stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יהדות ארצות האסלאם במלחמת ששת הימים
לוב

בשנת 1967 מנתה קהילת יהודי לוב כ- 4500 יהודים. עוד בטרם מלחמת ששת הימים, קהילה זו סבלה מהתנכלויות ויחס מפלה מהחברה בלוב. יחס זה הושפע רבות מפעולות הסתה כנגד היהודים בעולם הערבי,  מהסכסוך הישראלי-ערבי, מהצטרפותה של לוב לליגה הערבית ועוד. עם פרוץ מלחמת ששת הימים פרצו פרעות קשים ביותר ופרעות אלימות ביהודי לוב. קהלים שלמים החלו ברדיפת היהודים. הפורעים הביאו לידי רציחתם של יהודים בהשלכתם ממרפסות הבתים. חנויותיהם ובתי עסקיהם של היהודים נופצו, נבזזו ונשרפו. בתי הכנסת של הקהילה היהודית חוללו ונשרפו עד היסוד. הרדיפות לוו בקריאות שטנה נגד היהודים וישראל. יהודי לוב נאלצו להתפנות מבתיהם ופונו לבסיס צבאי לובי- מחנה "גורג'י" בפאתי טריפולי. חלק מהיהודים שנשארו להתגורר בעיר הסתגרו בביתם. עם היוודע על תבוסת מדינות ערב במלחמת ששת הימים, החלו מתגברות הפרעות נגד היהודים. כ-18 יהודים נרצחו ובתי יהודים רבים נבזזו ונהרסו. במהלך הפרעות נרצחו שתי משפחות על ידי קצין לובי. הקצין שיטה באותן משפחות כי יוביל אותן למחסה מן הפוגרומים, ובפאתי העיר טריפולי רצח את כל בני המשפחות, 13 נפשות במספר. הפרעות התרחשו במהלך שבוע הזדהות בפלסטינים אשר הוכרז ב-3 ביוני ונמשך מה-5 עד 12 ביוני, בתמיכת ממשלת לוב והמיעוטים במדינה. בתאריך ה-17 ביוני שלטונות לוב אישרו ליהודים להגר זמנית מן המדינה לאיטליה. כ-4000 יהודים שמו פעמיהם אל עבר חוף המבטחים באיטליה. יהודים אלו אחזו בתקווה כי ההגירה הייתה זמנית עד הרגעות הרוחות, אך כאשר הגישו בקשה להארכת דרכונם הלובי לא קיבלו מענה.
סוריה

ערב מלחמת ששת הימים קהילת יהודי סוריה מנתה כ- 4300 איש. יהודי סוריה סבלו מיחס עוין מצד החברה הסורית והממשל עוד בטרם פרוץ מלחמת ששת הימים. עם פרוץ המלחמה הומטרו מטחי אבנים על בית כנסת, אך הוא לא חולל. פרעות והפגנות התחוללו בסוריה כנגד הקהילה היהודית. בקאמישלי נרצחו כ-57 יהודים בפרעות. שיכון היהודים לצד פליטים פלסטינים הגביר את חשש היהודים מפני התפרעויות. הפליטים הפלסטינים התנכלו ליהודים, איימו עליהם וביצעו מספר מעשי פשיעה כנגדם. צעירים פלסטינים חמושים פרצו לבתי היהודים וחיפשו אחר טייס ישראלי אשר צנח בסוריה, בעקבות שמועה שהופצה בקרב תושבי דמשק. במהלך החיפושים האלימים נהרג רופא יהודי. נערות יהודיות היו נתונות למעשי אונס רבים. יהודי סוריה חששו לצאת מביתם לאור רוחות השנאה נגדם. בעקבות הפסדה של סוריה במלחמת ששת הימים, הותקנו תריסר תקנות חדשות על היהודים בסוריה. בין היתר נאסר עליהם להגר מסוריה, להרחיק לכת מרחק של יותר משלושה קילומטרים מביתם, לצאת מביתם החל משעות הלילה, תעודות זהותם סומנו בחותמת מיוחדת ליהודים וכדומה. השלטונות בסוריה חייבו למנות מנהל מוסלמי בכל בתי הספר בסוריה. יהודי סוריה לא הורשו להגר מהמדינה במשך שנים ארוכות על אף הלחץ הבין לאומי הרב. רק בשנת 1991 אישר הממשל בסוריה ליהודי סוריה להגר מן המדינה, פרט לישראל.
תוניסיה

קהילת יהדות תוניסיה מנתה כ- 20,000 יהודים ערב מלחמת ששת הימים. במשך שנים מספר התעצמה בתוניסיה התנגדות ליהודי המדינה, ברוח המשבר הערבי ישראלי ובצל המשבר הכלכלי במדינה. תהליך זה הוביל לשיעורי הגירה הולכים וגוברים עם חלוף השנים. עם פרוץ מלחמת ששת הימים החלו פרעות בקהילה היהודית. הפורעים שרפו את בית הכנסת המרכזי, פורץ ושורף חנויות ובתי עסק יהודים, מחריב כתבי דת ומגילות יהודיות ומעלה באש מוסדות יהודים. במהלך הפוגרומים יהודי אחד ונהרג ויהודים רבים נפצעו. ראשי הממשל בתוניסיה עמדו לצד היהודים, הבטיחו להגן עליהם, לפצותם על הנזקים הכבדים שספגו ולהעמיד לדין את הפורעים. שגריר תוניסיה בפריס התנצל בפני היהודי תוניסיה בצרפת על המאורעות הקשים. ורשויות הדין והמשפט בתוניסיה העמידו לדין שני פורעים אשר היו מעורבים בהצתת בית הכנסת הגדול, ופורעים נוספים אשר פגעו בקהילה היהודית ובשגרירויות שונות ברחבי תוניסיה. על אותם פורעים הוטלו עונשי מאסר ועבודות פרך. מרבית הקהילה היהודית היגרה מתוניסיה לאחר אירועי מלחמת ששת הימים.
סיכום

