stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הקוסם (סרט)
שירים

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי צ'ארלי סמולס (למעט היכן שמצוין אחרת).
| הקוסם - שירי פסקול הסרט> מס' | הקוסם - שירי פסקול הסרט> שם | הקוסם - שירי פסקול הסרט> כותב(ים) | הקוסם - שירי פסקול הסרט> ביצוע | הקוסם - שירי פסקול הסרט> משך | הקוסם - שירי פסקול הסרט>  | הקוסם - שירי פסקול הסרט>  | הקוסם - שירי פסקול הסרט>  | הקוסם - שירי פסקול הסרט>  | הקוסם - שירי פסקול הסרט>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אוברטורה, חלק א'  |   | אינסטרומנטלי |   |  |  |  |  |  |
| 2. | אוברטורה, חלק ב'  |   | אינסטרומנטלי |   |  |  |  |  |  |
| 3. | The Feeling That We Had  |   | הדודה אם, מקהלה |   |  |  |  |  |  |
| 4. | Can I Go On?‎  | קווינסי ג'ונס אשפורד וסימפסון | דורותי |   |  |  |  |  |  |
| 5. | Tornado"/"Glinda's Theme  |   | אינסטרומנטלי |   |  |  |  |  |  |
| 6. | He's the Wizard  |   | מיס 1, מקהלה |   |  |  |  |  |  |
| 7. | Soon As I Get Home / Home  |   | דורותי |   |  |  |  |  |  |
| 8. | You Can't Win, You Can't Break Even  |   | הדחליל, ארבעת העורבים |   |  |  |  |  |  |
| 9. | Ease On Down the Road, חלק 1  |   | דורותי, הדחליל |   |  |  |  |  |  |
| 10. | What Would I Do If I Could Feel?‎  |   | איש הפח |   |  |  |  |  |  |
| 11. | Slide Some Oil to Me  |   | איש הפח |   |  |  |  |  |  |
| 12. | Ease On Down the Road, חלק 2  |   | דורותי, הדחליל, איש הפח |   |  |  |  |  |  |
| 13. | I'm a Mean Ole Lion  |   | האריה הפחדן |   |  |  |  |  |  |
| 14. | Ease On Down the Road, חלק 3  |   | דורותי, הדחליל, איש הפח, האריה הפחדן |   |  |  |  |  |  |
| 15. | Poppy Girls Theme  | אנתוני ג'קסון | אינסטרומנטלי |   |  |  |  |  |  |
| 16. | Be a Lion  |   | דורותי, הדחליל, איש הפח, האריה הפחדן |   |  |  |  |  |  |
| 17. | End Of The Yellow Brick Road  |   | אינסטרומנטלי |   |  |  |  |  |  |
| 18. | Emerald City Sequence  | קווינסי ג'ונס (מילים) צ'ארלי סמולס (לחן) | להקה |   |  |  |  |  |  |
| 19. | Is This What Feeling Gets? (Dorothy's Theme)‎  | קווינסי ג'ונס (מילים) אשפורד וסימפסון (לחן) | דורותי |   |  |  |  |  |  |
| 20. | Don't Nobody Bring Me No Bad News  |   | אוולין, הווינקים |   |  |  |  |  |  |
| 21. | Everybody Rejoice/A Brand New Day  | לות'ר ונדרוס | דורותי, הדחליל, איש הפח, האריה הפחדן, הלהקה |   |  |  |  |  |  |
| 22. | Believe in Yourself (Dorothy)‎  |   | דורותי |   |  |  |  |  |  |
| 23. | The Good Witch Glinda  |   | אינסטרומנטלי |   |  |  |  |  |  |
| 24. | Believe in Yourself (Reprise)‎  |   | גלינדה המכשפה הטובה |   |  |  |  |  |  |
| 25. | Home (Finale)‎  |   | דורותי |   |  |  |  |  |  |
הפקה > פרה-פרודקשן ופיתוח

