stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ואוור
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

לפני מלחמת העולם השנייה היו בוואוור כ-3,000 תושבים, כ-1,300 מהם יהודים.
כוחות גרמניה הנאצית נכנסו לוואוור בספטמבר 1939 והוטלו על היהודים מגבלות שונות. בדצמבר אירע בוואוור אחד ממעשי הטבח (אנ') הראשונים שביצעו הכובשים הגרמנים באוכלוסייה הפולנית הכבושה. בטבח זה נרצחו 107 אזרחים, רובם הגדול פולנים ומיעוטם יהודים, בתגובה להריגת שני חיילים גרמנים.
ב-1940 הוקם גטו ליהודי ואוור, ככל הנראה בכפר קטן בתחומי הרשות המקומית על גדת הוויסלה ורוכזו בו כ-2,000 יהודים מהסביבה בצפיפות ובתנאי תברואה גרועים. במרס 1942 חוסל הגטו ו-950 יושביו גורשו לגטו ורשה.
הערות שוליים

1 2 3 4  ואוור (Wawer), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם
1 2 3  מוניקה טומקייביץ' ומרטין דין (אנ'), ואוור, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק A, עמ' 460–462), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552876805171  GND: 4618424-7  LCCN: n81024634  VIAF: 131355516   WorldCat (עם VIAF): 131355516
המועצה העליונה (קירגיזסטן)

| --- | --- |

 מדינה:  קירגיזסטן 
 הרכב
 מספר מושבים:  120
  
 בחירות
 שיטת בחירות:  רובנית
 אתר אינטרנט
 www.kenesh.kg
 
המועצה העליונה של קירגיזסטן (בקירגיזית: Кыргыз Республикасынын Жогорку Кеңеши) הוא פרלמנט חד-ביתי של הרפובליקה הקירגיזית המורכב מ-120 צירים והוא הגוף המחוקק של המדינה.
המועצה נבחרת לתקופה של 5 שנים על פי מערכת פרופורציונלית. על פי תוצאות הבחירות, מפלגה פוליטית אחת לא יכולה לקבל יותר מ-65 מנדטים בפרלמנט.
החוקה הנוכחית של הרפובליקה הקירגיזית אינה מציינת את צורת הממשל במדינה. על פי חוקת המדינה, הרפובליקה הקירגיזית היא מדינה ריבונית, דמוקרטית, חוקתית, חילונית, יחידה, חברתית. מקורות רשמיים מצהירים על צורת ממשל פרלמנטרית שהיא למעשה פרלמנטרית-נשיאותית.
תהליך הקמה ומבנה

בשנים 1995–2000 נבחרו צירי המועצה על פי השיטה הרובנית. היא כללה שני בתים - האספה המחוקקת ואספת נבחרי העם.
על פי הרפורמה בשנת 1998, האספה המחוקקת כללה 60 חברים (בעבר 35), מתוכם 15 צירים נבחרו על ידי רשימות המפלגה. אספת נציגי העם כללה 45 צירים (בעבר 70 מושבים). בסך הכל 105 חברים.
מאז 2005 נבחר פרלמנט חד-בייתי המונה 75 צירים שנבחרים על ידי השיטה הרובנית.
על פי סעיף 70 לחוקה של הרפובליקה הקירגיזית, שהתקבל במשאל עם ב-27 ביוני 2010, הורחב הרכב הפרלמנט ל-120 צירים (בעבר 90), שנבחרים לתקופת כהונה של חמש שנים מתוך רשימות המפלגות.
ראו גם

בתי מחוקקים לפי מדינה
וזר (גרמניה)

| --- | --- |
נהר הווזר
נהר הווזר
 מידע כללי
 אורך:  452 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  327 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  46,306 קמ"ר
 מוצא:  היובלים פולדה וורה
 גובה מוצא הנהר:  117 מטרים
 יובלים:  פולדה, ורה, Grube, Schwülme, Bastau, Beverbach, Borstenbach, Forellenbach, Blender Emte, Schede, Ilse, Reiherbach, Bückener Mühlenbach, Schweiburg, Rottmünde, Schelpe, Twierbach, Nieme, Aschwardener Flutgraben, Otterbach, Nährenbach, Saumer, Forstbach, Diemel, Bever, Nethe, Geeste, Emmer, Humme, Werre, Lune, Lesum, Drepte, Hamel, Aller, Eyter, Große Aue, Hunte, Lenne, Bückeburger Aue, Exter, Ochtum, Steinhuder Meerbach, Gehle, Ösper, Kalle, Holzminde, Eschbach 
 שפך:  הים הצפוני
 מדינות באגן הניקוז:  גרמניה גרמניה
 אגן הניקוז של נהר הווזר
 
