stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראל כ"ץ (הליכוד)
תפקידי שר > שר התחבורה והבטיחות בדרכים (2009–2019) > כבישים

הממשלה אישרה בשנת 2013 את השינויים שהציע להוזלת ענף הרכב.
כ"ץ התגאה בפיתוח כבישים חדשים, במיוחד בתשתית שחיברה את הפריפריה למרכז. במהלך כהונתו, כביש 6 הוארך דרומה עד צומת שוקת ובצפון התקדמו העבודות בקטע מיקנעם עד צומת סומך-קריית אתא, והזרוע הצפון-מזרחית לכיוון קריית שמונה. בנוסף, כביש 1 לירושלים הורחב וחודש, והתקיימו עבודות להרחבת כביש 2, שחובר גם לנתיבי איילון. באזור המרכז הוקמה רשת כבישי הרוחב, כמו כביש 9 דרומית לחדרה, כביש 531 באזור השרון, כביש 431 באזור השפלה וכביש 7 מאשדוד מזרחה עד לכביש 6. אולם, במהלך כהונתו העומס בכבישים עלה וקצב סלילת הכבישים פיגר אחר קצב רכישת כלי רכב, אף על פי ששיעור הבעלות על כלי רכב בישראל הוא נמוך יחסית לעולם המערבי.
תפקידי שר > שר התחבורה והבטיחות בדרכים (2009–2019) > תחבורה ציבורית

בגוש דן רבתי תוכננה רשת נתיבי תחבורה ציבורית עירונית ובין-עירונית, שהייתה אמורה לשפר את מהירות ותדירות הנסיעה באוטובוסים, אך נכון לשנת 2024 היא בוצעה באופן חלקי ביותר, ועל כן לא השיגה את יעדיה, כמו שיפור התחבורה הציבורית וצמצום הנסועה ברכב פרטי. ב-28 במרץ 2018 יצאו לפועל שינויים בתעריפי הנסיעה בערים וביניהן, המאפשרים לנסוע בכרטיס אחד, בתעריף אחיד ובמחירים אחידים בכל אמצעי התחבורה. מאז תחילת 2009 נרשמה עלייה של 40% בנסיעות בתחבורה ציבורית.
ב-1 בינואר 2016 השיק כ"ץ את השינוי בתעריפי התחבורה הציבורית, המאפשר לשלב בין כלל אמצעי התחבורה במטרופולין בתעריף אחיד, ומציעה הוזלות של עשרות אחוזים במחירי המינויים. ב-1 באפריל 2016 הרחיב כ"ץ את השינוי גם לאזור הגליל והגולן, כך שייושם בכל חלקי ישראל.
תפקידי שר > שר התחבורה והבטיחות בדרכים (2009–2019) > נמלי הים

ביולי 2013 הודיעו ראש הממשלה, בנימין נתניהו ושר האוצר, יאיר לפיד, כי החליטו לאמץ את תוכניתו של שר התחבורה לרפורמה בנמלי הים, שתגביר את התחרות באמצעות הקמת נמלי מים עמוקים מתחרים, בחיפה ובאשדוד. חברת נמלי ישראל פרסמה שני מכרזים להקמה והפעלה של נמלים אלו, בניגוד לעמדת ועדי העובדים וההסתדרות. ביוני 2014 זכתה ענקית התשתיות הסינית, צ'יינה הארבור, במכרז להקמת הנמל החדש באשדוד. בינואר 2015 זכתה חברת שפיר הנדסה במכרז להקמת הנמל החדש בחיפה. במאי 2015 חתם כ"ץ על החוזים להפעלת הנמלים החדשים בין חברת נמלי ישראל לחברות הבינלאומיות שזכו במכרזי ההפעלה - חברת TIL מהולנד שתפעיל את נמל הדרום באשדוד וחברת SIPG מסין שתפעיל את נמל המפרץ, בחיפה.
ב-22 במאי 2018 הונפקה חברת נמלי ישראל (חנ"י) בבורסה. החברה השלימה גיוס בהיקף של כ-2.5 מיליארד שקל בהנפקת האג"ח הראשונה שלה לצורך מימון שני הנמלים החדשים בחיפה ובאשדוד. בתחילת הדרך הבטיח כ"ץ כי הקמת הנמלים לא תהיה על חשבון תקציב המדינה.
תפקידי שר > שר התחבורה והבטיחות בדרכים (2009–2019) > תעופה

ביוני 2013 חתם כ"ץ על הסכם שמיים פתוחים עם האיחוד האירופי. לפי ההסכם ייפתחו שמי ישראל בהדרגה, על פני חמש שנים, בפני כל חברת תעופה אירופית וחברות ישראליות תוכלנה להפעיל טיסות לשדות תעופה בכל אירופה. ההסכם הביא לתחרות במחירי כרטיסי הטיסה לישראל וממנה, להגדלת מספר יעדי הטיסה לרחבי העולם ולגידול של למעלה מ-60% במספר הנוסעים בנמל התעופה בן-גוריון.
במאי 2013 אישרה הממשלה את הצעתו של כ"ץ להקים נמל תעופה בינלאומי נוסף, נמל התעופה רמון.[דרוש מקור]
תפקידי שר > שר התחבורה והבטיחות בדרכים (2009–2019) > שונות