"הקוסם" היה סרט הקולנוע השמיני אשר הופקת על ידי מחלקת הקולנוע והטלוויזיה של מוטאון, חברת התקליטים של ברי גורדי. במקור, גורדי רצה ללהק לתפקיד של דורותי את זמרת הרית'ם אנד בלוז הצעירה סטפני מילס, אשר קודם לכן גילמה את התפקיד בברודוויי. כאשר כוכבת מוטאון דיאנה רוס ביקשה מגורדי שילהק אותה לתפקיד דורותי, הוא סירב, ואמר כי רוס - אז בת 33 - כבר מבוגרת מדי בשביל התפקיד. רוס עקפה את גורדי, ושכנעה את רוב כהן, מפיק בסרטי יוניברסל, לגבש עסקה לפיה הוא יפיק את הסרט, אם היא תלוהק לתפקיד דורותי. גורדי וכהן הסכימו לעסקה. פאולין קייל, מבקרת הקולנוע, תיארה את מאמציה של רוס להשיג את התפקיד בתור "אולי הדוגמה החזקה ביותר של רצון טהור בתולדות הקולנוע."
לאחר שהבמאי ג'ון בדהאם גילה כי דיאנה רוס הולכת לגלם את התפקיד של דורותי, הוא החליט שלא לביים את הסרט, וכהן החליף אותו בסידני לומט. על החלטתו שלא לביים את "הקוסם", ג'ון בדהאם הסביר לכהן כי הוא חשב שרוס היא "זמרת נפלאה. היא שחקנית נהדרת ורקדנית מעולה, אבל היא לא הדמות הזאת. היא לא דורותי, הילדה בת שש-העשרה הקטנה, מהקוסם מארץ עוץ". למרות שפוקס המאה ה-20 תמכו כלכלית בהפקה הבימתית של המחזמר, בסופו של הם מימשו את זכות הסירוב הראשונה שלהם בהפקת הסרט, כך שיוניברסל היו יכולים לממן את הסרט. בתחילה, יוניברסל היו כל כך נרגשים לגבי סיכויי ההצלחה של הסרט, שהם לא קבעו תקציב להפקה.
התסריט של ג'ואל שומאכר עבור "הקוסם" הושפע רבות מתורתו של ורנר ארהרד ומסמינרי ההדרכה שלו, שכן גם שומאכר וגם דיאנה רוס היו "מוקסמים מאוד מוורנר ארהרד". "לפני שהספקתי לשים לב," אמר רוב כהן, "הסרט הפך למעשיה-בסגנון-ארהרד על לדעת מי אתה, שיתוף וכל זה. שנאתי את התסריט מאוד. אבל היה קשה להתווכח עם [רוס], כי היא מצאה בתסריט את כל הדברים האלה שהיא עבדה עליהם בסמינר [של ארהרד]". שומאכר דיבר באופן חיובי על התוצאות של לימודי ארהרד, ואמר כי הוא היה "אסיר תודה לנצח ללמידה, שהשפיעה רבות על החיים שלי". בספר "The Grove Book of Hollywood" נכתב כי הנאום של גלינדה, המכשפה הטובה, בסופו של הסרט, הייתה "רשימה ארוכה של קלישאות בסגנון ארהרד"; כמו כן הספר עורך השוואות בין תורתו של ארהרד לשיר הסיום בסרט "Believe in Yourself".
במהלך ההפקה, לומט הרגיש שהסרט הגמור יהיה "חוויה ייחודית לחלוטין שאף אחד לא חוה לפני כן". כשנשאל על כל השפעה אפשרית מהעיבוד הקולנועי הפופולרי משנת 1939 של MGM - "הקוסם מארץ עוץ" - לומט ציין כי "לא היה שום דבר שיכולנו להשתמש [מהסרט של 1939] פרט ללוודא שאנחנו לא משתמשים בשום ממנו. הם עשו סרט מבריק, ולמרות זאת הרעיון שלנו הוא שונה - הם קנזס, אנחנו ניו יורק; הם לבנים, אנחנו שחורים, והמוזיקה שונה לחלוטין. אנחנו רצינו לוודא שאנחנו לא חופפים בשום תחום".
מייקל ג'קסון, כוכב מוטאון לשעבר שעד תחילת הפיתוח של הסרט, בשנת 1977, עזב את מוטאון לטובת אפיק רקורדס יחד עם אחיו - שותפיו להרכב חמישיית הג'קסונים - לוהק לתפקיד הדחליל. ג'קסון התמסר לתפקיד, וצפה בסרטי וידאו של צביים, ברדלסים ופנתרים כדי ללמוד תנועות חינניות לתפקיד. טד רוס ומייבל קינג הובאו כדי לחזור ולגלם את התפקידים שביצעו בהפקה הבימתית של המחזמר, בעוד ניפסי ראסל לוהק לתפקיד איש הפח. לנה הורן, לוהקה לתפקיד גלינדה, המכשפה הטובה, והקומיקאי ריצ'רד פריור גילם את דמותו של הקוסם.
הפקה > שלב הצילומים

