stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אצל חמדת
הערות שוליים

↑   עופר אדרת, בנו של הסופר ש"י עגנון, חמדת, מת בירושלים בגיל 94, באתר הארץ, 26 בפברואר 2017
↑  ש"י עגנון, אסתרליין יקירתי, הוצאת שוקן תשמ"ג עמוד ה'
↑  מתוך תפילת עמידה של שבת
↑  עקיבא צימרמן, מקורות לסיפור "אצל חמדת" באתר בית עגנון
| כתבי שמואל יוסף עגנון |
| --- | --- | --- |
| רומנים | הכנסת כלה • סיפור פשוט • אורח נטה ללון • תמול שלשום • שירה • בחנותו של מר לובלין |  |
| נובלות | בדמי ימיה • והיה העקוב למישור • עד הנה • שבועת אמונים • תהלה |  |
| סיפורים קצרים | אגדת הסופר • אחות • אצל חמדת • בארה של מרים או קטעים מחיי אנוש • בין שתי ערים • בשעה אחת • בתוך עירי • האדונית והרוכל • המלבוש • הסימן • הפרוטה • הרופא וגרושתו • השיר אשר הושר • התרנגול ותפילת בני אדם • לאחר הסעודה • מאויב לאוהב • מלאך המות והשוחט • מעשה העז • מעשה רבי גדיאל התינוק • עגונות • עד עולם • עובדיה בעל מום • עידו ועינם • פנים אחרות • פרנהיים • פת שלימה • שני תלמידי חכמים שהיו בעירנו |  |
| סיפורים | לפנים מן החומה • הנדח • בלבב ימים |  |
| קובצי סיפורים | אלו ואלו • פולין: סיפורי אגדות (מתוך "אלו ואלו") • על כפות המנעול • סמוך ונראה • פרקים של ספר המדינה (מתוך "סמוך ונראה") • ספר המעשים • עד הנה • האש והעצים • עיר ומלואה • לפנים מן החומה • פתחי דברים  • קורות בתינו • תכריך של סיפורים |  |
| מכתבים | אסתרליין יקירתי (עם אשתו) • ש"י עגנון – ש"ז שוקן: חילופי אגרות (תרע"ו – תשי"ט) (עם המוציא לאור) • מסוד חכמים |  |
| אנתולוגיות | ימים נוראים • אתם ראיתם  • ספר סופר וסיפור • סיפורי הבעש"ט |  |
| שונות | כלב חוצות • ספר האותיות (ספר ילדים) • מעצמי אל עצמי (קובץ מאמרים ונאומים) • יידישע ווערק (קובץ סיפורים ושירים ביידיש) |  |
שבר עשרוני

במתמטיקה, שבר עשרוני הוא שיטה לרישום מספרים ממשיים. המספר חצי, למשל, מוצג בצורה 0.5 כשבר עשרוני. הנקודה המפרידה בין שני חלקיו של שבר הרשום בצורה כזו קרויה נקודה עשרונית משמאל לה נרשם חלקו השלם של המספר, ומימין לה נרשם חלק השבר של המספר. ישנן ארצות בהן משמש פסיק להפרדת החלק השלם מן השבר.
את הנקודה העשרונית, כפי שאנו מכירים אותה, הציג המתמטיקאי הסקוטי ג'ון נפייר בשנת 1617. בצורת רישום זו נשמרת שיטת הספירה העשרונית. על-כן, הספרה הראשונה מימין לנקודה מציינת כמות עשיריות, הספרה מימין לה את כמות המאיות וכך הלאה. למשל  42.53=4\times 10+2\times 1+5\times {\tfrac {1}{10}}+3\times {\tfrac {1}{100}}.
פורמלית, המספר המיוצג על ידי הרצף  N=a_{n}a_{n-1}\cdots a_{0}\centerdot a_{-1}a_{-2}\cdots , כאשר  a_{i} הן ספרות בין 0 ל-9, הוא:
מובטח שזהו טור מתכנס, משום שהזנב שלו חסום על ידי הטור ההנדסי:  0.999\ldots =\sum _{i=-\infty }^{-1}9\cdot 10^{i}=1 (ראו 0.999...).
שבר עשרוני שניתן להציגו במספר סופי של ספרות קרוי שבר סופי. שבר סופי הוא תמיד מספר רציונלי. שבר פשוט שבו המכנה מתפרק לגורמים ראשוניים מלבד 2 ו-5, אינו ניתן להצגה כשבר סופי. השבר הפשוט  1 \over 3 נכתב כשבר עשרוני ...0.33333, כלומר הספרה 3 חוזרת בו עד אינסוף. השבר הפשוט  1 \over 7 נכתב בצורה ...0.142857 כאשר רצף הספרות 142857 חוזר שוב ושוב, עד אינסוף. שבר כזה, שבו יש רצף של ספרות החוזר שוב ושוב, קרוי שבר מחזורי. המחזור אינו מתחיל בהכרח בספרה הראשונה שמימין לנקודה העשרונית - השבר  1 \over 6, למשל, נכתב בצורה ...0.16666, כלומר המחזור שלו כולל את הספרה 6, שמופיעה החל מהמקום השני מימין לנקודה. לציון החלק המחזורי יש הנוהגים להשתמש בקו מחבר מעל הספרות המרכיבות את המחזור, למשל:
כל מספר רציונלי, כלומר כל מספר הניתן להצגה כמונה חלקי מכנה, ניתן להצגה כשבר עשרוני בעל מספר סופי של ספרות או כשבר מחזורי. בהצגה כשבר עשרוני של מספר אי-רציונלי יש מימין לנקודה מספר אינסופי של ספרות, ללא מחזוריות כלשהי, ולכן ביכולתנו לרשום רק מספר סופי של הספרות הראשונות שמימין לנקודה (ברמת הדיוק הרצויה לנו), ואת ההמשך לסמן בשלוש נקודות (למשל:  \ \pi =3.141592...). לכל מספר ממשי יש הצגה כשבר עשרוני (ייתכן עם אינסוף ספרות).
לכל מספר שניתן להציגו כשבר סופי יש הצגה שקולה כשבר אינסופי עם אינסוף תשיעיות בסופו. למשל המספר 0.3 שווה למספר 0.2999.... לפירוט ראו 0.999....
ייצוג מספרים בשיטה זו, שבה נקודה מפרידה בין החלק השלם לחלק השבר של המספר, אפשרי בכל בסיס, ולאו דווקא בבסיס עשרוני. המספר 10.1 בבסיס בינארי, למשל, שקול ל-2.5 בבסיס עשרוני.
ראו גם