מלחמת ששת הימים הובילה לגל הגירה רחב ממדים של יהודים מכלל ארצות ערב, ולמעשה מסמלת את קצן של קהילות עשירות ועתיקות יומין אלו. דיון הגדרת מהגרים אלו כפליטים נידון במשך שנים ארוכות. בשנת 2010 נחקק "חוק לשמירה על זכויותיהם לפיצוי של פליטים יהודים יוצאי ארצות ערב ואיראן", במסגרתו מוגדרת דמותו של הפליט מארצות האסלאם וזכויותיו בנושא פיצויים על רכושו שהוחרם.
לקריאה נוספת

יהדות ארצות האסלאם
התליות בבגדאד (1969)
פליטים יהודים ממדינות ערב
הערות שוליים

↑  עיתון "מעריב", גואה גל הרדיפות והטרור נגד היהודים בארצות ערב
↑  חבר הכנסת שלמה כהן- צידון, התפרעויות נגד היהודים בארצות ערב (עמ' 133-138), באתר ארכיון המדינה, ‏21.6.1967
↑  על המשמר, יהודי ארצות ערב שואפים לצאת, ‏11/12/1968
1 2 3 4 5 6  צבי גבאי, יהודי ערב בעקבות "מלחמת ששת הימים", ‏1967
↑  דוד סיטון, הקהילות הספרדיות בימינו, ועד העדה הספרדית בירושלים, 1974, עמ' 20
↑  חבר הכנסת אשר חסין, התנפלויות על יהודים בארצות ערב (עמ' 126-132), באתר ארכיון המדינה, ‏21.6.1967
↑  תולדות קהילת יהודי עיראק, באתר והגדת לבנך (ארכיון)
↑  דוד סיטון, הקהילות הספרדיות בימינו, ועד עדת הספרדים בירושלים, 1974, עמ' 11-20
1 2 3  נתן ויינשטוק, נוכחות כה ארוכה, הוצאת בבל ומשכל הוצאה לאור, 2014, עמ' 217-218
↑  חורבן קהילות ארצות ערב: האסון שנגנז - תכלת, באתר tchelet.org.il
1 2 3 4  מרטין גילברט, תרגום: לבנה זמיר, באוהלי ישמעאל, כנס הפקות, 2013, עמ' 274-275
1 2 3  ועד יהודי ארצות ערב, סיכום דיווחים מקהילות יהודי ארצות האסלאם (עמ' 153-157), באתר ארכיון המדינה, ‏16.06.1967
1 2 3  דוד סיטון, הקהילות הספרדיות בימינו, ועד עדת הספרדים בירושלים, 1974
1 2 3  ועד יהודי ארצות הברית, סיקור קהילות יהודי ארצות ערב לאחר מלחמת ששת הימים (עמ' 143-147), באתר ארכיון המדינה, ‏15.06.67
↑  הסדנה להיסטוריה חברתית, החזיתות הבלתי צפויות של מלחמת ששת הימים: חיסול קהילת יהודי לוב - הסדנה להיסטוריה חברתית, באתר הארץ, 13 ביוני 2017
↑  יעקב חג'ג' לילוף, הפרעות בלוב (1967,1948,1945) רקע, מהלך, תוצאות ותגובות, באתר מרכז מורשת יהודי לוב
↑  דוקטור אריה כהן, יהודי סוריה ולבנון- מצבם והמאבק להצלתם
| מלחמת ששת הימים |
| --- | --- | --- |
| רקע | פעולת סמוע • יום הקרבות של 7 באפריל 1967 • הנאום המגומגם • מרד הגנרלים • מבצע לשון אדומה |  |
| החזית המצרית | מבצע מוקד • קרב אום-כתף • קרב הג'יראדי • קרב חניון הלילה של גדוד 19 • פעולת אלכסנדריה • פעולת פורט סעיד • קרב רפיח • קרב מוצב אל-קובה • תפיסת שארם א-שייח' |  |
| החזית הירדנית | הקרב על גבעת התחמושת • המערכה על ירושלים • כיבוש צפון השומרון |  |
| החזית הסורית | הקרב על קלע וזעורה • קרב תל עזזיאת • קרב תל פאחר |  |
| אישים | לוי אשכול • משה דיין • יצחק רבין • מרדכי הוד • דוד אלעזר • עוזי נרקיס • ישעיהו גביש • מוחמד סידקי מחמוד • סולימאן עיזאת  • עבד אל-חכים עאמר • מוחמד פאוזי • גמאל עבד אל נאצר • חוסיין, מלך ירדן |  |
| כללי | ישראל במלחמת ששת הימים • יהדות ארצות האסלאם במלחמת ששת הימים • צבא ההגנה לישראל במלחמת ששת הימים • הצבא המצרי במלחמת ששת הימים |  |
| בינלאומי | החלטה 233 • החלטה 234 • החלטה 235 • החלטה 236 • החלטה 237 • החלטה 240 • החלטה 242 |  |
| בתרבות | בתרבות הישראלית • ירושלים של זהב • ירושלים של ברזל • משה דיין, יצחק רבין ועוזי נרקיס בשער האריות • תצלום הצנחנים בכותל המערבי • גבעת התחמושת |  |
| תיעוד והנצחה | יום הנכסה • יום ירושלים • אות מלחמת ששת הימים • גבעת התחמושת • אנדרטאות בירושלים • אנדרטה לחללי עוצבת השרון • אנדרטה לנופלי חטיבה 5 • אנדרטת אוגדת הפלדה • האנדרטה לחללי חטיבה 45  • טקס האזכרה לזכר חללי מלחמת ששת הימים ומלחמת ההתשה |  |
אנדרטה ברמת גן, לזכר יהודי עיראק שהוצאו להורג בידי שלטונות עיראק
יועץ עסקי