באוגוסט 2016, לקראת ביצוע עבודות תשתית בתחנת הרכבת תל אביב – השלום, דרשו ראשי הסיעות החרדיות, שר הפנים אריה דרעי, שר הבריאות יעקב ליצמן ויו"ר ועדת הכספים ח"כ משה גפני, כי העבודות לא יתבצעו בשבת. השר כ"ץ הודיע כי הוא תומך בכך שהעבודות יתבצעו במועדן וכי לא ניתן לבצע חסימה מלאה של ציר מרכזי בתל אביב באמצע השבוע.
במרץ 2019 פרסם מבקר המדינה דו"ח אודות התחבורה הציבורית בישראל והציג כשלים בתחום זה. בדו"ח ציין המבקר כי על אף שקודמו נושאים בתחום התחבורה, ישנם כשלים רבים בתחום התחבורה הציבורית, שעל ממשלת ישראל ושר התחבורה כ"ץ, הנושא בתפקיד מזה עשר שנים, לתת את הדעת על כך.
תפקידי שר > שר המודיעין (2015–2020)

החל משנת 2015 כיהן כ"ץ כשר לענייני מודיעין. במסגרת תפקידו היה שותף עם ראש הממשלה במידע על פעילות גופי המודיעין, "המוסד" והשב"כ. הוא גם היה חבר בקבינט הביטחוני-מדיני.
כ״ץ ניסה לקדם תוכנית ״האיפרדות״ מעזה, שנועדה לאפשר היפרדות מהאחריות על חייהם האזרחיים של תושבי רצועת עזה, תוך הקמת אי מלאכותי בינלאומי ובו נמל ימי ומתקני התפלת מים וייצור חשמל, שיחוברו לעזה בגשר, שאמור לתת לעזה מוצא לעולם, לספק לתושביה שירותים אזרחיים במקום מישראל, תוך שמירה של הביטחון בים והבידוק בנמל בידי ישראל. התוכנית לא יצאה לפועל והסטטוס קוו, שהתקיים בין רצועת עזה לישראל, נותר ללא שינוי.
תפקידי שר > שר החוץ: כהונה ראשונה (2019–2020)

החל מ-17 בפברואר 2019 כיהן כ"ץ כשר החוץ, תחילה כממלא מקום (עד 29 במאי 2019) ובהמשך במינוי של קבע, בנוסף להיותו שר המודיעין.
ביומו הראשון בתפקיד, חולל משבר מדיני עם פולין, כאשר אמר, בראיון לתקשורת הישראלית, כי "הפולנים יונקים את האנטישמיות עם חלב אמם".
בספטמבר 2019 נאם לראשונה בעצרת האומות המאוחדות במקום ראש הממשלה בנימין נתניהו, שהיה עסוק בניסיון להרכבת ממשלה. בנאומו הזכיר את מהלכיו של נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, להעברת שגרירות ארצות הברית בישראל לירושלים והכרתה בגולן כשטח ישראל, הוא התייחס גם לחטופים הישראלים בעזה וקרא לאומות המאוחדות לפעול לשחרורם. הוא הזכיר את תמיכתה של איראן בטרור ואת יוזמת מסילות לשלום אזורי ואת ההתחממות ביחסי ישראל ומדינות המפרץ.
בתקופת כהונתו התמודד משרד החוץ עם קיצוצי תקציב מרחיקי לכת, עד שאפילו פעולות בסיסיות, כגון ימי עיון ונסיעות דיפלומטים לא יכלו אנשי המשרד לבצע. עקב הקיצוץ התקציבי נגרמה צניחה בכ-80% בקידום הפעילות הכלכלית, פגיעה במערכה המדינית נגד איראן ונגד הדה-לגיטימציה לישראל וכן הידרדרות במצבם הפיזי של נכסי המדינה מחוץ לישראל, בשל היעדר תקציב לתחזוקתם.
תפקידי שר > שר האוצר (2020–2021)

