stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דוד החקיין
הערות שוליים

↑  רונן מדזיני, מעצר הבדרן החרדי: "מקווים שזה לא נכון", באתר ynet, 8 בינואר 2010
↑  יוסי זילברמן, ‏7 חודשי מאסר נגזרו על כוכב הילדים החרדי שהורשע בביצוע מעשים מגונים, באתר ‏מאקו‏, 9 במאי 2012
הכרעת הדין: תפ (י-ם) 1098-10 מ.י. פרקליטות מחוז ירושלים נ' ברוקנר דוד נתן, ניתן ב-12 ביולי 2011
גזר הדין: תפ (י-ם) 1098/10 מ.י. פרקליטות מחוז ירושלים נ' ברוקנר דוד נתן, ניתן ב-9 במאי 2012
↑  יקי אדמקר‏, כוכב הילדים החרדי שהורשע בעבירות מין נאבק על חפותו, באתר וואלה, 29 באפריל 2015
↑  שמעון איפרגן, ‏דוד החקיין שהורשע בביצוע מעשה מגונה בקטין מופיע בפני ילדים, באתר ‏מאקו‏, 4 במרץ 2020
↑  דוב מורל, עיריית צפת הזמינה ילדים לכנס בהשתתפות אדם שהורשע בעבירות מין בקטין, באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 11 בנובמבר 2021
↑   מאחורי הקיר 2, סרטון  באתר יוטיוב
↑   השופט הקטן, סרטון  באתר יוטיוב
↑   שבוע בלי אמא, סרטון  באתר יוטיוב
↑   הפנימייה, סרטון  באתר יוטיוב
↑   חבל"ש - בלשים חבל על הזמן, סרטון  באתר יוטיוב
↑   חבל"ש 2 - תעלומת הגביע מברדיצ'ב, סרטון  באתר יוטיוב
↑   חבל"ש 3 - הבלש המטושטש, סרטון  באתר יוטיוב
↑   חבל"ש 4 - חקירה צולעת, סרטון  באתר יוטיוב
↑   השב תשיבם, סרטון  באתר יוטיוב
↑   מעייש'ס 1, סרטון  באתר יוטיוב
↑   מעייש'ס 2, סרטון  באתר יוטיוב
↑   מעייש'ס 3, סרטון  באתר יוטיוב
↑   מבצע מתגלגל מצחוק, סרטון  באתר יוטיוב
↑   תעלומת המעיליונר, סרטון  באתר יוטיוב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310178805171  LCCN: no2009067968  VIAF: 297086424   WorldCat (עם VIAF): 297086424
דושרא

דושרא
דושרא הוא אל ההר הנבטי, מכונה כך על שם הרי שרא (הם הרי אדום) המקיפים את פטרה הבירה הנבטית הקדומה. לפי כתובות שמיות שנתגלו במדבריות ירדן וסוריה הוא נחשב לבנה של האלה הפרה-איסלמית אללאת (אנ').
השם "דושרא" הוא בארמית "זוּ שרא", האל של הרי שרא, והדבר מתקשר לאלוהויות מקומיות רבות הנקראת על שם הרים, כגון בעל חרמון או בעל לבנון, ובדומה לכינוי המקראי "יהוה זה סיני" (כלומר יהוה זוּ סיני, יהוה של סיני).
דושרא נחשב לאחד האלים המרכזיים של הנבטים ונחשב לאל הממונה על היום, בניגוד לשאג' אל-קאום הממונה על הלילה. כמו כן הוא נחשב לאל הממונה על המשפט והצדק.
באופן מסורתי הוא מיוצג בצורת בלוק מרובע כמו האבנים הקדושות של פטרה.
ב-106 לספירה לאחר ארגונה מחדש של הממלכה הנבטית במסגרת האימפריה הרומית פולחנו המשיך לשגשג והוא נחשב לאל חשוב ובעל עוצמה. במטבעות מתקופה זו מוצאים גם בנוסף לסמל הצורני גם ייצוג של האל בצורה אייקונית בדמות פנים אנושיות.
בתקופה היוונית הוא הושווה לעיתים לזאוס כאל השליט המרכזי של הנבטים או לדיוניסוס.
חלק מהחוקרים סבורים שהפנתיאון הנבטי הורכב משלישייה של אלים מרכזיים שכללו את דושרא – אל היום (השמש), אל קאום – אל הלילה (הירח) והאלה אל-עוזה (אנ') או אללאת (הממונה על הכוכבים).
על הפופולריות הרבה של דושרא בעת העתיקה יכול להצביע מקדש שהתגלה בפוטאולי (אנ') שבאיטליה שהייתה עיר נמל וסחר מרכזית עם המזרח התיכון. הסגידה לדושרא נמשכה לאורך התקופה הרומית וככל הנראה המשיכה להתקיים עד ראשית התקופה האיסלמית.
הערות שוליים