יועץ עסקי הוא כל אדם העוסק במתן שרותי ייעוץ בתחום תכנון, קביעת מדיניות וליווי פעילויות עסקיות.
היועץ העסקי הוא בעל ידע והשכלה רחבה בתחומי הניהול והעסקים, כשמקובלות התמחויות רבות ושונות כגון: שיווק, מימון, עסקים משפחתיים, לוגיסטיקה, מערכות מידע, אסטרטגיה, שיקום והבראת עסקים, קמעונאות, עסקים קטנים ובינוניים ועוד. בנוסף קיימות התמחויות לפי תעשייה כגון: מלאכה זעירה, תעשייה מסורתית והיי-טק.
כחלק מהתהליך היועץ ראשית יבחן את המצב הקיים בחברה או בארגון (בתחום הכלכלי, בדרכי העבודה של החברה ובפוטנציאל הגלום בעסק). לאחר מכן היעדים אליהם שואף הארגון להגיע ויחד יבנו תוכנית עבודה שתוביל להשגת היעדים באמצעות כלים ניהוליים, נקודות הסתכלות חדשות על בעיות קיימות ועוד. תהליך הייעוץ נעשה בדרך כלל בשלבים, באמצעות פגישות עבודה בתדירות קבועה.
מקצוע הייעוץ העסקי בישראל

תחום הייעוץ הניהולי כולל מגוון רחב של דיסציפלינות הרלוונטיות לניהולם של ארגונים עסקיים ו\או ציבוריים, ובהן ייעוץ אסטרטגי, ייעוץ עסקי, ייעוץ כלכלי, ייעוץ ארגוני, ייעוץ בתחומים כמערכות מידע, ניהול לאיכות כוללת, שירות וניהול קשרי לקוחות - וכיוצא בזה. בישראל קיימת פעילות ענפה בתחומים אלו לאורך עשרות שנים הן על ידי המט"ים (מרכזי טיפוח יזמות) והן על ידי יועצים עצמאים וחברות ייעוץ פרטיות.
לשכת היועצים העסקיים והניהוליים בישראל - מהווה את הגוף היציג של היועצים העסקיים והניהוליים בישראל והיא חברה מן המניין בארגון הגג ל.ה.ב (לשכת ארגוני העצמאים והעסקים בישראל).
מקצוע הייעוץ העסקי בישראל > חוקיות

נכון ל-2018, תחום הייעוץ העסקי אינו מוסדר בחוק בישראל, אלא נמצא בשלבי חקיקה ומפורט בהגדרת מקצוע הייעוץ העסקי בישראל (מתוך הצעת חוק הסדרת הייעוץ בייעוץ עסקי, התשס"ז-2007) איסור ייעוץ בלא רישיון.
תנאי הסף ליועץ עסקי החבר בלשכת היועצים העסקיים והניהוליים בישראל כוללים:
יועץ עסקי יהיה אקדמאי בתחומי הכלכלה, מנהל עסקים, פסיכולוגיה, התנהגות ארגונית, תעשייה וניהול או חשבונאות, במוסד המוכר על ידי המועצה להשכלה גבוהה ובעל ניסיון של 3 שנים בניהול עסק בתחומו ו/או מתן ייעוץ עסקי, כשלפחות מחצית מתקופת הניסיון המקצועי הייתה בישראל.
בעל תואר אקדמי אחר יוכר כיועץ עסקי, במידה והיו לו 6 שנות ניסיון מקצועי בתחומו, כשלפחות מחצית מתקופת הניסיון המקצועי הייתה בישראל.
אדם ללא תואר אקדמי יוכר כיועץ עסקי, במידה ולו 10 שנות ניסיון מקצועי בתחומו, כשלפחות מחצית מתקופת הניסיון המקצועי הייתה בישראל.
תושב ישראל שמלאו לו 21 שנים.
ראו גם