מספר p-אדי - מספרים שניתן להציגם עם אינסוף ספרות משמאל לנקודה ומספר סופי של ספרות מימין לנקודה.
לה סיטה דה ז'רוזלם

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 תורגם לשפות:  אנגלית
 סוגה:  מדריך טיולים
 הוצאה
 הוצאה בשפת המקור:  צרפתית עתיקה
 תאריך הוצאה:  בסביבות 1187–1229
 מספר עמודים:  53
 
לה סיטה דה ז'רוזלם (L'Estat de la cité de Jerusalem, מכונה גם Le Citez de Jherusalem) הוא מדריך לטיולים בירושלים מתקופת ימי הביניים שנכתב בצרפתית עתיקה עבור צליינים ומתאר את מצב העיר לאחר כיבושה בידי צלאח א דין. משמעות השם היא "על מצב העיר ירושלים". ה'לה סיטה' הולך בתיאורו ממערב למזרח ומצפון לדרום. הספר מתוארך בין 1187–1229. ד"ר שמעון גת טוען שנכתב במאה ה-12, כיוון שהוא מתאר דברים שלא היו במאה ה-13. הספר בגרסתו המקורית כולל 53 עמודים.
לקריאה נוספת

Ernoul, l'estat la cite de jerusalem, ed. H . Michelant-C. Raynaud, Itineraires a Jerusalem, Paris 1882
The City of Jerusalem. Translated by C. R. Conder. Palestine Pilgrims Text Society: London, 1896.
צומח (פיטוגאוגרפיה)

צומח מגוון באלסקה
צוֹמֵחַ (באנגלית: Vegetation) פירושו מראה חבל ארץ מבחינת נוף הצומח השולט בו, המינים העיקריים הבולטים בנוף, והחברות העיקריות.
מושג הצומח שונה מנוף צומח, בכך שהוא מגדיר לא רק את מראה השטח מבחינת הצמחים שבו, אלא גם מינים מסוימים וחברות מסוימות. לכן, צומח הוא ביטוי לא רק של תנאים פיזיים ושל היסטוריה של הפרעות; אלא גם של תנאים ביוטיים (הנובעים מהמינים הנוכחים) והיסטוריה בוטנית.
ראו גם