↑  שמואל אחיטוב, אסתר אשל, לה' תימן ולאשרתו, יד יצחק בן־צבי והחברה לחקירת ארץ־ישראל ועתיקותיה, 2015, עמ' 134
דאצ'יה לוסטון

| --- | --- |

Dacia Lăstun
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  Dacia 500 Lăstun
 יצרן:  דאצ'יה (Tehnometal)
 שנות ייצור:  1988–1991
 הרכבה:  רומניה רומניה
 אורך:  2,950 מ"מ
 רוחב:  1,410 מ"מ
 גובה:  1,320 מ"מ
 משקל:  590 ק"ג
 בסיס גלגלים:  1,915 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  2 צילינדרים,  4 שסתומים, 499 סמ"ק, המפיק 22.5 כ"ס ב-5,500 סל"ד (מנוע מסוג "Overhead valve engine" (אנ') דגם מנוע "G.V.500")
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות
 מהירות מרבית:  106 קמ"ש
 צריכת דלק:  3.3 ליטר ל-100 ק"מ
דאצ'יה לוסטון (ברומנית: Dacia Lăstun) הייתה מכונית סופרמיני עירונית מתוצרת יצרנית הרכב הרומנית דאצ'יה (Tehnometal) אשר יוצרה בין השנים 1988–1991.
סך הכול יוצרו 6,532 יחידות.
מאפיינים

2 דלתות (משנת 1989 - 3 דלתות האצ'בק)
4 נוסעים (2 מושבים קדמיים למבוגרים, 2 מושבים אחוריים לילדים)
מנוע קדמי - 0.5 ליטר
תאוצה בין 0-100 קמ"ש היא 26.0 שניות
יוצרו 3 סדרות:  בסדרה הראשונה - גוף הרכב היה עשוי מפיברגלס, הסורג הקדמי שולב לתוך מכסה המנוע. בסדרה השנייה  אלמנטים של גוף הרכב היו עשויים ממתכת ופיברגלס, הדלתות היו ממתכת, בסדרה השלישית שיוצרה לאחר שנת 1989 נוספו אורות ערפל אחוריים, דלת אחורית חיצונית, והסורג הקדמי הופרד ממכסה המנוע.
ראו גם

דאצ'יה פיק אפ
דאצ'יה סולנזה
הערות שוליים

↑  "דאצ'יה לוסטון" adevarul.ro/life-style/auto/foto-povestea-lastunului-autoturism-interzis-protectia-consumatorului
↑  "דאצ'יה לוסטון" promotor.ro/masini-noi/dosar-analize/aceasta-dacia
↑  "דאצ'יה לוסטון" autogreen.ro/auto/dacia-lastun-smartul-romaniei
גרד'

במיתולוגיה הנורדית, גרד' (נורדית עתיקה: Gerðr) היא אלה וענקית המתועדת באדה הפואטית ובאדה הפרוזאית כמושא אהבתו של האל פריי וכבתו של הענק גימיר והענקית אורבוד'ה. בנוסף למקורות הללו, גרד' מופיעה גם בהיימסקרינגלה.
עיקר התיעוד של גרד' באדה הפואטית הוא בשיר "הבלדה של סקירניר" (Skírnismál), שבו האל פריי מתאהב בגרד' ושולח את עבדו סקירניר ליוטונהיים כדי לבקש את ידה. תחילה, סקירניר מציע לגרד' מספר מתנות, אך היא מסרבת, והוא מאיים עליה עד שהיא נכנעת ומסכימה בכפייה לפגוש את פריי. באדה הפרוזאית, פריי מתאהב בגרד' וכמו ב"בלדה של סקירניר" הוא שולח את עבדו למצוא אותה, אך בפרוזה זו, הקצרה יותר, אין אזכור לאיומים של סקירניר.
אדה פואטית