וֶזֶר (בגרמנית: Weser) הוא נהר בצפון-מערב גרמניה הנשפך לים הצפוני, באזור העיר ברמרהאפן. הוא הארוך שבנהרות גרמניה (למעט נהרות העוברים בה, כגון הריין).
הנהר מורכב משני יובלים, הזורמים ממדינת תורינגיה - הוורה והפולדה. אורכו של הנהר החל מהשתלבות היובלים, סמוך לעיר האן-מונדן, הוא 452 ק"מ. כולל יובליו, אורכו כ-744 ק"מ. הנהר בחלקו הצפוני הוא רחב מאוד, ומאפשר לספינות הנושאות משקל של כ-1200 טונות לשוט בו. הוא עובר בקרבת העיר הנובר, חוצה את העיר ברמן, ונשפך לים הצפוני כ-50 ק"מ צפונית לה, בנמל ברמרהאפן.
אטימולוגיה

לשני הנהרות וזר וורה אותו מקור לשוני. ההבדל נובע מהגבול הלשוני שבין גרמנית עליונה לגרמנית תחתית אשר עבר באזור האנוברש מונדן.
השם וזר מקביל לשמות של נהרות אחרים כגון נהר וור באנגליה ונהר הוויסלה בפולין. מקור המילים נובע מהשורש וייס (weis) - לזרום.
המועצה המרכזית של יהודי גרמניה

| --- | --- |


בית ליאו בק, מטה המועצה
 מדינה:  גרמניה 
 מטה הארגון:  ברלין 
 תקופת הפעילות:  19 ביולי 1950 – הווה (74 שנים) 
 www.zentralratderjuden.de
 
המועצה המרכזית של יהודי גרמניה (בגרמנית: Zentralrat der Juden in Deutschland) הוא ארגון יהודי-גרמני הפועל למען יהודי גרמניה והארגון הגדול והמשפיע ביותר בקרב קהילה יהודית זו.
היסטוריה

המועצה המרכזית הוקמה ב-19 ביולי 1950 כתוצאה מבידוד-יחסי של היהודים בגרמניה בין שאר הקהילות היהודיות בעולם, ועניין גובר והולך בשרידי הקהילה היהודית שלאחר השואה מצד ממשלת גרמניה המערבית. בתחילה, היה ממוקם מטהו המרכזי של הארגון בהמבורג; בשנת 1951 הוא עבר לדיסלדורף ובשנת 1985 לבון, והחל מאפריל 1999 הוא נמצא בבירת גרמניה ברלין. במועצה המרכזית של יהודי גרמניה נמנים כיום כ-105,000 חברים רשומים, אף על פי שנראה כי מספרם של היהודים בגרמניה כפול ממספר זה; רובם לא רשומים בבית כנסת או במשרדי הקהילה. בראשית ימיה, קיבלה המועצה המרכזית של יהודי גרמניה מימון כספי רב ותמיכה רעיונית מצד ממשלת גרמניה, בעוד כיום היא מתבססת בעיקר על תרומות ודמי חבר.
המשימות העיקריות שהארגון לוקח על עצמו הם זיכרון השואה, הן בקרב הקהילה היהודית והן בקרב העם הגרמני כולו; לחימה באנטישמיות, הן בגרמניה עצמה והן מחוצה לה; גיבוש הקהילה היהודית בגרמניה והעשרתה, מניעת התבוללות ויצירת קשרים בין קהילות יהודיות דוברות-גרמנית לקהילות אחרות שאינן כאלה; וחיזוק הקשר בין יהודי גרמניה לישראל.
בתחילה, מנהיגות הארגון הייתה מורכבת מיהודים שנולדו בגרמניה, בעוד רוב יהדות גרמניה הייתה מורכבת מיהודים פולנים ניצולי שואה שנמלטו מהמשטר הקומוניסטי ששרר בפולין של אותם הימים. בשל כך, הארגון קרא לעצמו באותה התקופה "המועצה המרכזית של היהודים בגרמניה" ולא "המועצה המרכזית של יהודי גרמניה". במשך הזמן, נקלטו היהודים ילידי-פולין בגרמניה, וברבות השנים השתלבו חלק מהם בהנהלת המועצה, אם כי גם כיום רוב אנשי הסגל הבכיר של המועצה הם ילידי גרמניה. בשנות ה-80 המאוחרות שקל הארגון לשנות את שמו; בעקבות התפרקותה, מהגרים רבים מאוד מברית המועצות ומהמדינות שתחת שליטתה נקלטו בגרמניה כמהגרים כתוצאה ממדיניות מכוונת של ממשלת גרמניה שביקשה לחדש את ימי הקהילה היהודית כקדם. כתוצאה מכך היהודים בגרמניה אינם תושביה ה"מקוריים" (למעשה, גם רוב אלה הוותיקים יחסית היו מזרח-אירופאיים במוצאם). ההגירה מברית המועצות שינתה את אופי הקהילה היהודית - היא הביאה איתה יהודים רבים שהיו חילונים וחסרי כל זהות עצמית יהודית, והיה צורך לשלבם בקהילה היהודית הוותיקה. קבוצה זו גם היוותה אתגר עבור המועצה המרכזית שהייתה שמרנית יחסית מבחינת ההקפדה על הלכות הדת .
לאורך ההיסטוריה שלו, ידע הארגון מספר פרשיות שחיתות ואי-סדרים פיננסיים, בעיקר תחת ניהולו של ורנר נחמן. לאחר מותו, ערך הנשיא הבא היינץ גלינסקי - יושב ראש הקהילה היהודית של מערב ברלין במשך 43 שנים - שינויים בהנהלה ובדרגים הנמוכים יותר והכניס דם חדש לארגון. שינויים אלו הביאו ליציבות ולהערכה רבה יותר למועצה המרכזית. בתקופת נשיאותו של איגנץ בוביס נכנסה המועצה המרכזית של יהודי גרמניה במידה רבה יותר מבשנים עברו לשיח הציבורי בגרמניה שלאחר השואה, וההנהגה חשה בטוחה יותר. בשנים האחרונות אתגרה את המועצה המרכזית החלוקה בין יהודים שמרנים יחסית ובין יהודים ליברלים יותר (מבחינה דתית בעיקר). בשנת 2004 פרץ ויכוח פומבי בין נשיא המועצה המרכזית של יהודי גרמניה דאז, פאול שפיגל, לבין מנהיג הארגון הליברלי והקטן יותר "האיחוד הפרוגרסיבי-יהודי של גרמניה" (Union progressiver Juden in Deutschland) שבו חברים כ-3,000 איש, יאן מילשטיין (Jan Mühlstein), כשזה האחרון ביקש מהממשלה תמיכה כספית שווה לארגונו.
משנת 2013 מארגנת המועצה את תחרות מוזיקה והריקוד הגדולה בגרמניה למרכזי הנוער היהודים בשם "Jewrovision" (גר').
בספטמבר 2014, ארגנה המועצה עצרת נגד האנטישמיות בברלין, בנוכחות הקנצלרית אנגלה מרקל.
נשיאי המועצה