הסרט צולם באולפני אסטוריה שבקווינס, ניו יורק. ביתן מתפורר שנותר מתערוכה עולמית שנערכה בניו יורק בשנת 1964 שימש כמקום הצילומים של ארץ המאנצ'קינים, פארק שעשועים בקוני איילנד שימש כמקום צילומי סצנת המפגש עם איש הפח, ומרכז הסחר העולמי שימש כעיר הברקת. הסצנות שצולמו בעיר הברקת היו משוכללות, וכללו 650 רקדנים, 385 אנשי צוות ו-1,200 תלבושות. מעצב התלבושות טוני ולטון גייס את העזרה של מעצבי אופנה גבוהה בניו יורק לצורך צילומי סיקוונס עיר הברקת, והשיג תלבושות ובדים אקזוטיים ממעצבים כמו אוסקר דה לה רנטה ונורמה קמלי. אלברט ויטלוק יצר את האפקטים המיוחדים החזותיים של הסרט, בעוד סטן ווינסטון שימש כמאפר ראשי.
קווינסי ג'ונס היה המפיק המוזיקלי של הסרט. מאוחר יותר הוא כתב שהוא לא רצה לעבוד על הסרט בתחילה, אבל עשה זאת כטובה אישית לסידני לומט. הפקת הסרט היא שיתוף הפעולה הראשון בין ג'ונס לבין מייקל ג'קסון; מאוחר יותר, השניים עבדו שוב ביחד על שלושה מאלבומיו של ג'קסון: "Off the Wall",‏ "Thriller", ו-"Bad". ג'ונס נזכר כי העבודה יחד עם ג'קסון הייתה אחת החוויות האהובות עליו בהפקת הסרט "הקוסם", והוא ציין את המסירות של ג'קסון לתפקידו, תוך שהוא משווה את סגנון המשחק שלו לזה של סמי דייוויס ג'וניור. לג'ונס הופעת קמאו קצרה בסרט, במהלך קטע "הזהב" שבסיקוונס של עיר הברקת, בה הוא נראה מנגן על פסנתר גדול.
הכנסות ורווחים

"הקוסם" היה כישלון מסחרי בקופות הכרטיסים; בעוד תקציב הסרט עמד על 24 מיליון דולר, בקופות הסרט הכניס רק 13.6 מיליון דולר. מאחר שזכויות השידור בטלוויזיה נמכרו לערוץ CBS עוד לפני הפצת הסרט בקולנוע, בסכום של 10 מיליון דולר, בסופו של דבר, הסרט הסב הפסד נקי של 10.4 מיליון דולר עבור Motown Productions ויוניברסל. באותו הזמן, היה זה הסרט המוזיקלי היקר ביותר שנעשה אי פעם. הכישלון של הסרט הרחיק לחלוטין את אולפני הוליווד מהפקות נוספות שכוללות שחקנים אפרו-אמריקאים בלבד, פרויקטים שהפכו לפופולריים במשך מספר שנים, במהלך "עידן הבלקספלויטיישן" של שנות ה-70.
הסרט הופץ על גבי קלטות VHS לצפייה ביתית בשנת 1989 ושודר לראשונה בטלוויזיה על ידי CBS ב-5 במאי 1984 (בגרסה ערוכה באורך של 100 דקות), תוך ניצול הפופולריות של מייקל ג'קסון באותה העת. מעת לעת, הסרט המשיך להיות משודר בטלוויזיה בערוצים שונים, כגון BET, TVOne, VH1, והיה לשידור הבכורה ברשת השידור הדיגיטלית Bounce TV. לעיתים קרובות, הסרט שודר בטלוויזיה האמריקאית במהלך חג ההודיה (מאחר שסצנת הפתיחה של הסרט מציגה את משפחתה של דורותי מתכנסת לארוחת חג ההודיה).
הסרט שוחרר על גבי DVD בשנת 1999. בשנת 2008 שוחררה מהדורה מיוחדת של הסרט, "The Wiz: 30th Anniversary Edition", לציון 30 שנה לסרט. מהדורות ה-DVD כוללות תוספות מיוחדות: כתבה קצרה משנת 1978 אודות הפקת הסרט, וכן הקדימון המקורי. גרסת Blu-ray שוחררה בשנת 2010.
הסרט הופץ בישראל על ידי סינמה אינטרנשיונל קורפריישן.
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1979 | פרס אוסקר | פרס אוסקר למוזיקה הטובה ביותר | מועמדות |
| 1979 | פרס אוסקר | פרס אוסקר לעיצוב האמנותי הטוב ביותר | מועמדות |
| 1979 | פרס אוסקר | פרס אוסקר לעיצוב התלבושות הטוב ביותר | מועמדות |
| 1979 | פרס אוסקר | פרס אוסקר לצילום הטוב ביותר | מועמדות |
ראו גם

מרשעת (מחזמר)
רן לוי (קצין)

| --- | --- |

 לידה:  18 בדצמבר 1962 (בן 62) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת חיפה 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1985–2013 (כ־28 שנים)
 דרגה:   תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד יחידת המערכות המבצעיות ההנדסיות  ראש מחלקת חימוש ואוויוניקה  ראש להק הציוד
 
רן לוי (נולד ב-18 בדצמבר 1962) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, כיהן כראש להק הציוד במטה חיל האוויר הישראלי.
ביוגרפיה