ב-17 במאי 2020 מונה במסגרת ממשלת ישראל השלושים וחמש לשר האוצר.
ב-20 במאי מינה כ"ץ את קרן טרנר אייל, ששימשה בעת כהונתו כשר התחבורה כמנכ"לית המשרד, למנכ"לית משרד האוצר במקום שי באב"ד שפרש מהתפקיד.
במהלך כהונתו עסק בעיקר בטיפול במשבר הכלכלי שפרץ במהלך מגפת הקורונה.
בתחילת כהונתו בעקבות ניהול משבר הקורונה מוצרי בסיס מסוימים הוגבלו בקנייה.
במהלך תקופה זו, אישר כ"ץ שלושה סגרים על המשק, עם פיצויים מעטים, דבר שהיה אחד הגורמים המשמעותיים לסגירתם של כ־70 אלף עסקים קטנים. מאפריל 2020, אישר הוצאה לחל"ת, במקביל להארכה של תקופת הזכאות במענק אבטלה; מענק האבטלה בוטל ביוני 2021. בתחילת 2021 ניסה כ"ץ להמריץ צעירים לחזור לעבוד באמצעות מענק חזרה לעבודה. בנוסף, גם ביטל מיסי קנייה בהיקף 1.45 מיליארד ש"ח בשנה.
בתחילת מרץ 2021 איפשר להגדיל את תקציב המדינה בסך של 52.3 מיליארדי ש"ח עבור מענק לכל אזרח, צעד שגרר ביקורת הטוענת כי הדבר נעשה סמוך לבחירות ונועד להשפיע על ציבור הבוחרים. כתוצאה מהמשבר עלה הגירעון התקציבי בשנת 2020 ל-11.7 אחוזי תוצר והגיע ל-166.4 מיליארדי ש"ח, הגירעון הגבוה ביותר מאז משבר ההיפר אינפלציה של אמצע שנות ה-80, והתוצר של המשק התכווץ ב-3.3%.
במהלך קיץ 2020 התפטר ראש אגף התקציבים שאול מרידור, וביקר את כ"ץ. בהמשך התפטרו גם החשב הכללי, רוני חזקיהו, ומנכ"לית המשרד, קרן טרנר אייל, שמתחה ביקורת על תפקודו של כ"ץ.
עד לסוף שנת 2020 לא הגישה הממשלה את תקציב המדינה לשנת 2021 לאישור הכנסת, והדבר הביא לפיזור הכנסת ה-23.
תפקידי שר > חבר הכנסת באופוזיציה

כ"ץ נבחר לכנסת ה-24 והיה בה חבר האופוזיציה.
במרץ 2022 דורג בפַּרלמטר של "שקוף" כאחד מבין חמשת חברי הכנסת העצלים ביותר.
בספטמבר 2022 יצא לאור ספרו האוטוביוגרפי "הכוח לעשות".
תפקידי שר > שר האנרגיה והתשתיות (2022–2024)

עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע מונה כ"ץ לשר האנרגיה והתשתיות. סוכם כי כ"ץ יכהן בתפקיד עד דצמבר 2023, תאריך בו ימונה לשר החוץ במקום אלי כהן (שימונה לשר האנרגיה והתשתיות) עד דצמבר 2025, תאריך בו יתחלפו כ"ץ וכהן שוב בתפקידים.
ב-7 במאי 2023 הממשלה אישרה את תוכניתו של כ"ץ להקים מתקן אגירת "חשמל כשר" בבני ברק (מתקן שמספק אנרגיה שמצטברת במתקן לאורך ימות חול ובימי שבת הוא מספק אותו לבתים ולמבנים שמחוברים אליו). הדבר יסייע בייצור חשמל באמצעות אנרגיה נקייה ויאפשר לספק "חשמל כשר" בשבת לציבור החרדי. חברת החשמל תקים את מתקן אגירת החשמל ותפעיל אותו במסגרת פיילוט במשך שלוש שנים, ואז היא תמכור אותו לשוק הפרטי על מנת להבטיח שמירה על התחרות במשק.
כשר האנרגיה פעל כ"ץ להגדלת ייצוא הגז מישראל חרף חשש למחסור בגז בעתיד.
באוקטובר 2023 מינה לדירקטורית ציבורית ברשות החשמל את אפרת מינוחין, אשת שיווק המקושרת ל"קבלה לעם", ללא רקע, הכשרה או ניסיון רלוונטי קודם בתחום האנרגיה.
תפקידי שר > שר החוץ: כהונה שנייה (2024)

ב-31 בדצמבר 2023 הממשלה אישרה את מימוש הסכם הרוטציה בין כ"ץ ואלי כהן. על פי ההסכמים שנכתבו עם הקמת הממשלה, כ"ץ ימונה לשר החוץ במקומו של כהן. ולאחר מכן יחזור כ"ץ לכהן שנה נוספת כשר האנרגיה וכהן יחזור למשרד החוץ. ב-1 בינואר 2024 החל לכהן כשר החוץ. בתקופת כהונתו חלה התדרדרות במעמדה הבין-לאומי של ישראל, על רקע מלחמת חרבות ברזל. התדרדרות זו כללה הכרה של ספרד, נורווגיה ואירלנד במדינה פלסטינית, החלטה של אוניברסיטאות בעולם לנתק את קשריהן עם אוניברסיטאות בישראל, החלטה של ממשלת צרפת לאסור השתתפות של חברות ישראליות בתערוכת יורוסאטורי של תעשיית הנשק, החלטה של רשת הקפה והכריכים הבריטית פרט א מנז'ה (אנ') לבטל הסכם לפתיחת סניפים בישראל, חרם על יצוא מטורקיה לישראל, והחלטה של קולומביה לנתק את היחסים הדיפלומטיים עם ישראל ולהפסיק את יצוא הפחם אליה. כ"ץ סיים לכהן כשר החוץ ב־7 בנובמבר 2024 עם מינויו של גדעון סער לתפקיד.
תפקידי שר > שר הביטחון (2024–)