צמחייה
ביומה
קואורדינטות גאוגרפיות

מפה של כדור הארץ המציגה את קווי האורך והרוחב המשמשים למיקום אזורים על הכדור
קואורדינטות גאוגרפיות הן נקודות ציון לזיהוי מדויק של מיקום על פני כדור הארץ, על פי קו האורך וקו הרוחב, ביחידות של מעלות. הקואורדינטות מבוססות על מערכת קואורדינטות גאודטיות.
קואורדינטות גאוגרפיות נכתבות כצמד של מספרים (x,y), שבו המספר x מציין את קו הרוחב והמספר y מציין את קו האורך.
קו הרוחב (latitude) נמדד כלפי קו המשווה, שמהווה את האפס של קווי הרוחב. צפונה מקו המשווה – קווי הרוחב הם בעלי ערך חיובי, דרומה ממנו – בעלי ערך שלילי. ניתן גם לסמן את קווי הרוחב עם ערכם האבסולוטי (כלומר, ללא סימן פלוס/מינוס) בציון צפון/דרום. ערכי הקצה הם: 90 מעלות (צפון) בקוטב הצפוני, 90- מעלות (או 90 מעלות דרום) בקוטב הדרומי.
קו האורך (longitude) נמדד כלפי קו גריניץ' (המרידיאן העובר דרך מצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ' באנגליה) שמהווה את האפס של קווי האורך. מזרחה מקו גריניץ' – קווי האורך הם בעלי ערך חיובי, מערבה ממנו – בעלי ערך שלילי. ניתן גם לסמן את קווי האורך עם ערכם האבסולוטי (כלומר, ללא סימן פלוס/מינוס) בציון מזרח/מערב. ערכי הקצה הם: 180 מעלות (מזרח), 180- מעלות (או 180 מעלות מערב) – שני קווים אלו הם, בעצם, קו אחד העובר בלב האוקיינוס השקט, הנקרא קו התאריך.
הערכים עבור קווי הרוחב והאורך ניתנים, כאמור, במעלות, ומסומנים ב: °. כל מעלה מחולקת ל-60  דקות (מסומנות בתג אחד: ′) וכל דקה מחולקת ל-60  שניות (מסומנות בשני תגים: ″ = תגיים).
דוגמה: הקואורדינטות של ירושלים בפורמט  סקסגסימלי כלומר: מעלות, דקות, שניות. הן: 31°47′0″N 35°13′0″E שפירושן: 31 מעלות, 47 דקות, 0 שניות צפון, 35 מעלות, 13 דקות, 0 שניות מזרח.
ניתן לבטא קואורדינטות גם בצורה עשרונית. הקואורדינטות של ירושלים הן: 31.783333° צפון, 35.216667° מזרח.
ראו גם

GPS
מערכת מידע גאוגרפי
דאטום (גאודזיה)
WGS84
ביאורים

↑  זה אינו סימן גרשיים 'רגיל' אלא סימן דומה לדקות ושניות;=° ′ ″, (סימן רגיל = ' ", גרש עברי= ׳ ״)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562984105171  BnF: cb11979864x (data)  GND: 4270106-5  LCCN: sh85053984  NKC: ph534686 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דינה זילבר

| --- | --- |

 לידה:  16 באוגוסט 1970 (בת 54) לטביה 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב 
 השתייכות:  משרד המשפטים
 תפקידים בולטים:  משנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט ציבורי-מנהלי  פרקליטה בכירה במחלקת הבג"צים בפרקליטות המדינה
 
דינה זילבר (נולדה ב־16 באוגוסט 1970) היא עורכת דין ישראלית. בשנים 2012–2020 הייתה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לענייני משפט ציבורי־מינהלי. קודם לכן שימשה פרקליטה בכירה במחלקת הבג"צים בפרקליטות המדינה.
קורות חיים

זילבר נולדה בלטביה להורים רופאים, ולה אח המבוגר ממנה בחמש שנים. אביה זלמן היה מנהל מחלקה בבית החולים הרפובליקני בריגה, וכשביקש ב־1972 להתאחד עם סבתה ועם דודיה בישראל פוטר ממשרתו. כעבור כמה חודשים קיבלה המשפחה אשרת יציאה מברית המועצות ועלתה ארצה, למרכז קליטה בדימונה. זילבר גדלה בחולון. בצה"ל שירתה כמש"קית חינוך, הסברה וידיעת הארץ, ביחידת ההסברה של בית הספר לפיתוח מנהיגות בצה"ל.
קורות חיים > לימודיה

סיימה תואר ראשון ושני במשפטים באוניברסיטת תל אביב. את התואר השני סיימה בהצטיינות. עבודת המוסמך שלה עסקה ב"ייצוג אינטרסים מגזריים בגופים מנהליים". בשנים 1991–1992 הייתה יו"ר מועצת הסטודנטים של הפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב. בשנים 1992–1994 הייתה עוזרת פרלמנטרית של חה"כ אליעזר זנדברג. החלה את דרכה במשרד המשפטים כמתמחה במחלקת הבג"צים, תחת מני מזוז.
בשירות המדינה > מחלקת הבג"צים

עבדה במשך 16 שנים כפרקליטה במחלקת הבג"צים בפרקליטות המדינה וייצגה את המדינה בכ־1,600 עתירות. בין היתר ייצגה את המדינה בעתירות בנושא הסדר הטיעון עם משה קצב, מיגון בתי הספר בשדרות ופסילת הסרט "ג'נין ג'נין" (ראו: בג"ץ בכרי נגד המועצה לביקורת סרטים).
בשירות המדינה > משנה ליועץ המשפטי