ייעוץ אסטרטגי
עסק
הערות שוליים

↑  הצעת חוק הסדרת הייעוץ בייעוץ עסקי, התשס"ז-2007
↑  תנאי סף - לשכת היועצים בישראל
| מנהל עסקים |
| --- | --- | --- |
| תחומים | ניהול • מימון • שיווק • חשבונאות • התנהגות ארגונית • אסטרטגיה עסקית • מערכות מידע • יזמות • לוגיסטיקה • חקר ביצועים • קבלת החלטות |  |
| מושגים כלליים | ניהול סיכונים • אסטרטגיה תפעולית • ייעוץ אסטרטגי • SWOT • קרן הון סיכון • תוכנית עסקית • נתח שוק • משאבי אנוש • יועץ עסקי • דירקטוריון • מנכ"ל |  |
| אישים בולטים | פיטר דרוקר • הנרי מינצברג • פרדריק טיילור • ויליאם שארפ • הנרי פורד • מילטון פרידמן • מייקל פורטר |  |
| מוסדות לימוד ומחקר בולטים | הרווארד • וורטון • סטנפורד •  MIT • קלוג • דיוק (פיוקווא) • INSEAD • בית הספר לעסקים של לונדון |  |
| שיטות מחקר | אתנוגרפיה • מחקר איכותני  • מחקר כמותי  • ניתוח אירוע • ניתוח נתוני ארכיון • ניתוח תוכן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4187039-6  NARA: 10637166
יוחאי מטוס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  28 בנובמבר 1977 (בן 46) 
 מקום לימודים:  בצלאל
 תחום יצירה:  אמן חזותי
 
יוחאי מטוס (נולד ב-28 בנובמבר 1977), הוא אמן רב תחומי ישראלי. מטוס החל את דרכו כאמן רחוב בעבודותיו עוסק במרחב ציבורי, מגדר ואור. בשנים האחרונות, בשיתוף עם האמן הבינתחומי חיים ויטלי כהן, ייסד מטוס את ליין המסיבות התל אביבי Kok Schok, שהפך לזירת אמנות, אופנה ופרפורמנס אלטרנטיבית עולה בחיי הלילה של תל אביב. בשנת 2018, מטוס ביקש לבצע עזיבה סופית מזירת האמנות העכשווית וממעמדו כאמן פעיל על ידי הכרזתו כ״אמן לשעבר״.
ביוגרפיה

מטוס סיים בשנת 2004 את לימודיו במחלקה לתקשורת חזותית בבצלאל. את תחילת דרכו כאמן מטוס עשה כאמן רחוב, לאחר מכן עבר להציג בגלריות פרטיות ובמוסדות ציבוריים בארץ וברחבי הארץ והעולם.
ביוגרפיה > פעילותו האמנותית

עבודותיו של יוחאי מטוס עוסקות בייצוג עצמי במדיום של צילום, פיסול ווידאו ומייצרים עומס של דימויים מהשפה הקווירית המורכבת מחומריות זולה ומתכלה דוגמת נאונים נצנצים ואריחי קרמיקה. הצבעוניות הקאמפית במופגן, הופכת את האסתטיקה הקווירית הצוהלת למפגן אנדרלמוסי הגובל בביזאר ומתרגמת לזהות גברית אחרת במרחב. התוצר הסופי מגולם בזוהָר תלוש ומרופט, המייצג את היפוכו הקוטבי של עיקרון הצבירה הבורגני.
בפרויקט שלטי הרחוב התערב מטוס יחד עם מיכל צדרבאום. באתרים שונים במרחב הציבורי, וזאת באמצעות לבבות מפוקסלים שקישטו פינות רבות בעיר. העבודה "לב שבור" (2007), היא אחת מן ההתערבויות הפיראטית הבולטות שנוצרו בסדרה זו. העבודה מתעדת הרס של לב גדול שנבנה מאריחי קרמיקה אדומים בשדרות רוטשילד בתל אביב ואף הפך לנקודת ציון בעיר. כפי שתיאר זאת מטוס בריאיון לדנה גילרמן בעיתון הארץ "ברחוב יש הרבה אנשים שאוהבים אמנות ולא יודעים את זה אפילו. חלקם פוחדים להיכנס לגלריות, אבל ברחוב הפחד הזה לא קיים"
עבודותיו > עבודות רחוב

מטוס יצר שלטי רחוב קומיים, הדביק לב גדול מקרמיקה על המדרכה בשדרות רוטשילד ועל מדרגות בניין העירייה בכיכר רבין, וצייר ציורי רחוב שונים שחלקם עוד קיימים וחלקם דהו או נמחקו. בהתייחסות לעבודות הרחוב אמר שהוא שואף לגרום לצופה לחייך. "מה שתיארתי כחיוך של הצופה נולד בתקופה שגרנו בירושלים ולא ממש הסתדרנו עם העיר. חשבנו שאם ניתן לעיר מתנה אולי נסתדר יותר טוב".
עבודותיו > מאור עיני

מיצב תאורה שהוצב באכסדרה של תיאטרון ירושלים במהלך פסטיבל ישראל, 2017. באמצעות נאונים יצר מטוס דיוקן עצמי מוגדל שעסק בכוחו של היחיד במרחב.
עבודותיו > בראש ערוף - תערוכת יחיד