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שם הנשיא | תמונה | תקופת הנשיאות |
| היינץ גלינסקי |  | ‏ 1954–1963 |
| הרברט לווין |  | ‏1963–1969 |
| ורנר נחמן |  | ‏1969–1988 |
| היינץ גלינסקי |  | ‏1988–1992 |
| איגנץ בוביס |  | ‏ 1992–1999 |
| פאול שפיגל |  | ‏2000–2006 |
| שרלוטה קנובלוך |  | ‏2006–2010 |
| דיטר גראומן |  | ‏2010–2014 |
| יוסף שוסטר |  | ‏2014– |
הערות שוליים

↑  אנגלה מרקל, להפגין נגד אנטישמיות, להתרחק מהציונות, באתר "שיחה מקומית", 15 בספטמבר 2014
↑  אליהו סלפטר, רחוב היהודים? לא בא בחשבון, באתר הארץ, 3 בדצמבר 2002
↑  עופר אדרת, מנהיגה יהודית בגרמניה: אני לא בטוחה שאנחנו רצויים כאן, באתר הארץ, 6 בספטמבר 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270118805171  GND: 9663-5  ISNI: 0000 0000 9852 534X  LCCN: no96009535  NKC: ko20191056488  VIAF: 145997203   WorldCat (עם VIAF): 145997203
ואוט פאאס

ואוט פליקס לינה פאאס (בהולנדית: Wout Felix Lina Faes; נולד ב-3 באפריל 1998 במול שבבלגיה) הוא כדורגלן בלגי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת לסטר סיטי מהפרמייר ליג.
קריירת מועדונים

פאאס שיחק בקבוצות אנדרלכט, הירנפיין, אקסלסיור רוטרדם ואוסטנדה.
ב-31 בינואר 2020 חתם פאאס בסטאד ריימס מליגת העל הצרפתית, והושאל בחזרה לאוסטנדה עד לתום עונת 2019/2020.
ב-1 בספטמבר 2022 חתם בלסטר סיטי.
קריירה בינלאומית

פאאס זומן לראשונה לסגל נבחרת בלגיה לקראת משחקי מוקדמות מונדיאל 2022 נגד נבחרות אסטוניה וויילס ב-13 בנובמבר 2021 וב-16 בנובמבר 2021. הוא לא שיחק במשחקים אלו.
נכלל בסגל נבחרת בלגיה לטורניר מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת בלגיה לטורניר יורו 2024.
תארים

