stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גרגור בריינבורג
קריירת מועדונים

בריינבורג נולד בהולנד למשפחה בעלת שורשים מארובה. בריינבורג התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנערים של ויטסה 1892 וכעבור מספר שנים הצטרף לדה חראפסחאפ. ב-4 במרץ 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 1-2 נגד וילם II. עונה לאחר מכן, הצטרף לקבוצה הבוגרת והפך לשחקן הרכב קבוע בה עם 25 משחקים.
בקיץ 2014 בריינבורג חתם בניימכן מהליגה ההולנדית השנייה. בעונתו הראשונה, רשם 30 הופעות בקבוצה והיה שותף לעלייה של הקבוצה לליגת העל ההולנדית. בשנת 2016 מונה לקפטן הקבוצה. ב-22 בינואר 2017 הבקיע את צמד בניצחון 0-2 נגד רודה.
בקיץ 2018 חתם בספרטה רוטרדם וכעבור שנה חזר לדה חראפסחאפ.
בעונת 2020/2021 לא שיחק באף קבוצה ובאוגוסט 2021 חתם בדן האג.
קריירה בינלאומית

ב-10 ביוני 2015 בריינבורג ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ארובה בהפסד 2-0 לברבדוס. ב-15 בנובמבר 2019 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בהפסד 2–4 לגיאנה.
וישוואנתן אנאנד

שגיאות פרמטריות בתבנית:שם בסדר המזרחי 
'שפה: פטרונימי הודי' אינו ערך חוקי
זהו שם פטרונימי הודי; שם המשפחה הוא .
| --- | --- |

אנאנד בשנת 2016
 לידה:  11 בדצמבר 1969 (בן 55) צ'נאי, הודו 
 הישג בולט:  אלוף העולם מ-2007 עד 2013
 הדרגה הגבוהה ביותר:  רב אמן משנת 1984
 מד כושר מרבי:  2817 (מרץ 2011)
 מד כושר נוכחי:  2751 ‏(אוקטובר 2024)
 השכלה:  Loyola College, Loyola College, Don Bosco Matriculation Higher Secondary School, אוניברסיטת מדראס, St. Bede's Anglo Indian Higher Secondary School 
 מקצוע נוסף:  סופר 
 מדינה:  הודו, הפיליפינים
 פרסים והוקרה:  אלוף העולם בשחמט  אוסקר השחמט (2007)  אלוף העולם בשחמט  אוסקר השחמט (2008)  פדמה ויבהושן  אוסקר השחמט (2003)  אוסקר השחמט (1997)  פרס רג'יב גנדי קיל רטנה (1991)  פדמה ויבהושן (2007)  אוסקר השחמט (2004)  פדמה בהושן (2001)  אוסקר השחמט (1998)  הודי השנה של CNN-News18 (2007)  עיטור הידידות (רוסיה)  פאדמה שרי בספורט  פרס ארג'ונה 
 
וישוואנתן (וישי) אנאנד (בטמילית: விசுவநாதன் ஆனந்த்; באנגלית: Viswanathan Anand; נולד ב-11 בדצמבר 1969 במדראס (כיום צ'נאי) שבהודו) הוא שחמטאי הודי, בדרגת רב-אמן, אלוף העולם בשחמט מהיר ולשעבר אלוף העולם בשחמט בין השנים 2007–2013. וישוואנתן הוא אחד מבין השחמטאים המעטים ששברו את מחסום 2,800 הנקודות במד הכושר של פיד"ה. הוא דורג בין שלושת המקומות הראשונים בעולם ברצף מאז שנת 1997 ועד תחילת שנת 2012.
ב-29 בספטמבר 2007 זכה וישוואנתן באליפות העולם במקסיקו, ובכך היה לאלוף העולם הראשון מהודו ולאסיאתי הראשון שזכה בתואר שמוצאו אינו מברית המועצות. הוא הגן בהצלחה על תוארו ב-2008, כשניצח את ולדימיר קרמניק; ב-2010 כשניצח את וסלין טופאלוב וב-2012, כשניצח אנאנד את הישראלי בוריס גלפנד. ב-2013 כשל בניסיון להגן על תוארו, כשהפסיד למגנוס קרלסן. בעקבות ניצחון בתחרות המועמדים 2014 הוא העפיל לדו-קרב אליפות העולם בשחמט והתמודד מולו שנית בניסיון לזכות שוב בתואר, והפסיד.
וישוואנתן הוא שיאן הזכיות בקורוס (ויק אן-זהה) עם חמש זכיות (1989, 1998, 2003, 2004, 2006). כמו כן, הוא זכה שלוש פעמים בלינארס (1998, 2007, 2008) ופעם אחת בדורטמונד (2004).
בשנת 2003 היה אנאנד אלוף העולם בשחמט בזק, וב-2007 התמודד בדו-קרב אליפות העולם בשחמט 960.
בשנת 2014 הוא ניצח בתחרות העל בבילבאו (קטגוריה 21).
בשנת 2016 בתחרות המועמדים הוא זכה במקום השלישי.
במרץ שנת 2018 הוא ניצח בתחרות השחמט לזכר טל שנערכה בשחמט מהיר.
אנאנד מכונה "הנמר ממדרס".
תארים בשחמט

