stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שוק (כלכלה)
מאפייני שוק > זירת המסחר

כאמור, שווקים רבים הם מבוזרים ואין בהם זירה אחת שבה נפגשים כל הקונים והמוכרים. יוצאות דופן הן הבורסות, שהן זירות בהן נסחרות סחורות מוגדרות, ושבהן אפשר לפגוש קונים ומוכרים רבים של אותה סחורה. המסחר בבורסה כפוף לתקנות המדינה, אבל יש לבורסה בנוסף גם תקנון שמסדיר את הפעילות בה. ישנן בורסות לניירות ערך, כמו הבורסה לניירות ערך בניו יורק או הבורסה לניירות ערך בתל אביב; בורסות סחורות; ועוד.
זירות מסחר אחרות הקיימות כיום הן זירות מסחר מקוונות, שהן שווקים המתנהלים ברשת. זירות מסחר אלו מאפשרות למשקיעים לסחור בשורה ארוכה של מוצרים, כדוגמת מטבעות, סחורות, מניות, אינדקסים וכיוצא בזה. חלק מזירות המסחר מכונות כזירת מסחר לחשבון עצמי, במסגרתה מתאפשר למשקיע לסחור מול מפעיל הזירה בנגזרים של מוצרים שונים, מבלי לרכוש זכות במוצר עליו חלים הנגזרים הללו. אחד מן הנגזרים הבולטים בהקשר זה הוא אופציה בינארית, המעניקה למשקיע רווח או הפסד מלאים (או כמעט מלאים) כתלות בהצלחה של המשקיע להעריך האם שער מסוים יעלה או יירד במועד פקיעתה של האופציה. בישראל, על אף חקיקתו של חוק המסדיר את זירות הסוחר לחשבון עצמי עוד ב-2010, זה ייכנס לתוקף רק במהלך 2015. חוק זה קובע שורה ארוכה של הסדרים הנוגעים לרישוי ותפעול של זירות מסחר שכאלו, לרבות מנגנונים מגוונים שמטרתם להגן על המשקיע הסוחר בזירות הללו.
שווקים מיוחדים

שוק פיננסי: שוק שהסחורות בו הן מוצרים פיננסיים. לדוגמה, שוקי המטבע, שבהם נסחרים מטבעות אלה מול אלה; שוקי ניירות ערך, שבהם נסחרים ניירות ערך כמו מניות ואיגרות חוב; או שוקי הכסף שבהם ניתנות הלוואות.
שוק העבודה: השוק שבו מוכרים אנשים את כישוריהם ואת זמנם למעסיקיהם, בתמורה לתגמול (משכורת). בחברות המודרניות, שוק העבודה מתאפיין בדרך כלל בחוזים לטווח ארוך למדי.
שוק שחור: שוק שבו מתנהלות עסקאות מסחר לא-חוקית; בדרך-כלל הכוונה למסחר בסחורות חוקיות, אבל בניגוד למגבלות שהמדינה מטילה על המסחר בהן.
מבנה שוק

המונח "מבנה שוק" מתאר את סוג התחרות המתנהלת בשוק. מבני השוק העיקריים הקיימים הם שוק משוכלל, שבו מתקיימת תחרות משוכללת, שוק עם תחרות מונופוליסטית, מונופול, אוליגופול,
ומונופסון.
הפולמוס סביב השוק

המונח "מבנה שוק" מתאר את סוג התחרות המתנהלת בשוק. מבני השוק העיקריים הקיימים הם טיעונים בנוגע לשוק הם לרוב טיעונים מסדר "all things considered", דהיינו, טיעונים בהם הן המצדדים והן המתנגדים יכולים להסכים לעניין הנקודות המועלות, אך הצדדים השונים חושבים שישנם טיעונים המתגברים על אחרים בחישוב כולל. לא כל הטיעונים רלוונטיים לכל סוגי השווקים. חלק מהטיעונים רלוונטיים לשווקים באופן כללי, ואילו אחרים רלוונטיים לחברות שוק, או לשווקים ספציפיים. חלק מהטיעונים יכולים לחול בכל הרמות הללו.
ההצדקות לשווקים מתחלקות להצדקות אפריוריות, שעניינן חירות כלכלית וזכות טבעית לקניין פרטי, ומנגד להצדקות שעניינן צדקת החלוקה הנובעת מהשוק, הן במונחי desert והן במונחי מקסום הרווחה המצרפית.
מנגד, ישנן ביקורות רבות על המנגנון השוקי, הן בהיבטים של יצירת אי שוויון, אך גם בהיבטים של השפעתו על מערכות יחסים בין אישיות, יצירת ניכור בין הפרט למהותו ואף טענות להשפעה שלילית של השוק על ההעדפות אותן הוא מתיימר למקסם, שאינן מהוות למעשה את הרווחה המצרפית.
לקריאה נוספת