צ'מפיונשיפ: 2023/2024
הערות שוליים

↑  Oostende ziet Wout Faes naar Reims vertrekken, maar huurt hem nog tot het einde van het seizoen באתר Het Nieuwsblad, ‏ 31 בינואר 2020 (בהולנדית)
↑  Martinez roept Dante Vanzeir en Wout Faes op voor WK-kwalificaties באתר Sporza, ‏ 5 בנובמבר 2021 (בהולנדית)
↑  Roberto Martinez selects 26 devils for the World Cup באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הבלגית המלכותית, 10 בנובמבר 2022 (באנגלית)
↑  25 Devils go to EURO 2024 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הבלגית המלכותית, 28 במאי 2024 (באנגלית)
| נבחרת בלגיה – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 קורטואה •  2 אלדרווירלד •  3 תיאט •  4 פאאס •  5 ורטונגן •  6 ויטסל •  7 דה בראונה •  8 טילמנס •  9 לוקאקו •  10 א. אזאר •   11 קרסקו •  12 מיניולה • 13 קסטילס •  14 מרטנס • 15 מנייה • 16 ת. אזאר • 17 טרוסארד • 18 אוננה • 19 דנדונקר • 20 פנאקן • 21 קסטאן • 22 דה קטלארה • 23 בטשואיי • 24 אופנדה • 25 דוקו • 26 דבאסט • מאמן: מרטינס |  1 קורטואה •  2 אלדרווירלד •  3 תיאט •  4 פאאס •  5 ורטונגן •  6 ויטסל •  7 דה בראונה •  8 טילמנס •  9 לוקאקו •  10 א. אזאר •   11 קרסקו •  12 מיניולה • 13 קסטילס •  14 מרטנס • 15 מנייה • 16 ת. אזאר • 17 טרוסארד • 18 אוננה • 19 דנדונקר • 20 פנאקן • 21 קסטאן • 22 דה קטלארה • 23 בטשואיי • 24 אופנדה • 25 דוקו • 26 דבאסט • מאמן: מרטינס | בלגיה |
| נבחרת בלגיה – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 קסטילס •  2 דבאסט •  3 תיאט •  4 פאאס •  5 ורטונגן •  6 ויטסל •  7 דה בראונה •  8 טילמנס •  9 טרוסארד •  10 לוקאקו •   11 קרסקו •  12 קמינסקי • 13 סלס •  14 לוקבאקיו • 15 מנייה • 16 ורנקס • 17 דה קטלארה • 18 מנגאלה • 19 בקאיוקו • 20 אופנדה • 21 קסטאן • 22 דוקו • 23 פרמירן • 24 אוננה • 25 דה קויפר • מאמן: טדסקו |  1 קסטילס •  2 דבאסט •  3 תיאט •  4 פאאס •  5 ורטונגן •  6 ויטסל •  7 דה בראונה •  8 טילמנס •  9 טרוסארד •  10 לוקאקו •   11 קרסקו •  12 קמינסקי • 13 סלס •  14 לוקבאקיו • 15 מנייה • 16 ורנקס • 17 דה קטלארה • 18 מנגאלה • 19 בקאיוקו • 20 אופנדה • 21 קסטאן • 22 דוקו • 23 פרמירן • 24 אוננה • 25 דה קויפר • מאמן: טדסקו | בלגיה |
הרמן מינקובסקי

| --- | --- |

 לידה:  22 ביוני 1864 Aleksotas, ליטא 
 פטירה:  12 בינואר 1909 (בגיל 44) גטינגן, הקיסרות הגרמנית 
 ענף מדעי:  מתמטיקה, פיזיקה
 מקום מגורים:  גרמניה
 מקום קבורה:  בית הקברות הירשטראסה 
 מקום לימודים:  Altstadt Gymnasium (1880)  אוניברסיטת קניגסברג (1885)  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין 
 מנחה לדוקטורט:  פרדיננד לינדמן 
 מוסדות:  אוניברסיטת בון (1887–1894)  אוניברסיטת גטינגן (1902–1909)  המכון הטכנולוגי של ציריך (1896–1902)  אוניברסיטת גטינגן (1894–1896)  אוניברסיטת ציריך 
 תלמידי דוקטורט:  קונסטנטין קרתיאודורי, Paul August Ludwig Wernicke, Albert Wink, Theodor Laumann, דנש קניג, Louis Kollros, Elijah Swift 
 פרסים והוקרה:  הפרס הגדול במדעים מתמטיים (1882) 
 בן או בת זוג:  Guste Minkowski 
 מספר צאצאים:  2 
 הערות:  יהודי, אחיו של אוסקר מינקובסקי.
 תרומות עיקריות
 ייסד את התחום שנקרא 'גאומטריה של מספרים', וגילה את התוצאה היסודית בתחום, משפט מינקובסקי. תרם תרומה חשובה להבנת תורת היחסות. הוגה רעיון המרחב זמן.
 חתימה:   
 
הרמן מינקובסקי (בגרמנית: Hermann Minkowski‏; 22 ביוני 1864 – 12 בינואר 1909) היה מתמטיקאי ופיזיקאי גרמני ממוצא יהודי.
קורות חיים