לוי הוא בנם של רותי ושמעיה לוי ואחיו הבכור של זיו לוי, שגם הוא שירת כקצין בדרגת תת-אלוף בחיל האוויר. למד הנדסת אלקטרוניקה באוניברסיטת תל אביב במסגרת העתודה האקדמית. ב-1985 התגייס לחיל האוויר ומונה לקצין אחזקת מכ"ם ביב"א 509 שליד מצפה רמון. לאחר מכן שירת בענף גילוי וזיהוי במחלקת מערכות ובענף בקרת ירי. ב-1998 מונה לראש ענף קשר אווירי וניווט. ב-2002 קודם לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד יחידת מערכות מבצעיות הנדסיות (ממד"ס). ב-2006 מונה לראש מחלקת חימוש ואוויוניקה. בנובמבר 2009 קודם לדרגת תת-אלוף ומונה לראש להק הציוד, תפקיד בו כיהן עד ספטמבר 2013.
לאחר סיום שירותו הצבאי ייסד עם אחיו את חברת "SkyRails", העוסקת במערכות לניהול אוטומטי של מרחב אווירי בו פועלים כלי טיס בלתי מאוישים.
לוי בעל תואר שני בניהול מאוניברסיטת תל אביב (מ-2001) ובנוסף, מוסמך אוניברסיטת חיפה במדע המדינה וממשל משנת 2009.
נשוי לד"ר מוריה לוי, יועצת בכירה בתחום ניהול הידע בישראל ומחוצה לה, בעלים ומנכ"לית של חברת "ROM Knowledgeware".
השניים הורים לשתי בנות ושני בנים ומתגוררים ברעות.
איתור (אפל)

ערך זה עוסק בשירות לאיתור מכשירים מרחוק של אפל. אם התכוונתם לשירות דומה של גוגל, ראו .
| --- | --- |


יישום "איתור" במערכת ההפעלה iOS 17 (אנ')
 מפתח:  אפל
 מחזור חיים:  15 ביוני 2010 – הווה (14 שנים)
 מערכת הפעלה:  iOS 5 והלאה
 סוג רישיון:  תוכנה חינמית
 קטגוריה:  יישום סלולרי עם מידע על מיקום
איתור (באנגלית: Find My; בעבר היה קרוי "מצא את..." או "מצא את ה־iPhone שלי") הוא יישום סלולרי ושירות הניתן על ידי חברת אפל, המאפשר מעקב מרחוק אחרי מיקומם של מכשירי iOS (טלפון, טאבלט, שעון ועוד), מחשבי מקינטוש, מכשירי מעקב (airtags) ומכשירים נוספים דרך צד שלישי. השירות זמין עבור מכשירים עם מערכת ההפעלה iOS 5 ומעלה ומחשבים בעלי מערכת ההפעלה OS X 10.7.2, או מאוחר יותר באמצעות iCloud. היישום מוצע עם מערכת ההפעלה הבסיסית כאשר יש למשתמש חשבון iCloud פעיל. ניתן להוריד את היישום גם דרך חנות ה-App Store.
היסטוריה

"איתור" (דאז: "מצא את ה־iPhone שלי") פורסם לראשונה כאפליקציה ביוני 2010 למשתמשים של שירותי הענן MobileMe. בחודש נובמבר 2010 עם גרסה iOS 4.2, "איתור" היה זמין בחינם למכשירים מסוימים. עם שחרורו של ה-iCloud באוקטובר 2011, הפך השירות לחופשי לכל משתמשי ה-iCloud. כמו כן, השירות היה זמין כ"מצא את המק שלי" למחשבי Mac OS X המריצים את גרסה 10.7.2 או מאוחר יותר באמצעות iCloud. מאז ספטמבר 2019, אוחדו ליישום אחד כל יישומי המעקב הנפרדים הקודמים (מצא מכשירים, מצא חברים ומצא חפצים).
תכונות

"איתור" מאפשר למשתמש לאתר את מכשיר ה-iOS שלו באמצעות האפליקציה במכשיר או באמצעות האתר iCloud.com במחשב. בנוסף לאיתור המכשיר, השירות מספק שלוש תכונות עיקריות:
השמע צליל: במצב זה, נשמע צליל במכשיר בעוצמה מרבית, גם אם הוא מושתק וגם אם עוצמת הקול שלו היא נמוכה. תכונה זו שימושית במקרה שהמכשיר אובד או נגנב. כמו כן, תכונה זו לא ניתנת להפסקה עד לפתיחת המכשיר.
מצב איבוד (גרסה iOS 6 והלאה): מצב זה נותן למשתמש את האפשרות לנעול את מכשירו עם סיסמה. אם המשתמש נועל את המכשיר, יש באפשרותו לשגר הודעה שתוצג במסך הנעילה של המכשיר, שבה ניתן לכתוב מספר שורות וכן מספר טלפון להתקשרות, במקרה של מציאת המכשיר.
מחק iPhone: מצב זה מוחק לחלוטין את כל התוכן וההגדרות. האפשרות זו שימושית אם קיים על המכשיר חומר פרטי ו/או תמונות אישיות, אבל המכשיר לא יוכל להימצא, כלומר האפליקציה לא תוכל לזהות את מיקומו לאחר ביצוע פעולה זו.
העדכון לגרסת מערכת ההפעלה iOS 6, נתן את האפשרות לבדוק את רמת הסוללה של המכשיר.
תכונות > דרישות