ישי מעוז, מקרו-כלכלה, כרכים א'-ב', ספרי האוניברסיטה הפתוחה
מנחם יערי, שמואל ניצן, ענת אלכסנדרון, דוד דילנברגר, שי בז'ה וז'ראר עמיאש, תורת המחירים כרכים א'-ב'-ג', ספרי האוניברסיטה הפתוחה
קולוניאליזם

הקולוניאליזם בשיאו (1898)  האימפריה הבריטית  האימפריה הצרפתית  האימפריה הספרדית  האימפריה הפורטוגזית  האימפריה ההולנדית  האימפריה הגרמנית  האימפריה העות'מאנית  האימפריה הבלגית  האימפריה הרוסית  האימפריה היפנית
  אימפריית צ'ינג הגדולה
  האימפריה האוסטרו-הונגרית
  האימפריה הדנית  האיחוד השוודי-נורווגי  ארצות הברית  האימפריה האיטלקית
קוֹלוֹנְיָאלִיזְם (בעברית: מוֹשְׁבָנוּת) היא תופעה שבה מדינה חזקה שולטת ישירות במדינה או שטח פחות חזקים ומשתמשת במשאבים שלהן כדי להגדיל את כוחה ועושרה.
במשך ההיסטוריה מעצמות רבות פלשו לטריטוריות סמוכות או מעבר לים – בעיקר באסיה, באפריקה ובאמריקה, אך גם באוקיאניה ואיי האוקיינוס השקט והקמת מערכת שלטונית (קולוניות), ולפעמים גם התיישבותית תוך נישול האוכלוסייה המקומית וניצול משאביה הטבעיים והאנושיים לצורכי המעצמה.
אף שלעיתים מתחלפים המושגים 'קולוניאליזם' ו'אימפריאליזם' זה בזה, המונח 'קולוניאליזם' מתייחס לרוב לא רק לאספקטים כלכליים, אלא גם לאספקטים תרבותיים ודתיים הנלווים לכיבוש. כמו כן, המונח נוטה להתייחס לכיבושים מערביים בעיקר מהעת החדשה ולא לכיבושים אימפריאליים אחרים[דרושה הבהרה]. בנוסף, אין לערבב בין המושגים 'קולוניאליזם' ו'קולוניזציה' (שעיקריה הגירה של קבוצות תרבותיות מובחנות לשטח חדש והקמה על-ידם של מערכים יישוביים חדשים בשטח זה), אשר למרות השורש האטימולוגי המשותף ויחסי הגומלין התכופים בין התופעות, אין ביניהן כל זהות מבנית. חלק מהקולוניות הוקמו בעיקר לצורך ניצול משאבי טבע, ולא הייתה בהם כמעט התיישבות של זרים, בין היתר בגלל מחלות או תנאים פיזיים קשים למתיישבים.
התפתחות המושג

מקור המונח 'קולוניאליזם' במילה הלטינית "קולוניה", שפירושה 'מושבה'. ברומא העתיקה התייחסה המילה ליישוב אזרחים רומאים בשטחי האימפריה הרומית כדי להבטיח שליטה טובה יותר בשטחים אלו.
הקולוניאליזם המודרני החל להתפתח במאה ה-15, כחלק מעידן התגליות, עם ייסוד האימפריה הפורטוגזית שהקימה את המושבה סאוטה בצפון אפריקה (1415) וההתיישבות הפורטוגלית באיים האָזוֹרִיים (1439). לאחר סנוניות אלו התחזקה המגמה ותפסה תאוצה לאחר גילוי אמריקה על ידי קולומבוס (1492). כך החלו השתלטויות של המעצמות הימיות השונות (ובעיקר פורטוגל, ספרד, בריטניה, צרפת והולנד) על שטחים חדשים שנתגלו בכל רחבי העולם, במטרה לנצל את משאביהם לתועלת המעצמות.
לשיאו הגיע הקולוניאליזם המודרני סביב מפנה המאות ה-19 וה-20, אז היה כרוך לרוב גם בפעולות קולוניזציה באפריקה ובאסיה; הקולוניזציה - שכאמור אינה חופפת לקולוניאליזם - שימשה באותה תקופה כלי חשוב בידי המעצמות הקולוניאליות האירופיות (כמו גם בידי יפן הקולוניאלית).
זאת ועוד: על פי רוב, לא הסתפקו המעצמות הקולוניאליות באספקט הכלכלי או במכשיר הקולוניזטורי, ושאפו להחדיר בעמים הנכבשים את תרבותן ואת דתן – הנצרות – בטענה שבכך אלה יקודמו מבחינה כלכלית, תרבותית ודתית.
בספרות מקובל להתייחס גם ל'קולוניאליזם פנימי', דהיינו לפעולות של השלטון המטרופוליני המרכזי להשתלטות מעשית על שטחים בעייתיים ופריפריאלים בתוך הממלכה או בשוליה.
התפתחות המושג > מושבנות ירוקה