באדה הפואטית, לקט שירים שנאסף במאה ה-13 באיסלנד, גרד' מוזכרת במפורשות בשני שירים, ב"בלדה של סקירניר" (Skírnismál) וב"שירת הינדלה" (Hyndluljóð). בנוסף, גרד' מוזכרת בעקיפין בשיר "ההתנצחות של לוקי" (Lokasenna).
אדה פואטית > הבלדה של סקירניר

גרד' היא אחת הדמויות הראשיות ב"בלדה של סקירניר", ביחד עם פריי וסקירניר שליחו. Skírnismál הוא שם השיר באחד מכתבי היד ששימרו את האדה הפואטית, בכתב יד אחר, הקודקס רגיוס, השם שניתן לשיר הוא "מסע סקירניר" (Fǫr Skírnis). השיר בנוי מכ-40 בתים, הקדמה בצורת פרוזה, ועוד קטע ביניים קצר במבנה פרוזה. חוקרים מודרניים רבים סבורים כי השיר נכתב במטרה להצגה כדרמה. קיימת מחלוקת לגבי תארוך השיר - בעבר היה קונצנזוס לגביו שהוא מהשירים העתיקים באדה הפואטית, והוא תוארך למאה ה-10, לעיתים אף לשנת 900, אך בשנים האחרונות חלק מהחוקרים משערים שהוא נכתב בתקופה מאוחרת יותר, במאה ה-12 או במאה ה-13. השיר כנראה מכיל מעט מאוד בתים שנוספו לו לאחר כתיבתו ביחס לשירים אחרים.
אדה פואטית > הבלדה של סקירניר > הקדמה ומסע סקירניר

בהקדמה של השיר, פריי מביט על כל העולמות, וביוטונהיים הוא רואה אישה יפהפייה שהולכת מחצר אביה למבנה חיצוני. ליבו של פריי נשבה ממנה. סקאדי מבקשת מסקירניר לברר מה הסיבה לעצבנותו של פריי. בשיחה בין פריי לסקירניר, פריי מתאר את האישה שראה: הולכת בחצר של גימיר, "ידיה זורחות ומהן כל השמיים והאוויר מוארים". פריי מתאר את אהבתו אליה כקשה יותר מכל האהבות האחרות לגרד'. סקירניר מתנדב לקיים מסע לארץ הענקים, לחצרות גימיר. בדרך, כשהוא שואל רועה איפה הוא יכול למצוא את האישה שהוא מחפש, הרועה עונה לו שהוא לעולם לא יוכל לדבר עם בתו של גימיר. גרד' שומעת את שיחת השניים, ואומרת שכל הארץ וחצרות גימיר רועדים מרעשם. משרתת עונה לה שיש בחוץ אדם שחנה עם סוס. גרד' פוקדת על המשרתת להזמין את האדם לחצרותיהם ולשתות את "התמד המפורסם". גרד' מוסיפה שהיא חוששת שהאדם הוא "רוצחו של אחיה". לא ברור מה הכוונה בכך - בתרגומה של השיר לאנגלית קרולינה לרינגטון כותבת שייתכן שבגרסה כלשהי של השיר, הרועה שסקירניר פגש היה אחיה של גרד', ושסקירניר היה צריך להרוג אותו כדי להיכנס לחצרות גימיר.
אדה פואטית > הבלדה של סקירניר > דיאלוג