1983 - אלוף הודו לנוער (גיל 14)
1984 - אמן בינלאומי
1985 - אלוף הודי לאומי
1987 - אלוף הנוער העולמי, רב אמן
2003 - אלוף העולם בשחמט מהיר
2007 - אלוף העולם בשחמט
2017 - אלוף העולם בשחמט מהיר.
דו-קרבות

| שנה | מקום | המתמודד השני | תוצאה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1987 | לונדון | ג'ונטן לוויט | 2.5 מ-4 | ניצחון |
| 1991 | מדרס | אלכסיי דרייב | 4.5 מ-6 | ניצחון |
| 1991 | בריסל | אנטולי קרפוב | 3.5 מ-8 | הפסד |
| 1992 | לינרס | וסילי איוונצ'וק | 5 מ-8 | ניצחון |
| 1994 | ויק אן-זהה | ארטור יוסופוב | 4.5 מ-7 | ניצחון |
| 1994 | ניו יורק | אולג רומנישין | 5 מ-7 | ניצחון |
| 1994 | Sanghi Nagar | גטה קמסקי | 4 מ-8 | תיקו |
| 1994 | לינרס | מייקל אדמס | 5.5 מ-7 | ניצחון |
| 1995 | לס פלמס | גטה קמסקי | 6.5 מ-11 | ניצחון |
| 1995 | ניו יורק | גארי קספרוב | 7.5 מ-18 | הפסד |
| 1997 | לאון | אילסס קורדובה | 4.5 מ-6 | ניצחון |
| 1998 | לוזאן | אנטולי קרפוב | 3 מ-6 | תיקו |
| 2008 | בון | ולדימיר קראמניק | 6.5 מ-11 | ניצחון |
| 2010 | סופיה | וסלין טופאלוב | 6.5 מ-12 | ניצחון |
| 2012 | מוסקבה | בוריס גלפנד | 2.5 מ-4 (שובר שוויון) | ניצחון |
הופעות באולימפיאדות

אנאנד השתתף בנבחרתה האולימפית של הודו ב-9 אולימפיאדות.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | לוח | קבוצה | מד כושר | נקודות | תוצאות |  % | מקום |
| 1984 | 4 | הודו | 2345 | 7.5 מ-11 | 6+ 3= 2- | 68.2 | 33 קבוצתי |
| 1986 | 1 | הודו | 2420 | 7.5 מ-11 | 6+ 3= 2- | 68.2 | 25 קבוצתי |
| 1988 | 1 | הודו | 2555 | 8.5 מ-12 | 6+ 7= 0- | 70.8 | 19 קבוצתי |
| 1990 | 1 | הודו | 2610 | 7.5 מ-12 | 5+ 5= 2- | 62.5 | 10 קבוצתי |
| 1992 | 1 | הודו | 2670 | 8 מ-12 | 4+ 8= 2- | 66.7 | 22 קבוצתי |
| 1994 | 1 | הודו | 2625 | 8 מ-12 | 6+ 4= 2- | 66.7 | 10 קבוצתי |
| 2004 | 1 | הודו | 2781 | 8 מ-11 | 5+ 6= 0- | 72.7 | 6 קבוצתי, 2 אישי |
| 2006 | 1 | הודו | 2803 | 4.5 מ-9 | 1+ 7= 1- | 50 | 30 קבוצתי |
| 2018 | 1 | הודו | 2771 | 5.5 מ-9 | 3+ 5= 1- | 61.1 | 6 קבוצתי |
מבחר תחרויות בהן השתתף

אליפות העולם בשחמט בשנים:
תחרות העל בבילבאו בשנים:
תחרות העל בציריך בשנים:
גביע סינקפילד בשנים:
תחרות העל בלונדון 2012
תחרות העל טאטא סטיל 2013, 2018, 2019, 2020
תחרות שחמט לזכר אלכין 2013
תחרות המועמדים 2014
תחרות העל בנורווגיה 2015
תחרות השחמט לזכר טל 2016
גביע העולם בשחמט 2017
משחקים מוסברים (באנגלית) > 1989

מיכאל טל מול וישוואנתן אנאנד, 2.1989, The Only Game Ever Played between Mikhail Tal and Viswanathan Anand
הערות שוליים

↑  The 12 Most Interesting Chess Players Ever - Chess.com, web.archive.org, ‏2021-04-19
↑  http://www.olimpbase.org/players/mw0k8ogi.html
↑  http://chess-results.com/tnr368908.aspx?lan=1&art=20&fed=IND&flag=30
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810618005405606  BNE: XX831254  GND: 119068524  ISNI: 0000 0000 5540 0395  LCCN: no96002725  NTA: 110469984  VIAF: 73442525   WorldCat (עם VIAF): 73442525
שיטת דלפי

