stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תולה
הערות שוליים

↑  Herrero, Nieves; Roseman, Sharon R. (2015). The Tourism Imaginary and Pilgrimages to the Edges of the World. Channel View Publications. p. 122. ISBN 9781845415235.
בול מגרינלנד עם הכיתוב "תולה", 1936.
האי תולה או תילה בכרטא מרינה מ-1539 של הקרטוגרף השוודי אולאוס מגנוס.
סט כלי זכוכית Ultima Thule של המעצב הפיני טפיו וירקאלה (Tapio Wirkkala)
שלדגי מים

| שלדגי מים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: כחלאים
תת־סדרה:: שלדגיים
משפחה:: שלדגיים
תת־משפחה:: שלדגי מים
סוגים
 Megaceryle  Ceryle  Chloroceryle
שם מדעי
 Cerylinae ‏רייכנבאך, 1851

נקבה של שלדג האמזונאס עפה
שלדגי מים (שם מדעי: Cerylinae) היא תת-משפחה במשפחת השלדגיים של עופות מים בעלי מקור מוארך מעט המותאמים לדיג. בקבוצה זו 3 סוגים ו-9 מינים.
זו אחת מ-3 תת-משפחות של שלדגיים והיא מיוצגת בישראל במין פרפור עקוד. הפרפור מסוגל לרפרף במקום אחד מעל המים עד שהוא מבחין בטרף וצולל אליו. גם שאר המינים מתנהגים כמותו והם חיים באמריקה הצפונית והדרומית, אפריקה ואזורים שונים באירופה ואסיה.
שלדגים אלה קטנים יחסית, בעלי מקור ארוך וציצה מאחורי ראשם. הם ניזונים בעיקר מדיג וחלק מהמינים מסוגלים לרפרף בלי לזוז ממקומם מעל המים.
מיון

תת-משפחה שלדגי מים (Cerylinae)
סוג Megaceryle
מין שלדג ענק (Megaceryle maxima)
מין שלדג מצויץ (Megaceryle lugubris)
מין פרפור אפור (Megaceryle alcyon)
מין שלדג טבעתי (Megaceryle torquata)
סוג ומין יחיד פרפור עקוד (Ceryle rudis) - מצוי בישראל
סוג Chloroceryle
מין שלדג האמזונאס (Chloroceryle amazona)
מין שלדג ירוק (Chloroceryle americana)
מין שלדג ירקרק-אדמוני (Chloroceryle inda)
מין שלדג אמריקאי קטן (Chloroceryle aenea)
שרון מלכי-שמש

| --- | --- |

מלכי בדמותה של רותי, ב"הגרעין הקשה", סרטו של ענר פרמינגר, שיצא לאקרנים ב-1999
 לידה:  1971 (בת 53 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  בית צבי 
 פרופיל ב-IMDb
 
שרון מלכי (נולדה ב-1971) היא שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון ישראלית.
ביוגרפיה

מלכי היא בוגרת בבית הספר למשחק בית צבי. הופיעה בסרטים "הגרעין הקשה", "באמצע הסרט", "אהבות אחרונות", "אבא נשאר בשדות", "ג'ירפות" ובסרטי סטודנטים. בנוסף, הופיעה בטלוויזיה בתוכניות "אלנבי 46", "הפוך", ב-"המכון" של אורי ברבש ובתפקיד הרשעית בטלנובלה "טלנובלה בע"מ". בתיאטרון, הופיעה במחזות זמר "הקוסם!" ו-"הלהקה חוזרת", בהצגות "בוסתן ספרדי" (הבימה), "שלושה בלילה" (צוותא), "סיפורו של זרע" (תיאטרון בית ליסין), "בנות", "בראשית", במופע "תביאו לי גננת" עם יורם טהר-לב ובמופעי הילדים "זרעים של מסטיק", "מקרנה", "פים פם פה", ו-"הקרנבל של מיכל". בטלוויזיה היא הופיעה בסדרות "מתי נתנשק", "מבצע קיפוד" בתפקיד אשת העסקים נטלי קורל, ובתפקיד האמא המזויפת של יונתן בסדרה "החולמים". בשנת 2006 הופיעה בסדרה "האלופה" בדמות חד פעמית כטליה בורשטיין, שהייתה דמות קבועה ב"טלנובלה בע"מ" והוציאה לאור בתוך הסדרה את התוכנית של מילי והשפן "סוכנות הבילוש של.."
משנת 2007 ועד לשנת 2009, שיחקה את נאורה בסדרת הנוער "ראש גדול". מאמנת אישית של אלחנן, מנהל בית הספר "אביבים". הם מתאהבים ובסוף העונה הרביעית מתחתנים, למורת רוחה של בנה היחיד, גורי.
פילמוגרפיה > קולנוע

