) •  מסוק • ספינת אוויר • צפלין • תרמיל ריחוף |  |
| לא ממונעים | כדור פורח • דאון  • מצנח רחיפה • גלשן אוויר |  |
| ימיים | ימיים |  |
| ממונעים | אונייה (מכלית · מכלית נפט · אוניית צובר · אוניית נוסעים · משחתת · נושאת מטוסים) • סירת מנוע • אופנוע ים • יאכטה  • צוללת (צוללת גרעינית) • מעבורת (נחתת) • רחפת • ואפורטו |  |
| לא ממונעים | מפרשית (דאו) • גלשן רוח • סירה (סירת הצלה · קיאק · קאנו · גונדולה) • רפסודה • חסקה • אַרְבָּה • בוצית • ג'ונקה • אוניית מפרשים • אוניית קיטור |  |
| יבשתיים | יבשתיים |  |
| מכוניות | מכונית מיקרו •  מכונית מיני •  סופרמיני •  משפחתית •  משפחתית גדולה •  מונית • ניידת משטרה • גראן טוריסמו • מכונית משוריינת  • מיניוואן • אמבולנס • קרון מתים • קלנועית • מכונית ספורט • רודסטר • קבריולה • מכונית-על • מעונוע |  |
| רכבות | רכבת מהירה • רכבת פרוורית • רכבת בין-עירונית • רכבת נוסעים דו-קומתית • רכבת קלה • רכבת תחתית • מונורייל • פוניקולר • רכבל • חשמלית • גונדולה • קטר • קרון |  |
| אוטובוסים | אוטובוס מפרקי • אוטובוס קומתיים • אוטובוס נמוך-רצפה • מיניבוס • אוטובוס תלמידים • טרוליבוס • מערכת אוטובוסים מהירה |  |
| דו-גלגלי ממונע | אופנוע • קורקינט ממונע • קטנוע  • רכינוע |  |
| רכבי שטח | טרקטור • ג'יפ • SUV • טרקטורון • באגי • תומקאר • גארדיום • אוונגרד • רכבי שלג (אופנוע שלג · חתול שלג · מפלסת שלג) • רכב קרבי משוריין (טנק · נגמ"ש · שריונית · זחל"ם) • ציוד מכני הנדסי (דחפור · מחפר · יעה אופני · מיני-מעמיס · מחפרון · מפלסת) |  |
| משאיות | טנדר (מטענית) • מסחרית (ואן) • טיולית • כבאית • משאית עפר • משאית סמי-טריילר • פול-טריילר • רכבת כבישים |  |
| מונעים בכוח אדם | אופניים (אופני טנדם · חד-אופן · אופנוח · תלת-אופן) • קורקינט • גלגיליות • סקייטבורד  • אפריון • ריקשה • מגלשיים • עגלת תינוק |  |
| מונעים בכוח בהמה | כרכרה • מרכבה • מזחלת •  קוודריגה •  דיליז'נס • עגלה • קרון |  |
נאראגאנסט

| --- | --- |
המגדל בנאראגאנסט
המגדל בנאראגאנסט
 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  מפרץ נאראגאנסט בקצה הדרום מערבי שלו ברוד איילנד
 קואורדינטות:  41°27′00″N 71°26′58″W﻿ / ﻿41.45°N 71.449444444444°W﻿ / 41.45; -71.449444444444
 שטח:  98 קמ"ר
 נתונים מדיניים
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 אוכלוסייה:  14,532 (1 באפריל 2020)
 he
 
נָארָאגָאנְסֶט (באנגלית: Narragansett) היא עיירה במחוז וושינגטון(אנ'), רוד איילנד, ארצות הברית. במפקד 2020(אנ') האוכלוסייה הייתה 14,532. עם זאת, במהלך חודשי הקיץ אוכלוסיית העיירה יותר ממכפילה את עצמה לכדי קרוב ל-34,000. העיירה Narragansett תופסת רצועת אדמה צרה העוברת לאורך הגדה המזרחית של נהר Pettaquamscutt(אנ') (הידוע גם בשם Narrow River) עד לחוף מפרץ נאראגאנסט באוקיינוס האטלנטי. היא הופרדה מדרום קינגסטאון(אנ') בשנת 1888 והוכרה כעיירה בשנת 1901. עם מספר חופי אוקיינוס ורצועה הניתנת להליכה לאורך חזית האוקיינוס, נאראגאנסט הוא אזור נופש בעונת הקיץ, כמו גם אתר גלישה פופולרי בחוף המזרחי, עקב תכיפות גלים דרומיים מהאוקיינוס האטלנטי.
גאוגרפיה