בחלק זה של השיר מצוטט דיאלוג פיוטי בין סקירניר לגרד'. תחילה, לאחר שסקירניר מציג את עצמו, הוא מציע לה אחד עשר תפוחי זהב, כדי שתוכל לומר שפעבורה פריי הוא האדם "הנבזה הפחות מכולם". לרוב, תפוחים אלו מיוחסים לאלה אידון, שמעניקה אותם לאסיר כדי שיוכלו לשמור על צעירותם. גרד' דוחה את הצעתו, ואומרת שהיא לא תקבל תפוחים אלו עבור כל גבר, ושהיא ופריי לעולם לא יתשקעו יחד. לאחר זאת, סקירניר מציע לה טבעת שכל תשע לילות נופלות ממנה שמונה טבעות שמשקלן זהה לה. זו כנראה הטבעת דראופניר של אודין - טבעת מוכרת במיתולוגיה הנורדית. גרד' שוב דוחה את הצעת סקירניר - היא אומרת שהיא לא תקבל טבעת "גם אם היא נשרפה ביחד עם בנו הצעיר של אודין", ושבחצרות גימיר לא חסר לה זהב, כשבידה עושר אביה.
לאחר שגרד' דוחה את שתי המתנות שסקירניר מציע לה עבור אהבתה, הוא עובר לאיומים. סקירניר מציג בפני גרד' חרב, ומאיים עליה שיערוף את ראשה אלא אם הם שניהם ישלימו. גרד' משיבה לו שהיא לעולם לו תקבל אינוס של גבר, ומוסיפה שלדעתה אם סקירניר יתקל בגימיר, בוודאות יתרחש קרב. בתגובתו, סקירניר שוב מציג את חרבו, ואומר שבידיה הענק הזקן גימיר אביה יפול. סקירניר ממשיך במספר איומים - הוא יכה אותה בשרביט קסמים והיא תיעלם, היא תרכב על נשר כשפניה להלהיים, אוכל יהיה דוחה בפיהּ, היא תהפוך למחזה המוכר מכולם כשהיא מאחורי סורג ובריח, היא תחווה רגשות שליליים קיצוניים, היא תלך כל יום חסרת תקווה לארצם של ענקי הכפור, היא תחיה עם ת'ורס בעל שלושה ראשים או שלא יהיה לה גבר במשך שארית חייה, ונשמתה תהיה אחוזת דיבוק. סקירניר אומר לגרד' שאודין ות'ור כועסים על גרד', פריי ישנא אותה, ושהיא הביאה על עצמה את זעם האלים. סקירניר קורא לענקים ולענקי הכפור, לבניו של סוטונג ולאסיר, ומטיל על גרד' איסור שגברים יתענגו ממנה או שהיא תתענג מגברים. סקירניר מוסיף שענק בשם הרימינג יאחוז בה, ושהיא תשתה שתן עזים. סקירניר מטיל על גרד' כישוף בחריטת שלוש רונות.
לאחר כל האיומים והכשפים של סקירניר, גרד' משנה בפתאומיות את תשובתה. ישירות לאחר הבית האחרון המצטט את סקירניר, היא מזמינה אותו לשתות תמד עתיק מגביע, ומוסיפה שהיא מעולם לא חשבה שהיא תאהב אחד מהוואניר כל כך. בהערותיו לתרגום השיר, החוקר אדווארד פטיט כותב כי ייתכן שהגשת גביע התמד מהווה הצעת נישואין פורמלית. סקירניר משיב שהוא ימלא את חובת מסעו אם גרד' תארגן מפגש מיני עם "בנו הנמרץ של ניורד" (פריי). גרד' מעלה חורשה בשם בארי המוכרת לשניים, ואומרת שאחרי תשע לילות "גרד' תעניק את עונג האהבה" ל"בנו של ניורד".
אדה פואטית > הבלדה של סקירניר > שובו של סקירניר לפריי

לאחר הדיאלוג בין סקירניר לפריי מופיעים קטע פרוזה ושלושה בתים אחרונים לשיר המהווים את סוף הסיפור המוצג בו. בקטע הפרוזה, סקירניר רוכב הביתה, וכשחזר פריי עמד בחוץ וביקש חדשות. בשלושת הבתים פריי וסקירניר מצוטטים - פריי שואל את סקירניר אם השיג ביוטונהיים את שחפצו בו. הבית שבו תשובתו של סקירניר זהה מילה במילה לבית בו גרד' מצוטטת בסוף הדיאלוג בינה לבין סקירניר כאומרת שבחורשה בשם בארי "גרד' תעניק את עונג הרהבה". בבית האחרון של השיר, פריי אומר שלילה אחד או שניים ארוכים, ותוהה איך ייצליח לחכות שלושה לילות. הוא מוסיף שלעיתים חודש שלם עבר במהירות של חצי יום של המתנה לחתונתו.
אדה פואטית > ההתנצחות של לוקי