| סרט | במאי | תפקיד | שנה |
| --- | --- | --- | --- |
| אנשים כתומים | חנה אזולאי-הספרי | חלמנה | 2013 |
| לא בת 17 | יצחק צפל ישורון | הנכדה של ברנר | 2003 |
| ג'ירפות | צחי גראד | עיוורת | 2001 |
| הגרעין הקשה | ענר פרמינגר | רותי | 1999 |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| סדרה | ערוץ | במאי | תפקיד | שנה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מנאייכ | כאן 11 | 	אלון זינגמן | סגן ניצב רותי לוי | 2024 |
| ילדים ביער | yes הטלוויזיה בלוויין | דלית קהן | מריומה | 2022 |
| מלכות | Hot 3 | איתי מורג | מיכל | 2022 |
| צומת מילר | קשת 12 | אדיר מילר | חיה | 2018 |
| מתים לרגע |  Hot 3 | יואב פז,דורון פז | שרי ברדוגו | 2017 |
| קופיקו | ערוץ ג'וניור (Yes) | עדי בנימינוב | ימימה | 2012 |
| החולמים | ערוץ הילדים (HOT) | שי קפון, חיים זילברשטיין | מתחזה לרות מיטרני | 2011 |
| החיים זה לא הכל | ערוץ 2 (רשת) | עדי בנימינוב | שרה | 2011 |
| רמזור | שידורי קשת (ערוץ 2) | אוהד פרח | פנינה שוקרון | 2011 |
| מבצע קיפוד | ערוץ לוגי (HOT) | יוסי קרן | נטלי קורל | 2010 |
| גירושים נפלאים | Yes הטלוויזיה בלוויין | עופר ויצמן, אורן שקדי | דנה | 2009-2010 |
| ראש גדול | ערוץ הילדים (Yes) | אהרון קפלן, אבישי גולדשטיין | נאורה | 2007-2009 |
| מתי נתנשק | ערוץ 10 | שי קפון, אלון בן ארי | ליבי | 2007 |
| אולי הפעם | Yes הטלוויזיה בלוויין | עופר ויצמן | עליזה | 2007 |
| זומזום | ערוץ הילדים | רני סער | מנהלת ערוץ הילדים | 2006 |
| האלופה | HOT | שי קפון | שחקנית טלנובלה | 2006 |
| טלנובלה בע"מ | HOT | שי קפון | טליה בורשטיין | 2005 |
| בית משותף | ערוץ הילדים | ציון רובין |  | 2003 |
| באמצע הסרט | ערוץ הסרטים | אבי כהן | אורנה | 2003 |
| מנדל וגורנשטיין חקירות בע"מ | הערוץ הראשון | מיקי בהגן | גבע | 1999 |
תאוריית ההתפתחות הספונטנית

תאוריית ההתפתחות הספונטנית (מאנגלית: Spontaneity theory of child development) היא תאוריה בפסיכודרמה המתארת את השלבים ההתפתחותיים של התינוק. יוצר התאוריה הוא הפסיכיאטר יעקב לוי מורנו, מחלוצי הפסיכודרמה והפסיכותרפיה הקבוצתית. התאוריה מסבירה את התפתחות התינוק ואת השלבים השונים שהוא עובר, בהתאם ליכולת שלו לחוות את עצמו ביחס לאחֵר בכל שלב, תוך כדי התבססות על ההנחה שהגשמת מלוא הפוטנציאל ההתפתחותי קשורה במקסימום ספונטניות במהלך התהליך.
התאוריה ההתפתחותית בפסיכודרמה מתארת את התהליך הבריא שעל התינוק לעבור כדי להפוך בסופו של דבר לאדם בוגר, בעל עצמי מגובש ויכולת אמפתית לאחר. אדם שנתקל בחסך כלשהו באחד השלבים, עלול לפתח כל פעם צורך, תלות או אובססיה לאדם או לאובייקט אחר.
ממשיכי דרכו של מורנו שאלו תהליך התפתחות זה, וחיברו אותו למפגש ולטכניקות בפסיכודרמה, מתוך ראייה שבה המשתתף בקבוצה זקוק לתנאים דומים כדי לאפשר לו לגדול בתהליך ההתפתחות הפרטי שלו. 
השלבים השונים בתאוריה מחולקים על פי התערבויות אלו, המקדמות את האדם בשלב בו הוא נמצא: הלידה - כשלב החימום; שלב הכפיל; שלב המראה; שלב ה"אגו מסייע"; ושלב חילוף התפקידים.
השלבים

בהתפתחות עובר התינוק (ובהמשך הילד) תהליך בו הוא לומד להפריד בין הזהות שלו לזהות של האחר. הפרדה זאת מובחנת בחמישה שלבים; החל מהשלב הראשוני בו אין כלל הפרדה, עד לשלב האחרון בו ישנה יכולת הפרדה אמפתית של אדם בוגר.
השלבים > שלב "כלל הזהויות" – הלידה - החימום