החל מינואר 2013, השירות נתמך גם על אייפוד טאץ', אייפד ומחשבי מק המריצים את גרסה OS X 10.7.2 והלאה. בנוסף למכשיר תואם, חשבון iCloud נדרש כדי להשתמש ביישום "איתור".
אירועים

בחודש נובמבר 2011, במשטרת לוס אנג'לס, קליפורניה הצליחו למצוא חשוד בשוד מזוין באמצעות יישום "איתור" על ידי השמעת צליל באייפון של הקורבן לגנבה.
בחודש ספטמבר 2012, שני חשודים נעצרו באטלנטה, ג'ורג'יה בשל שוד של חמש נשים באיומי אקדח. המשטרה הצליחה לאתר את החשודים באמצעות "איתור" כדי למצוא את אחד ממכשירי ה-iPhone הגנובים.
יוחנן דקציון

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה-3 לערך פרובינקיה סוריה פלשתינה, האימפריה הרומית
 פטירה:  המאה ה-4 לערך פרובינקיה סוריה פלשתינה, האימפריה הרומית
 כינוי:  רבי יוחנן דקציון, רבי יוחנן דקרציון
 מקום קבורה:  ישראל חורבת קציון (השערה על בסיס מסורת עממית מסוף המאה ה-14)
 מדינה:  פרובינקיה סוריה פלשתינה, האימפריה הרומית
 מקום מגורים:  קציון קיסריה (לפי שלמה סיריליו)
 השתייכות:  חז"ל, אמוראים, אמוראי ארץ ישראל
 רבותיו:  נחום בר סימאי (מנחם בר סימאי)
 
רבי יוחנן דקציון (או דקרציון) היה אמורא ארץ ישראלי שלא נודע זמנו, אך ככל הנראה היה בן הדור השני לאמוראים.
שלמה סיריליו, מראשוני פרשני התלמוד הירושלמי, טען כי יש לגרוס את שמו "רבי יוחנן דקיסריון" (מקיסריה).
אמרותיו

ומברכין על השלהבת ואין מברכין על הגחלת. רב חייה בר אשי בשם רב: אם היו הגחלים לוחשות מברכין. ר' יוחנן דקציון בשם ר' נחום בי ר' סימאי: ובלבד בנקטפת
מברכין על השלהבת ואין מברכין על הגחלת. ר' חייא בר אשי בשם רב: אם היו גחלים לוחשות מברכין. ר' יוחנן דקרציון בשם רבי נחום בר סימאי: בלבד הנקטפת
קברו

מקום קבורתו לא נזכר בספרות חז"ל, אך ישנה מסורת כתובה מסוף המאה ה-14 הטוענת לקברו במקום מגוריו - קציון. בספר "לוח קברות צדיקי ארץ ישראל", משנת 1400 לערך, מתאר עולה הרגל את קציון וכותב:
קיסון היא קשיון, ר' יוחנן ור' שמעון בן לקיש
כמו כן, מספר עולי רגל נוספים ציינו מסורת זו. יצוין כי מסורת קברו של שמעון בן לקיש בקציון קדומה יותר, אותה תיעד לראשונה מנחם החברוני בראשית המאה ה-13 (1215 לערך).
חוקרי המקומות הקדושים ישראל מאיר גבאי, ישראל הרצברג והארכאולוג ד"ר יוסי סטפנסקי סיכמו בספרם "מקומות קדושים וקברי צדיקים בגליל" את נושא קברו:
מסתבר שבמהלך הדורות החליפה המסורת העממית את רבי יוחנן דקציון עם רבי יוחנן בר נפחא, שקברו מצוין בטבריה בוודאות, היות שרבי שמעון בן לקיש, גיסו וידידו של רבי יוחנן (בר נפחא), קבור כאן... טעו וסברו שאף נקברו יחדיו דווקא בגלל שכאן בקציון נזכרה קבורתו של רבי יוחנן
על פי אותו מחקר שפורסם בשנת 2007 אותרו הקברים אותם זיהו עולי הרגל כקברם של יוחנן דקציון ושמעון בן לקיש בסמיכות לקברים שצוינו בטעות עד אז.
ראו גם

חורבת קציון
חז"ל
אמוראים
אמוראי ארץ ישראל
התקופה הרומית בארץ ישראל
לקריאה נוספת

הרב אהרן הימן, "יוחנן דקציון", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, חלק ב, באתר היברובוקס
ישראל מאיר גבאי, "רבי יוחנן דקציון", מקומות קדושים וקברי צדיקים בגליל, ישראל, 2007 (מהדורת 2011), חלק א, עמוד 89
אריאל: כתב עת לידיעת ארץ ישראל (52), "קציון", "בתי-כנסת בגליל ובגולן", בגליל העליון, מאי 1987 (אייר תשמ"ז)
הערות שוליים