שיטת דלפי היא כלי לקבלת החלטות קבוצתית וחתירה לקונצנוס בין מומחים או בעלי עניין. השיטה מבוססת על הצגת מספר שאלונים עוקבים, הנענים בעילום שם על ידי פאנל של משתתפים שלהם מומחיות רלוונטית. לאחר הצגת כל שאלון, תגובת הקבוצה מועברת חזרה למשתתפים. השיטה פותחה בשנות ה-50 על ידי מכון ראנד, כאמצעי להשגתקונצנזוס הדעות המהימן ביותר של קבוצת מומחים. מאז משתמשים בשיטה במגוון תחומים כמו מחקרי בריאות, חינוך, ניהול ומחקרי סביבה. כיום קבוצות של מומחים או בעלי עניין יכולים להשתמש בכלים אינטרנטיים כמו ExpertLens כדי לענות בצורה אנונמית על שאלונים, לקבל משוב שמייצג את "תשובת הקבוצה", לבצע דיונים ולשנות את התשובות שלהם כדי להבין האם הם יכולים להגיע לקונצנזוס בין מומחים.
בשיטת דלפי מציגים מספר סבבי שאלות למספר מומחים, שמתמקדות כולן בבעיה מרכזית אחת. השאלות מיועדות לחשוף את ההנמקות של המשיב, וכן את הגורמים שהוא חושב שהם רלוונטיים לבעיה, את ההערכות שיש לו לגבי תרומת הגורמים הללו ואת המידע באשר לסוג הנתונים שהוא חושב שיאפשרו לו להגיע להערכה טובה יותר להגיע לתשובה מהימנה יותר של השאלה המרכזית.
דלפי מבוססת על העיקרון לפיו תחזיות (או החלטות) של קבוצה מובנית מדויקות יותר מאלה מקבוצות לא מובנות. המומחים עונים על שאלונים בשני סבבים או יותר. לאחר כל סבב, מנחה מספק סיכום אנונימי של תשובות המומחים מהסבב הקודם וכן את הסיבות שתרמו להמלצתם. לפיכך, השיטה מעודדת מומחים לשנות את תשובותיהם הקודמות לאור תשובותיהם של חברים אחרים בפאנל שלהם. ההערכה היא שהתהליך יצמצם את טווח התשובות והקבוצה תתכנס לכיוון התשובה ה"נכונה". לבסוף, התהליך נעצר לאחר קריטריון עצירה מוגדר מראש (למשל, מספר סבבים, השגת קונצנזוס, יציבות התוצאות), והניקוד הממוצע או החציוני של הסבבים האחרונים קובע את התוצאות.[דרוש מקור]
היסטוריה

שיטת דלפי פותחה בשנות ה-1950 על ידי חוקרים ממכון ראנד שפעל בימי המלחמה הקרה, כדי לנסות לחזות את ההשפעות שיהיו לטכנולוגיה על לחימה.  הפרויקט בוצע במסגרת ייעוץ לחיל האוויר האמריקאי.
בשנת 1944 הורה הגנרל הנרי ארנולד על יצירת הדו"ח עבור חיל האוויר של צבא ארצות הברית על היכולות הטכנולוגיות העתידיות שעשויות לשמש את הצבא. נוסו גישות שונות, אך החסרונות של שיטות חיזוי מסורתיות, כגון גישה תאורטית, מודלים כמותיים או אקסטרפולציה של מגמות, התגלו במהירות בתחומים שבהם טרם נקבעו חוקים מדעיים מדויקים.
החל משנות החמישים המוקדמות החל עניין גדול ביכולות חיזוי של העתיד. סימן מוקדם לתופעה זו התגלה במכון ראנד בסנטה מוניקה, קליפורניה. באותם ימים ראנד היה צוות חשיבה של חיל האוויר. בהנחייתו של ג'ון וויליאמס, חטיבת המתמטיקה של המכון משכה מספר פילוסופים, ושלושה מהם הקימו קבוצה פעילה של עתידנים שעסקה בבעיות חיזוי. השלושה היו - הלוגיקן אולף הלמר (Olaf Helmer), המתמטיקאי ופילוסוף נורמן דאלקי (Norman Crolee Dalkey), והמתמטקאי והפילוסוף ניקולס רשר (אנ').
כדי להתגבר על החסרונות של שיטות חיזוי מסורתיות, פיתחו השלושה את שיטת דלפי. השיטה פותחה במסגרת "פרויקט דלפי" בתוך תאגיד ראנד, ומטרתה הייתה למצוא את הקונצנוס האמין ביותר בקרב קבוצת מומחים. השיטה שאבה השראה ממחקרם של אברהם קפלן, א.ל. סקוגסטד ומ.א. גירשיק, "החיזוי של אירועים חברתיים וטכנולוגים" שפורסם ב-1950.
הלמר ודלאקי ותארו את שיטת דלפי במאמר משנת 1962. המאמר התפרסם בשנית בשנת 1963 בירחון Management Science. (אנ') מסיבות ביטחוניות השיטה פורסמה בפומבי כעשור לאחר פיתוחה הראשוני בראנד. המחקר המקורי נועד להבין מקבוצת מומחים מהי כמות החימוש של פצצות אטומיות המיטבית שארצות הברית צריכה לייצר כדי להתמודד עם האיום מצד ברית המועצות.
מומחים התבקשו לחוות את דעתם על ההסתברות, התדירות והעוצמה של התקפות אויב אפשריות. מומחים אחרים יכולו לתת משוב בעילום שם. תהליך זה חזר על עצמו מספר פעמים עד שנוצר קונצנזוס.[דרוש מקור]
פרוטוקול מחקר המסביר את הגישה הקפדנית ליישום שיטת דלפי פורסם במקור ב-BMJ Open בשנת 2015. פרוטוקול מחקר זה משמש ומצוטט בדרך כלל כעת על ידי כל מחקר המיישם את שיטת דלפי מכיוון שזו הפעם הראשונה שתואר פרוטוקול ברור ליישום המתודולוגיה בפועל.[דרוש מקור]
הערות שוליים