השלב הראשון נקרא על פי מורנו שלב "כלל הזהויות" (All identity), בו האחר נחווה עבור התינוק כעצמו, האישיות שלו ושל האחר היא אחת, ולתינוק אין עדיין זהות או אגו משלו. זהו השלב הראשוני של החיים, הכולל את הלידה והרגעים הראשונים.
לפי מורנו, התינוק האנושי נולד עוד בטרם האורגניזם שלו מוכן ובשל להתמודדות עם כל מורכבויות העולם החיצוני המקיף אותו. התינוק לא נולד לתוך חלל ריק, אלא נכנס לתוך מציאות מסוימת ומתמודד כל רגע עם מצבים חדשים שמעולם לא פגש. זהו שלב שבו באה לידי ביטוי שיא הספונטניות של חיי האדם, והתינוק זקוק לה כדי לתפקד וכדי להמשיך בתהליך גילוי העולם. אך בשונה מחלק מבעלי החיים האחרים, הוא זקוק לעזרה כדי לשרוד ולהתגבר על מורכבות העולם. מכיוון שהתינוק הוא חסר אונים בשלבים הראשונים, בהמשך תפקיד הדמות המטפלת בו יהיה לעזור לו דרך שימוש בטכניקות כמו הכפיל, המראה, האגו המסייע וחילוף התפקידים – אשר נעשות בתהליך ההתפתחות בצורה אינסטינקטיבית על ידי האחר המשמעותי, ואילו בפסיכודרמה הן מונחות על ידי המטפל.
הימים הראשונים של התינוק הם רגעים שלא יחזרו על עצמם בחיים, "הכי חדשים" שיכולים להיות לו (בהמשך התינוק כבר יכיר מצבים מגוונים) – והתינוק צריך להגיב למצבים חדשים אלו באופן מיידי ללא שום מודל חיקוי (מכיוון שאין לו שום אגו או ניסיון קודם בעולם). בימים אלו התינוק מגיב בצורה אינסטינקטיבית. לצורך כך הוא זקוק ליכולת להגיב בצורה ספונטנית.
ספונטניות היא "תגובה הולמת למצב חדש, או תגובה חדשה הולמת למצב ישן", והיא זאת שמאפשרת לתינוק להתעלות מעבר ליכולות שהיו לו עד אז, בהיותו עובר ברחם. כדי שהתינוק יגיע לעולם עם כמות ספונטניות שתעזור לו לעבור את ימי חייו הראשונים, מורנו רואה את תהליך הלידה כשלב חימום פיזי של האם והעובר לקראת היציאה אל החיים.
בדומה לאופן בו תהליך הלידה עוזר לתינוק לשרוד את ימיו הראשונים, כך גם במפגש בפסיכודרמה ישנו חימום בהתחלה, העוזר למשתתפים להגיע למקסימום ספונטניות לקראת שלב הפעולה.
השלבים > שלב "אני מורחב" - הכפיל

בתחילת ההתפתחות, התינוק חווה את אימו כהמשך ישיר שלו, ללא התחלה וסוף בחלל, "אני מורחב" (Extension me) - הוא והאם ישות אחת מאוחדת, המתנהלת יחד בעולם, בקרבה גדולה ובמקצב זהה. האם הטובה דיה אמורה לספק לתינוק את צרכיו השונים (רעב, עייפות, כאב). בשלב זה של התפתחות התינוק, האם "משאילה" את עצמה בשבילו ושמה אותו בעדיפות עליונה. פעמים רבות בשלב זה עשויה האם "לדבב" את התינוק, ולבטא את הבכי שלו בצורה מילולית (למשל לומר "אני בוכה כי אני רוצה לישון" בשם התינוק). גרעין האישיות של התינוק נבנה בתקופה זו דרך חוויה בסיסית זאת, בה הוא לומד לעשות התאמה ולהכיר את קולו הפנימי.
גם בפסיכודרמה מתבטאת פעילות זו, בתפקיד ה"כפיל". בדומה לאם, מצליח הכפיל בעזרת אמפתיה, הזדהות, גמישות וויתור על העצמי שלו, לקרוא את מחשבותיו של הפרוטגוניסט ולהביע אותן בקול; כך לומד הפרוטגוניסט על תחושות או צרכים שהוא חווה אך אינו מצליח לזהות בבירור ולקרוא להם בשמם. המשמעות של שלב התפתחותי זה במפגש הפסיכודרמטי מיוצגת על ידי החוויה הזו - בה מישהו מצליח להבין את מה שעובר על הפרט ולהביע את זה בשמו. זו חוויה חזקה התורמת רבות להתפתחותו של הפרוטגוניסט ולהתמודדות שלו עם הקונפליקטים העולים, תוך כדי חיזוק תחושת התמיכה והביטחון שלו והגברת הספונטניות. השימוש בכפיל נעשה לאורך כל המפגש הפסיכודרמטי, בעיקר בשלב הפעולה של הפרוטגוניסט אך גם בשלב ה"שרינג" (בו המשתתפים יוצרים מעין כפיל לפרוטגוניסט, בזמן שהם חולקים עמו תחושות דומות לשלו, שחוו בעבר או במהלך המפגש).
השלבים > שלב "אני זר" - המראה