ראש הממשלה נתניהו החליט לסיים את כהונתו של יואב גלנט כשר הביטחון והכריז על ישראל כ"ץ כמחליפו. ב-7 בנובמבר 2024, היום ה-398 למלחמת חרבות ברזל, אושר מינויו בכנסת. ב-27 בנובמבר נכנסה לתוקפה הפסקת האש בין ישראל ללבנון שנחתמה בהסכם ישראל–לבנון 2024. ב-19 בינואר 2025 נכנס לתוקף הסכם חמאס–ישראל (2025) שכלל הפסקת אש ל-42 ימים שבמהלכם יתבצע שחרור חטופים ישראלים בתמורה לשחרור מחבלים, הפסקת אש זמנית וקיום משא ומתן על המשך הלחימה. הפסקת האש בשתי החזיתות לוותה בהפרות מסוימות ובתקיפות מעטות של צה"ל.
עם תחילת כהונתו החליט להפסיק את השימוש בצווי מעצר מנהליים נגד מתנחלים,, ובהמשך ביטל את צווי המעצר המנהליים שהוצאו נגד יהודים.
בעקבות ביקורת שמתח דובר צה"ל, דניאל הגרי, על הצעת החוק המכונה "חוק פלדשטיין" אמר כ"ץ כי ""ביקורת דובר צה"ל נגד הדרג המדיני ונגד הליך חקיקה בכנסת היא תופעה חמורה וחריגה מוחלטת מסמכותו וממה שמותר ומצופה מלובש מדים במשטר דמוקרטי." לאחר שפורסם שראש אמ"ן, שלומי בינדר, הביע חשש שתוכנית טראמפ לפינוי רצועת עזה תבעיר את השטח ביהודה ושומרון, הורה כ"ץ לרמטכ"ל הרצי הלוי לנזוף בבינדר.
בינואר 2025 הנחה את הייעוץ המשפטי של משרד הביטחון להשמיט מתגובת מערכת הביטחון לבג"ץ את עמדת צה"ל בנוגע לגיוס חרדים, לפיה ניתן לגייס את כלל הצעירים החרדים במחזור הגיוס בתוך שלוש שנים, עד 2026.
בינואר 2025 הודיע הרמטכ"ל הרצי הלוי על כוונתו לפרוש מתפקידו, ובעקבות זאת החליט כ"ץ למנות את אייל זמיר לרמטכ"ל ואת תמיר ידעי לסגן הרמטכ"ל.
הצעות חוק

"חוק דרומי", הפוטר מאחריות פלילית מי שפועל נגד הפורץ לבית מגורים, משק חקלאי או לבית העסק.
"חוק הנגב" המעניק הנחות במס לתושבי הנגב בשיעור של בין 10% ל-20%. חוקים אלו עודדו זוגות צעירים להישאר לגור בנגב ואף החלה הגירה חיובית ועלייה ברמת החיים. ובאופן עקיף עזר להתפתחות בתחומי התרבות, החינוך והתעסוקה. הנחות המס בוטלו כעבור שנים מעטות והחוק רוקן מתוכן.
בכנסת ה-15 יזם כ"ץ חוק האוסר על תומכי טרור ומדינות אויב להתמודד לכנסת. חוק זה הצריך שינוי בחוק יסוד: הכנסת ועבר ברוב של 77 ח"כים. ועדת הבחירות של הכנסת ה-16 פסלה את רשימת בל"ד בראשות עזמי בשארה מלהתמודד על סמך חוק זה, אולם ההחלטה בוטלה על ידי בית המשפט העליון.
"חוק שריון שלילת זכות השיבה" אותו יזם כ"ץ בשנת 2001 הקובע ש"פליטים לא יחזרו לשטח מדינת ישראל אלא באישור של רוב חברי הכנסת".
ביוני 2016 אישרה הכנסת בקריאה שלישית את החוק שיזם השר כ"ץ להסדרת ההתנהלות בענף הרכב ופתיחת השוק לתחרות.
חיים אישיים

כ"ץ גר במושב כפר אחים, נשוי לעו"ד רונית כ"ץ.
פלינט בלש הזמן

| --- | --- |
  כרזת הסדרה באנגלית עם הדמויות
Space-Time Detective Genshi-kun
 סוגה:  סרט פעולה, שונן, קומדיה

 מאנגה
 יוצר:  הידאקי סונודה, אקירה יאמאוצ'י
 התפרסם לראשונה במגזין:  Comic BomBom
 קהל יעד:  קודומו, שונן
 תקופת הפרסום המקורית:  1999 – 2000
 מספר הכרכים שהתפרסמו:  כרך 1