↑  Ian P. Sinha, Rosalind L. Smyth, Paula R. Williamson, Using the Delphi Technique to Determine Which Outcomes to Measure in Clinical Trials: Recommendations for the Future Based on a Systematic Review of Existing Studies, PLOS Medicine 8, 25 בינו׳ 2011, עמ' e1000393 doi: 10.1371/journal.pmed.1000393
1 2 3 4 5  Norman Dalkey, Olaf Helmer, (1963) An Experimental Application of the DELPHI Method to the Use of Experts. Management Science 9(3):458-467. https://doi.org/10.1287/mnsc.9.3.458
1 2 3  Delphi Method
↑  Fabyio Villegas, [https://www.questionpro.com/blog/il/%D7%A9%D7%99%D7%98%D7%AA-%D7%93%D7%9C%D7%A4%D7%99/ בית  מחקר שוק
שיטת דלפי: הגדרה, שלבים, יתרונות, חסרונות, שימושים ודוגמאות], באתר Questionpro
↑  ניקולס רשר,Predicting the future : an introduction to the theory of forecasting, עמ' 28
1 2  ניקולס רשר,Predicting the future : an introduction to the theory of forecasting, עמ' 262
↑  Kaplan, A., A. L. Skogstad, and M. A. Girshick. “The Prediction of Social and Technological Events.” The Public Opinion Quarterly 14, no. 1 (1950): 93–110. http://www.jstor.org/stable/2745902.
סלולרי כשר

טלפון סלולרי כשר, מדגם נוקיה 208
סלולרי כשר הוא כינוי לקו סלולרי או למכשיר טלפון סלולרי הנמצא בשימוש נרחב בציבור החרדי ובמידה מועטה גם בציבור החרד"ל. המונח סלולרי כשר מתייחס בדרך כלל למכשירי סלולר שאושרו על ידי ועדת הרבנים לענייני תקשורת, שבהם אין תכונות המצויות בטלפונים חכמים כמו גלישה ושימוש באפליקציות מבוססות אינטרנט, שימוש במצלמה, האזנה לרדיו, שמיעת מוזיקה, משחקים, ומשלוח וקבלת מסרונים (SMS).
טלפון מסוג זה מבוסס על שני מרכיבים:
מכשיר סלולרי שבו נחסמו ברמת החומרה והתוכנה חלק מהמאפיינים.
קו טלפון אשר בו חסומים שירותים בלתי רצויים. בשל חתימת הסכם בין ועדת הרבנים לענייני תקשורת ובין מרבית חברות התקשורת, קו כשר כבול למכשיר כשר וכן לקידומת מספרית "כשרה", וההתניידות בין חברות, חבילות ומספרים מוגבלת לחבילות "כשרות" ומספרים "כשרים" בלבד.
קיימים סוגים נוספים של סלולרי כשר המאושרים על ידי גופים שונים ובהם גישה לאינטרנט כשר או לאפליקציות נבחרות, מכשירים אלו נקראים בדרך כלל בשמות אחרים, כמו סלולרי "מוגן" "מפוקח" או "מושגח".
מכשירים סלולריים כשרים, הימני תוצרת Telit והשמאלי מדגם סמסונג C120
היסטוריה > רקע

ההתפתחות הטכנולוגית המואצת של המכשירים הסלולריים בתחילת המאה ה-21 הפכה אותם ממכשיר שנועד לשיחה בלבד לכלי של בידור ופנאי, כמו גלישה ברשת האינטרנט וצפייה בטלוויזיה. בנוסף, התקשרו החברות הסלולריות עם חברות פרטיות, שסיפקו שירותי שיחות ומידע בנושאים מגוונים, החל מחדשות ומזג אוויר וכלה בהימורים ושיחות ארוטיות (שירותי מידע אלו זמינים גם לטלפונים נייחים).
אנשים בציבור החרדי החלו להשתמש במכשירים אלה ולהיחשף דרכם לתכנים אינטרנטיים שחלקם נחשב בציבור החרדי כלא מתאימים ואף כתועבה. כדי להתמודד עם הבעיה הוקמה "ועדת הרבנים לענייני תקשורת".
קודם להקמת הוועדה היו מספר ניסיונות על ידי עסקנים מהציבור החרדי, לספק טלפון סלולרי ייעודי למגזר החרדי, שיתאים לשיחה בלבד. הקצאת קומת מספרים ייחודית למכשירים אלו איפשרה לזהות בנקל האם אדם חרדי משתמש בטלפון סלולרי מסוג זה, ובכך יצרה לחץ חברתי למעבר למכשירים אלה. לחץ זה, יחד עם הדרישה שקיימת בציבור החרדי למכשירים אלו, פרסומים מרובים בכלי התקשורת החרדים והתניית קבלה של תלמידים למוסדות חינוך חרדים בשימוש של ההורים במכשירים "כשרים" בלבד, הפכו אותם לפופולריים בחברה החרדית. כיום, מפקחת הוועדה על השימוש במכשירים "הכשרים".
היסטוריה > הפתרון הראשוני: חסימת מספרים וחיבור לאינטרנט