עם המשך התפתחות התינוק, מגיע השלב שנגמרת ההתאמה המלאה בין האם לתינוק, ואז התינוק חווה מידע מבחוץ שלא תמיד תואם לקול הפנימי שלו, "אני זר" (Stranger me). מצב חדש זה יכול להוות לתינוק חוויה טראומטית, ותפקיד האם הטובה דיה הוא לעזור ולתמוך בו מול התסכול. בשלב זה ישנה התבוננות על התינוק מבחוץ: התינוק מתחיל ללמוד שיש אני-אתה (למשל כשהאם אומרת "אתה רעב", או כשהילד רוצה לעשות דברים לבד, או אף לשמור סוד מפני ההורים).
בפסיכודרמה באה לידי ביטוי טכניקה זו, כאשר המנחה מוציא את הפרוטגוניסט מתוך המצב, ומאפשר לו להסתכל עליו מבחוץ, מנקודת מבט אחרת, כאשר הוא עצמו אינו מעורב בה, בצורה יותר אובייקטיבית לכאורה - כמעין הסתכלות במראה. למשל, המנחה מבקש מחבר אחר בקבוצה לגלם את התפקיד שהפרוטגוניסט גילם עד כה, תוך כדי הדגשה של טקסט מסוים, שפת גוף, טון דיבור וכדומה; כאשר הפרוטגוניסט צופה בסצנה מבחוץ, המנחה מעודד אותו להגיב על מה שקורה בסצנה, ואף להיכנס לתוכה חזרה ולהתערב. כאשר המראה נעשית מתוך מקום אמפתי ולא ביקורתי, בשל ההרחקה, יש לפרוטגוניסט הזדמנות להתייחס למצב בדרך אותה לא ניסה בעבר, ולנסות דרכי התמודדות חדשות. טכניקת המראה באה לידי ביטוי גם בתרגילים רבים בשלב החימום (כמו בתרגיל בו מתחלקים לזוגות ועומדים אחד מול השני כך שאחד מחקה את השני, או בתרגיל בו מישהו אומר משפט ותנועה וכל הקבוצה חוזרת אחריו בחיקוי). ב"שרינג" טכניקת המראה באה לידי ביטוי כאשר חברי הקבוצה מתארים סיטואציות דומות עליהן יכול הפרוטגוניסט להסתכל מבחוץ.
השלבים > שלב "אני והאחר" - ה"אגו מסייע"

בשלב זה מתבססת המודעות אצל הילד שהוא מופרד מהאם. העולם הוא כבר לא הארכה של עצמו אלא קיימים עוד הרבה אנשים השונים מהעצמי שלו - "אני והאחר" (Other me). זהו שלב בו נכנס הילד לחברת בני האדם, ולומד בעזרת ההורים על מגוון התפקידים בחברה. הוא עוד לא יכול להסתכל על הדברים מנקודת המבט של האחרים, אבל הוא כבר מודע לקיומם.
במפגש הפסיכודרמטי שלב זה בא לידי ביטוי בסוציודרמה הקבוצתית, שעוזרת להגברת המודעות של המשתתפים באשר לתפקיד החברתי אותו הם ממלאים, והתפקידים החברתיים של האחרים בקבוצה. כמו כן, בפסיכודרמה לומד המשתתף על האחר דרך האינטראקציה שישנה בין הפרטים בקבוצה במהלך המפגש. בנוסף, בעזרת ה"שרינג" הוא מבין שבמהלך הפסיכודרמה (שהוא עשה או צפה בה) גם חברי הקבוצה האחרים עברו תהליך כלשהו, מעט שונה מהחוויה שלו.
השלבים > שלב "אני אתה" - חילוף התפקידים