 אנימה
 אורך פרק:  25 דקות
 במאי:  הירושי פיוקוטומי
 תסריטאי:  פושימיקו שימו, הידאקי סונודה, ג'ונקו אוקואזי, ריטסוקו האיאסאקה
 אולפני אנימציה:  Group TAC
 רשת שידור:  TV Tokyo (יפן) Fox Family (ארצות הברית) Fox Kids (ישראל)
 תקופת שידור מקורית:  1 באוקטובר 1998 – 24 ביוני 1999
 מספר העונות:  1
 מספר הפרקים:  39
פלינט בלש הזמן (ביפנית: 時空探偵ゲンシクン, בתרגום: בלש הזמן-חלל גנשי-קון, באנגלית: Flint the Time Detective) היא אנימה יפנית המבוססת על מאנגה מאת הידאקי סונודה ואקירה יאמאוצ'י, הונפשה כאנימה על ידי Group TAC ושודרה משנת 1998 עד שנת 1999.
בישראל הסדרה שודרה בשנת 2001 בערוץ Fox Kids בדיבוב לעברית.
תקציר העלילה

הסדרה מתרכזת סביב הרפתקאותיו של פלינט ראש סלע, ילד מהתקופה הפרהיסטורית שקם לתחייה מהמאובן שלו והפך לבלש הזמן של משטרת הזמן, אם כי כישורו כבלש מפוקפק. בדומה לחוש-חש הבלש, חלק ניכר מהחשיבה הכבדה נעשית על ידי חבריו של פלינט שרה וטוני גודמן שמלווים אותו בהרפתקאותיו. פלינט, לעומת זאת, משך את כובד משקלו בקרב כאשר היה נלחם בעזרת אביו רוקי ראש סלע שתחייתו החלקית הותירה אותו סלע מדבר חי עם פנים. רוקי, שעוצב לגרזן אבן עבור פלינט, שימש את פלינט כנשק יציב וגם כיועץ, האחרון בקרב ומחוצה לו. תפקידו של פלינט כבלש זמן היה לחזור אחורה בזמן ולשכנע את ממירי-הזמן, יצורים חמודים וניתנים לאספנות להתחבר אליו כדי להגן על ציר הזמן.
בדרך כלל, הוא נלחם נגד פטרה פינה ומקורביה דינו ומיט, משרתיו של אדון האופל. אדון האופל עצמו ביקש להשתמש בכוחותיהם של משמרות הזמן כדי לפלוש לארץ הזמן, ממלכת הבית של היצורים שממנה פיזר אותם. בדומה לפוקימון או דיג'ימון, ממירי הזמן הוא יצורים קטנים וחמודים שיכולים "לשנות צורה" לצורות חזקות הרבה יותר לזמן מה לפני שהם חוזרים. זה בדרך כלל לבש שתי צורות: צורה רעה (שמקורה בחותמת "פטרה", סימן "מחשבתן" או קסם של אדון האופל) שנקראת צורת רשע וצורה טובה שהועלתה על ידי פלינט וצוותו שנקראת צורת מאסטר (בעברית: רב-ממירים).
דמויות > גיבורים

פלינט ראש סלע - גיבור הסדרה, ילד מערות מהתקופה הפרהיסטורית, לאחר שאובן בידי פטרה פינה יחד עם אביו כשהם שגילו את ממירת הזמן "עופיפה", הוחזר לחיים בידי דוקטור ברנרד גודמן ונהיה לבלש זמן.
שרה גודמן - ילדה מהמאה ה-25, אחיינתו של דוקטור גודמן ואחותו התאומה של טוני, מצטרפת לפלינט במשימותיו.
טוני גודמן - ילד מהמאה ה-25, אחיינו של דוקטור גודמן ואחיה התאום של שרה, מצטרף לפלינט במשימותיו.
רוקי ראש סלע - אביו של פלינט, לאחר שאובן בידי פטרה פינה יחד עם פלינט, דוקטור גודמן לא הצליח להחזירו כבן אנוש ונשאר מאובן, הפך לכלי הנשק של פלינט וליועץ שלו, כשפלינט מתקיף הוא אומר "בלגן ראש סלע!".
דוקטור ברנרד גודמן - דודם המדען של שרה וטוני אשר החזיר לחיים את פלינט ועופיפה. ברנרד מאוהב בג'יליאן ומביא ממיר זמן מהמעבדה שלו לעת הצורך.
שולה - רובוט קטן דמוי פטרנודון אשר מצטרף לפלינט במשימותיו. כאשר הם אוספים ממיר-זמן מתקופה שונה הוא משתמש בקרן מחיקת זיכרון על מנת להשכיח את מעשי הממירים בידי הדמויות שפגשו את פלינט וחבריו.
ג'יליאן גריי - המפקדת של משטרת הזמן, היא שולחת את פלינט וחבריו למצוא את הממירים בתקופות שונות בהיסטוריה. מושא אהבתו של דוקטור גודמן.
מרלוק הולמס - בלש במשטרת הזמן וצאצא למשפחת ערפדים ומאוהב בשרה. הוא יוצא למשימותיו יחד עם הממירה "שבי" אשר מאוהבת בו. שמו מבוסס על "שרלוק הולמס".
אדון הזמן - איש חכם וזקן השומר על ארץ הזמן וצופה במשימותיו של פלינט כשהוא יושב על חזיר מעופף. הוא נוהג לעדכן את ג'יליאן על כל ממיר-זמן שנמצא בזמן כלשהו.
דמויות > נבלים