החלק הדרומי של העיירה הוא חצי אי, השוכן בין פתחו של מפרץ נאראגאנסט לבין מפרץ המפריד בין חלק זה של העיירה לדרום קינגסטאון.
לפי הלשכה למפקד האוכלוסין של ארצות הברית, לעיר שטח כולל של 98 קמ"ר, מתוכם רק 37 קמ"ר הם קרקע ו-61 קמ"ר (62.56%) הם שטחי מים.
הכפרים והשכונות הבאים ממוקמים במלואם או בחלקם בנאראגאנסט: Saunderstown(אנ') במשותף עם צפון קינגסטאון(אנ'), סאות' פֶרִי, בונט שורס, נאראגאנסט פיר(אנ'), פוינט ג'ודית(אנ'), גלילי(אנ'), גרייט אילנד, סולט פונד, Mettatuxet וירושלים(אנ') במשותף עם דרום קינגסטאון.
בתקופת מלחמת העולם השנייה באזור הוקם בסיס פורט גרין.
גאוגרפיה > תיירות

נאראגאנסט ידועה כיעד לתיירות קיץ וחופים. פארק המדינה לזכר הדייגים, הממוקם בסמוך לגלילי, כולל מבצר צבאי לשעבר (פורט גרין(אנ')) וחניון קמפינג. שלושת החופים בנאראגאנסט המפורסמים ביותר הם:
החוף העירוני(אנ') - ממוקם במרכז העיירה, אם כי הוא גובה תשלום - בעוד שחופים מקומיים אחרים (במימון המדינה) גובים על חניה בלבד. בניגוד לחופים במימון המדינה, הוא מקיים את עצמו ואינו נתמך מכספי משלמי המיסים. יש תשלום של $10.00 לחנייה ($15.00 בסופי שבוע/חגים) ודמי כניסה יומית של $10.00 להיכנס לחוף.
רוג'ר ווילר סטייט ביץ'Scarborough State Beach(אנ') - מתחם מורכב משני אזורים נפרדים: צפוני ודרומי. לכל אחד יש ביתן, מקלחות, 75 שולחנות פיקניק, טיילת ומגדל תצפית. יש תשלום קטן עבור חניה אם לא ניתן למצוא מקום ברחובות הסמוכים. חניה ברחובות הסמוכים עלולה לגרום לגרירת רכבים (במיוחד בחודשי הקיץ). חוף זה יושב ליד מפעל טיהור שפכים מקומי.
רוג'ר ווילר סטייט ביץ'(אנ') וסולטי בריין סטייט ביץ'(אנ') - ממוקמים שניהם בפוינט ג'ודית', שהיא הנקודה הדרומית ביותר של נאראגאנסט. שני החופים מוגנים על ידי שובר הגלים המגן על נמל הגליל.
בנוסף, בשכונת נאראגאנסט פיר, יש חוף רחצה פופולרי, המשתרע לאורך החוף המחורץ, בין העיירה לשפך נהר Pettaquamscutt.
גאוגרפיה > תחבורה

העיירה מחוברת בתחנת קינגסטאון, כ-14.5 קמ' מצפון מערב לה, על ידי מסילת הרכבת נאראגאנסט פיר עם קו החוף הרכבת החוף של רכבת ניו יורק, ניו הייבן והארטפורד(אנ'). כמו כן קיים קו רכבת בין העיירה לפרובידנס.
גאוגרפיה > תחבורה > פעילות מעבורות