תערוכת יחיד (גלריה דולינגר, אוצרת דליה מרקוביץ', 2008)
התערוכה עוסקת בציר המתח גברי-נשי. דימויי גבריות ונטייה מינית מנקודת מבט ביוגרפית. העבודות מתכתבות עם ייצוגים של אסתטיקה קווירית, טראש פופי ואמנות רחוב. פניו של האחר – פניה של האחרוּת – מתפקדים כאתר אותנטי, ייחודי, שהוא "מעבר לכול תיאור". הכוח הייצוגי הטמון בהם, מעניק חרך הצצה ייחודי אל נבכי "האני האותנטי", אך בה בעת הוא מרמז, כפי שעולה משם התערוכה, כי האותנטי מתקשה להתאקלם במערך הייצוגים הנורמטיבי. הפורטרטים נרקחו ברובם משברי איברים, קולאז'ים סוריאליסטיים, ציפוי לכה ונצנצים כחולים. לצד עבודות הדיוקן, ניצב נוף מפוברק המשמש כתפאורה של האירוע כולו. הנוף מורכב משני דולפינים מלאכותיים, ושקיעה בצבעי פסטל. הדולפינים שפוסלו מפורצלן, מזנקים אל ריק פרודי, כשהם נוטפים שכבה בוהקת של נצנצנים שהתקרשו. השפיכה הנוצצת, הכחולה, העצלה, של החומר המתכלה והזול, מעצימה את המתיקות הסכרינית המיוחסת לחיית המחמד הימית. כזהו גם הפוסטר הישן, המשחזר דימויים חבוטים של גלים מלטפים ושקיעה רומנטית. התמונה הכוללת מוסרת לצופה את "גן העדן האבוד", המתענג באירוניה גלויה על הבדיה האסתטית המפורשת שהוא חושף לראווה.
השכלה

2001-2004 תואר ראשון בתקשורת חזותית, בצלאל - אקדמיה לאמנות ועיצוב
תערוכות יחיד

2014: "Leftover Paradise" גלריה שפייר, תל אביב אוצרת: דנה גילרמן
2012:"Background Sceneries” המוזיאון לאמנות עכשווית, סנטיאגו, צ'ילה
2008: “בראש ערוף" גלריה דולינגר, תל אביב, אוצרת: דליה מרקוביץ'
תערוכות קבוצתיות

2012: "Re:visiting Rockefeller”, מוזיאון ישראל, ירושלים, אוצרות: ינאי סגל וסאלי הפטל נוה
2012: "שעת הקסם", מוזיאון אשדוד לאמנות, אשדוד, אוצרות: יעל עמית
2012: "נקודת מגע", מוזיאון ישראל, ירושלים, אוצרות: רננה רז
2012: "ÜberKitsch", בית בנימיני, תל אביב, אוצר: רועי מעין
2011: "בפנים", מוזיאון תל אביב ביתן הלנה רובינשטיין, אוצרת: טל לניר
2011: "WONDERLAND", גלריה קו 16, תל אביב, אוצרת: סאלי הפטל נוה
2009: "בבואת נרקיס", גלריה P8, תל אביב, אוצר: רון ברטוש
2009: "כתם עיוור", מוזיאון פתח-תקוה, פתח-תקוה, אוצרות: כרמלה יעקובי וולק, עינת מנוף
2008: "העורף", הביאנלה לאמנות עכשווית, מוזיאון הרצליה, אוצר: יהושע סימון
2007: "הים האחר", בית האמנים, ירושלים, אוצרת: דליה מרקוביץ', קציעה עלון
2007: "לא תִראו", גלריה אום אל פחם, אום אל פחם, אוצרת : מורן שוב
2006: "חורשה זמנית", גלריה בית האדריכל, יפו, אוצרות: דליה מרקוביץ', נעמה מישר
2006: "הווה עכשיו", רידינג 5, תל אביב, אוצרות: ד"ר טל בן-צבי
2006: "יד רוחצת יד", גלריה בצלאל, תל אביב, אוצרות: אלונה רודה
הערות שוליים

↑  דנה גילרמן, קיר אמן: יוחאי מטוס, באתר הארץ, 27 ביוני 2008
↑  יונתן אמיר, לא אני התחלתי עם האלימות, באתר חוסר סדר מאורגן, ‏25/06/2008
↑  מאור עיני - יוחאי מטוס, באתר הבמה, ‏2017
↑  דר' דליה מרקוביץ, דליה מרקוביץ על יוחאי מטוס – "בראש ערוף", באתר מתי שמואל, ‏06/07/2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007364564905171
טקס פרסי אוסקר ה-94

| --- | --- |

כרזה רשמית של הטקס
 תאריך:  27 במרץ 2022
 מיקום:  תיאטרון דולבי הוליווד, לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
 מנחים:  רג'ינה הול איימי שומר ונדה סייקס
 רשת שידור:  ABC
 אורך הטקס:  222 דק' 
 מספר המועמדויות הרב:  כוחו של הכלב (12)
 →93 95← פרס אוסקר
 
טקס פרסי אוסקר ה-94, המוגש על ידי האקדמיה האמריקאית לקולנוע, במסגרתו הוענקו פרסי אוסקר בקטגוריות הפרס השונות עבור סרטי קולנוע שיצאו בין מרץ 2021 לדצמבר 2021. הטקס התקיים בתיאטרון דולבי בהוליווד, לוס אנג'לס, קליפורניה ב-27 במרץ 2022.
המועמדויות הוכרזו ב-8 בפברואר 2022 על ידי השחקנים טרייסי אליס רוס ולזלי ג'ורדן.
הטקס