בעשור השני של המאה ה-21, החל להיות נפוץ התיאור של תת-סוג חדש של קולוניאליזם: 'מושבנות ירוקה' (גם: 'מושבנות אקלימית'). המושג החדש 'מושבנות ירוקה', נדון בשיח הציבורי ברחבי המרשתת, באתרי חדשות מוסדיים, בספרות, וגם באקדמיה. מושג זה מתייחס למצב, בו אומות חזקות או ארגונים גדולים, משתמשים בטיעונים והצדקות של הגנה על איכות הסביבה ומאבק במשבר האקלים, בכדי לשמר, לבסס או להשיג שליטה על אזורים ומדינות חלשים, אנשיהם ומשאביהם הטבעיים. השימוש במושג זה נעשה בין השאר, על-ידי אוכלוסיות של מיעוטים ילידיים, במחאה על התנהלות מדינות וארגונים מולם. מבין המתנגדים הבולטים למושבנות הירוקה, ניתן למנות את ד"ר רוברט מאלון, ממציא חיסוני ה-mRNA, אשר כתב מספר מאמרים בנושא.
דוגמה לכך היא, קידום השימוש במכוניות חשמליות במדינות המערב הצפוניות. לעת-עתה, כלי רכב אלה יקרים מדי לרכישה עבור מרבית תושבי המדינות הנחשלות. בו-בעת, המינרלים והמתכות הנדירים הנדרשים לבנייתם, ובמיוחד עבור הבטריות שבהם, מקורם באותן מדינות, בהן האנשים עניים מדי מכדי לרכוש אותם.
מטרות ההתפשטות הקולוניאלית

ההתפשטות הקולוניאלית הונעה ממספר סיבות, ובהן:
ניצול כלכלי של משאבי הטבע באזורים מחוץ לאירופה לטובת מדינת-האם האירופית;
ניצול כוח העבודה באזור הנתון לשליטה קולוניאלית, בין היתר באמצעות עבודות כפייה;
ניצול שטחים מחוץ לאירופה לגידולים חקלאיים אשר אינם אפשריים באירופה;
מציאת שווקים חדשים לתוצרת החקלאית והתעשייתית של ארצות אירופה באמצעות שליטה על הייבוא לאזורים שבשליטה קולוניאלית;
גיוס חיילים מקרב תושבי האזורים הנתונים לשליטה קולוניאלית;
יוקרה פוליטית – תחרות בין מעצמות העולם על שליטה בשטחים רבים חדשים;
שליחות תרבותית של נוצרים הרואים בניצור התושבים הילידים והבאת התרבות הנוצרית אל מחוץ לאירופה חובה דתית;
שליחות דתית הכוללת חיפוש אחר ממלכות נוצריות אבודות באפריקה (בעיקר בראשית תקופת הקולוניאליזם).
תמורות בשטחי הכיבוש הקולוניאלי