ב"התנצחות של לוקי", האל לוקי מזמין את עצמו, למורת רוחם של האלים האחרים, לסעודתם. בסעודה נוכחים אלים רבים מהמיתולוגיה הנורדית, ובמהלך השיר לוקי והאלים הנוכחים בסעודה מטיחים זה בזה העלבות. בבית ה-40 בשיר, האל פריי מתערב בשיחה, ומזהיר את לוקי לשתוק אלא אם הוא רוצה להיות עקוד ביחד עם פנריר. בתשובתו, לוקי אומר שפריי "קנה בזהב" את "בתו של גימיר" ונתנן במתנה את חרבו, כך שהוא יהיה חסר אונים כשיבואו בני מוספל ברגנרוק:
פְרֵיר
פֶנְרִיר שׁוֹכֵב / מוּל שֶׁפֶך הַנָּהָר
עַד שֶׁיְּכֻלּוּ הָאֵלִים;
גַּם אַתָּה תָּבוֹא בִּמְהֵרָה, / אִם לֹא תִּשְׁתּוֹק,
בִּכְבָלִים, הוֹי, נוֹגֵד-הָרָעוֹת.
לוֹקִי
בְּזָהָב קָנִיתָ / אֶת בִּתּוֹ שֶׁל גִּימִיר,
נָתַתָּ מַתָּנָה חַרְבֶּךָ,
אַךְ בִּרְכֹב בְּנֵי-מוּסְפֶּל / דֶּרֶךְ מִירְקְוִיד,
אַתָּה, הַמִּסְכֵּן, חָסַרְתָּ כָּל כְּלִי-זַיִן.
המקור בנורדית עתיקה
Freyr kvað:
‘Úlf sé ek liggja   árósi fyrir,
unz rjúfask regin;
því mundu næst,   nema þú nú þegir,
bundinn, bǫlvasmiðr!’
Loki kvað:
‘Gulli keypta   léztu Gymis dóttur,
ok seldir þitt svá sverð;
en er Muspells synir ríða Myrkvið yfir,
veizta þú þá, vesall, hvé þú vegr!
אדה פואטית > שירת הינדלה

"שירת הינדלה" (Hyndluljóð) הוא שיר מהאדה הפואטית שהשתמר בכתב היד "ספר פלאטיי" (Flateyjarbók) מהמאה ה-14. חוקרים מודרניים רבים משערים כי בתים 29–44 בשיר נלקחו מהשיר "תקציר חזון הנביאה" (Völuspá in skamma). בשיר מובא מידע גנאלוגי אודות אוטר (Óttarr), בו מוזכרים דמויות וסיפורים רבים המוכרים ממקומות אחרים מהמיתולוגיה הנורדית. מידע גנאלוגי זה מוכנס לשיר בתור ציטוט דבריה של הינדלה לאלה פריה כחלק מעלילותיהן. גרד' מוזכרת בבית ה-30 של השיר, שבו הינדלה אומרת ש"פריי נישא לגרד', שהייתה בתו של גימיר, מקרב הענקים, ושל אורבוד'ה" ושת'יאצי "היה קרוב שלהם", ושבתו הייתה סקאדי.
היימסקרינגלה

בהיימסקרינגלה (Heimskringla), ספר מהמאה ה-13 שכתיבתו מיוחסת לסנורי סטורלוסון, גרד' מוזכרת בסאגה על בני אינגלינג (Ynglinga Saga). סאגה זו מציגה את המקורות המיתיים של שושלת אינגלינג השוודית. בתחילת הסאגה, מוצגים אלים רבים מהמיתולוגיה הנורדית בסיפור המוצג בצורה אוהמריסטית. האל פריי מוצג בתור מלך ששלט על שוודיה, לאחר שירש את נחלת אביו המת ניורד, שירש את נחלת אביו המת אודין. גרד' מוזכרת בפרק העשירי של הסאגה, המציג את פריי לראשונה, שבו כתוב שלאשתו של פריי קראו גרד' בת גימיר (Gerðr Gymisdóttir), ושלבנם קראו פיולניר (Fjǫlnir).
אדה פרוזאית

באדה הפרוזאית, ספר מהמאה ה-13 שנכתב על ידי סנורי סטורלוסון, גרד' מוזכרת בספרים "שפת השירה" (Skáldskaparmál) ו"ההטעיה של גילבי" (Gylfaginning).
אדה פרוזאית > ההטעיה של גילבי