בפוינט ג'ודית שבדרום העיירה, הממוקמת בכניסה המערבית למפרץ נאראגאנסט, יוצאות ונכנסות המעבורות לבלוק איילנד וממנו. המעבורת המסורתית שטה כשעה כדי להגיע לאי מפוינט ג'ודית, והיא הדרך היחידה להביא כלי רכב לאי. מעבורת מהירה באותו מסלול אורכת 35 דקות (ללא אפשרות לכלי רכב).
ראו גם

מפרץ נאראגאנסט
ביאורים

↑  לצפייה במסלול הנהר והשפך למפרץ בחוף הרחצה של נאראגאנסט, ראו כאן.
↑  לצפייה במפה המציגה את חצי האי וגוף המים שמפריד בין העיירה לדרום קינגסטאון, ונקרא במפה "פוינט ג'ודית פונד", ראו כאן.
↑  לצפייה במפת תצלום המסמנת את גבולות העיירה, תוך ציון שמות מרבית השכונות, ראו כאן.
הערות שוליים

↑  Paul Edward Parker, Growth in Cities Drove RI Population Increase in 2020 Census, .The Providence Journal, Aug 12, 2021
↑  Bruce Lofgren & Michael DeLuca 2012, Narragansett Population Trends Report, p. 22., Town of Narragansett.
↑  Narragansett Rod Island - Visitors, Town of Narragansett Rod Island
1 2  1911 Encyclopædia Britannica/Narragansett, wikisource.org/1911_Encyclopædia_Britannica/Narragansett
↑  Boston Neck after Castle → Providence, Rome2rio. Com/map
↑  Point Judith - The Block Island Ferry’s main ferry terminal, The Block Island Ferry
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564227405171  GND: 4443212-4  LCCN: n80038161  MusicBrainz: c92b4295-3cc0-46a1-ac35-a0f7280c75ab  NARA: 10043724  SUDOC: 259324248  VIAF: 130180776   WorldCat (עם VIAF): 130180776 
עמדת תותח 6 אינץ' בפורט גרין.
המעבורת המהירה לבלוק איילנד ברציף בפוינט ג'ודית שבעיירה.
תובל (ארץ)

הממלכות החתיות החדשות בסביבות 800 לפנה"ס, תובל בצפון
תובל היא ארץ עתיקה בהרי הטאורוס בדרום־מזרח אסיה הקטנה. הארץ גבלה עם מליד ותל גרימו (אנ') (תוגרמה) במזרח, קוה וחֿילכּו (אנ') בדרום, ופריגיה בצפון־מערב. הארץ ידועה בעיקר ממקורות אשוריים, המתארים כמה ממלכות שהתקיימו בה והיו כפופות למלך ראשי.
השם ושימושיו

השם "תובל" מופיע במקרא כמה פעמים, לרוב לצד משך (פריגיה). השם Tabal שימש את האשורים לציון הרמה האנטולית (אנ'), ובמיוחד דרום־מזרחה (האזור שבו שכנה ממלכת תובל). השם Τιβαρηνοι ‏(Tibarēnoi) המופיע במקורות יווניים קלאסיים מזוהה גם הוא עם הממלכה.
במקרא, "תובל" מוזכר כעם בלוח העמים בספר בראשית, יחד עם משך, יוון וגומר. בספר יחזקאל (כ"ז, י"ג (קינה על צור); ל"ב, כ"ו; ל"ח, ב'–ג'; ל"ט, א'; מ"ה, ט"ו) מופיע תובל בצמד עם משך, וכך גם אצל הרודוטוס (כ־Τιβαρηνοι ו־Μόσχοι). האזכור של תובל ומשך בקינה על צור כסוחרי מתכות משקף מציאות היסטורית. ייתכן שהמסורת על "תּוּבַל קַיִן לֹטֵשׁ כָּל חֹרֵשׁ נְחֹשֶׁת וּבַרְזֶל" קשורה אף היא לארץ תובל העשירה במתכות, והועלו השערות שלשם "תובל" זיקה אטימולוגית למלה "נפח", כגון המלה הסומלית tumāl (נפח), או "tibir", חרשי נחושת (כגון בשם העיר bad tibira) שבכתבים השומריים.
היסטוריה