בשל ההשפעה המתמשכת של מגפת הקורונה על הקולנוע, קריטריוני הזכאות מטקס פרסי אוסקר ה-93 נשארו בתוקף - כגון אלו על סרטים שלא יצאו לאקרנים או שהופצו בבתי קולנוע נבחרים. תקופת הזכאות הסתיימה, כרגיל, ב-31 בדצמבר 2021; מכיוון שפרסי האוסקר ה-93 נדחו כדי לאפשר הארכה של חודשיים של הזכאות עד סוף פברואר 2021, רק סרטים שיצאו לאקרנים מאז 1 במרץ 2021 היו זכאים למועמדות.
ההצבעה למועמדויות הסתיימה ב-1 בפברואר 2022. המועמדויות התפרסמו ב-8 בפברואר 2022, על ידי טרייסי אליס רוס ולזלי ג'ורדן. הטקס צפוי להתקיים ב-27 במרץ 2022 בתיאטרון דולבי. דווח כי התאריך נבחר כדי לא להתנגש עם אולימפיאדת החורף 2022 בבייג'ינג (שנערכה בין 4 ל-20 בפברואר 2022), והסופרבול LVI (שנערך באזור לוס אנג'לס ב-13 בפברואר 2022).
באפריל 2020, הודיעה האקדמיה כי בקטגוריית הסרט הטוב ביותר בטקס יהיו 10 מועמדים; מאז טקס פרסי אוסקר ה-84, בין חמישה לעשרה סרטים היו מועמדים בקטגוריה, על סמך תוצאות תהליך ההצבעה. הכמות המינימלית של מוזיקה מקורית הנדרשת לזכאות בקטגוריית הפסקול המקורי הטוב ביותר הופחתה מ-60% ל-35%. הגשת מועמדות לשיר המקורי הטוב ביותר הוגבלה לחמישה שירים לסרט. לתהליך המועמדות לקטגוריית הסאונד הטוב ביותר הוכרז מעתה סיבוב מקדים עם 10 מועמדים. בנוסף, רשימות המועמדים הקצרות יורחבו מ-10 ל-15 סרטים בקטגוריות הסרט הקצר הטוב ביותר, הסרט התיעודי הקצר הטוב ביותר והסרט המונפש הקצר הטוב ביותר.
באוקטובר 2021, מפיק הסרטים וויל פאקר נשכר להפיק את הטקס. שיילה קואן, ראש הסגל של חברות ההפקה שלו, נבחרה כמפיקה שותפה. ב-11 בינואר 2022, נשיא תוכני המקור של הולו וABC, קרייג ארוויץ', אישר כי לטקס יוקצה מנחה לראשונה מאז 2018.
ב-11 בפברואר 2022, האקדמיה הודיעה על מספר שינויים, ביניהם החלטה לפיה תוכרז קטגוריה של פרס "חביב הקהל" אשר שייקבע בטוויטר ובנוסף תנחינה את הטקס מספר מנחות, לראשונה מאז טקס פרסי אוסקר ה-83. ב-14 בפברואר 2022 נחשפו שלוש המנחות: רג'ינה הול, איימי שומר וונדה סייקס.
הטקס > תקרית הסטירה של ויל סמית'–כריס רוק

במהלך הטקס התרחש אירוע חריג, כשהקומיקאי כריס רוק עלה לבמה להציג את פרס האוסקר לסרט התיעודי הטוב ביותר. רוק התבדח על חשבונה של ג'יידה פינקט סמית', אשתו של השחקן ויל סמית, שסובלת מאלופציה אראטה ונאלצת לגלח את שיערה. בתגובה עלה סמית על הבמה וסטר לרוק, וכשחזר למקומו, צעק לעבר רוק "שמור את השם שלי אשתי מחוץ לפה המזוין שלך". בהמשך התנצל סמית על התקרית בפני חברי האקדמיה ושאר המועמדים לפרס, אך לא בפני רוק. סמית' התנצל בפני רוק ביום שלמחרת הטקס. ב-1 באפריל, סמית' הודיע על התפטרותו מהאקדמיה לקולנוע. שבוע לאחר מכן, ב-8 באפריל, מסרה האקדמיה את החלטתה להשעות את סמית' למשך עשר שנים מהשתתפות בכל אירוע שיתקיים מטעמה, לרבות טקסי אוסקר. עם זאת, הוא יוכל להיות מועמד ולזכות בפרס בזמן ההשעייה.
זוכים ומועמדים