הפתרון הראשון שאליו הגיעו הוועדה והחברות הסלולריות היה חסימת מספרים מסוימים ומניעת חיבור לאינטרנט סלולרי. כל אדם שהיה מעוניין בכך פנה למוקד השירות של החברה שבה היה מנוי וביקש את הפעלת החסימה במכשירו. את רשימת מספרי הטלפון האסורים להתקשרות העבירה ועדת הרבנים לחברות הסלולר, ואף עדכנה אותה לפי הצורך.
בהמשך נוכחה ועדת הרבנים כי לא די בפתרון זה. חלק מבני הנוער החרדים רכשו בעצמם את המכשירים ולא ביקשו את חסימתם. עוד התקשתה הוועדה לחסום את כל מספרי השיחות הארוטיות. סוגיות אלו הביאו את ועדת הרבנים להכרה שיש צורך בפתרון יעיל יותר.
היסטוריה > מכשירים כשרים

לקראת סוף 2004 החליטה ועדת הרבנים לדרוש מן החברות הסלולריות בישראל את שיווקו של טלפון סלולרי "כשר", שאינו מאפשר תכונות נוספות מלבד השיחה הטלפונית. נציגם של הרבנים למשא ומתן היה עורך הדין יעקב ויינרוט, שנטל על עצמו תפקיד זה בהתנדבות. במקביל פרסמה ועדת הרבנים הוראה לציבור החרדי, להימנע מלקנות מכשירים סלולריים, עד שתעתרנה החברות לספק מכשירים כשרים. ועדת הרבנים פנתה לעיתונות החרדית וביקשה שלא לפרסם את החברות הסלולריות. העיתונים היומיים "יתד נאמן" ו"המודיע", והשבועונים "משפחה" ו"בקהילה" נענו לקריאה זו.
רוב החברות הסלולריות, שרצו להמשיך ולמכור שירותי תוכן, התנגדו בתחילה לדרישה. החברה היחידה ששיתפה פעולה עם הוועדה הייתה חברת מירס, שהחלה לשווק מכשיר כשר. נקבע שעל כל מכשיר "כשר" תוטבע חותמת כשרות של ועדת הרבנים, והוסכם שצורתם החיצונית של המכשירים תהיה שונה באופן ניכר מצורתם של מכשירי הסלולר המתקדמים, שנועדו לציבור הכללי. החלטה נוספת של הרבנים הייתה הקצאה של "קומת מספרים" כשרים, שמתחילים כולם באותן ספרות. באופן זה ניתן לזהות אדם שמשוחח מסלולרי שאינו כשר, עובדה שעשויה להניא אותו משימוש במכשיר כזה.
מספר חודשים לאחר תחילת מכירת המכשירים הכשרים על ידי מירס, הצטרפו החברות פלאפון וסלקום למהלך, והנפיקו מכשירים כשרים. לאחר שנה נוספת הצטרפה למהלך חברת פרטנר. בשנת 2013 גם חברת גולן טלקום חתמה על הסכם עם ועדת הרבנים.
ארבע החברות הסלולריות משווקות מסלולי מנויים דומים של מכשירים כשרים. על מנת למנוע מהציבור החילוני לרכוש חבילות כשרות זולות, קבעו החברות כי בשבתות יהיה התעריף לשיחה יוצאת גבוה במיוחד (כעשרה ש"ח לדקה). חלק מהחברות גובות קנס חד פעמי של עשרות שקלים במקרה שהתקיימו שיחות יוצאות או נכנסות בשבת.
בתחילת יוני 2011 הוחל בשיווק של מכשירי בלקברי כשרים התומכים בשירות דואר אלקטרוני עבור אנשי עסקים. את המכשיר שיווקה חברת פרטנר תקשורת וניתן היה להשיגו רק אצל נציגי ועדת הרבנים לענייני תקשורת, זאת כדי למנוע את הפצת המכשיר למי שאינם זקוקים לו לצורך עבודתם. השיווק של המכשירים לא הצליח וסך המכשירים שנמכרו עומד על כ-200 בלבד.[דרוש מקור]
כאשר קמו חברות סלולר החדשות - גולן טלקום, ורמי לוי תקשורת, לא יכלו בעלי סלולרי כשר להתנייד אליהן, משום שהן לא הציעו חבילה ומספר כשר. כאשר חברות אלו גילו את הפוטנציאל העסקי שבציבור החרדי והחלו לתמוך במכשירים וחבילות כשרות - נוידו אליהן עשרות אלפי מספרים כשרים[דרוש מקור].
לא ניתן לנייד מספר "כשר" לחברה אחרת אלא אם כן המסלול בחברת היעד כשר אף הוא, ולא ניתן להשתמש בסלולרי שאינו כשר במספר מקומה כשרה. עם זאת, גם חברת תקשורת שאינה מחויבת להסכם יכולה באופן עקרוני לנייד אליה מכשירים כשרים. עם זאת, ב־2021 שר התקשורת יועז הנדל הכריז על רפורמה שתאפשר לנייד מספרים כשרים. מהלך זה התקבל בביקורת חריפה מצד רבנים, ולטענתם הדבר עלול להוביל לחוסר יכולת בזיהוי אדם אם הוא בעל טלפון כשר. הרפורמה נועדה להיכנס לתוקף ב-1 באוגוסט 2022, אך בעקבות עתירה שהוגשה נגדה נתן בג"ץ צו ביניים המשעה את כניסת הרפורמה לתוקף, עד לדיון לגופה של העתירה במועד מאוחר יותר.
בשנת 2011 היו בישראל כ-300,000 מכשירים כשרים.
המאבק להחדרת המכשירים הכשרים