בשנת 2012 מונתה לתפקיד משנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) – לימים שונה שם התפקיד להמשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט ציבורי־מנהלי). זילבר שימשה בתפקיד עד דצמבר 2020. בתפקידה הייתה מופקדת על ייעוץ לעבודת הממשלה וגופי הביטחון, דיני הגירה, מאבק בהדרת נשים; שלטון מקומי ועוד. תחילה הייתה מופקדת גם על הייעוץ בנושא יהודה ושומרון.
נציבת הביקורת על הפרקליטות, השופטת הילה גרסטל, קבעה ב־2015 כי זילבר ופרקליטות נוספות לחצו על מנהל המכון לרפואה משפטית, ד"ר חן קוגל, שישנה את עדותו המקצועית, והאשימה אותן בהתנהגות פסולה. בעקבות כך פנתה התנועה למשילות ודמוקרטיה בתלונה ליועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, וטענה כי מדובר בעברות פליליות. מנדלבליט דחה את הטענות ב־2017 וקבע כי הפרקליטות פעלו בנוהל המקובל.
בנובמבר 2020, כחודש לפני סיום תפקידה כמשנה ליועץ, נאמה זילבר במכון הישראלי לדמוקרטיה ומתחה ביקורת חריפה על הממשלה והליכוד, תוך שהיא מאשימה אותן ב"פייק מנהיגות". נציב שירות המדינה, דניאל הרשקוביץ, פנה ליועץ מנדלבליט ואמר שזילבר עברה על התקשי"ר ושהוא רואה את הדברים בחומרה רבה, גם משום שזילבר כבר קיבלה הערה על כך בעבר. בסופו של דבר החליט מנדלבליט שלא לפתוח בהליך משמעתי נגד זילבר, גם משום שעמדה לסיים את כהונתה.
בשירות המדינה > משנה ליועץ המשפטי > משפט ציבורי ומנהלי

החטיבה להתיישבות:
בעקבות דו"ח של מבקר המדינה בעניין העברת תקציבים ממשלתיים לחטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית, הוציאה זילבר חוות דעת השוללת העברת תקציבים מהממשלה לחטיבה. היא נימקה זאת בכך שהאצלת סמכויות המדינה בתחומי ההתיישבות באופן גורף לחטיבה להתיישבות, גוף שאינו ממשלתי, מבלי שזו כפופה למנגנוני איזונים ובלמים כנדרש מגופים שלטוניים, אינה חוקית. במסגרת זו הקפיאה זילבר גם תקציב שהוקצה לחטיבה להתיישבות לשם טיפול ביישובי עוטף עזה, אך כעבור כ־16 חודשים החריגה תקציב זה מהחלטתה.
ביולי 2015 קיבלה זילבר נזיפה משרת המשפטים, איילת שקד, משום שפרסמה חוות דעת המתנגדת להצעת החוק של חה"כ בצלאל סמוטריץ' להסדרת מעמדה החוקי של החטיבה להתיישבות, שאושרה בוועדת השרים לחקיקה. בתגובה פרסם היועץ המשפטי לממשלה, יהודה ויינשטיין, כי זילבר פעלה כדין. בעקבות חוות הדעת נחקק חוק אשר הסמיך את החטיבה להתיישבות להמשיך בפעילותה, לאחר שהוטלו עליה מגבלות בתחום הפיקוח והבקרה.
בשירות המדינה > משנה ליועץ המשפטי > טוהר מידות

באפריל 2014 מינה את זילבר היועץ המשפטי לממשלה, יהודה וינשטיין, לעמוד בראש צוות שבחן דרכים לחיזוק שלטון החוק וטוהר המידות בשלטון המקומי. בין המלצות הצוות: קירוב הנורמות החלות על השלטון המקומי בתחום המכרזים לנורמות הקבועות בשלטון המרכזי, ושיפור בהליכי מינוי כוח־האדם המועסק ברשויות המקומיות, כך שמכרזי כוח האדם יהיו זמינים גם באינטרנט. המחלקה שבראשה היא עמדה הסדירה את השימוש בכלי של הבטחה מנהלית והובילה את הרחבת סמכויותיהם של בתי המשפט לעניינים המנהליים. נוסף על כך קידמה תיקון לחוק בתי משפט לעניינים מינהליים שהסמיך את בית המשפט לעניינים מנהליים בירושלים לדון בהחלטות של רשויות הפועלות באזור יהודה ושומרון, בנושאי תכנון ובנייה, כניסה ויציאה מאזור יהודה ושומרון וחופש המידע.
בשירות המדינה > משנה ליועץ המשפטי > גופי ביטחון

זילבר ביטלה החלטות של ראש מנהלת השירות הלאומי שר־שלום ג'רבי, השר האחראי על המנהלת אורי אריאל ושר האוצר יאיר לפיד, לבטל הקצאת תקני שירות לאומי לארגונים "בצלם" ו"האגודה לזכויות האזרח", בנימוק שההחלטות לא נעשו על בסיס קריטריונים שוויוניים ובהליך מנהלי תקין.
זילבר כתבה חוות דעת בעניין איסור התערבות בתכניה של תחנת הרדיו גלי צה"ל, וחוות דעת בנוגע ליוזמה להעברת התחנה למשרד הביטחון אגב קביעת מנגנונים שיבטיחו את חופש העיתונות ואת עצמאות התחנה מפני התערבות ממשלתית.
בניגוד לרצונו של שר הביטחון אביגדור ליברמן לשלול הכרה כישיבת הסדר במוסדות המכינה הקדם־צבאית בני דוד בעלי, על רקע התבטאויות של הרב יגאל לוינשטיין, קבע היועץ המשפטי מנדלבליט כי הדבר אינו בסמכותו, על סמך חוות דעת שכתבה זילבר, ולאור חשיבותו של חופש הביטוי.
בשירות המדינה > משנה ליועץ המשפטי > מאבק בהדרת נשים