↑  רשימת (כתב יד) אילן א'
↑  "קברי צדיקים בארץ ישראל", אילן תשנ"ז
↑  "מקומות קדושים וקברי צדיקים בגליל", מהדורת 2011, חלק א, עמוד 89
↑  "איגרת ייחוס האבות" ו"יחוס הצדיקים" (גרסת "הוספות ושינויים בספר יחוס הצדיקים" ברוך טולידאנו)
| אמוראי ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| הדור הראשון (עד 250) | אבא כהן ברדלא • אבא יודן •  רבי אושעיא • רבי אפס • בר קפרא • רבי בנאה • רבן גמליאל ברבי • רבי הלל • רבי חייא • רבי חנינא בר חמא •  חזקיה • רבי זכאי דכבול • יהודה בן רבי חייא • רבי יהודה נשיאה • רבי יצחק מגדלאה • רבי יוסי בן פטרוס • רבי יוסי בן שאול • רבי יונתן בן אלעזר • רבי ינאי • רבי יהודה בן קנוסא • רבי ירמיה (הראשון) • רבי יהושע בן לוי • רבי יוסי בן זמרה • רב כהנא (הראשון) • לוי בר סיסי • רבי נחוניא דמן חוורן • רבי שמעון בן יהוצדק • רבי שבתי |  |
| הדור השני (עד 280) | אבא דמן יפו • רבי אבא בר אבינא • רבי אבא בר זבדא • רבי אבא בר אחא • רבי אלעזר בן פדת • אילפא • רבי אביתר • רבי אפטוריקי • בר פדא • רבן גמליאל הרביעי • זעירי • רבי חייא בר יוסף • רבי חנינא תורתייא • רבי יוחנן •  רבי יהושע אוניא •  רבי יהודה בר נחמני • רבי יאשיה (אמורא) • רבי יצחק נפחא • רבי יוסי בר חנינא • רבי יעקב בר אידי • רב יוסף בריה דרבי יהושע בן לוי • רב כהנא (השני) • רבי לוי • רבי מנחם • רבי מני בר פטיש • רבי סימון •  ריש לקיש • רבי שמעון בר אבא • רבי שמואל בר נחמני • רבי שמלאי • רבי שמעון בן אליקים • רבי שמעון חסידא • רבי תנחום • רבי תנחום בר חנילאי |  |
| הדור השלישי (עד 310) | רבי אמי • רבי אסי • רבי אבהו • רבי אבין • רבי אבדימי דמן חיפה • רבי אייבו • רבי אבא בר פפא • רב אושעיא • אמי ורדינאה • אבא בר קורייה • רבי אבא דמן עכו • רבי אבא הראשון • רבי אלכסנדרי • אבימי בר פפי • רבי אלעאי • רבי אבא מקרטיגנא • רבי אחא בר חנינא • רבי אבא בר ממל • רבי בנימין בר יפת • רבי חלבו • רבי חמא בר עוקבא • רבי חנינא בן עגיל • רבי חנינא בר פפא • רבי חנינא בן פזי • רב הושעיא • רבי זירא • רבי חייא בר אבא • רבי חנינא בר פפי • רב חנינא • רבי ירמיה (השני) • רבי יהודה נשיאה השני • רבי יוסי דמן יוקרת • רבי יודן בן ישמעאל • רבי יהודה בן פזי • רבי יצחק בר אבא • רבי יצחק • רבי יצחק עטושיא • רבי כרוספדאי • עולא • רבי עוירא • רבי ענני בר ששון • רבי פדת •  רבי פנחס בר חמא • רבי פרידא • רבה בר בר חנה • רבי שילא איש כפר תמרתא • רב שמואל בר יהודה • רב שמואל בר רב יצחק • תחליפא בר מערבא |  |
| הדור הרביעי (עד 340) | רבי אחא • רבי אבא בר זבינא • רבי אבא בר כהנא • רבי אבא בר פפי • רב אויא • אבימי בריה דרבי אבהו • אבימי בר טובי • רבי ברכיה • רבן גמליאל החמישי • אבא אושעיא איש טריא • רבי זריקא • חסא דאשתמוע • רבי חלקיה • רבי חזקיה • רבי ירמיה • רבי יונה • יצחק בן אלישיב • רבי יוסנא • רבי יהודה בר טיטס • רב יהודה בר שילא • רבי יהושע דסכנין • רבי יוסי צידוניא • יעקב איש כפר נבוריא |  |
| הדור החמישי (עד 380) | הלל נשיאה • רב חנניה • רבי יהודה בר שלום • רבי יוסי ברבי בון • רבי יוסי בר זבידא • רבי יונה בוצרייא • רבי יוסטא בר שונם • רבי מנא • רבי מתניא • רבי שמעון בר כרסנא |  |
| הדור השישי (עד 410) | רבי אבא (השלישי) • רבי יהודה נשיאה השלישי • רבי תנחומא • רבי שמואל בן רבי יוסי ברבי בון |  |
| לרשימת אמוראי בבל | לרשימת אמוראי בבל |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמוראים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אבי ארוך