למעט כתובות אחדות, אין כל מידע על הממלכה עד 900 לפנה"ס, ואף מהמאה ה־9 לפנה"ס קיים מקור אחד בלבד – תיעוד של שני מסעות שלמנאסר השלישי שבהם הכניע מלכים רבים של ערי מדינה בתובל, ככל הנראה מתוך מטרה לגשת למכרות המתכת בהרי הטאורוס, וכן לכתר את ממלכת קוה. רק כמאה שנה לאחר מכן חזרו האשורים, תחת המלך תגלת-פלאסר השלישי שכבש את אונקי ודמשק וצמצם את כוחה של אוררטו, ללחוץ על תובל, וקיבל ממנה מנחות. תגלת פלאסר אף עלה על תובל באחת משנותיו האחרונות, והחליף את המלך וַסֻרמֶ במלך חֻֿלִ. בימי שלמנאסר החמישי מרדה ממלכת חֿילכּו (אנ'), ויחד איתה ככל הנראה תובל; בתגובה הוגלה חֻֿלִ לאשור, והוחזר לתובל על־ידי סרגון השני.
מהתעודות בימי סרגון, וכן הכתובות הלוויות מתובל, מתברר מבנה הממלכה: מדובר היה, ככל הנראה, באיגוד ממלכות בגדלים שונים, שמלכיהן כולם היו כפופים לשליט אחד. ניתן אף לזהות שמות מלכים המופיעים בכתובות הלוויות המקומיות עם הדמויות המוזכרות בתעודות האשוריות. בין הממלכות המוכרות נית למנות את בית בֻרֻתַש, תֻחַֿנַ, אַתֻנִ או תֻנִ, אִשתֻנדַ, ושִנֻחֿתֻ.
בתחילת מלכותו, סרגון הגיע לתובל, הגלה את מלך שִנֻחֿתֻ והעביר את שטחיה למלך אַתֻנִ, וכן החזיר את חֻֿלִ מלך בית בֻרֻתַש לשלטון, הרחיב את שטחיו והשיא אותו לבתו; כל זה ככל הנראה מתוך שאיפה להשאיר את מלכי תובל נאמנים לו כנגד האויב מיתה (מידאס) מלך משך (פריגיה) ובעלת בריתו אוררטו. עם התעצמות ממלכת משך, החלו המלכים בתובל לשתף פעולה איתה, ובתגובה, הגלה סרגון את שליט בית בֻרֻתַש וסיפח את ממלכתו לאשור. בהמשך סיפח את הממלכות שבין אשור לבית בֻרֻתַש כדי ליצור רצף טריטוריאלי וביצר את גבולות בית בֻרֻתַש, אך חלק מהממלכות בתובל עוד נותרו במעמד ממלכות וסאליות. בשנת 709 לפנה"ס כרת לפתע מיתה (מידאס) ברית שלום עם אשור, ככל הנראה בשל הופעת האויב המשותף – הקימרים (גומר). במכתב של סרגון לנציב קוה כותב המלך שיכולת התמרון של מלכי תובל בין אשור ומשך נעלמה, וכך מובטח השלטון האשורי עליהם.
בקרב בתובל, ככל הנראה נגד הקימרים, מצא סרגון את מותו. המפלה הגדולה של האשורים הביאה למרידות רבות באימפריה, במיוחד באנטוליה, והאשורים איבדו את אחיזתם בתובל לעד, הגם שהמלכים הבאים הגיעו עם כיבושיהם לשולי תובל, ואשורבניפל אף נשא את התואר "מלך תובל" (במשמעות שונה מהמשמעות של תובל ההיסטורית).
הערות שוליים