במצב שבו הילד המתפתח קיבל "כפיל" ו"מראה" טובים, ופיתח עצמי מגובש - הוא יותר פנוי רגשית; ולאחר השלב של "אני האחר" בו הוא מגלה שיש אחרים, הוא יכול להמשיך ולרכוש יכולת להתבונן על העולם מנקודת המבט של האחר. זהו השלב בו נוצר "אני-אתה" (Me & you), ונוצרת אמפתיה.
בפסיכודרמה חילוף התפקידים היא טכניקה מרכזית, הבאה לידי ביטוי כאשר הפרוטגוניסט מחליף תפקיד עם ה"אגו המסייע", ולומד להסתכל על הדברים מנקודת מבט של האחר. גם שאר המשתתפים מתרגלים טכניקה זו כאשר הם עצמם ממלאים את התפקידים השונים של האגו המסייע, או מבצעים תפקיד של כפיל.
חשיבות התאוריה בטיפול

מכיוון ששלבי ההתפתחות והטכניקות המייצגות אותן קשורים זה לזה ונובעים זה מזה, נדרשים המטפלים בפסיכודרמה לא רק להכיר את הטכניקות השונות ולהשתמש בהן באופן אקראי, אלא גם להבין את ההקשר אליו הן שייכות ולהיעזר בהן מתוך האוריינטציה של התאוריה ההתפתחותית של מורנו. זאת כדי ליצור סביבת צמיחה המאפשרת לחברי הקבוצה לעבור תהליך התפתחות בעצמם.
ראו גם

טיפול באמנויות
פסיכולוגיה התפתחותית
לקריאה נוספת

Moreno, J. L. (1944) Spontaneity theory of child development, Sociometry, 7 -reprinted in Moreno 1946
הערות שוליים

↑  .(Moreno, J. L. (1944) Spontaneity theory of child development, Sociometry, 7 (reprinted in Moreno 1946
↑  .Bannister, A. (2007). Psychodrama and child development. In C. Baim, J. Burmeister, & M. Maciel, (Eds.). Psychodrama: advances in theory and practice. London: Routledge
↑  .Blatner, A. (1996). Acting-In: Practical Applications of Psychodramatic Methods. (3rd Ed.). pp 31 -34
↑  .Hollander, C. (1967) The mirror technique as a psychodramatic encounter, Group Psychotherapy, 20: 103
↑  .Kellermann, P. F. (2007). Let’s face it: Mirror in psychodrama. In: C. Baim, J. Burmeister & M. Maciel, (Eds). Psychodrama: advances in theory and practice. London: Routledge
↑  נהרין, א' (1985) במה במקום ספה. הוצאת צ'ריקובר.
שלדגי נהר

| שלדגי נהר |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: כחלאים
תת־סדרה:: שלדגיים
משפחה:: שלדגיים
תת־משפחה:: שלדגי נהר
סוגים
 Alcedo  Ceyx  Corythornis  Ispidina
שם מדעי
 Alcedininae ‏רפינסק, 1815

שלדגי נהר (שם מדעי: Alcedininae) היא תת-משפחה במשפחת השלדגיים של עופות מים בעלי מקור מוארך מעט המותאמים לדיג. בקבוצה זו 4 סוגים ו-24 מינים.
בני קבוצה זו הם טורפים וניזונים מיצורים קטנים שהם צדים במים, ובעיקר מדגים, למרות שכמה מינים ניזונים יותר מחרקים. אלו הקטנים שבבני המשפחה וגם המקושטים ביותר. הם חיים בנהרות ואגמים חמימים או ממוזגים באירופה, אסיה ואפריקה ומרחיקים עד לאוסטרליה.
בארץ ישראל נפוץ המין המוכר שלדג גמדי.
מיון

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  תת-משפחה שלדגי נהר (Alcedininae) סוג Alcedo מין Alcedo hercules  מין שלדג גמדי (Alcedo atthis)  מין Alcedo semitorquata  מין Alcedo quadribrachys  מין Alcedo meninting  מין Alcedo azurea  מין Alcedo websteri  מין Alcedo euryzona  מין Alcedo coerulescens  מין Alcedo pusilla  סוג Ceyx מין Ceyx erithacus  מין Ceyx melanurus  מין Ceyx argentatus  מין Ceyx flumenicola  מין Ceyx fallax  מין Ceyx rufidorsa  מין Ceyx lepidus  מין Ceyx margarethae |  מין Ceyx wallacii  מין Ceyx cajeli  מין Ceyx solitarius  מין Ceyx dispar  מין Ceyx mulcatus  מין Ceyx sacerdotis  מין Ceyx meeki  מין Ceyx collectoris  מין Ceyx malaitae  מין Ceyx nigromaxilla  מין Ceyx gentianus  מין Ceyx cyanopecta  סוג Corythornis מין Corythornis cristatus  מין שלדג מלגשי (Corythornis vintsioides)  מין Corythornis leucogaster  מין Corythornis madagascariensis  סוג Ispidina מין שלדג אפריקאי ננסי (Ispidina picta)  מין Ispidina lecontei |  |
גלריה