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1965–1992 (כ־27 שנים)
 דרגה:   תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 ראש מחלקת פרט בחיל האוויר ראש להק כוח האדם
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים    מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים    מלחמת ההתשה    מלחמת לבנון הראשונה
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל UMI
 
אבי ארוך הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף, כיהן כראש להק כוח האדם. לאחר שחרורו כיהן כמנכ"ל חברת UMI יוניברסל מוטורס ישראל (יבואנית מכוניות ג'נרל מוטורס לישראל).
ביוגרפיה

ארוך נולד בתל אביב ולמד בבית הספר הטכני של חיל האוויר בחיפה. התגייס לצה"ל ב-1965 והוכשר כמכונאי מטוסי סילון. שירת כמכונאי בטייסת 101 במהלך מלחמת ששת הימים. לאחר קורס קצינים שירת כשליש בטייסת 109. בהמשך שירת כמפקד גף מנהלה בבמצ"א 108 (בית מלאכה לציוד אלקטרוני בצריפין), מפקד גף מנהלה ביב"א 509, ראש ענף חינוך בחיל האוויר, מפקד טייסת מנהלה בבסיס חצור ומפקד טייסת מנהלה של בסיס תל נוף. לאחר מבצע שלום הגליל שימש מפקד שדה התעופה ביירות. שירת כראש מחלקת פרט וחוגרים בחיל האוויר. ב-1990 מונה לראש להק כוח האדם בחיל ושירת בתפקיד זה עד 1992.
לאחר שחרורו משירות הקבע, הצטרף לחברת יוניברסל מוטורס ישראל, יבואנית ג'נרל מוטורס, בה כיהן מפקדו לשעבר בחיל האוויר אביהו בן-נון כיושב הראש. ארוך כיהן כסמנכ"ל לענייני שיווק ומכירות, בינואר 2008 מונה למנכ"ל החברה וכיהן בתפקיד עד סוף 2014.
הערות שוליים

↑  ניר בן-טובים‏, אבי ארוך, מנכ"ל UMI פורש מתפקידו, באתר וואלה, 29 באוקטובר 2014
אד בון

| --- | --- |

 לידה:  22 בפברואר 1964 (בן 60) שיקגו, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין  אקדמיית לויולה 
 תקופת הפעילות:  מ-1989 
 
אדוארד ג'ון בון (באנגלית: Edward John Boon; נולד ב-22 בפברואר 1964) הוא מתכנת משחקי וידאו, מדבב, ובמאי אמריקאי שהועסק למעלה מ-15 שנים בחברת Midway Games ומאז 2011 עובד בחברת Warner Bros. Interactive Entertainment בסטודיו NetherRealm. בון מוכר בעיקר משום שהמציא את סדרת משחקי מורטל קומבט יחד עם ג'ון טוביאס.
חיים וקריירה