מינקובסקי נולד בליטא למשפחה יהודית. אביו לוין בורוך, סוחר אמיד תרם חלקה לבניית בית הכנסת בקובנה. אחיו אוסקר היה ביולוג חשוב. מאוחר יותר המיר את דתו. את השכלתו רכש בקניגסברג ובברלין, ובין השאר למד אצל לאופולד קרונקר. בתקופת לימודיו פתר בעיה חשובה בתורת המספרים. בשנת 1885 מונה לדוקטור באוניברסיטת קניגסברג, ומאוחר יותר לימד באוניברסיטת בון. בשנת 1894 מונה למשרת פרופסור באוניברסיטת קניגסברג. בין השנים 1896 עד 1902 לימד במכון הטכנולוגי של ציריך. בשנת 1902 עבר ללמד באוניברסיטת גטינגן, עד מותו בשנת 1909. את המשרה בגטינגן קיבל בסיועו של ידידו הקרוב, דייוויד הילברט. מינקובסקי אף הציע להילברט (במכתב מ-5 בינואר 1900) להציג סדרה של בעיות בקונגרס העולמי במתמטיקה; הילברט אכן עשה זאת, ו-23 הבעיות שהציג שם השפיעו במידה רבה ביותר על התפתחות המתמטיקה במאה ה-20.
עבודתו המדעית

תרומתו העיקרית של מינקובסקי למדע המתמטיקה היה בתורת המספרים: הוא ייסד את התחום שנקרא 'גאומטריה של מספרים', וגילה את התוצאה היסודית בתחום, משפט מינקובסקי, ממנה נובע שמספר המחלקה של כל שדה מספרים הוא סופי. מינקובסקי עסק גם בגאומטריה, והמציא את גאומטריית נהגי המוניות.
בפיזיקה תרם מינקובסקי תרומה חשובה להבנת תורת היחסות על ידי כך שהקנה מובן גאומטרי לטרנספורמציית לורנץ. המרחב-זמן ההיפרבולי של תורת היחסות הפרטית עם המטריקה  \ ds^{2}=c^{2}dt^{2}-dx^{2}-dy^{2}-dz^{2} קרוי על שמו. הוא גם עזר לאיינשטיין בלימוד חשבון טנזורים, שנמצא מאוחר יותר חיוני מאוד לניסוח תורת היחסות הכללית. מינקובסקי תרם גם להבנתו של המדע בתחום האלקטרומגנטיות.
ספרים

"גאומטריה של המספרים", 1896.
"חלל וזמן", 1909.
ראו גם

אי-שוויון מינקובסקי
מרחב מינקובסקי
פונקציית סימן השאלה של מינקובסקי
משפט הסה-מינקובסקי
הערות שוליים

↑  Hermann Minkowski - Biography, Maths History (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297837505171  PLWABN: 9810603441405606  BnF: cb12386524f (data)  CANTIC: a1043205x  CiNii: DA02311340  GND: 118734091  HDS: 043125  ISNI: 0000 0001 2132 8417  LCCN: n86856296  MGP: 29675  NKC: mzk2007382040  NLA: 35994972  NTA: 070795657  SELIBR: 237743  SNAC: w67w6fff  SUDOC: 032933657  Trove: 1177439  VIAF: 51771612   WorldCat (עם VIAF): 51771612
וזר (צרפת)

וזר (בצרפתית: Vézère; באוקסיטנית: Vesera) הוא נהר באורך 211 ק"מ הזורם בדרום-מערב צרפת בחבל אקיטן החדשה.
הווזר הוא יובלו הימני של נהר הדורדון. מקורו בצפון-מערב רכס המסיף סנטראל (אנ'), והוא זורם דרך קירות סלעיים מדרום מערב דרך המחוזות: קורז (אנ') ודורדון והערים הבאות: פרול-סור-וזר(אנ'), בוז'ה(אנ'), אוזרש(אנ'), ויז'ואה(אנ'), בריב לה גאיירד(אנ'), מונטיניאק(אנ') טרסון-לאוילדייה(אנ'), לז אזי דה טאיאק סירוי(אנ') ולה-בוג(אנ').
עמק וזר, 2009
נהר הווזר זורם לתוך נהר הדורדון ליד העיר לה-בוג, יובל של נהר הווזר הוא נהר קורז(צר').
עמק וזר

עמק וזר מפורסם במערכות המערה שלו המכילים ציורי מערות רבים, שרידים של הומינינים בני התקופה הפלאוליתית העליונה, בהם גולגולות אדם, עצמות אדם, שרידי בעלי חיים, כלי נשק וכלי עבודה העשויים אבן. אונסק"ו הכריז עליהם כאתר מורשת עולמית ב-1979. בין האתרים מערת לאסקו.
בכ-200 מערות שהתגלו במקרה ב-12 בספטמבר 1940 יש ציורי קיר בני 15,000 שנה של שוורים, סוסים ואיילים. הגילוי היה מקרי והתרחש כאשר צעיר חיפש את כלבו שאבד.
וולבי זנב-מסמר צפוני

| וולבי זנב-מסמר צפוני |
| --- | --- |
 וולבי זנב-מסמר צפוני
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: קנגוראים
תת־סדרה:: דמויי-קנגורו
משפחה:: קנגוריים
סוג:: וולבי זנב-מסמר
מין:: וולבי זנב-מסמר צפוני
שם מדעי
 Onychogalea unguifera ‏גולד, 1841
תחום תפוצה