שלדג מלגשי
תחום רחב סרט

תחום רחב סרט (אנגלית: Ultra Wide Band, UWB) הוא טכנולוגיית שידור מידע בתחום תדרי הרדיו (RF) המתפרשת על פני רוחב סרט גדול שאמור לחלוק את אותו הספקטרום עם משתמשים נוספים. הוועדה הפדרלית לתקשורת של ארצות הברית (Federal Communications Commission - FCC), אישרה את השימוש בו בתחומים של 3.1-10.6 ג'יגה-הרץ. כך ניתן לאפשר שימוש נוסף בתחומי הרדיו המוגבלים ובאותו זמן לאפשר גם קצב מידע גבוה עבור רשתות פרטיות (Wireless Personal Area Network -WPAN), תקשורת אלחוטית בטווחים קצרים של עד 10 מטרים (SRW- Short Range Wireless), וכן אפליקציות לטווח ארוך וקצב מידע נמוך כגון מכ"מים ומערכות דימות. למעלה מ-50 מכשירים ושימושים הוגדרו על ידי ה–FCC ב-UWB, רובם מכ"מים, מערכות דימות ומיקום.
סקירה

עד לא מזמן מקובל היה להתייחס ל-UWB כאל פולס רדיו, אולם הוא הוגדר על ידי ה-FCC במונחים של שידור מאנטנה הפולטת אות ברוחב פס שהוא הנמוך נמוך מבין 1.5 ג’יגה הרץ או 25 אחוז מרוחב הפס החלקי בתחום.
שיעור החזרות (repetition) של הפולס יכול להיות נמוך או גבוה מאוד. מכ"מים מבוססי פולס ומערכות דימות נוטים להשתמש בשיעור חזרות נמוך, ככלל בטווח של 1 עד 10 מגה-פולסים בשנייה. מנגד, מערכות תקשורת מעדיפות שיעורי החזרות גבוהים, בדרך כלל בטווח של 1 עד 2 ג'יגה פולסים בשנייה, וכך מאפשרות ביסוס מערכות תקשורת לטווח קצר של ג'יגה ביט לשנייה. כל פולס מבוסס UWB תופס את כל תחום רוחב הפס, ובכך "מרוויחים" חסינות רבה מפני דעיכה ועיוותים (multipath-fadings), המהווים גורם בעייתי במערכות בעלות גל נושא (carrier-based systems).
צפיפות הספק: הגבלת ה-FCC עבור צפיפות ההספק הספקטראלית הנפלטת בתחום נמוכה משמעותית מזו של חלקים מסוימים בספקטרום. בשל עוצמת פליטה נמוכה יחסית, מערכות UWB נוטות להיות קצרות טווח. אולם, בשל העובדה שמשך הפולסים המשודרים ב-UWB קצר מאוד, ניתן לשלוח מידע בקצבים גבוהים מאוד, וכך, קצב שידור מוחלף בטווח על ידי כיול מספר פולסים לכל ביט מידע.
השוואה למערכות גל-נושא: הבדל משמעותי נוסף בין שידורים רגילים לבין אלו של ה-UWB, הוא ששידורים רגילים (מבוססי גל נושא) משדרים אינפורמציה על ידי שינוי ההספק, התדר או המופע בתדרים המתאימים למערכת, ואילו שידורי ה-UWB מבוצעים על ידי יצירת פולס אנרגיה בזמנים קבועים ומוגדרים בעלי טווח תדרים רחב.
שימושים