זילבר מונתה אחראית ליישום דוח של ועדה שמינה היועץ המשפטי לממשלה יהודה וינשטיין בנושא הדרת נשים מן המרחב הציבורי בישראל. היא שלחה כמה מכתבי מחאה בנושא הדרת נשים באירועים ציבוריים, בהם מכתב לרמטכ"ל ולפרקליט הצבאי הראשי, בטענה שמפקד חטיבת גבעתי, אל"ם עופר וינטר, הדיר נשים בערב גיבוש חטיבתי, בהתבסס על ידיעה עיתונאית שכתבה שווינטר העדיף את משה פרץ משרית חדד בשל שיקולי דת והדרת נשים. הידיעה התגלתה כשקרית.
זילבר התערבה גם במקרים שבהם ערכו גופים ציבוריים כינוסים ואירועים בהפרדה מגדרית, או ללא השתתפות נשים, ובמקרים שבהם הוצבו שלטי צניעות בכניסה לאתרים שאינם אתרי דת. למועצה להשכלה גבוהה שלחה זילבר תלונה על כך שאוניברסיטת בר־אילן מנעה שירת נשים בטקס יום הזיכרון לשואה ולגבורה. בספטמבר 2016 היא שלחה מכתב לעיריית תל אביב, שלפיו אסור היה לה להתיר את האירוע "מרימים לכיפור" שביקשה עמותה לקיים בכיכר רבין, לאור הכוונה למנוע מנשים לשיר בו. האירוע בוטל. בתגובה לשאילתה שהגיש ח"כ משה גפני ענתה שרת המשפטים איילת שקד שזילבר פעלה בחוסר סמכות במקרה זה, ושאין לה סמכות לבטל אירועים לא ממשלתיים שבהם יש הפרדה מגדרית. שקד גם שוחחה עם היועץ המשפטי לממשלה, מנדלבליט, שהורה למשנים ליועמ"ש כי חוות דעת בנושאים רגישים ובנושאי דת ומדינה ייעשו רק בתיאום עמו.
בסוף אוגוסט 2017 צמצמה הממשלה את סמכויותיה בנושא מגדר והעבירה אותן למשרדי הממשלה העוסקים בנושא. עם זאת היועץ המשפטי לממשלה הודיע שזילבר תמשיך לשאת באחריות מטעמו, "לטיפול בהיבטים המשפטיים העקרוניים הקשורים בנושא".
בשירות המדינה > משנה ליועץ המשפטי > יהודה ושומרון

בינואר 2017 החליטו שרת המשפטים שקד והיועץ המשפטי לממשלה מנדלבליט לבטל את התחום הנפרד של יהודה ושומרון במשרד המשפטים, שבו הייתה זילבר אחראית לאכיפה, ובכך צמצמו את סמכויותיה.
בשירות המדינה > משנה ליועץ המשפטי > מחלוקת בין זילבר לאיילת שקד