בון נולד וגדל בשיקגו, אילינוי. הוא סיים את בית הספר התיכון באקדמית לויולה בווילמט. הוא קיבל תואר ראשון במתמטיקה ומדעי המחשב מאוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין.
לאחר סיום הלימודים הוא הועסק על ידי Williams Entertainment (אנ') במחלקת הפינבול שלהם, ועבד בכ-20 משחקי פינבול בשנתיים הקרובות.
הוא היה היוצר של סדרת משחקי הלחימה מורטל קומבט, יחד עם ג'ון טוביאס,  ושימש כמתכנת הראשי של הסדרה, עם טוביאס שהיה המעצב הראשי שלה, עד שהשותפות שלהם התפרקה כשטוביאס עזב את חברת Midway Games בשנת 1999. בון קרא לסוניה בלייד (אנ') וטניה, שתי דמויות בסדרה על שם אחיותיו סוניה וטניה, בעוד שדמות אחרת בסדרה, נוב סאיבוט (Noob Saibot) נקראת על שם שמות המשפחה של טוביאס ובון רק במהופך. משחק המילים הזה נמצא גם בכינויי הטוויטר שלהם: therealsaibot@ ו-noobde@.
בון דורג במקום ה-100 ברשימת "100 יוצרי המשחקים הטובים ביותר" של IGN בשנת 2009 על רקע מעורבותו בסדרת Mortal Kombat .  הוא ממשיך להיות מעורב ישירות בזיכיון מורטל קומבט ובפרויקטים הצדדיים של המולטימדיה, וכן סיפק עבודות דיבוב ולכידת תנועה למשחקים, ובעיקר תרם את קולו לאמרת הכנף הידועה של סקורפיון "בוא הנה!" ("!Get over here" או "!Come here"), סקורפיון אומר את המשפט הזה לפחות באחת מהגרסאות שלו בכל משחקי הסדרה ובכל סרטי העלילה. מהדורת 2008 של גינס שיאי עולם: מהדורת גיימרים העניקה לו את השיא העולמי ל"מדבב בעל הקרירה הארוכה ביותר במשחק ווידאו".
| שנה | משחק | תפקיד (ים) |
| --- | --- | --- |
| 1992 | Total Carnage (אנ') | המדבב של הגנרל אחובוב |
| 1992 | מורטל קומבט (אנ') | מעצב, מתכנת, המדבב של סקורפיון, רפטייל, שאנג טסונג (קריין) |
| 1993 | מורטל קומבט 2 (אנ') | מעצב, מתכנת, המדבב של סקורפיון, סמוק, נוב סאיבוט, לו קאנג וג'קס |
| 1995 | מורטל קומבט 3 (אנ') | מעצב, מתכנת, המדבב של סקורפיון, סמוק, לו קאנג, וג'קס |
| 1995 | Ultimate Mortal Kombat 3 | מפיק בכיר, מעצב, מתכנת |
| 1996 | מורטל קומבט טרילוגי (אנ') | מעצב, מתכנת |
| 1997 | מורטל קומבט 4 (אנ') | מעצב, מתכנת, המדבב של ג'וני קייג', ריידן, קאי, וג'קס |
| 1999 | מורטל קומבט גולד | מוביל פרויקט, המדבב של סיירקס |
| 2002 | מורטל קומבט: ברית קטלנית (אנ') | מוביל צוות, עיצוב משחק, תכנות, המדבב של סקורפיון |
| 2004 | מורטל קומבט: הטעיה (אנ') | מוביל פרויקט, עיצוב משחק, תכנות, מדבב של סקורפיון, רייקו, סאב זירו ונוב סאיבוט (אנ') |
| 2005 | מורטל קומבט: נזירי השאולין(אנ') | מפיק בכיר, המדבב של סקורפיון |
| 2006 | מורטל קומבט: ארמגדון (אנ') | מנהל קריאייטיב |
| 2008 | מורטל קומבט נגד יקום DC (אנ') | מנהל קריאייטיב, ראש צוות |
| 2011 | מורטל קומבט (אנ') | ראש צוות, מנהל קריאייטיב, קולות נוספים |
| 2013 | Injustice: Gods Among Us | ראש צוות, מנהל קריאייטיב |
| 2015 | מורטל קומבט X (אנ') | מנהל קריאייטיב, ראש צוות |
| 2017 | Injustice 2 (אנ') | מנהל קריאייטיב, ראש צוות |
| 2019 | מורטל קומבט 11 | מנהל קריאייטיב, ראש צוות |
הערות שוליים

↑  "Universities of Missouri, Illinois hailed as tech's powerful colleges". St. Louis Business Journal. 2010-05-03. נבדק ב-2010-06-03.
↑  "Mortal's Master: Programmer Ed Boon". GamePro. IDG (86): 38–40. בנובמבר 1995. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "E3 2010: Mortal Kombat Returns! See the New Trailer!". DreadCentral.
↑  "John Tobias' Twitter".
↑  "Ed Boon's Twitter".
↑  IGN Games (2009-02-23). "Top 100 Game Creators". IGN. אורכב מ-המקור ב-10 ביולי 2012. נבדק ב-2010-06-03. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb140811644 (data)  ISNI: 0000 0003 7192 3649  SNAC: w6cc1wc3  VIAF: 51895223   WorldCat (עם VIAF): 51895223
על האחדות ההיסטורית של הרוסים והאוקראינים

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ולדימיר פוטין
 שפת המקור:   אנגלית  רוסית  אוקראינית
 סוגה:  תעמולה
 נושא:  היסטוריה של אוקראינה, היסטוריה של מזרח אירופה, יחסי אוקראינה-רוסיה, היסטוריה של רוסיה, All-Russian nation 
 הוצאה
 הוצאה:  לשכת נשיא רוסיה
 מקום הוצאה:  רוסיה
 תאריך הוצאה:  12 ביולי 2021
 
על האחדות ההיסטורית של הרוסים והאוקראינים הוא חיבור מאת נשיא רוסיה ולדימיר פוטין שפורסם ב-12 ביולי 2021.
החיבור פורסם באתר האינטרנט של הקרמלין זמן קצר לאחר סיום ההתקרבות הראשונה מבין שתיים של כוחות רוסים לגבולות אוקראינה, שקדמה לפלישה הרוסית לאוקראינה בפברואר 2022. במאמר מתאר פוטין את דעותיו על אוקראינה והעם האוקראיני.
החיבור נכלל ברשימת קריאות החובה של הצבא הרוסי. בשנת 2021 יצא לאור החיבור כספר, ללא ציון שם המחבר.