אדון האופל - הבוס של פטרה פינה, ואחד הנבלים הראשיים אשר גר בארץ הפחד, יש לו שיער כחול והוא לובש מסכה על פניו. הוא אחראי לפיזור הממירים ולגירושם מארץ הזמן לזמנים שונים. הוא גם הפך 4 פרחים ל-4 ממירים מרושעים. בפרק האחרון, לאחר מתקפה של פלינט, המסכה נפלה ואדון האופל נחשף כילד, לאחר שהשעון בארץ הזמן התחדש, אדון האופל חזר לארץ הפחד.
פטרה פינה - אחת מהנבלים המרושעים בסדרה. פטרה פינה היא האויבת העיקרית של משטרת הזמן כאשר היא גונבת ועושה תחבולות ברחבי הזמן, יש לה חותמת פטרה אשר היא שמה בממיר זמן כדי שיגדל לצורת הרשע שלו. פעם היא הייתה ילדה למשפחה עשירה אולם נמאס לה שאמה משתלטת עליה, לכן היא ברחה מהבית ועוברת לחיי הפשע. כמו כן היא מחופשת למורה בשם "גברת אני יודעת" בכיתה שבה פלינט, טוני ושרה לומדים, שם היא נותנת לתלמידים שלה שיעורי בית רבים ומבחנים קשים.
דינו - צלופח ממעבדת ניסויים שפטרה פינה שחררה והפכה אותו לאדם ולאחד העוזרים שלה. כמו כן, בבית הספר הוא מחופש למורה לחברה.
מיט - צפרדע ממעבדת ניסויים שפטרה פינה שחררה והפכה אותו לאדם ולאחד העוזרים שלה. כמו כן, בבית הספר הוא מחופש למנהל.
סופר נינג'ה - נינג'ה אשר נלחם עם פטרה פינה ועוזריה, אולם פרש לאחר שהובס בידי רב-קוקוס, רב-מוסבי ורב-משפך.
מחשבתן - ממיר מרושע דמוי שדון אשר הופיע בתור החותמת של פטרה. הוא החליף את סופר נינג'ה לאחר שהאחרון פרש, יש לו בעל שליטה שלילית על ממירים ואנשים.
נסקל - ממיר מרושע דמוי ציפור אשר החליף את המחשבתן.
אומיניטו - ממיר מרושע דמוי פטריה אשר משתמש במתקפות של משחקי וידאו.
מדבבים בגרסה העברית

גור מורד - פלינט ראש סלע
תרזה אליה זיסמן - שרה גודמן
יוני יהב - טוני גודמן
גדי לוי - רוקי ראש סלע / שולה / דוקטור גודמן / מיט
לירז ברגמן - עופיפה / פטרה פינה
זהר סדן - אדון הזמן / דינו / האדון האפל
דן שצברג - מרלוק הולמס / סופר-נינג'ה
רוזי רבינוביץ - שבי
נמרוד אלדר - יוניטה
טל ברוש - מחשבתן / מיט
נטע שחר - ג'יליאן גריי
אסף אבידן - דמויות שונות
סיפורי מוש

| --- | --- |
 
מוש השור
 סוגה:  אנימציה לילדים, קומדיה

 אנימה
 אורך פרק:  12 דקות
 במאי:  הירושי סאסאגאווה
 אולפני אנימציה:  Telescreen Japan Inc / Teleimage ltd / Meander Studio
 רשת שידור:  TV Tokyo (יפן) הטלוויזיה החינוכית (ישראל) ערוץ ג'וניור (ישראל)
 מדבבים בשפה העברית:  דב רייזר, איילת לווין, יהויכין פרידלנדר, אורנה לביא פלינט, שרית סרי, גילת מואב, חיים הדר,
 תקופת שידור מקורית:  7 באפריל 1987 – 29 במרץ 1988
 מספר העונות:  1
 מספר הפרקים:  52
סיפורי מוּש (ידוע גם בשם מוּש השור; ביפנית: げらげらブース物語, בהולנדית: Boes) היא סדרת אנימציה בת 52 פרקים שהופקה לטלוויזיה בין 1987 ל-1988 בשיתוף-פעולה יפני-הולנדי שמבוססת על קומיקס הולנדי בשם "Boes".(אנ')
עלילת הסדרה עוקבת אחר הרפתקאותיו של החקלאי מוש השור בחוותו אשר מכילה חיות רבות ושונות, יחד עם חברו הטוב, צבי הצב וכלבו רקס.
בישראל הסדרה שודרה בדיבוב לעברית בטלוויזיה החינוכית בין השנים 1989 -1990 ובשידורים חוזרים לאורך השנים. כיום הסדרה משודרת בערוץ ג'וניור. את שיר הפתיחה בגרסה העברית מבצעים חני בודגוב וחיים פנירי.
יו-גי-הו! GX

| --- | --- |
  כריכת עיבוד המאנגה
מלך המשחקים: דו-קרב מפלצות GX
 סוגה:  הרפתקאות, פעולה, מדע בדיוני