מצדדי הקולוניאליזם כנושא לפיד התרבות האירופית ומסירתה לעמים המשועבדים, מציינים את התמורות החיוביות שהביא הקולוניאליזם לעמים המשועבדים. עם אלו ניתן למנות את התרחבות הפעילות הכלכלית והתעסוקה בחקלאות ובהפקת המחצבים (שלא נעשתה קודם), בניית יישובים עירוניים וכן ערי נמל, פיתוח תשתיות ודרכי תחבורה והתפתחות המסחר. טענה נפוצה נוספת, האופיינית לקולוניאליזם המאוחר של המאות ה-19 וה-20, היא שהקולוניאליזם הביא להכנסת הקידמה לאזורים הכבושים, בעקבות אימוץ המנהגים האירופים המודרניים.
לדעת שוללי הקולוניאליזם, טענות אלו נובעות מהשקפת עולם אירוצנטרית (אנ'), המעמידה את התרבויות האירופיות גבוה יותר בהיררכיה תרבותית מעל אלו המשועבדות. הם מדגישים דווקא את השפעותיו השליליות של הפרויקט הקולוניאלי האירופי: בראש ובראשונה מותם של עשרות מיליונים כתוצאה מהכיבוש, המחלות והשעבוד. סחר העבדים, שבמסגרתו הועברו למעלה מעשרה מיליון אפריקאים לחיי עבדות קשים באמריקות ובאיים הקריביים, ומיליונים נוספים מתו במהלך הסחר, נמנה גם הוא עם מחיר הקולוניאליזם. הניצול הכלכלי של הפריפריה המשועבדת בידי המטרופולין האירופי וכן השעבוד הפוליטי הביאו ליצירת תלות של האזורים הקרויים כיום 'העולם השלישי' בידי העולם הראשון. לבסוף, הפצת התרבות האירופית הביאה להיעלמותן של תרבויות שלמות – בין אם כתוצאה מהשמדתן המכוונת בשם הנצרות, על ידי הטמעתן בתרבויות האירופיות או על ידי הכחדת אוכלוסייתן השלמה.
באמריקה > אמריקה הצפונית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בין המושבות בצפון אמריקה ניתן למנות את שלוש עשרה המושבות של בריטניה שהפכו לאחר מכן לארצות הברית, ואת ההתיישבות הבריטית והצרפתית בקנדה.
במרכז אמריקה ובמקסיקו החל הכיבוש האירופי כבר ב-1492 עם מסעו הראשון של קולומבוס, וניתן לראות שם את תחילת הקולואנליזם.
באמריקה > אמריקה הדרומית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
באמריקה הדרומית התיישבו הפורטוגלים בברזיל בעוד שממלכת ספרד השתלטה על מרבית אמריקה הלטינית כולל מקסיקו, נוסף לכך גם הולנד התיישבה בחלקים של דרום אמריקה.
באסיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הודו - נשלטה במשך שנים ארוכות בידי בריטניה.
הודו-סין (דרום-מזרח-אסיה) - הייתה קולוניה צרפתית
ארץ ישראל, עיראק, סוריה, לבנון, אמירות עבר הירדן, תימן, כוויית, עומאן, ואזורים נוספים בחצי האי ערב ובמזרח התיכון - נשלטו בחלקם בידי ההאימפריה העות'מאנית ובחלקם בידי בריטניה, במהלך מלחמת העולם הראשונה עברו מרבית השטחים הללו לידי בריטניה וצרפת ולאחריה תחת משטר המנדטים של חבר הלאומים בדרך להגדרה עצמית.
מרכז אסיה (פרט לאפגניסטן ופקיסטן) - נשלטה בהדרגה על ידי האימפריה הרוסית, ולאחר מכן על ידי ברית המועצות.
סין - לא בדיוק עברה תהליך זה, אך חלקים מועטים ממנה נשלטו על ידי מעצמות אירופיות, כגון הונג קונג על ידי הבריטים ומקאו על ידי הפורטוגזים. בעוד אחרים רואים בסין גם מעצמה קולוניאלית שכן ריכוז שטחה המקורי היה לחופים המזרחים שלה וזו התרחבה למונגוליה טיבט ועוד.
בזמן החדש יש הרואים בברית המועצות כקולואנליזם רוסי.
באפריקה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אפריקה הייתה אחד מהאזורים בו תופעת הקולונאליזם נפוצה ביותר, כפי שניתן לראות במפה משמאל כמעט שאין מדינה באפריקה שלא הייתה תחת שלטון זר במהלך השנים.
המדינות שהתיישבו בצורה מאסיבית באפריקה היו: בריטניה, צרפת, ממלכת בלגיה, פורטוגל, הקיסרות הגרמנית, וגם מדינה אפריקנית אחת - האימפריה האתיופית. מרבית המדינות פרט לאימפריה האתיופית (שניהלה אימפריה קולוניאלית קטנה משלה וגם נכבשה לתקופה של 4 שנים בידי האימפריה האיטלקית) וליבריה (שחלק רואים בה דרך לא מוצהרת לדריסת רגל של ארצות הברית באפריקה) עברו תהליך זה.
באוקיאניה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
גם באוקיאניה הכיבוש האירופאי וליתר דיוק הבריטי התפשט בצורה נרחבת: בריטניה שלטה באוסטרליה, בניו זילנד ובחלקים מפפואה ניו גיני. שם דיכאו את הילידים האבוריג'ינים, המאורים והפפואנים.
באיי האוקיינוס השקט

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
המאבק בין המעצמות השונות על הסחר בתבלינים, בזהב ובמשאבי טבע אחרים. הוביל לתחרות גם על האיים השונים בדרכי המסחר, כמו כן גם מסעות הגילוי שנערכו באוקיינוס השקט תרמו להרחבת הכיבוש באזורים אלו. באזור זה למעט ממלכת טונגו שהייתה במעמד של חסות בריטית כלל האיים היום בשליטה קולוניאלית של מדינות כמו בריטניה ארצות הברית צרפת ועוד וניתן לציין כי במידה מסוימת גם על ידי יפן המהלך מלחמת העולם.
ראו גם

התנחלות קולוניאליסטית
קולוניאליזם בארץ ישראל במאה ה-19
פוסט-קולוניאליזם
כיבוש
אזור השפעה
קולוניאליזם פנימי
העולם החדש
נאו קולוניאליזם
דרוויניזם חברתי
קולוניאליזם באמצעות רווחה
לקריאה נוספת