וולבי זנב-מסמר צפוני (שם מדעי: Onychogalea unguifera; מכונה גם וולבי חולי) הוא מין של וולבי בינוני בסוג וולבי זנב-מסמר, האנדמי לצפון יבשת אוסטרליה. זהו המין הגדול והנפוץ בסוגו, ובניגוד לשני המינים האחרים, מצבו בטבע נחשב שפיר דיו.
טקסונומיה

התיאור הראשון של הוולבי הצפוני לצד דגימה שלו, הוצג על ידי ג'ון גולד בפני האגודה הזואולוגית של לונדון בשנת 1840 לצד הוולבי המרוסן והוולבי הסהרוני, ובאותה עת גולד סיווג אותם כמינים בסוג קנגורו.
פירוש השם המדעי של מין זה (unguifera) הוא טופר בלטינית, בהתייחסו למסמר הייחודי דמוי הטופר בקצה הזנב שניכר במיוחד אצל מין זה. מאוחר יותר, הזואולוג ג'ורג' ווטרהאוס הקצה עבורם סוג נפרד - וולבי זנב-מסמר עם השם המדעי Onychogalea שפירושו "סמור הטופר". מאחר שהשם המדעי של גולד עבור המין נשמר, יוצא עם כן שהמשמעות של שמו המלא היא "סמור-טופר טופרי".
בספרו של גולד "היונקים של אוסטרליה" שיצא לאור בשנת 1849, פורסמו זוג ליתוגרפיות של הוולבי הצפוני שנוצרו על ידי הנרי סי ריכטר. הדגימה שעליה התבסס גולד בתיאורו המדעי, נשלחה אליו על ידי בנימין בינאו, שהיה אחד מחברי המשלחת של אה"מ ביגל במהלך ההפלגה השלישית שלה לאורך החוף הצפון-מערבי של אוסטרליה. בשפות אבוריג'יניות, הוולבי הצפוני נקרא "קורורונגו" או "וולוהוולו", שהוא כינוי אונומטופי המבוסס על הצלילים שהוולבי מפיק בעת שהוא נמלט.
הוולבי הצפוני מחולק לשני תת-מינים:
Onychogalea unguifera unguifera - מאכלס את החלק הצפון-מערבי של התפוצה.
Onychogalea unguifera annulicauda - מאכלס את החלק הצפון-מזרחי של התפוצה. תואר במקור מדגימה של נקבה צעירה, ונחשב בתחילה כמין ננסי חדש.
אנטומיה ומראה

הוולבי הצפוני הוא הגדול מבין קבוצת הקנגורים הקטנים (וולבי יערוני, וולבי ארנבי, וולבי סלעים ופדמלון), והמין הגדול בסוגו. בצורתו החיצונית ניתן למצוא קווי דמיון עם הוולארו או הקנגורו האדום, ויש לו מבנה גוף קליל ואלגנטי. הראש שלו מתאפיין בחרטום מרובע דמוי מארה, בעיניים גדולות ובעצמות לחיים בולטות. יש לו צוואר קצר ושדרה מקושתת, גפיים קדמיות קצרות וקרסוליים ארוכים במיוחד. זנבו גמיש ועבה, והתנוחה המעוגלת האופיינית לזנב הקנגורים במהלך הריצה, מוקצנת אצל מין זה עד לכדי יצירת חצי עיגול.
גפיו וזנבו של הוולבי הצפוני ארוכים יותר משל הוולבי הסהרוני או הוולבי המרוסן, והוא גבוה וכבד מהם. המסמר הייחודי בקצה הזנב שמאפיין את הסוג, בולט ומפותח יותר אצלו מאשר אצל שני המינים האחרים ודומה יותר לטופר. אורך ראשו וגופו של הוולבי הצפוני: 50–70 סנטימטרים, ואורך זנבו: 60–74 סנטימטרים. משקלו נע בין 5 ל-9 קילוגרם, והוא מתנשא בעמידה זקופה לגובה של 65 סנטימטרים. האוזניים הארנביות והארוכות שלו מגיעות לאורך 8–9 סנטימטרים, והן ניידות במיוחד.
הפרווה של הוולבי הצפוני קצרה וזיפית, והיא בהירה יותר משל המינים האחרים. צבעה הכללי הוא חול צהבהב או אדמדם עם גוון זנגביל, שהופך לחיוור יותר בהדרגה באזור הצוואר והראש. הגחון, המפשעה והחזה בצבע לבן או שנהב, והזרועות וקרסוליים בצבע לבן-אפרפר. את גבו של הוולבי הצפוני חוצה פס ערמוני עבה, והוא בולט במיוחד בפלג הגוף האחורי; הפס הופך למעורפל באזור העורף ובבסיס הזנב עד שנמוג. מלבד הפס הגבי, ישנם 2 פסים עבים בצבע שמנת שחוצים את הירכיים, ופס דק בהיר באזור השכם.
ראשו של הוולבי בצבע צהבהב, מצחו זהוב, ופניו לרוב אפרוריות. לאורך עצמות הלחיים, יש לו פס לבן עבה שנמשך עד לשפתיים, ומעל עיניו יש גבות לבנות גדולות. שפתיו וסנטרו לבנים אף הם. העיניים והאף בולטים בצבעם השחור. האוזניים לבנות בצידן הפנימי ואפורות בצידן החיצוני. הזנב בצבע לבן-אפרורי, והוא מתכהה בהדרגה עד שמסתיים בציצת שיער שחורה המסתירה את המסמר הכהה; לעיתים קרובות, קצה הזנב מפוספס בפסים דהויים שחרחרים.
תפוצה ואקולוגיה