 אנימה: יו-גי-הו! GX
 אורך פרק:  30 דקות
 במאי:  האטסוקי טסוג'י
 תסריטאי:  ג'ונקי טאקאגאמי (פרקים 1-156) שין יושידה (פרקים 157–180)
 אולפני אנימציה:  Gallop
 רשת שידור:  יפןTV Tokyo ישראלערוץ הילדים
 מדבבים בשפה העברית:  אסף אבידן (ג'ודאי/ג'יידן יוקי, יאמי יוגי)  דני אבידן (שו מרופוג'י/סיירוס טרוסדייל)  גדי לוי (צ'אמלי/הייאטו, טיראנו, הנשיא שפרד, פרופסור קרונוס/קראוולר, נפוליאון)  דן שצברג (ריו "קייזר" מרופוג'י/זיין טרוסדייל, סטו קאיבה)  ערי דניאל ארליך (פרופסור וייפר/קוברה, אוסטין או'בריאן/אקסל ברודי)  אוהד עילם (ג'ו מאנג'ומה/צ'אז פרינסטון, יוגי מוטו)  חיה ברשינסקי סגליס (אסוקה/אלקסיס רודס)  אורית גל (ראיי סאוטומה/בלייר פלאניגאן)  דודי ארבלי (דאיצ'י/בסטיון מיסאווה, אמון גאראם/אדריאן גקו)  אביתר ליכטנשטט (אדו/אסטר פניקס, ג'ים "קרוקודיל" קוק)  עומר שצברג (יוהאן/ג'סי אנדרסן)
 תקופת שידור מקורית:  6 באוקטובר 2004 – 26 במרץ 2008
 מספר העונות:  4
 מספר הפרקים:  180

 מאנגה: יו-גי-הו! דו-קרב מפלצות GX
 יוצר:  נאויוקי קאגהמאיה
 מאייר:  נאויוקי קאגהמאיה
 הוצאה:  Shueisha
 התפרסם לראשונה במגזין:  יפןV Jump ארצות הבריתShonen Jump
 קהל יעד:  שונן
 תקופת הפרסום המקורית:  17 בדצמבר 2005 – 19 במרץ 2011
יו-גי-הו! GX (ביפנית: 遊☆戯☆王デュエルモンスターズGX; באנגלית: Yu-Gi-Oh! Duel Monsters GX) היא סדרת אנימה יפנית מזיכיון "יו-גי-הו!", שמהווה גם ספין-אוף וגם המשך לאנימה הפופולרית "יו-גי-הו! דו-קרב מפלצות". הסדרה מונה 4 עונות (מתוכן רק 3 דובבו לאנגלית, ובעקבותיה גם לעברית) ורצה ביפן בין ה-6 באוקטובר 2004 ל-26 במרץ 2008.
עלילת הסדרה עוקבת אחרי יוקי ג'ודאי (בדיבוב: ג'יידן יוקי), סטודנט צעיר באקדמיה לדו-קרב, בית ספר יוקרתי שהוקם על ידי חברת "קאיבה קורפ" במטרה להכשיר דואליסטים (שחקני דו-קרב) ברמה מקצועית, ואחרי חבריו, עלילותיהם בבית הספר, ומאבקם כנגד כוחות רשע שונים המאיימים על שלום האקדמיה ואף על שלום העולם כולו.
הסדרה דובבה לאנגלית על ידי סטודיו 4Kids מארצות הברית. בישראל, שלוש העונות הראשונות דובבו על בסיס הדיבוב האמריקני, בדומה לדיבוב העברי שהופק לסדרה הקודמת בזיכיון, ושודרה בערוץ הילדים בין השנים 2006–2008.
עלילה > תקציר העלילה