1 2  John David Hawkins, Corpus of Hieroglyphic Luwian inscriptions. Volume I: Inscriptions of the Iron Age, de Gruyter, 2000, עמ' 425
1 2  נדב נאמן, ערך "תבל, תובל", בתוך: אנציקלופדיה מקראית ח' (שם–תתני), מוסד ביאליק, 1982, עמ' 408 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
↑  הרודוטוס, היסטוריות, 3.94 (ראו במקור היווני ובתרגום לעברית), 7.78 (ראו במקור היווני ובתרגום לעברית)
↑  נדב נאמן, ערך "תבל, תובל", בתוך: אנציקלופדיה מקראית ח' (שם–תתני), מוסד ביאליק, 1982, עמ' 412 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
↑  שמואל אברמסקי, ערך "תובל־קין", בתוך: אנציקלופדיה מקראית ח' (שם–תתני), מוסד ביאליק, 1982, עמ' 463 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 116, 165
↑  John David Hawkins, Corpus of Hieroglyphic Luwian inscriptions. Volume I: Inscriptions of the Iron Age, de Gruyter, 2000, עמ' 426–427
↑  נדב נאמן, ערך "תבל, תובל", בתוך: אנציקלופדיה מקראית ח' (שם–תתני), מוסד ביאליק, 1982, עמ' 409–410 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
↑  נדב נאמן, ערך "תבל, תובל", בתוך: אנציקלופדיה מקראית ח' (שם–תתני), מוסד ביאליק, 1982, עמ' 410–411 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
↑  נדב נאמן, ערך "תבל, תובל", בתוך: אנציקלופדיה מקראית ח' (שם–תתני), מוסד ביאליק, 1982, עמ' 411–412 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
↑  John David Hawkins, Corpus of Hieroglyphic Luwian inscriptions. Volume I: Inscriptions of the Iron Age, de Gruyter, 2000, עמ' 428
ג'יימס נורטון

| --- | --- |

 לידה:  18 ביולי 1985 (בן 39) אנגליה לונדון, אנגליה, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  James Geoffrey Ian Norton 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2007 
 מקום לימודים:  האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (2010)  אמפלפורת' קולג'  פיצוויליאם קולג'  בית הספר בראמקוט 
 פרסים והוקרה:  פרס מותחני פשע  פרסי גלאמור 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'יימס ג'פרי איאן נורטון (באנגלית: James Geoffrey Ian Norton; נולד ב-18 ביולי 1985) הוא שחקן אנגלי. הוא מוכר בעיקר מהופעותיו בסדרות הטלוויזיה הבריטיות "עמק האושר", "גרנטצ'סטר" ו"מלחמה ושלום". על הופעתו בתפקיד טומי לי רויס בסדרה "עמק האושר" היה נורטון מועמד לפרס באפט"א לטלוויזיה לשחקן המשנה הטוב ביותר.
ביוגרפיה

נורטון נולד בלונדון שבממלכה המאוחדת למשפחה נוצרית, סבתו של סבתו הייתה יהודייה (ודרכה יש לו קשר דם לראש ממשלת בריטניה לשעבר דייוויד קמרון).James Norton, IMDb הוריו, יו ולאביניה נורטון, היו מורים. אביו נולד בטנזניה והיה מרצה ב-"Hull School of Art and Design". המשפחה חיה בעיר מלטון במחוז ראידייל שבצפון יורקשייר. נורטון תיאר את ילדותו כ"אידילית". אביו של נורטון הופיע לצדו בהפקות אחדות ללא קרדיט.
נורטון התחנך באמפלפורת' קולג', פנימייה קתולית (בנדיקטית) בכפר אמפלפורת' בצפון יורקשייר. הוא הצטיין בתיאטרון ובטניס. כשהיה בן 15 התנסה במשחק בתיאטרון סטיבן ג'וזף בעיר סקרבורו.
ב-2004 התחיל ללמוד תאולוגיה בפיצוויליאם קולג' באוניברסיטת קיימברידג' וסיים את התואר בהצטיינות (First Class Honours) ב-2007. נורטון קיבל מענק לנסיעה לצפון הודו כדי ללמד ולהופיע בפני תלמידים מ-16 בתי ספר.
נורטון היה חבר ב"אגודת מרלו", מועדון התיאטרון בקיימברידג'. ב-2007 הוא שיחק בתפקיד פוסתומוס בהפקה של המחזה "סימבלין" בבימויו של טרוור נאן. לדבריו הוא הרבה לשחק בתיאטרון בתקופת הקולג'.
אחרי כן למד נורטון במשך שלוש שנים באקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (RADA) בלונדון. הוא עזב חצי שנה לפני סיום התואר כדי לקבל תפקיד משחק.