| הסרט הטוב ביותר | הבימוי הטוב ביותר |
| --- | --- |
 CODA בלפסט  אל תסתכלו למעלה  הנהגת של מר יוסוקה  חולית  משפחה מנצחת  ליקריץ פיצה  סמטת הסיוטים  כוחו של הכלב  סיפור הפרברים:  ג'יין קמפיון – כוחו של הכלב קנת בראנה – בלפסט  ריוסוקה המגוצ'י – הנהגת של מר יוסוקה  פול תומאס אנדרסון – ליקריץ פיצה  סטיבן ספילברג – סיפור הפרברים
השחקן הטוב ביותר: השחקנית הטובה ביותר
 ויל סמית' – משפחה מנצחת בתפקיד ריצ'רד ויליאמס חאווייר ברדם – הזוג ריקרדו בתפקיד דסי ארנז  בנדיקט קמברבאץ' – כוחו של הכלב בתפקיד פיל ברבנק  אנדרו גארפילד – טיק, טיק... בום! בתפקיד ג'ונתן לארסון  דנזל וושינגטון – הטרגדיה של מקבת' בתפקיד לורד מקבת':  ג'סיקה צ'סטיין – העיניים של תמי פיי בתפקיד תמי פיי באקר אוליביה קולמן – הבת האפלה בתפקיד לדה קרסו  פנלופה קרוז – אמהות מקבילות בתפקיד ג'ניס מרטינז מורנו  ניקול קידמן – הזוג ריקרדו בתפקיד לוסיל בול  קריסטן סטיוארט – ספנסר בתפקיד דיאנה, הנסיכה מוויילס
שחקן המשנה הטוב ביותר: שחקנית המשנה הטובה ביותר
 טרוי קוטסור – CODA בתפקיד פרנק רוסי קירן היינדס – בלפסט בתפקיד "פופ"  ג'סי פלמונס – כוחו של הכלב בתפקיד ג'ורג' ברבנק  ג'יי קיי סימונס – הזוג ריקרדו בתפקיד ויליאם פראולי  קודי סמית-מקפי – כוחו של הכלב בתפקיד פיטר גורדון:  אריאנה דבוז – סיפור הפרברים בתפקיד אניטה ג'סי באקלי – הבת האפלה בתפקיד לדה קארסו הצעירה  ג'ודי דנץ' – בלפסט בתפקיד "גראני"  קירסטן דנסט – כוחו של הכלב בתפקיד רוז גורדון  אונג'אנו אליס – משפחה מנצחת בתפקיד אורסן פרייס
התסריט המקורי הטוב ביותר: התסריט המעובד הטוב ביותר
 בלפסט אל תסתכלו למעלה  משפחה מנצחת  ליקריץ פיצה  האדם הגרוע בעולם:  CODA הנהגת של מר יוסוקה  חולית  הבת האפלה  כוחו של הכלב
הסרט המונפש הטוב ביותר: הסרט הבינלאומי הטוב ביותר
 אנקאנטו לברוח  לוקה  משפחת מיטשל ומלחמתה במכונות  ריה והדרקון האחרון:  הנהגת של מר יוסוקה (יפן) לברוח (דנמרק)  יד האלוהים (איטליה)  לונאנה: יש יאק בכיתה (בהוטן)  האדם הגרוע בעולם (נורווגיה)
הפסקול המקורי הטוב ביותר: השיר המקורי הטוב ביותר
 חולית אל תסתכלו למעלה  אנקאנטו  אמהות מקבילות  כוחו של הכלב:  "No Time to Die" (לא זמן למות) "Be Alive" (משפחה מנצחת)  "Dos Oruguitas" (אנקאנטו)  "Down to Joy" (בלפסט)  "Somehow You Do" (ארבעה ימים טובים)
עיצוב ההפקה הטוב ביותר: הצילום הטוב ביותר
 חולית סמטת הסיוטים  כוחו של הכלב  הטרגדיה של מקבת'  סיפור הפרברים
האיפור ועיצוב השיער הטובים ביותר: עיצוב התלבושות הטוב ביותר
 העיניים של תמי פיי מגלה את אמריקה 2  קרואלה  חולית  בית גוצ'י:  קרואלה סיראנו  חולית  סמטת הסיוטים  סיפור הפרברים
העריכה הטובה ביותר: האפקטים הטובים ביותר
 חולית אל תסתכלו למעלה  משפחה מנצחת  כוחו של הכלב  טיק, טיק... בום!:  חולית לשחרר את גאי  לא זמן למות  שאנג-צ'י ואגדת עשר הטבעות  ספיידרמן: אין דרך הביתה
הסרט התיעודי הטוב ביותר: הסרט התיעודי הקצר הטוב ביותר
 קיץ של נשמה אסנשן  אטיקה  לברוח  כתיבה באש:  The Queen of Basketball Audible  Lead Me Home  Three Songs for Benazir  פעם היינו בריונים
הסרט הקצר הטוב ביותר: הסרט המונפש הקצר הטוב ביותר
 The Long Goodbye ALA KACHUU - Take and Run  The Dress  On My Mind  Please Hold:  The Windshield Wiper Affairs of the Art  Bestia  Boxballet  Robin Robin
הסאונד הטוב ביותר: 
 חולית בלפסט  לא זמן למות  כוחו של הכלב  סיפור הפרברים:
יוסף מאיר וייס

רבי יוסף מאיר וייס מספינקא הנודע על שם ספרו בעל האמרי יוסף (מונקאץ', י"ח באדר תקצ"ח – ספינקא, ו' באייר תרס"ט) היה אדמו"ר, רב, מקובל ומחבר ספרים תורניים, מייסד חסידות ספינקא שבספנצה.
תולדותיו