רובים, חיידקים ופלדה: גורלותיהן של חברות אדם (תרגמה מאנגלית: עתליה זילבר), תל אביב: עם עובד, תשס"ג-2002. (הספר בקטלוג ULI)
יעקב (קובי) מלר, 500 שנות קולוניאליזם, שליחות דתית-תרבותית וניצול כלכלי, רסלינג, 2024
הערות שוליים

↑  מוֹשְׁבָנוּת במילון גאוגרפיה אנושית (תשע"ז), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  [קולונאיליזם], מילון קולניס לאנגלית
↑  Monet, Jenni (2023-04-23). "'Green colonialism': Indigenous world leaders warn over west's climate strategy". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2024-01-31.
↑  Vijaya Ramachandran, Rich Countries’ Climate Policies Are Colonialism in Green, Foreign Policy, ‏2024-02-01 (באנגלית אמריקאית)
↑  Climate crisis: Green colonialism is a new form of empire, Middle East Eye (באנגלית)
↑  The Invention of Green Colonialism | Wiley, Wiley.com (באנגלית בריטית)
↑  Dismantling Green Colonialism, Pluto Press (באנגלית אמריקאית)
↑  The invention of green colonialism
↑  What Is Green Colonialism? – Everything You Need To Know, ‏2023-03-07 (באנגלית אמריקאית)
↑  Earth.Org, What is Green Colonialism?, Earth.Org, ‏2021-05-25 (באנגלית)
↑  Green colonialism, wind energy and climate justice in Sápmi - IWGIA - International Work Group for Indigenous Affairs, www.iwgia.org
↑  Eva Maria Fjellheim,Florian Carl, ‘Green’ colonialism is ruining Indigenous lives in Norway, Al Jazeera (באנגלית)
↑  Robert W. Malone MD MS, "Green Colonialism" is real and must be stopped., Who is Robert Malone, ‏2023-07-18
↑  Green Colonialism?, www.vidc.org
↑  Resisting Green Colonialism: Lithium, Bolivia, and the Green New Deal, New Socialist (באנגלית)
↑  Hannah Sharland, UK government’s "green day" electric car policies will sacrifice the Global South for transition minerals, Canary, ‏2023-04-06 (באנגלית בריטית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX4576372  BnF: cb155447891 (data)  GND: 4073624-6  HDS: 026457  NDL: 01066128  NKC: ph121723 
קסדה מתקופת האימפריה הצרפתית השנייה, משמשת כאחד הסמלים לתקופת הקולוניאליזם
קולוניאליזציה של מדינות העולם מ-1492 ועד 2008
מיון החלקיקים

החלקיקים היסודיים – הרכב החומר וכוחות
מיון החלקיקים הוא מיון של חלקיקים בהתאם לתכונות הפיזיקליות שלהם. חלקיקים אלו יכולים להיות חלקיקים יסודיים או חלקיקים מורכבים. ברשימה להלן מוצגים הן חלקיקים שנתגלו באופן ניסויי והן חלקיקים שטרם נתגלו אך ישנן תאוריות המנבאות את קיומם.
חלקיקים מורכבים

מולקולה היא החלקיק הקטן ביותר של חומר אשר משמר את תכונותיו הכימיות, כלומר כל סוג מולקולה מתאים לתרכובת כימית מסוימת. מולקולה מורכבת מאטום אחד או יותר.
אטומים הם החלקיקים המרכיבים את המולקולות, וניתן לקבל אותם ממולקולות בעזרת תגובות כימיות. האטום מורכב מגרעין קטן ומסיבי המוקף בענן אלקטרונים. כל אטום מגדיר יסוד כימי בהתאם למספר הפרוטונים שבו. מספר הנייטרונים בגרעין קובע את סוג האיזוטופ של היסוד. באטום נייטרלי מספר הפרוטונים שווה למספר האלקטרונים, ואילו ביון מספרם שונה.
גרעין האטום מורכב מפרוטונים ונייטרונים, כלומר מנוקליאונים. פיזיקה גרעינית מתארת את מגוון התהליכים בהם גרעין אחד הופך למשנהו.
חלקיקים תת-אטומיים:
האדרונים מוגדרים כחלקיקים מורכבים הבנויים מקווארקים אשר מוחזקים יחד בעקבות פעולת הכוח הגרעיני החזק.
מזונים הם בוזונים המורכבים מקווארק ערכיות ואנטי-קווארק ערכיות, והם כוללים בין השאר את הפאיונים והקאונים.
מזונים אקזוטיים:
הטטראקווארקים מורכבים משני קווארקים ומשני אנטי-קווארקים.
באריונים הם פרמיונים המכילים שלושה קווארקי ערכיות (valence quarks). אנטי-באריונים מכילים שלושה אנטי-קווארקי ערכיות. המונח 'ערכיות' מתייחס למספרים הקוונטיים של קווארקים אלו הקובעים את המספרים הקוונטיים של הבאריון המורכב מהם. מספרים קוונטיים כאלו יכולים להיות תנע זוויתי, זוגיות וצימוד מטען הקשורים לחבורת פואנקרה, ומספרים קוונטיים של 'טעם', כמו איזוספין.
נוקליאונים הם החלקיקים המרכיבים את גרעין האטום - הפרוטון והנייטרון.
היפרונים כגון חלקיקי Δ ,Λ ,Ξ ו-Ω הם באריונים המכילים קווארקי s אך אינם מכילים קווארקי c או b. זמן החיים שלהם קצר יחסית והם מסיביים יותר מנוקליאונים. הם אינם מופיעים בגרעין של יסוד כימי רגיל, אך ניתן לבנות מהם היפר-גרעינים.
באריונים אקזוטיים:
הפנטאקווארקים מורכבים מארבעה קווארקים ואנטי-קווארק אחד.
בוזוני כיול מורכבים:
כדורי גלואונים הם מצבים מורכבים של שני גלואונים או יותר.
היברידים מורכבים מאחד או יותר זוגות של קווארק-אנטי-קווארק ערכיות וגלואון אמיתי אחד או יותר.
חלקיקים יסודיים