בתחילת המהלך נמכרו כמה אלפי מכשירים. היו שטענו כי הציבור החרדי התרגל לתכונות המסרונים והדוא"ל של המכשירים המתקדמים ולכן רוב הציבור החרדי לא יישמע לקריאת הרבנים לעבור למכשירים הכשרים. עם זאת, במהלך השנים הצטרפו רוב החרדים למסלולים הכשרים. כחלק מהמערכה נגד הסלולרים שאינם כשרים, הורו הרבנים החרדים, ובראשם הרב יוסף שלום אלישיב, שלא לקבל למוסדות החינוך החרדיים תלמידים שהוריהם מחזיקים ברשותם מכשירים שאינם כשרים. עיריית בני ברק מחתימה הורים על תקנון שבו בין היתר הם מתחייבים לא להשתמש בטלפון שאינו כשר כתנאי לקבלת ילדים לגני העירייה. עם זאת, הרב צבי פרידמן פרסם שהרב אלישיב לא אסר מסרונים. חלק מן החרדים ממשיכים להשתמש במכשיר רגיל, לצד המכשיר הכשר.
בסוף העשור השני ובתחילת העשור השלישי של שנות ה־2000, החלה ועדת הרבנים לתת הכשר על חנויות לממכר סלולר, בשל מקרים של מוכרים ששכנעו לקוחות לרכוש מכשירים שאינם כשרים, הדומים בצורתם למכשירים הכשרים – חלקם עם סימוני כשרות מזויפים. החנויות שקיבלו את הכשרהּ של ועדת הרבנים מוכרות מכשירים המאושרים על ידה בלבד. כחלק מהמאבק להטמעת הכשרות גם על החנויות, נערכו הפגנות ומחאות בריכוזים חרדיים המוכרים מכשירי סלולר, ובחלקן תועדה אלימות. לטענת בעלי החנויות שמסרבות לרכוש את תעודת הכשרות של ועדת הרבנים, הם סובלים גם מהטרדות טלפוניות, ניסיונות סחיטה, איומים, השחתת רכוש והפרעה ללקוחות המנסים להיכנס לחנות. במקרה אחד תועדה אלימות כלפי לקוח שביקש לרכוש מכשיר שאינו כשר. רבנים אחדים ששמם הופיע על המודעות הקוראות להפגין כנגד החנויות טענו כי שמם מתנוסס על המודעות ללא ידיעתם, ואף פרסמו מודעות שהם מתנגדים להפגנות האלימות.
קהילות חרדיות נוספות בעולם, כגון בניו יורק הנהיגו גם הן מהלך דומה. עצרות מתקיימות בריכוזים חרדיים בישראל ובעולם נגד "פגעי הטכנולוגיה" בראשות רבנים ואדמו"רים, הנושאים דברים נגד האינטרנט הלא-מסונן והסמארטפונים ומרחיבים על הסכנה הגדולה שבשימוש בהם. על פי רוב, הציבור הדתי לאומי אינו משתמש בסלולרי הכשר אלא בטלפונים סלולריים רגילים.
ועדת הרבנים לענייני תקשורת

ועדת הרבנים לענייני תקשורת היא עמותה חרדית שקמה בשנת 2004 במטרה להביא ליצירת טלפון סלולרי המשמש לשיחה בלבד, ללא תכונות אחרות הקיימות במרבית הטלפונים הסלולריים המודרניים.
בנוסף למגבלות הטכניות על המכשיר הכשר, הוועדה קובעת אילו מספרים ייחסמו, כך שבעלי "סלולרי כשר" לא יוכלו להתקשר אליהם. בחיוג למספרים אלו מופיעה הודעה מוקלטת המודיעה כי זהו "מספר לא מורשה". בכך למעשה התחילה מלחמה בין ועדת הרבנים למפעילי קווי הנייעס, שמחליפים מספר בכל פעם שהקודם נחסם.
בעת ייסודה היו חברי הוועדה: הרב צבי פרידמן נציג הליטאים, הרב ישראל פישביין נציג חסידות גור, הרב ברוך שרגא נציג הספרדים, הרב יוסף בנימין ואזנר נציג החסידויות והרב עמרם אופמן נציג העדה החרדית.
קידומות המספרים הכשרים בישראל