נולד בעיר מונקאץ' (באותה עת תחת השלטון של האימפריה האוסטרית), לרבי שמואל צבי וייס ששימש כאב בית דין בעיר.
היה תלמידם של המהר"ם א"ש רבה של אונגוואר, הרב שמואל שמלקה רבה של סליש, ודודו רבי יצחק אייזיק וייס רבה של סוואליווע. מגיל צעיר דבק בתורת החסידות והיה נוסע לאדמו"ר רבי שלום רוקח מבעלז ולאדמו"ר רבי מנחם מנדל הגר (צמח צדיק) מוויז'ניץ.
לאחר נישואיו השניים התקרב מאוד לאדמו"ר ר' יצחק אייזיק אייכנשטיין מזידיטשוב, עד שהיה לחשוב בתלמידיו, וממנו קיבל את עיקרי תורתו בחסידות. לאחר פטירת רבו הנ"ל נסע כחסיד לרבי חיים מצאנז. עוד בשנת תר"ל הכתיר אותו רבו לאדמו"ר, אולם הוא סירב לקבל על עצמו תפקיד של אדמו"ר בחיי רבו. לאחר פטירת רבו בט' סיון תרל"ג, הכתירו אותו כמה מחסידי הרב המנוח לאדמו"ר בעיירה ספינקא שבמרמורש. מני אז הסתופפו בחצרו רוב חסידי רבו מזידיטשוב, והמוני יהודים ממחוזות הונגריה וגליציה. גם גדולי תורה כמהרש"ם מברעזאן נמנו על חסידיו.
במיוחד התפרסם כבקי בתורת הקבלה, עד שאמרו שר' חיים מצאנז מתייעץ עמו בשאלות בקבלה. כרבו מזידיטשוב אחז בקבלת האר"י הקלאסית, ללא שינויים. תורתו החסידית נכתבה בספרו הגדול "אמרי יוסף", המבוססת רובה ככולה על קבלת האר"י. תורתו מצויה גם בספר של רבו שהוא הוציא לאור "ליקוטי מהרי"א".
בנו רבי יצחק אייזיק המשיך את הנהגתו באדמו"רות. חתנו רבי נחמן כהנא, נודע כפוסק, חיבר ספר הלכתי "ארחות חיים". חתן נוסף רבי אביגדור פולק (פאללאק) הוא בן אשתו השנייה ונישא לבתו מאשתו הראשונה. אחיו היה רבי אהרן, רב ואדמו"ר בבנדיקוביץ, חתנו של רבי יהושע השיל פריד מקאפיש.
נקבר בעיירה ספינקא. בשנת תשל"ב הועלו עצמותיו לארץ ישראל, והוא נטמן בבית הקברות סגולה בפתח תקווה.
הערות שוליים

↑  אביו הרב אברהם ווייס תלמידו של רבי יצחק אייזיק מקאליב עלה לעת זקנתו לארץ ישראל ומקום קבורתו בבית העלמין העתיק בטבריה.
↑  מנשה אונגר, ספר קדושים: רביים אויף קידוש-השם. פארלאג שולזינגער ברידער, ניו יורק 1967. עמ' 306.
↑  גרשום שלום בערך קבלה, האנציקלופדיה העברית, כרך כ"ט, עמ' 99
↑  יוסף מאיר וייס באתר GRAVEZ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304419305171  GND: 1053446756  ISNI: 0000 0000 8195 4551  LCCN: n79095141  VIAF: 7241988   WorldCat (עם VIAF): 7241988 
רחוב אמרי יוסף בנתניה
טפליצה

.
טֶפְּלִיצֶה (בצ'כית: Teplice, הייתה ידועה בעבר בשם הגרמני Teplitz ובכתיב היידי טעפליץ) היא בירת מחוז טפליצה במערב צ'כיה, ועיר הספא והמרפא השנייה בחשיבותה בצ'כיה אחרי קרלובי וארי. נכון לשנת 2021, בעיר חיו כ-48,428 תושבים. העיר ממוקמת בצפון בוהמיה, בסמוך לגבול סקסוניה שבגרמניה.
היסטוריה

המעיינות החמים בעיר טפליצה מוזכרים כבר בכתובים משנת 762. אולם היישוב מוזכר לראשונה בשנת 1158. במלחמת שלושים השנים היוותה חלק מרכזי במרד הבוהמי. בתקופה זו היגרו אליה תושבים גרמנים, שהיוו את מרבית אוכלוסייתה עד 1945. בימי הביניים נחשבה כעיר קיט ונופש בזכות המעיינות החמים בה. בהיותה סמוכה לגבול גרמניה ועיר מרכזית בחבל הסודטים, הייתה אוכלוסייתה דוברת גרמנית ואוהדת התרבות הגרמנית.
עליית המפלגה הנאצית לשלטון בגרמניה בשנת 1933 זכתה לתמיכה נרחבת בקרב תושבי טפליצה. בחודש נובמבר 1938 התרחשו בה פרעות ליל הבדולח ויהודים הוכו ונרצחו. אולם בית הכנסת הגדול בעיר נשרף רק ב-14 במרץ 1939. הקהילה היהודית בעיר הושמדה בשואה.
עם תום מלחמת העולם השנייה גורשו תושבי המקום הגרמנים האתנים ויושבו במקומם חקלאים צ'כים.