הוולבי הצפוני כשמו, אנדמי לחלקים הצפוניים של היבשת האוסטרלית. טווח התפוצה שלו רחב יחסית ומשתרע מחצי האי כף יורק דרך ארץ ארנהם עד לקימברלי בתוך המדינות האוסטרליות: קווינסלנד, הטריטוריה הצפונית ואוסטרליה המערבית, כאשר הטווח נכנס פנימה לעבר שולי המדבריות האוסטרלים. למרות הטווח הרחב, צפיפות האוכלוסייה משתנה משמעותית בין המקומות: יש מקומות שבהם הוא נפוץ בשפע, ויש מקומות שבהם הוא נדיר במיוחד. בעבר הוא היה מצוי בצורה נרחבת גם בתוך מדבר החול הגדול ומדבר טאנאמי, אולם הוא נדחק מאז בהדרגה לשולי המדברות הללו כתוצאה מחדירת השועל האדום.
הוולבי הצפוני מאכלס מגוון רחב של בתי גידול צחיחים וגשומים. בית הגידול העיקרי שלו, מורכב מכיסי סבך צפופים של שיחים ועשבים עם עצים מזדמנים באזורים מדבריים למחצה; מקומות אלו מתאפיינים לרוב בקרקעית חמרה אדמדמה או חרסית, בסלעים ובדיונות חול קטנות שבהם הפרווה שלו מתמזגת היטב ומספקת לו הסוואה. מלבד זאת, הוא מצוי גם בחורשים פתוחים המשולבים בבתה ובערבות עשב, וכן במישורים לאורך החופים של מפרץ קרפנטריה וים טימור המנוקדים בכיסי סבך של הדס דבשי.
הוולבי הצפוני פעיל לרוב בגפו, אך נראה לעיתים קרובות בקבוצות קטנות ארעיות. שעות הפעילות העיקריות שלו הן בדמדומים ובלילה. במהלך היום, הוא נוהג לנוח מתחת לעצים ושיחים, בתוך שקע רדוד שחפר לעצמו בחול. על מנת למנוע את חשיפתו לטורפים, הוולבי משתדל לשהות תמיד באזור סבוך או בעשב גבוה. גם במהלך הלילה שאז הוולבי מרגיש יותר בטוח לצאת לשטחים חשופים בשביל לתור אחר מזונו, הוא ימלט במהירות לסבך עם החשש הקל ביותר לאיום. הוולבי הצפוני ניזון בעיקר משיחים ועשבים, מספר צמחים בשרניים מקבוצת הסקולנטים ופירות. הוא אינו טריטוריאלי, אך מבלה את זמנו בשטח קבוע המשתרע על מספר דונמים.
בדומה לקנגורים גדולים, הוולבי הצפוני עושה שימוש רב בזנבו אשר מהווה עבורו רגל חמישית; התנועה הרגילה שלו מוזרה ואיטית, במהלכה הוא נשען על הגפיים הקדמיות והזנב, ומקפיץ את הרגליים האחוריות עד אזור הראש. תכונה נוספת המאפיינת את המין, היא שבעת זינוק או קפיצה, הוא נוהג תמיד לקפוץ לצד שמאל קודם, דבר שהוליד לו את הכינוי "הוולבי השמאלי". למרות התנועה המוזרה, הריצה של הוולבי הצפוני מהירה ותנועותיו זריזות ופתאומיות.
הזנב משמש לאיזון בדומה למינים אחרים, אך לא ברור האם יש גם שימוש למסמר הייחודי בקצה הזנב; תאוריה אחת גורסת שהוא נועד לשמש כעוגן ולאפשר פניות חדות, ותאוריה אחרת גורסת שהוא בכלל נועד לשמש כנשק במהלך הקרבות בין הזכרים. שתי ההשערות הללו טרם הוכחו. כאשר הוולבי הצפוני נמלט מסכנה, הוא מפיק צליל גרוני חזק של "וולוהוולו", אשר עשוי לשמש כקריאת אזהרה לוולבים אחרים באזור. מלבד הדינגו ושועל האדום, הטורף הטבעי הנוסף של הוולבי הוא ככל הנראה תנין ג'ונסטון האורב לו בגופי מים מתוקים כאשר הוא בא לשתות.
הוולבי הצפוני הוא יונק פוליגמי. לאחר היריון קצר שנמשך כ-23 יום, נולד גור יחיד זעיר ששוהה בכיס 4 חודשים ברציפות בטרם יתחיל לצאת ממנו. בגיל 8 חודשים, הגור עוזב את הכיס לצמיתות, אך נשאר לצד אימו זמן נוסף. תוחלת החיים שלו אינה ידועה, אך ייתכן שהיא בסביבות 5 וחצי שנים בטבע וארוכה יותר בשבי בדומה לקרובו הוולבי המרוסן. חרף היותו של הוולבי הצפוני מין זהיר וחששן, הוא מסתגל בנקל לחיים בשבי, ואף מתיידד עם המטפלים האחראים על האכלתו.
מצב שימור