מספרים אלה מיועדים למכשירים המאושרים על ידי ועדת הרבנים לענייני תקשורת:
| מספר | מפעיל |
| --- | --- |
 (0X) 80X-XXXX: בזק
 050-41X-XXXX: פלאפון
 052-71X-XXXX   052-76X-XXXX: סלקום
 054-84X-XXXX   054-85X-XXXX: פרטנר
 053-31X-XXXX 053-41X-XXXX: הוט מובייל
 058-32X-XXXX: גולן טלקום
 055-67X-XXXX: רמי לוי תקשורת
 055-32X-XXXX: פרי טלקום
055-52X-XXXX: אנאנטל
ראו גם

אינטרנט כשר
לקריאה נוספת

חיים זיכרמן, שחור כחול-לבן - מסע אל תוך החברה החרדית בישראל, ידיעות ספרים, 2014, עמ' 249–254.
רוזנברג חננאל, מנחם בלונדהיים ואליהוא כץ, "שוברי החומות": פיקוח, גבולות והמערכה על "הסלולרי הכשר" בחברה החרדית. סוציולוגיה ישראלית, 2016.
הערות שוליים

↑  הסכם, הסכם גולן טלקום עם ועדת הרבנים, אתר חופש המידע משרד המשפטים
↑  עומרי לוי, סלולרי בהכשר בד"ץ: סיפורו של הטלפון לחרדים, באתר ynet, 1 ביוני 2009
↑  יוסי זילברמן, ‏בעלי קו כשר: לא יכולים להתנייד, באתר ‏מאקו‏, 9 בדצמבר 2013
↑  כיכר השבת, ‏האיום החדש על ההגמוניה של ועדת הרבנים לענייני תקשורת, באתר כיכר השבת, 22 בספטמבר 2016
↑   רפאלה גויכמן, רפורמת הכשרות בסלולר: סוף למונופול החרדי ששולט ביותר מחצי מיליון מנויים, באתר TheMarker‏, 15 בנובמבר 2021
↑  שי לוי, ‏הקרב על הטלפון הכשר, באתר ‏מאקו‏, 10 בדצמבר 2021
↑  בג"ץ 3800/22 עמותת אמת ליעקב ואחרים נ' שר התקשורת ואחרים, ניתן ב־28 ביולי 2022;
נטעאל בנדל, בג"ץ השהה את רפורמת הסלולר הכשר של השר הנדל, באתר ישראל היום, 28 ביולי 2022
↑  צבי שיימן, ‏פיקוד העורף והרבנים יפרצו את הטלפונים ה'כשרים', באתר "סרוגים", 6 ביוני 2011
↑  יאיר אטינגר, הרב אלישיב: בתי"ס חרדיים לא יקבלו תלמידים שלהוריהם אין סלולרי כשר, באתר הארץ, 3 בפברואר 2007
↑  "תלמיד מחזיק מכשיר לא כשר? תלשינו", באתר כיכר השבת
↑  קובי נחשוני, מקורב לרב אלישיב: "הוא כלל לא שולל SMS", באתר ynet, 20 במאי 2009
↑  יוסי כץ, הפתעה: הגרי"ש אלישיב מתיר sms, באתר בחדרי חרדים, 20 במאי 2009
↑  פרסום ראשון: 'נתיב' מעבירה את לקוחותיה לווטסאפ האדום הכשר, באתר בחדרי חרדים, 16 באוגוסט 2016
↑  יצחק טסלר, תקפו באלימות בת עשר - בגלל טלפון "לא כשר", באתר ynet, 7 בפברואר 2017
↑  התפשטות טרור הסלולר: שיחות באישון ליל והטרדות במקומונים, באתר בחדרי חרדים, 6 באוקטובר 2021
↑  יוסי שטארק, ישכנו נחש? שיחות מאיימות ומכתב חמור למוכר הפלאפונים, באתר בחדרי חרדים, 12 באוקטובר 2021
↑  יוסי שטארק, טרור הסלולר עולה שלב: בחור הותקף באלימות קשה בחנות בירושלים, באתר בחדרי חרדים, 12 באוקטובר 2021
↑  מדוע ראש הישיבה חשף את התנגדותו ל'טרור הסלולר' בב"ב, באתר בחדרי חרדים, 18 באוגוסט 2021
↑  ועדת הרבנים לענייני תקשורת, באתר "גיידסטאר ישראל"
↑  רשימת "קומות כשרות" באתר משרד התקשורת
חותמת ועדת הרבנים מופיעה בהפעלת המכשיר הכשר
שלטים בבני ברק נגד שימוש בסמארטפונים
פשקווילים בבני ברק המזהירים מפני שימוש בסלולרים בלתי כשרים ובמחשבים
סנט אולבנס