בדצמבר 2017, בכינוס ציבורי לכבוד פרישת השופט אליקים רובינשטיין, מתחה זילבר ביקורת על המדיניות של שרת המשפטים, איילת שקד. היא אמרה: "את דרכי השלום של אלי [אליקים רובינשטיין] החליפו מסילות לעבר המשילות. זוהי רוח הזמן, צו השעה, כיוון הנסיעה שמסומן על כל השלטים המורים. אך המצפנים הישנים מפעם עדיין מתעקשים להתיישר אל עבר כוכב הצפון". בעקבות דבריה זימן אותה היועץ המשפטי לממשלה לשיחת הבהרה והורה לה להפסיק למתוח ביקורת פומבית על הדרג הפוליטי הנבחר.
בנובמבר 2018, בדיון בכנסת על תיקון לחוק התרבות והאמנות, מתחה זילבר ביקורת על התנהלות הממשלה. בין היתר אמרה: ”אנחנו משתנים והארץ שינתה את פניה. הימים אינם פשוטים והם מביאים אתם לא רק חוקים חדשים אלא גם מילים חדשות – משילות, נאמנות, התגברות. שיח לעומתי פוצע, מצלק את הרקמה החברתית המשותפת, מסמן ומתייג. מי לנו, מי לצרינו. ואם יש מי שנאמן, אז יש גם מי שבוגד? גיס חמישי? הבו לנו יועמ"שים צייתנים, אמנים מסורסים, תקשורת מרוסנת, עם ממושמע, מחונך, שחשיבתו אחידה”. בתגובה אמרה שרת המשפטים איילת שקד כי זילבר חצתה כל גבול. שקד שלחה ליועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט מכתב שבו ציטטה אמירות של זילבר נגד מדיניות הממשלה בוועדות הכנסת, וכתבה שזילבר מקדמת את עמדותיה הפוליטיות האישיות במקום מדיניות המשרד, בניגוד לתקנון שירות המדינה. היא הוסיפה שזילבר אינה רשאית להגיע לממשלה או לכנסת כנציגת משרד המשפטים, ושהיא מצפה כי תתפטר. מנדלבליט טען בתגובה כי העניין בסמכותו שלו ולא של שקד, ושהעניין נמצא בבדיקה, אך הורה לזילבר שלא תופיע כנציגת המדינה בדיונים בממשלה ובכנסת. כעבור כשבוע נזף מנדלבליט בזילבר, וכתב לה שכבר בעבר הוא שוחח עימה בגין "התבטאויות פומביות לא זהירות", אולם ההתבטאות האחרונה מלמדות שדבריו לא הופנמו. לדבריו התבטאות זו חרגה באופן ממשי ממרחב ההתבטאות הראוי ליועץ משפטי בשירות הציבורי. עם זאת מנדלבליט החליט שזילבר תחזור לייצג את עמדתו, לאחר תיאום עמדות איתו. מנגד שקד הודיעה כי לא תאפשר לזילבר לייצג את הממשלה בכנסת עד סוף מושב החורף. למעשה, מנדלבליט שלח יועצים משפטיים אחרים לייצג את עמדתו בדיון בוועדת חוקה חוק ומשפט בעניין חוק היועצים ובדצמבר הגיע בעצמו לדיון בוועדה לביקורת המדינה. במקביל התייצבה שקד בעצמה לדיון בוועדת הכלכלה והציגה את עמדתה מתוך כוונה לדבר במקומה של זילבר, הכפופה לשניהם. לדיון זה שלח מנדלבליט את זילבר כנציגתו. כשהחלה לדבר יצאה שקד מהמקום. יושב ראש הכנסת יולי אדלשטיין שלח לראשי ועדות הכנסת מכתב שבו התייצב לצדה של שקד וכתב: "לא נוכל בשום פנים ואופן להשלים עם מציאות שבה משרד ממשלתי מדבר בכמה קולות בוועדות הכנסת או כזו בה הדרג הפקידותי משמיע דעות מנוגדות לעמדה שקבע הדרג הנבחר". לעומת זאת התייצבו משפטנים אחדים לצידה של זילבר.
לאחר פרישתה משירות המדינה

לאחר פרישתה משירות המדינה החלה לשדר תוכנית ראיונות שבועית בגלי צה"ל בשם "מילים ומשפטים עם דינה זילבר". מרואייניה הראשונים היו כלת פרס ישראל מרים פרץ והסופר אלי עמיר. הצטרפה כעמיתה למרכז רובינשטיין לאתגרים חוקתיים.
עמדותיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בספרה ביורוקרטיה כפוליטיקה זילבר מציגה את תפיסתה בדבר הבעיה שעלולה להיווצר כאשר המחוקקים אינם לוקחים לידם את השליטה בחקיקה
ואת ההשפעה השלילית על תפקידם של המשפטנים בשירות הציבורי:
טענתי היא כי במדינה המנהלית חשיבותו של המנהל הציבורי ראשונה במעלה. לפיכך חשוב שהדרג הפקידותי יכיר בכוחו לעצב מדיניות בנושאים קרדינליים. המגמה החשובה היא העתקת מרכז הכוח השלטוני ויכולת ההכרעה המעשית בשאלות של מדיניות, מהדרג הפוליטי הנבחר לדרג הפקידותי הממונה. תהליכים אלו מתרחשים במסווה של נייטרליות ושל מומחיות אובייקטיבית, תוך עקיפת ההליך הדמוקרטי וסיכונו, מבלי ליתן דין וחשבון לציבור הרחב שגורלו נקבע בדרג הפקידותי.
התחום המשפטי הוא דוגמה לתחום בו שולטת שפה משלו, ההופכת נפוצה ומובנת יותר בחברה הממושפטת שלנו. השיח השורר בו הוא שיח פנימי של מומחיות. מונחים כמו סבירות ומידתיות הם חלק משיח פנימי של גילדה מקצועית. לאדם מן היישוב שאינו בעל השכלה משפטית אין אפשרות אמיתית לפצחו. באופן הזה מתאפשר המשכה של שליטת המומחים המרכזיים באופן קבלת ההחלטות. קבוצות אינטרס אחרות, הנעדרות את הכרת הקודים הנדרשים, אינן יכולות אפילו להתחרות בתנאים שווים על אפשרות עיצוב המדיניות.
במאמר שפרסמה בשנת 2017 כתבה זילבר:
ספריה ומאמריה