הוולבי הצפוני מסווג על ידי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור ללא חשש (LC), נוכח תפוצתו הרחבה, אוכלוסייה משוערת גדולה, התרחשות באזורים מוגנים, ומשום שאין זה סביר שהוא יחווה ירידה משמעותית בעתיד הנראה לעין. אין כרגע איומים גדולים על הוולבי הצפוני. הוא עשוי להיות מושפע לרעה מפעילות אנושית בבית גידולו, וכן מהפסקת שריפות מבוקרות שמובילה לגידול בצמחייה יבשה ולפריצת שריפות בר גדולות. בחלק הדרומי של תפוצתו, הוולבי הפך לנדיר יחסית בשל התפשטות השועל האדום, ואם השועל ימשיך להתפשט צפונה הדבר עלול להוות סיכון משמעותי עבורו. קרוביו הוולבי הסהרוני והוולבי המרוסן, סבלו שניהם מהתפשטות השועל וכיום הראשון נכחד והשני מוגבל לאוכלוסיות מצומצמות.
אף שהוולבי הצפוני נמצא באזורים מוגנים, מרבית בתי הגידול המועדפים שתומכים באוכלוסיות גדולות כמעט ואינן נמצאים בתוך אזורים מוגנים. ארגון IUCN ממליץ לרשויות השימור האוסטרליות לעקוב היטב אחר מספריו של המין, על מנת לגלות מבעוד מועד סימנים לירידה, וכן לעקוב אחר התפשטות השועל האדום.
הערות שוליים

↑  וולבי זנב-מסמר צפוני באתר הרשימה האדומה של IUCN
| קנגוריים |
| --- | --- | --- |
| וולביים ארנביים מפוספסים | וולביים ארנביים מפוספסים |  |
| וולבי ארנבי מפוספס | וולבי ארנבי מפוספס (סוג ומין יחיד) |   |
| קנגורים | קנגורים |   |
| קנגורו | קנגורו אפור מזרחי • קנגורו אפור מערבי • קנגורו אדום • וולארו האנטילופה • וולארו מצוי • וולארו שחור • וולבי אגיל • וולבי שחור-פס • וולבי טמר • וולבי סבך מערבי • וולבי פרמה • וולבי זנב-שוט • וולבי אדום-צוואר |   |
| קנגורו אילני | קנגורו אילני אפרורי • קנגורו אילני לומהולץ • קנגורו אילני בנט • קנגורו אילני דובי • קנגורו אילני הואון • קנגורו אילני דוריה • קנגורו אילני סרי • קנגורו אילני גודפלו • קנגורו אילני עטוי-זהב • קנגורו אילני שפלתי • קנגורו אילני הוזר • קנגורו אילני וונדיוואי • איפולה • דינגיסו • טנקיל |   |
| וולבי הצבי | וולבי צבי שחור • וולבי צבי לבן-פס • וולבי צבי אפור • וולבי צבי חום |   |
| וולבי יערוני | וולבי יערוני מקלאי • וולבי יערוני זוטר |   |
| וולבי ארנבי | וולבי ארנבי ממושקף • וולבי ארנבי אדמוני |   |
| וולבי זנב-מסמר | וולבי זנב-מסמר מרוסן • וולבי זנב-מסמר צפוני |   |
| וולבי הסלע | וולבי סלע קצר-אוזן • וולבי סלע וילקינס • וולבי סלע פרוסרפיני • וולבי סלע רוטשילד • וולבי סלע צהוב-רגל • וולבי סלע אלייד • וולבי סלע כף-יורק • וולבי סלע גודמן • וולבי סלע הרברט • וולבי סלע חדגוני • וולבי סלע שחור-צד • וולבי סלע מאריבה • וולבי סלע זנב-מברשת • וולבי סלע סגול-צוואר • וולבי סלע שרמן • מונג'ון • נברלק |   |
| פדמלון | פדמלון טסמני • פדמלון בראון • פדמלון כהה • פדמלון קלבי • פדמלון ההרים • פדמלון אדום-רגל • פדמלון אדום-צוואר |   |
| וולבי ביצות | וולבי ביצות (סוג ומין יחיד) |   |
| קווקה | קווקה (סוג ומין יחיד) |   |
וולבי צפוני בגן חיות בתחילת המאה ה-20
נקבה ושני גוריה בגן חיות
נוף אופייני לבית גידולו של הוולבי הצפוני
וולבי צפוני רובץ
זנבו הארוך של הוולבי משמש אותו לאיזון במהלך הריצה.