| המודל הסטנדרטי של פיזיקת החלקיקים> בוזונים | המודל הסטנדרטי של פיזיקת החלקיקים> פרמיונים | המודל הסטנדרטי של פיזיקת החלקיקים> פרמיונים | המודל הסטנדרטי של פיזיקת החלקיקים> פרמיונים |
| --- | --- | --- | --- |
: קווארקים
|  פוטון |  למעלה |  קסום |  עליון |
|  גלואון |  למטה |  מוזר |  תחתון |
: לפטונים
|  בוזוןZ |  נייטרינואלקטרוני |  נייטרינומיואוני |  נייטרינוטאואוני |
|  בוזון W |  אלקטרון |  מיואון |  טאו |
 בוזוןהיגס: 
חלקיקים יסודיים ("אלמנטריים") הם חלקיקים שאינם ניתנים לחלוקה. תכונת הספין חשובה להגדרת אופיו של החלקיק היסודי.
לפרמיונים יש ספין לא שלם. עבור כל הפרמיונים האלמנטריים שנתגלו עד כה מדובר בספין של 1/2 (ביחידות של קבוע פלאנק). הפרמיונים היסודיים, אבני הבניין היסודיות ביותר של החומר, מסווגים על-פי פעולת הכוח הגרעיני החזק עליהם. בהתאם למודל הסטנדרטי ישנם 12 "טעמים" של פרמיונים, שישה קווארקים ושישה לפטונים. לכל פרמיון קיים אנטי-חלקיק המתאים לו.
קווארקים מגיבים עם הכוח הגרעיני החזק. הם קיימים בשישה טעמים: למעלה, למטה, מוזר, קסום, תחתון (או "יופי") ועליון (או "אמת"). כל קווארק נושא מטען צבע וכל אנטי-קווארק נושא מטען אנטי-צבע.
לפטונים לא מגיבים עם הכוח הגרעיני החזק. גם הם מופיעים בשישה טעמים: אלקטרון, מיואון, טאו, נייטרינו אלקטרוני, נייטרינו מיואוני ונייטרינו טאואוני.
בוזוני כיול, שהיציבים שבהם מתאפיינים בהיעדר מסת מנוחה, נושאים מספרי ספין שלמים (כמו שאר הבוזונים), ומתייחדים בהיותם נושאים את הכוחות היסודיים של הטבע.
על פי המודל הסטנדרטי, ישנם 13 בוזוני כיול:
הפוטון (ספין 1) נושא את הכוח האלקטרומגנטי.
שלושת בוזוני W ו-Z (ספין 1) נושאים את הכוח הגרעיני החלש.
שמונת הגלואונים (ספין 1) נושאים את הכוח הגרעיני החזק.
בוזון היגס (ספין 0) נחזה על ידי התאוריה האלקטרו-חלשה. חלקיק זה התגלה במאיץ LHC בשנת 2012.
בוזוני כיול נוספים נחזים על ידי מודלים שונים:
הגרביטון (ספין 2) הוצע בתור חלקיק הנושא את הכבידה.
אקסיון הוא חלקיק נייטרלי בעל ספין 0 שקיומו יכול לפתור סוגיה בפיזיקת החלקיקים אשר קרויה "בעיית שבירת CP של הכוח החזק".
ראו גם

מבנה החומר
אנטי-חלקיק
המודל הסטנדרטי
פיזיקת חלקיקים
חלקיקים מובחנים ובלתי מובחנים
הערות שוליים

