יחסי ישראל–קטר
היסטוריה

בשנת 1960 הודיעה קטר על ניתוק קשרי הדואר עם ישראל. בשנות ה-70 נטלה קטר חלק בחרם הערבי על ישראל.
הקשר הראשון בין המדינות החל בשנת 1993 כאשר יוסי ביילין, סגן שר החוץ, נפגש עם שגריר קטר בוושינגטון. ב-1994, נפגש משה שחל, שר האנרגיה, פעמיים בלונדון עם שר החוץ הקטרי כדי לדון במכירת גז טבעי לישראל. לפגישה השנייה, בינואר 1994, הצטרף גם שר החוץ שמעון פרס.
בשנת 1996 ישראל פתחה לראשונה נציגות כלכלית קבועה בדוחה, והתקיים משא ומתן על מכירת גז לישראל. זמן קצר לאחר מכן ביקר ראש הממשלה, שמעון פרס, בקטר. בנובמבר 1997 נערכה הוועידה הכלכלית למזרח התיכון וצפון אפריקה בדוחה, בהשתתפות משלחת מישראל. באותה עת גם החלו אנשי עסקים ישראלים לפעול במדינה.
בינואר 2007, ביקר שוב שמעון פרס בקטר, בעת כהונתו כממלא מקום ראש הממשלה, ונפגש עם האמיר חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני.
באפריל 2007, יו"ר האיגוד האולימפי של קטאר, השייח סעוד בן עבד א-רחמאן ביקר בישראל, והניח את אבן הפינה לאצטדיון דוחה בסכנין, ששופץ והורחב בתרומה של ממשלת קטר.
בספטמבר 2007, שרת החוץ ציפי לבני נפגשה עם האמיר בעצרת האו"ם בניו יורק, ובאפריל 2008 דווח כי ביקרה בקטר.
בתחילת שנת 2009 בעקבות מבצע עופרת יצוקה הורתה קטר לראש הנציגות הכלכלית הישראלית בדוחה לעזוב את המדינה וניתקה את קשריה הכלכליים עם ישראל. עם זאת, במהלך אוגוסט 2009 הכריזה קטר כי תהיה מוכנה לחדש את המגעים עם ישראל, בתנאי שתוקפא הבניה בהתנחלויות.
ברשת אל-מנאר של חזבאללה נטען ב-2011 כי בין המדינות מתנהל תיאום ביטחוני הדוק. מספר שנים לאחר מכן נחשף כי קטר אף לוקחת חלק במימון הארגון.
ביולי 2014 במהלך מבצע צוק איתן, האשים שר החוץ אביגדור ליברמן את קטר בכך שהיא מחבלת יחד עם טורקיה במאמצים המצריים להשיג הפסקת אש. במקביל החל שר התקשורת גלעד ארדן לפעול להסרת שידורי אל-ג'זירה בישראל.
במאי 2017 אמיר קטר, שייח תמים בן חמד אל ת'אני, צוטט ברשת "אל-ערבייה" באומרו כי יחסי קטר וישראל "טובים", וכי הוא נחוש לעזור לתווך הסכם שלום בין ישראל לפלסטינים. לאחר פרסום ההתבטאויות סוכנות הידיעות הרשמית הקטרית פרסמה כי אתר הסוכנות נפרץ וכי הופץ פרסום שקרי שיוחס לאמיר.
באוגוסט 2020 לאחר שאיחוד האמירויות הערביות הכריזה כי בכוונתה לחתום על הסכם נרמול יחסים עם ישראל אמרה עוזרת שר החוץ הקטרי כי "דוחה לא תצטרף לשכנותיה ברכבת הנורמליזציה ותיחפז לכונן יחסים דיפלומטיים עם ישראל, עד שיושלם פתרון הסכסוך עם הפלסטינים".
בנובמבר 2021 פורסם כי על אף התנגדותה לנרמול יחסיה של ישראל עם מדינות ארצות ערב במסגרת הסכמי אברהם החליטה קטר לחתום על הסכם מסחר עם ישראל בענף סחר היהלומים. במסגרת ההסכם, ישראל תאפשר לקטר להיכנס לרשימת המדינות הזכאיות לסחור ביהלומים בשטחה. קטר התחייבה לאפשר לסוחרים ישראלים להיכנס ללא קושי ואף להקים נציגות אם ירצו בכך, אף שבין המדינות אין יחסים דיפלומטיים.
ב- 2024 פורסם כי שניים מהיועצים הבכירים והמקורבים ביותר לראש הממשלה בנימין נתניהו, יונתן אוריך ושרוליק איינהורן, בנו קמפיין להלבנת שמה של קטר בעולם, לקראת המונדיאל שנערך במדינה ב-2022. אוריך ואיינהורן הכחישו את הטענות. כמו כן פורסם כי אלי פלדשטיין, ששימש כדובר הצבאי בלשכת ראש הממשלה, הועסק ב-2024 על ידי חברה בינלאומית במימון קטרי לקידום תדמיתה של קטר בנושא המגעים להשבת החטופים. פעילות זו התקיימה במקביל לביקורת פומבית שהשמיע ראש הממשלה על קטר, בה טען כי המדינה "משרתת את חמאס". דובר ראש הממשלה הכחיש את הדברים
ב-8 במרץ 2025, תוך כדי שקטאר מתווכת בין ישראל לחמאס במאמץ להביא לעסקת חטופים, פרסם משרד החוץ הקטארי הודעה חריגה שבה קרא להכניס את "כל מתקני הגרעין של ישראל" תחת פיקוח הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית (סבא"א).