ביורוקרטיה כפוליטיקה, הוצאת נבו, 2006 – בספר זה ניתחה זילבר את המנגנון הביורוקרטי־מנהלי ומאפייניו ודנה בדילמות הדמוקרטיות במדינה המנהלית. היא הציעה להגביר את השימוש בהסדרים ראשוניים כהסדרים המשקפים את מדיניות הדרג המדיני ומכוונים את המשך היישום על ידי הדרג הבירוקרטי. כן המליצה זילבר לגוון את הרכבו של המנגנון המנהלי ולהכליל ציבורים, כך שתורחב ההשתתפות הציבורית של כלל המגזרים בפרויקט המדינתי. לדבריה הדבר יחזק את ההזדהות עם המדינה ויצמצם את הניכור כלפיה.
בשם החוק: היועץ המשפטי לממשלה והפרשות שטלטלו את המדינה, הוצאת כנרת, זמורה־ביתן, דביר, 2012 – ספר זה הוא מחקר היסטורי־משפטי שמספר את סיפורו של מוסד היועץ המשפטי לממשלה מאז קום המדינה ועד 2010. זילבר בחנה את תפקודו של היועץ המשפטי בשורה של אירועים מכוננים בהיסטוריה של מדינת ישראל והביאה את סיפורם האישי של היועצים.
"המון דברים יפים ראו עיניי": מחלקת הבג"צים כאתר של חינוך משפטי מעשי משפט ט(1) 2017 – המאמר מפרט את רכיבי האתוס שבעזרתם ראוי להיות מעוצב משפטן ציבורי.
שורשים במשפט (2020) (עורכת) – ספר מאמרים מאת בכירים ועובדים במשרד המשפטים בנושא אבני דרך במשפט הישראלי. גרסה מקוונת של הספר.
"הכרזת העצמאות שלי" שורשים במשפט 19 (דינה זילבר עורכת, 2020), הוצאת נבו.
פרסים והוקרה

2017 – זכייה בפרס "נשים בחזית 2017" בקטגוריית ממשל ופוליטיקה של אתר סלונה
2018 – קבלת אות הוקרה ע"ש עו"ד ליאון צ'רני של פורום דבורה: נשים במדיניות חוץ וביטחון לאומי
2019 – זילבר קיבלה, עם הפעילה החברתית עוה"ד אינסאף אבו שארב, את פרס מגן השקיפות מעמותת שקיפות בינ"ל ישראל.
2020 – זכייה בפרס גורני עם עוה"ד איל ינון; זכייה בתואר אבירת איכות השלטון בקטגוריית הרשות המבצעת של התנועה לאיכות השלטון.
פעילות ציבורית

2000 – נציגת פרקליטות המדינה בפורום למעמד האישה במשרד המשפטים
2002–2005 – חברת אקדמיה של פרס התיאטרון הישראלי
2004–2005 – חברת תת־ועדה לענייני חקיקה בחינוך של כוח המשימה הלאומי לקידום החינוך (ועדת דברת)
2005 – ממונה על איכות השירות בפרקליטות המדינה
2005–2012 – חברות במועצה לביקורת סרטים
2015 – ראש הצוות לטיוב השמירה על הסוד הביטחוני (התמודדות עם תופעת שיח בכירים לשעבר עם סופרי צללים)
Infer.NET

| --- | --- |

 מפתח:  מיקרוסופט, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 נכתבה בשפות:  סי שארפ 
 סוג רישיון:  רישיון MIT 
 קוד מקור:  https://github.com/dotnet/infer 
 dotnet.github.io/infer/
 
Infer.NET היא ספריית קוד חופשי ופתוח ללמידת מכונה בטכנולוגיית NET. היא תומכת בהפעלת הסקת בייסיאנית במודלים גרפיים וניתן להשתמש בה גם עבור תכנות הסתברותי.
מאפיינים

לְהַסִיק. NET פועלת לפי גישה מבוססת מודלים ומשמשת לפתרון סוגים שונים של בעיות למידת מכונה כולל בעיות סטנדרטיות כמו סיווג, המלצה או אשכולות, פתרונות מותאמים אישית ובעיות ספציפיות לתחום. הספרייה משמשת בתחומים שונים ובעיקר ביואינפורמטיקה, אפידמיולוגיה, ראייה ממוחשבת ואחזור מידע.
פיתוח הספרייה החל על ידי צוות במרכז המחקר של מיקרוסופט בקיימברידג', בריטניה ב-2004. היא שוחררה לראשונה לשימוש אקדמי ב-2008 ומאוחר יותר בקוד פתוח ב-2018. בשנת 2013, מיקרוסופט זכתה בפרס USPTO של פטנטים לאנושות בקטגוריית טכנולוגיית מידע עבור Infer.NET והעבודה שלה בטכניקות למידת מכונה מתקדמות.
Infer.NET משמש באופן פנימי ב-Microsoft כמנוע למידת מכונה בחלק מהמוצרים שלהם כגון Office, Azure ו־Xbox.
קוד המקור מורשה תחת רישיון MIT וזמין ב-GitHub. הוא זמין גם כחבילת NuGet.
ראו גם