שימושים אפשריים לפי הצהרת ה-FCC (מ-22 באפריל 2002):
1. מערכות דימות (Imaging systems)
מערכות מכ"ם חודרות קרקע (GPRs-Ground Penetrating Radar systems):
חייבות לפי התקן לפעול מתחת ל-960 מגה הרץ או בתחום שבין 3.1 ל-10.6 ג’יגה הרץ. מערכות כאלו יפעלו רק בקרבת האדמה למטרות של גילוי ויצירת תמונה של חפצים קבורים. האנרגיה של המערכות הנ"ל יהיו מכוונות ישירות כלפי האדמה לשם כך. השימוש במערכות מסוג זה מוגבל אך ורק לגורמי אכיפת חוק, מערך הכבאות וההצלה, לשם מחקרים מדעיים ולחברות כריה ובינוי מסחריות.
מערכות דימות קירות (Wall Imaging systems):
חייבות לפעול מתחת ל-960 מגה הרץ או בתחום שבין 3.1 ל-10.6 ג’יגה הרץ. מעוצבות לשם איתור של חפצים המוכלים בתוך 'קיר', כדוגמת מבני בטון, גשרים וקירות מכרות. השימוש במערכות מסוג זה מוגבל אך ורק לגורמי אכיפת חוק, מערך הכבאות וההצלה, למחקרים מדעיים ולחברות כרייה ובינוי מסחריות.
מערכות ראייה דרך קירות (Through Wall Imaging systems):
חייבות לפעול מתחת ל-960 מגה הרץ או בתחום שבין 1.99 ל-10.6 ג’יגה הרץ. המערכות נועדות לשמש באיתור מיקום או תנועה של אנשים או חפצים אשר הנמצאים בצדו האחר של מבנה דוגמת קיר. השימוש במערכות מסוג זה מותר רק לגורמי אכיפת חוק ולמערך הכבאות וההצלה.
מערכות עקיבה (Surveillance systems):
מערכות שכאלו יפעלו כ'גדר הגנה' על ידי יצירת שדה RF תוחם, ובכך לאתר חדירה של אדם או חפץ כלשהו לתוך השדה.
השימוש יוגבל לגורמי אכיפת חוק, מערך הכבאות וההצלה לשימושים ציבוריים ותעשייתיים.
מערכות רפואיות (Medical systems):
חייבות לפעול בתחום שבין 3.1 ל-10.6 ג’יגה הרץ. מערכות דימות רפואית יכולות לשמש לצורך התבוננות לתוך גוף אדם או חיה. השימוש רק במסגרת רפואית מפקחת.
2. מערכות מכ"ם לרכב (Vehicular Radar systems):
משמשות כמכ"מים ניידים ופועלות בתחום שבין 22 ל-29 ג’יגה הרץ בעזרת אנטנות כיווניות על כלי רכב. המערכות מסוגלות לאתר מיקום ותנועה של חפצים באזור כלי הרכב, מאפשרות מניעת התנגשותם ברכב, וכן תורמות לפעילות משופרת של כריות אוויר.
3. מערכות תקשורת ומדידה (Communication and Measurement systems):
משמשות למגוון רחב של מכשירי UWB, בהם רשתות ביתיות ומשרדיות מהירות ביותר וכן אמצעי למדידת אחסון בהתאם להגבלות התדר וההספק. פועלות בתחום שבין 3.1 ל-10.6 ג’יגה הרץ.
שימושים > שימושים לתקשורת אלחוטית

צמיחת טכנולוגיית ה -UWB בעולם התקשורת האלחוטית הפרטית נובעת ממספר גורמים:
ביקוש גבוה עבור מערכות אלחוטיות ניידות ביתיות (קצרות טווח), עם קצב נתונים גבוה.
צפיפות יתר ההולכת וגדלה בספקטרום המחולק והמאושר בדרכים המסורתיות.
עליית מהירות התקשורת הקווית באינטרנט.
עלות נמוכה בשל פשטות המשדר/מקלט.
ירידה בעלות וכוח צריכה עבור מעבדי אותות ומוליכים למחצה.
שידור אלחוטי בטכנולוגית UWB מבוסס על יצירת סדרה של פולסים קצרים ומדויקים מאוד שנמשכים פחות מ-1ns, המשודרים במרווחים לא קבועים אך ידועים מראש. אלו מסמלים רצף של סיביות מידע, היוצרים רוחב פס גדול מאוד (ככל שהפולסים קצרים יותר כך רוחב הפס גדול יותר), פולסים אלו מועברים בקצב העברת נתונים בין 110Mbps - 480Mbps. קבועי זמן אלו דורשים מהמשדר ומהמקלט להיות תואמים אחד לשני ברמת דיוק גבוהה מאוד (אחד חלקי טריליוני שניות).
טכנולוגיה זו יכולה לחיות עם טכנולוגיות RF אחרות, וזאת לאחר הגבלות עוצמה שיושמו על ידי FCC על פני פס אולטרה-רחב, וזאת כדי ל"התחבא" מתחת לשידורי תדרים צרי פס קיימים אחרים כמו Wi-Fi, GSM ו–Bluetooth. השילוב של פרצי RF ופס רחב, מקשה מאוד (עד בלתי אפשרי) לקבוע מהו מרכז התדר, זהו גם אחד היתרונות בטכנולוגיה זו בכך שהוא מספק הגנה ברמה גבוהה. העוצמה הנמוכה מגבילה את טווח הקליטה למטרים ספורים, אבל האופי האקראי-לכאורה של הפולסים מאפשר למספר רב של משדרים לפעול בסמיכות מקום וכמעט מבלי להפריע זה לזה, אותות UWB יופיעו במקלטים שאינם UWB כרעש. בערך שש מערכות UWB יכולות לפעול ברדיוס של 10 מטר במקביל, עם הפרעה זניחה בין אחת לשנייה. ההתקנים אחרים הקיימים בתחום האלחוטי לטווח קצר לא מתאימים או לא מסוגלים לספק פתרון יעיל עבור ניהול רשתות או מנגנון ניתוב מידע המיועד למרחקים קצרים, במהירות גבוהה ובתקשורת בין התקנים רבים בו זמנית. אי יכולת זאת נובעת בשל פונקציונליות ה- (PHY (Physical layer) / MAC (Medium Access Control) הקיימת, המבוססת על טכנולוגיית הרדיו צרת הפס בשיטת הגל הנושא.
ניתן להשוות את טכנולוגיית ה–UWB לטכנולוגיה אלחוטית אחרת למרחקים קצרים הפועלת ב-WPAN כמו ה–Bluetooth, הפועל להבדיל מה–UWB בפס צר של תדרים ובעל קצב שידור נמוך יחסי. באמצעות טכנולוגית Bluetooth ניתן תאורטית להגיע עד 720 קילו-סיביות לשנייה בלבד.
פיתוח טכנולוגיה חדשה זו, חייב שיתוף פעולה מוצלח בין כל הנוגעים בעניין כדי לקבל היתר (רגולציה) לתחום, וליצור סטנדרטים חדשים בשכבה הפיזית או בפונקציונליות ה-MAC עבור מערכות אלו. קיימות חברות רבות המיישמות את טכנולוגיית UWB, עבור יישומים חדשניים שהטכנולוגיה מהווה עבורם פריצת דרך. כמו כן קיימים יישומים בשימוש צבא ארצות הברית.
יישומים מסחריים ראשונים ל–UWB ככל הנראה צפויים להיות בתחום רשתות מולטימדיה, כגון: הפצת וידאו ברשת ביתית אלחוטית, חיבור אלחוטי של אבזרים מהירים (כמו דיסקים קשיחים ומקרנים), כבלים דיגיטליים, טלוויזיות לוויין, מצלמות, נגני MP3, שימוש באינטרנט עם רוחב פס ההולך וגדל. דוגמאות יישום: בניית אולפן טלוויזיה משוכלל, עם חצי תריסר מצלמות, ללא כבלים. הורדת פס DVD משרת וידאו אלחוטי תוך שתיים-שלוש דקות. שידור של 20 עד 100 ערוצי וידאו ספרתי ממשדר אחד - ללא צורך בכבלים. עריכת ועידות וידאו אלחוטיות עם עשרות משתתפים באמצעים זולים. גבוי דיסקים או העברת קובצי תמונה בעלי נפחי מידע גדולים.
תאוריית הייחוס