סנט אולבנס (באנגלית: St Albans) היא עיר באזור הרטפורדשייר שבאנגליה, השוכנת כ-30 ק"מ מצפון-מערב למרכז לונדון, ו-14 ק"מ דרומית-מזרחית ללוטון. סנט אולבנס הייתה העיר הגדולה הראשונה על הדרך הרומית הישנה לכיוון צפון, דבר שהפך את העיר, שנקראה בתקופה הרומית ורולאמיום, למרכז חשוב. זוהי עיירת שוק היסטורית המהווה גם עיר שינה עם יוממות גדולה ללונדון.
שם

סנט אולבנס קיבלה את שמה מן הקדוש הבריטי הראשון, אולבן. הגרסה המעודכנת ביותר של סיפורו, מספרת שהוא חי בוורולאמיום, במהלך המאה השלישית או הרביעית, כשהנוצרים סבלו מרדיפות. אולבן פגש כומר נוצרי שנמלט מרודפיו ונתן לו הגנה בביתו. אולבן התרשם כל כך מהאדיקות של הכומר, והוא החליט להתנצר. כאשר השלטונות חיפשו בביתו את הכומר שנמלט, לבש אולבן את גלימת הכומר והציג את עצמו במקום האורח. כתוצאה מכך נגזר עליו לסבול את העונשים שהטילו על הכומר, אלא אם כן יוותר על הנצרות. אולבן סירב והוצא להורג. באגדות מאוחרות יותר מסופר שראשו התגלגל במורד הגבעה לאחר ההוצאה להורג ובאר נוצרה במקום בו נעצר.
היסטוריה > התקופה הקלטית

ככל הנראה התקיים במקום יישוב מתקופת הברזל המכונה ורלמיון (Verlamion), ורולמיון (Verulamium) או ורלמיו (Verlamio) סמוך לאתר בו ממוקמת העיר הנוכחית. המקום היה מרכז כוחו של המלך טאסיוואנוס (Tasciovanus) ומתחם מרכזי של השבט הקלטי קטובלאונים, משנת 20 לפנה"ס בערך עד לאחר הפלישה הרומית בשנת 43 לספירה. השם "Verulamium" הוא קלטי, משמעותו - "התיישבות מעל או על ידי הביצות". העיר הייתה על גבעת פרא, שני ק"מ ממערב סנט אולבנס המודרנית, עכשיו האזור מכוסה על ידי הרחוב סנט מייקל, פארק ורולאמיום ושטחי אחוזה סמוכה. מניחים כי מרכז השבט הועבר לאתר הזה על ידי המלך טאסיוואנוס (בסביבות שנת 25 עד 5 לפנה"ס). ככל הנראה בנו הקלטים גם חומת עפר להגנה סביב היישוב, אך הממצאים לגביה אינם וודאיים.
היסטוריה > התקופה הרומית

בתקופה הרומית הייתה ורולאמיום לעיר השנייה בגודלה בבריטניה, לאחר לונדיניום. היא התפתחה מהישוב הקלטי וקיבלה את למעמד "עיר" ("מוניצפלית") סביב שנת 50 לספירה, כלומר, לאזרחיה הוענקו "זכויות לטיניות", מעמד אזרחות נחות יותר מזה של מעמד "קולוניה". היא גדלה לעיירה משמעותית, ומשכה את תשומת ליבה של המלכה בודיקה של השבט הקלטי איקני בשנת 61, אשר כבשה את העיר, הרסה ושרפה אותה. ארכאולוגים תיעדו שכבת אפר שחור, ובכך אישרו את הרשומות בכתבים הרומיים. המקום גדל בהתמדה, ובתחילת המאה ה-3, כיסתה שטח של כ-125 אקר (0.51 קמ"ר) כשהיא מוקפת חפיר וחומה. ורולאמיום הכילה כיכר-פורום, בזיליקה ותיאטרון, שחלק גדול מהם נפגעו במהלך שתי שריפות. אחת בשנת 155 והשנייה בסביבות שנת 250. מתקנים אלה תוקנו והמשיכו להשתמש בהם במאה ה-4. התיאטרון הפסיק לפעול בסוף המאה ה-4. אחת הכתובות הרומאיות הבודדות בבריטניה נמצאה בשרידי הפורום. העיירה נבנתה מחדש מאבן ולא מעץ לפחות פעמיים במהלך 150 השנים הבאות. הנוכחות הרומית במקום הסתיימה בין 400 ל-450.
גופתו של סנט אולבן נקברה כנראה מחוץ לחומות העיר בבית קברות רומי ליד הקתדרלה הנוכחית. קברו הפך למקום עלייה לרגל. החקירה האחרונה חשפה שם בזיליקה, המציינת את האתר העתיק ביותר המתמשך של פולחן נוצרי בבריטניה. בשנת 429, ביקר ארכיבישוף בכנסייה שבמקום, וקידם את פולחן סנט אולבן.
כמה שרידים של העיר הרומית נותרו גלויים, כמו חלקים מחומות העיר, חלק מבית המרחץ עדיין באתרו מתחת לרצפת פסיפס. ישנם גם שרידי התיאטרון, הנמצא על אדמת אחוזה פרטית. ממצאים נוספים נמצאים במוזיאון שבמקום. שרידים נוספים מתחת לאדמות החקלאיות הסמוכות לא נחפרו מעולם, והם מאוימים על ידי חריש עמוק.