יוּקִי ג'וּדַאי (ביפנית: 遊城 十代) הוא סטודנט צעיר באקדמיה לדו-קרב, בית ספר גבוה לאומנות הדו-קרב שהוקם על ידי סטו קאיבה, המנהל של תאגיד "קאיבה קורפ" שהופיע בסדרה הקודמת. בית הספר מתנהל בתנאי פנימייה והוא מחולק לשלושה בתים אליהם הסטודנטים מתמיינים בהתאם לכישורי הדו-קרב שלהם: "אובליסק כחול", שהוא הבית היוקרתי ביותר ואליו מתמיינים מי שהפגינו יכולות גבוהות במבחני הכניסה; "רע צהוב", שהוא הבית השני ביוקרתו; ו"סלייפר אדום" ("אוסיריס אדום" במקור היפני), הבית הנחות ביותר במעמדו ואליו מתמיינים אלו שהפגינו כישורים עלובים ביותר, כדי לעודד אותם לנשור מבית הספר.
כיוון שהסדרה מתרחשת בעולם בו התרחשה סדרת "יו-גי-הו! דו-קרב מפלצות", דמויות ואלמנטים שהופיעו בסדרה הקודמת מופיעים גם כאן, דוגמת משחקי הצללים, קסם והתבססות רבה על מיתולוגיה ותורת הנסתר. אם כי הקו העלילתי שאפיין את הסדרה הקודמת, שהתבסס בעיקרו על המיתולוגיה המצרית, נזנח ברובו לטובת קו עלילה חדש ששאב השראה, בין היתר, מאופרות חלל ומהמיתוסים של לאבקראפט.
עלילה > עונות > עונה 2: התאחדות האור

(פרקים 53 - 104)
בשנתו השנייה של ג'ודאי הוא פוגש בחבר חדש, טייראנו קנזאן (טייראנו הסלברי), שנכנס ליריבות עם שו על "מי החבר הטוב ביותר של ג'ודאי". מתגלה כי "קייזר" ריו הפך לדואליסט מקצועי אך בקרב הראשון שלו הוא הפסיד לדואליסט בשם אדו (אסטר) פיניקס, שמגיע גם לאקדמיית הדו-קרב ומנחיל תבוסה צורבת לג'ודאי. פיניקס נשלח לאקדמיה על ידי אדונו, סאיו טאקומה (סרטוריוס), שמנהיג כת בשם "התאחדות האור", ומאמין שאדו פיניקס הוא "הנבחר" שנועד להראות לעולם את "האור". בעקבות התבוסה, ג'ודאי מאבד את היכולת לראות את קלפיו ומחליט לפרוש מהאקדמיה.
לאחר עזיבתו, ג'ודאי מוצא את עצמו מגיע למימד בשם "נאו-חלל" ובו שוכנים יצורים בשם "נאו-חלליים", שמספרים לו על איום חדש בשם "אור החורבן", ועל האמת מאחורי הכת שעומדת מאחורי אדו פיניקס ואדונה, סאיו. ג'ודאי משיג בסוף המסע את קלפי הנאו-חלליים ואת גיבור היסודות "נאוס", חוזר לאקדמיה, והפעם מצליח להביס את אדו פיניקס.
בינתיים, סאיו צובר כוח והשפעה בתוך האקדמיה, ומצליח לגרור בעורמה אל תוך הכת שלו את מרבית תלמידי "אובליסק כחול" ו"רע צהוב", כולל את מאנג'ומה ואסוקה. בינתיים, "קייזר" ריו, שהושפע קשות מהתבוסה שלו בידי פיניקס, הופך לדואליסט אכזר וחסר רחמים ומניח את ידיו על חפיסת הסייבר האפלה, ובכך זונח את חפיסת הסייבר הרגילה שלו, והופך ל"הל קייזר" (Hell Kaiser. שמו לא משתנה בדיבוב האנגלי).
הנשיא של אקדמיית הדו-קרב, סאניג'ימה (שפרד) מארגן, בהשפעת סאיו, טורניר קרבות שנקרא "GeneX Tournament". לצורך הטורניר הם מגייסים דואליסטים מקצועיים דוגמת ריו, פיניקס, הנסיך אוג'ין שבבעלותו לוויין משוכלל, וסאיו עצמו. המטרה של סאיו היא להשתלט על הלוויין מידי אוג'ין ולהשתמש בו כדי להשמיד (בדיבוב: לשעבד) את האנושות בכוחו של "אור החורבן". פיניקס מגלה את האמת מאחורי רצח אביו, בוגד ב"התאחדות האור" ומצטרף לג'ודאי כדי להפיל אותם. פיניקס מאתר את רוצח אביו, שנשלט על ידי "אור החורבן", ולאחר שהוא מביס אותו, מופיעה לפניו רוחו של אביו שאומרת לו שגם סאיו עצמו הוא שטוף מוח של "אור החורבן".
פיניקס יוצא ללחום בסאיו אך מובס, וג'ודאי תופס את מקומו ומאתגר את סאיו. במהלך הקרב ביניהם סאיו משיג בעורמה את המפתחות של הלוויין ומכוון אותו לעבר כדור הארץ כדי לממש את מטרתו של "אור החורבן", אך ג'ודאי מביס אותו, משחרר אותו משליטתו של "אור החורבן" ובעזרת "נאוס" מצליח להשמיד את הלוויין בזמן.
העונה מסתיימת בכך שמאנג'ומה (שהשתחרר מוקדם יותר מהכת של סאיו בעזרת ג'ודאי) הופך לאלוף הטורניר לאחר שהביס את ראיי סאוטומה (בלייר פיניגן), תלמידה צעירה שמאוהבת בג'ודאי והתחזתה לגבר כדי להיכנס לאקדמיה למרות גילה הצעיר.