תאוריית הייחוס היא תאוריה מתחום הפסיכולוגיה החברתית שמנסה לתת מסגרת להבנת התהליכים אשר אנשים עוברים בניסיון להשיג מידע על תכונותיהם הקבועות של אחרים, על מטרותיהם ועל המוטיבציות שלהם ובעקבות כך לחזות התנהגות של פרטים נוספים. תאוריית הייחוס מנסה להסביר מתי אנשים נוטים לבצע סוגים שונים של ייחוסים, את הצורה בה הם מבצעים אותם ואת השימוש שנעשה במידע זה. הפסיכולוג האוסטרי, פריץ היידר תיאר בעבר שכמו שמדען מחפש סיבות לתופעות בטבע, כך בדיוק, כל אדם מחפש סיבות למה שקורה סביבו. על בסיס תפיסה זו פיתח היידר את תאוריית ייחוס הבסיסית.
הראשונים לחקור את האופן בו נוטים לבצע ייחוס הלכה למעשה, הם ג'ונס והריס (1967), במחקר שערכו הגיעו השניים למסקנה שייחוס סיבות להתנהגות מסוימת של אדם לפי נסיבה פנימית או חיצונית, נערך תוך שיש למתבונן בפעולה מהצד, הנטייה להעניק משקל גבוה יותר לנסיבה הפנימית של הנצפה מאשר לנסיבה חיצונית. ניסוי המשך שנערך בשנת חיזק את מסקנת מחקרים של ג'ונס והריס, לפיה ישנה נטייה אנושית להסביר התנהגויות באופן תכונתי על בסיס נסיבות פנימיות, תוך הענקת משקל פחות לנסיבות חיצוניות התלויות בהקשר כהסבר להתנהגות.
לשם המחשה, הסיבה בגינה פלוני נוהג בכביש הצפוף ביותר בארץ הוא עושה תאונה, יכולה להיות נעוצה בנסיבות הפנימיות או בנסיבות החיצוניות שמתרחשות כאשר הוא נוהג בכביש: נסיבה פנימיות שגרמה לתאונה יכולה להיות קשורה בחרדה ממקומות צפופים – בכביש אחר שאינו כה צפוף, סביר שחרדה זו לא הייתה מתעוררת. מנגד, נסיבה חיצונית שגרמה לתאונה יכולה להיות קשורה בכך שהכביש בנוי באופן המקשה על ראות בתנאי צפיפות למשל – גם כאן, בכביש שבו הראות טובה סביר שפלוני לא היה מבצע תאונה.