↑  סוכנויות הידיעות, מדענים: יש ראיות לקיום "החלקיק האלוהי", באתר ynet, 4 ביולי 2012
פרוטון מורכב משלושה קווארקי ערכיות (uud). הגלואונים אשר מסומנים בצורת גלים מיצבים את הפרוטון
לבן מרסר

| --- | --- |
 לידה:  13 בינואר 1959 (בן 65) מטר, ארצות הברית 
 עמדה:  סנטר 
 גובה:  2.08 מטרים
 מכללה:  אוניברסיטת ג'ורג'יה
 דראפט:  בחירה מספר 60, 1980 סן אנטוניו ספרס
 קבוצות כשחקן
 1980–1988 1988–1994:  הפועל תל אביב מכבי תל אביב
 הישגים כשחקן
 5 זכיות באליפות הליגה הישראלית (1989–1992, 1994) 5 זכיות בגביע הישראלי (1984, 1989–1991, 1994)
 
לבן מרסר (באנגלית: LaVon Mercer; נולד ב-13 בינואר 1959 במטר, ג'ורג'יה) הוא כדורסלן עבר אמריקאי-ישראלי ששיחק בעמדת הסנטר. נחשב לגדול החוסמים בליגת העל בכל הזמנים, על אף שאחת מרגליו קצרה מהשנייה. גובהו 2.08 מטר.
ביוגרפיה

בעונת 1975–1976 קבע מרסר שיא בקליטת כדורים חוזרים, כשחקן בבית ספר תיכון בג'ורג'יה, כאשר קלט 30.8 ריבאונדים למשחק, בממוצע. שיא זה עודנו מהווה את ההישג הטוב ביותר בתחום בארצות הברית. בקולג', שיחק מרסר באוניברסיטת ג'ורג'יה. ב-1980 נבחר על ידי סן אנטוניו ספרס בסיבוב השלישי (בחירה מספר 60) בדראפט ה-NBA, אך לא קיבל חוזה בקבוצה.
בספטמבר 1980 חתם מרסר בהפועל תל אביב הישראלית, בה שיחק במשך 8 שנים (1980–1988). בעונת 1988/89 עבר ליריבתה העירונית של הפועל, מכבי תל אביב, עימה זכה בחמש אליפויות ובארבעה גביעים. נוסף על כך הגיע עם מכבי לגמר גביע אירופה לאלופות ב-1989 ולחצי הגמר ב-1991. היה שותף לאובדן האליפות של מכבי ב-1993 להפועל גליל עליון. לאחר עונת 1993/1994 עזב מרסר את מכבי ופרש מכדורסל, כשלזכותו 938 נקודות במדי מכבי במסגרת גביע אירופה.
מרסר שיחק 79 משחקים במדי נבחרת ישראל, בהם קלע 1,246 נקודות.
בסך הכל קלע מרסר 4,516 נקודות במשחקי הליגה.
לאחר פרישתו מכדורסל שב לארצות הברית וסיים תואר ראשון באוניברסיטת NLU‏ (National Louis University) בשיקגו בשנת 1995. בשנת 1997 הצטרף לקולג' ספלמן שבאטלנטה ואימן את קבוצת כדורסל הנשים שם. החל מאמצע העשור הראשון של המאה ה-21, נכלל בצוות ההסברה של ישראל בארצות הברית.
מרסר מתגורר בג'ורג'יה, הוא גרוש ולו שלושה ילדים.
הערות שוליים

↑  High School Sports Record Book באתר National Federation of State High School Associations
1 2  צח יוקד, אחד משלנו: לבן מרסר מתגעגע לישראל, באתר nrg‏, 7 בפברואר 2014
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות העולם בכדורסל 1986 (מקום שביעי) |
| --- | --- | --- |
|  1 לאסוף •  2 דניאל •  3 גורדון •  4 ריכליס •  5 רוזנברג •  6 ברקוביץ' •  7 ליפין •  ‏8‏ ‏שפע‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 מרסר • 11 שטיינהאור • 12 יעקובי • מאמן: שרף  |  1 לאסוף •  2 דניאל •  3 גורדון •  4 ריכליס •  5 רוזנברג •  6 ברקוביץ' •  7 ליפין •  ‏8‏ ‏שפע‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 מרסר • 11 שטיינהאור • 12 יעקובי • מאמן: שרף  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1987 (מקום אחד עשר) |
| --- | --- | --- |
|  1 לאסוף •  2 דניאל •  3 גורדון •  4 הנפלד •  5 פליישר •  6 רוזנברג •  7 ליפין •  ‏8‏ ‏שפע‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 מרסר • 11 שטיינהאור • 12 כהן • מאמן: שרף  |  1 לאסוף •  2 דניאל •  3 גורדון •  4 הנפלד •  5 פליישר •  6 רוזנברג •  7 ליפין •  ‏8‏ ‏שפע‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 מרסר • 11 שטיינהאור • 12 כהן • מאמן: שרף  | ישראל |
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ברד ליף