למידת מכונה
ML.NET
הערות שוליים

↑  "Microsoft's popular machine learning framework Infer.NET goes open source".
↑  Bandyopadhyay, Avimanyu. "Microsoft Open Sources Infer.NET AI Framework [For Humanity]".
↑  Speed, Richard. "Microsoft open-sources Infer.NET AI code just in time for the weekend". www.theregister.com.
↑  Speed, Richard. "Microsoft open-sources Infer.NET AI code just in time for the weekend". www.theregister.com.
↑  "2013 Award Recipients". www.uspto.gov.
↑  "Microsoft Wins "Patents for Humanity" Award For Infer.NET From USPTO".
↑  Krill, Paul (9 באוקטובר 2018). "Microsoft open-sources Infer.Net model-based machine learning". InfoWorld. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "dotnet/infer". 3 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Infer.Net 2.4.0". www.nuget.org.
יום זכויות האדם

| --- | --- |

 מדינה:  בין־לאומי 
 סוג:  מועד בין-לאומי 
 סיבה:  זכויות האדם 
 מועד
 תאריך:  10 בדצמבר
 
בול מולדובני לציון יובל 50 להכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם
יום זכויות האדם מצוין ברחבי העולם ב-10 בדצמבר מדי שנה מאז 1950.
ב-10 בדצמבר 1948 נחתמה באספה הכללית של האו"ם ההכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם. ההכרזה, שנוסחה על רקע הזוועות של מלחמת העולם השנייה, מנסחת את עקרונות היסוד של זכויות האדם בעולם ומהווה תשתית לחוקות של מדינות רבות, ובסיס חשוב במשפט הבינלאומי. יום זכויות האדם הבינלאומי צוין לראשונה ב-1950, נוכח החתימה על ההכרזה מצד מירב המדינות החברות בארגון.
רקע

ב-10 בדצמבר 1948 נחתמה באספה הכללית של האו"ם ההכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם. ההכרזה, שנוסחה על רקע הזוועות של מלחמת העולם השנייה, מנסחת את עקרונות היסוד של זכויות האדם בעולם ומהווה תשתית לחוקות של מדינות רבות, ובסיס חשוב במשפט הבינלאומי. יום זכויות האדם הבינלאומי צוין לראשונה ב-1950, נוכח החתימה על ההכרזה מצד מירב המדינות החברות בארגון.
מטרה

מטרת היום היא להזכיר ולהנציח את הכרזת זכויות האדם, ולהעלות את המודעות בקרב האוכלוסייה לזכויות היסוד הטבעיות שיש לכל אדם ואדם מרגע לידתו ועד מותו, ובהן: הזכות לחיים ולביטחון, לחירות, לשוויון, לכבוד, לרמת חיים נאותה, לחינוך ולעבודה.
ציון יום זכויות האדם ברחבי העולם

ארגונים רבים ברחבי העולם הפועלים למען זכויות אדם יוזמים אירועים מיוחדים לציון יום זה. באוסלו, מוענק פרס נובל לשלום ביום זה.
בשנת 1983 תקופת השלטון הצבאי בארגנטינה הסתיימה, והנשיא הנבחר ראול אלפונסין בחר את יום זכויות האדם כיום השבעתו, כסימן לעידן חדש ודמוקרטי במדינה, לאחר שנים רבות של דיכוי. מאז, נשיאי ארגנטינה מושבעים בתאריך זה.
בשנת 2007 עמד יום זה בסימן הזכות לבריאות, ובשנת 2008 בסימן מלאת 60 שנה להכרזה האוניברסלית. בשנים 2009–2010 "קץ לאפליה" היה הנושא המרכזי ליום זכויות האדם. בשנה זו נקראו קולות בעד זכויות להט"ב. בשנת 2014 נקבע הסלוגן "זכויות אדם 365" ובשנת 2015 "הזכויות שלנו, החירויות שלנו, תמיד".
ציון יום זכויות האדם ברחבי העולם > ציון יום זכויות האדם בישראל

בישראל מצוין מדי שנה יום זכויות האדם במערכת החינוך, ובין היתר מפרסם משרד החינוך מדי שנה, בשיתוף עם האגודה לזכויות האזרח, כרזה המתמקדת באחת מזכויות האדם המוכרות. כמו כן, מקיימת האגודה לזכויות האזרח בכל שנה שורת אירועים לציון היום, ובהם יום עיון בכנסת.
בשנים 2009–2012 נערך ביום זה מצעד זכויות האדם בתל אביב, אותו ארגנה האגודה לזכויות האזרח, בהשתתפות ארגונים רבים של החברה האזרחית.
ראו גם

היום הבינלאומי לתמיכה בקורבנות עינויים
הערות שוליים

↑  כנס על הזכות לחיות בכבוד, האגודה לזכויות האדם והכנסת, 5.12.2017
ערך זה הוא קצרמרבנושא סוציולוגיה ובנושא האומות המאוחדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.