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 במאי 1960  (בן 64) אינדיאנפוליס, אינדיאנה, ארצות הברית
 עמדה:  קלע
 גובה:  1.95 מטרים
 מכללה:  אוניברסיטת אוונסוויל
 דראפט:  בחירה מספר 146, 1982 אינדיאנה פייסרס
 קבוצות כשחקן
 1982–1995 1995–1998:  הפועל גליל עליון מכבי תל אביב
 הישגים כשחקן
 4 זכיות באליפות ליגת העל (1993, 1996–1998) 3 זכיות בגביע הישראלי (1988, 1992, 1998) זכייה בפרס שחקן העונה של ליגת העל (1990)
בראד ליף (באנגלית: Brad Leaf; נולד ב-17 במאי 1960) הוא כדורסלן-עבר אמריקאי שהתאזרח בישראל, ואף היה בנבחרת ישראל בכדורסל. גובהו 1.95 מטר והוא שיחק בשתי עמדות הגארד (קלע ורכז), ולעיתים אף כסמול פורוורד.
חייו

בילדותו הוא היה שחקן בייסבול. לאחר מכן, תחת השפעת אמו, שינה את מקצועו לכדורסל. בגיל 17 התגייר כדי להתחתן עם חברתו היהודייה, אך החתונה לא יצאה לפועל לבסוף.
ליף, בוגר אוניברסיטת אוונסוויל שבאינדיאנה, נבחר בסיבוב השביעי. בדראפט ה-NBA ב-1982 על ידי אינדיאנה פייסרס, אבל לא התקבל לקבוצה. במקום זאת הגיע בקיץ 1982 כעולה חדש (תקן "מתאזרח") להפועל גליל עליון, אותה אימן אז פיני גרשון.
ליף שיחק 13 עונות במדי הפועל גליל עליון והיה קפטן הקבוצה. הוא רשם עם הקבוצה שתי זכיות בגביע המדינה תחת הדרכתו של מולי קצורין, בעונות 1987/1988 ו-1991/1992, ובאליפות בעונת 1992/93 תחת הדרכתו של פיני גרשון, אחרי ניצחון בחצי הגמר על מכבי תל אביב ובגמר על הפועל תל אביב.
הוא שיחק במדי הנבחרת הלאומית של ישראל בשנים 1993-1995, במסגרת טורניר המוקדמות וטורניר הגמר של אליפות אירופה 1995, בהדרכת המאמן צביקה שרף.
לקראת עונת 1995/1996 עבר לקבוצת מכבי תל אביב והיה שותף בזכייה בשלוש אליפויות במדי הקבוצה. בסוף עונת 1997/1998 פרש מכדורסל. בעונת 1998/1999 שימש כעוזר מאמן מכבי תל אביב (תחת יורם חרוש, שהוחלף בנובמבר 1998 על ידי פיני גרשון), ולאחריה חזר לארצות הברית עם אשתו ושני ילדיו, שנולדו בישראל. הוא השתקע בסן דייגו והחל לעבוד כקבלן בניין וכמאמן כדורסל בבתי ספר תיכוניים.
ליף לא ניחן ביכולות אתלטיות, אך פיצה על כך באמצעות חכמת משחק יוצאת דופן, ויכולת קליעה טובה.
באפריל 2015 הצטרף בנו, טי-ג'יי, לנבחרת הנוער של ישראל.
הערות שוליים

↑  מרדכי רוזנבלום, 5 שנים לאחר שהתגייר הגיע בראד ליף לישראל, מעריב, 27 באוקטובר 1982
↑  1982 NBA Draft, באתר basketball-reference.com
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1995 (מקום תשיעי) |
| --- | --- | --- |
|  1 הנפלד •  2 פליישר •  3 גודס •  4 ליף •  5 כהן •  6 גורדון •  7 מוכתרי •  ‏8‏ ‏שפר‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 בלול • 11 ארדיטי • 12 דניאל • מאמן: שרף  |  1 הנפלד •  2 פליישר •  3 גודס •  4 ליף •  5 כהן •  6 גורדון •  7 מוכתרי •  ‏8‏ ‏שפר‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 בלול • 11 ארדיטי • 12 דניאל • מאמן: שרף  | ישראל |
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
1985 בארצות הברית

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1984   1983  1982 |  דגל ארצות הברית | 1985  בארצות הברית |  »»»  1986   1987   1988 |
כל ערכי השנים בארצות הברית • אירועים בולטים בעולם ב-1985 פורטל ארצות הברית • לוח שנה של שנת 1985
1985 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 209 שנה מיום היווסדה.
הנהגה

הנשיא: רונלד רייגן (המפלגה הרפובליקנית)
סגן הנשיא: ג'ורג' הרברט ווקר בוש (המפלגה הרפובליקנית)