ב"הטעיה של גילבי", גילבי, מלך שוודיה מיתי שמעמיד פנים כאדם בשם גנגלרי, שואל שלוש דמויות, ששמם "הנעלה", "הפחות קמעא במעלתו", ו"השלישי" שאלות אודות היקום המיתולוגי הנורדי. בדרך זו מציג הספר פרטים רבים אודות המיתולוגיה הנורדית. אחת השאלות שגנגלרי שואל את השלושה היא מי אלו אלות האסיר (אסיניור, נורדית עתיקה: Ásynjur). כחלק מתשובתו, הנעלה מספר על גרד':
היה אחד בשם גימיר, ואשתו אורבודה. היא הייתה מקרב ענקי ההרים. גרד' היא בתם, היפה מכל הנשים. יום אחד קרה שפריי הלך להלידסקיאלף והביט לעבר כל העולמות, וכשהסתכל לעבר הצפון הוא ראה באחוזה כלשהי מבנה גדול ויפה, ולכיוון המבנה הזה הלכה אישה, וכשהיא הרימה את ידיה ופתחה את הדלת לעצמה, אור יצא מידיה והאיר את השמיים ואת הים, וכל העולמות נהיו בהירים ממנה.
הסיפור ממשיך בכך שלאחר שסקירניר מצליח לדבר עם פריי הכעוס, זה עונה לו שהוא ראה אישה יפהפייה ושבגללה הוא "כל כך מלא יגון שהוא לא יחיה זמן רב אם לא יהיה לו אותה". פריי פוקד על משרתו ללכת אליה ולבקש את ידה ולהביא אותה "בין אם אביה מוכן או לא". סקירניר מסכים בתנאי שיוכל לשאת את החרב של פריי. סקירניר הולך ומבקש את ידה של האישה עבור פריי ומקבל את הבטחתה, ושלאחר תשעה לילות היא תלך למקום בשם באריי ותנשא לפריי. בסוף הסיפור, סנורי מצטט את הבית האחרון מהשיר "הבלדה של סקירניר" כתשובה של פריי לסקירניר לאחר שנודע לו שעליו לחכות תשעה לילות.
אדה פרוזאית > שפת השירה

בתחילת "שפת השירה" (Skáldskaparmál), אגיר מארח מספר אלים בסעודה באי הלסי (Hlesey). גרד' מוזכרת כאחת מהאסיניור (אלות האסיר) שמגיעות לסעודה. מאוחר יותר בספר גרד' מוזכרת שוב ברשימה המונה את האסיניור.
במקום אחר ב"שפת השירה", המפרט פריפרזות פואטיות אפשריות לאלה פריג, פריג מתוארת כיריבה של מספר ישויות, מביניהן גרד'. חוקרים מודרניים סבורים כי הכוונה של סנורי הייתה כנראה לענקית גריד', אמו של האל וידאר, בנו של אודין.
הערות שוליים

↑  פטיט, עמ' 866
↑  אורצ'רד, עמ' 149–150
1 2 3 4 5 6  לרינגטון, פרק SKIRNIR’S JOURNEY
↑  פטיט, עמ' 207
↑  Bjarne Ulvestad, “HOW OLD ARE THE MYTHOLOGICAL EDDIC POEMS?”, Scandanavian Studies 26, הוצאת אוניברסיטת אילינוי (אנ'), 1954
↑  פטיט, עמ' 228
↑  פטיט, עמ' 283, 285-286, 300
↑  שאול טשרניחובסקי, מן האדה האיסלנדית, באתר פרויקט בן-יהודה
↑  פטיט, עמ' 805–807, 817
↑  לינדו, עמ' 194-196
↑  פינליי ופולקס, עמ' IX, 11-14
↑  אורצ'רד, עמ' 186
↑  פולקס, עמ' 237
↑  אורצ'רד, עמ' 70
1 2  פולקס, עמ' 29-32
↑  פולקס, עמ' 57, 157
↑  לינדו, עמ' 149
↑  פולקס, עמ' 257, 86
לקריאה נוספת

אדווארד פטיט, The Poetic Edda, A Dual-Language Edition, קיימברידג': אופן בוק, 2023
אנדי אורצ'רד, Dictionary of Norse Myth and Legend, לונדון: קאסל, 1997
קרולינה לרינגטון, The Poetic Edda, אוקספורד: הוצאת אוניברסיטת אוקספורד, 2014
ג'ון לינדו, Norse Mythology: A Guide to Gods, Heroes, Rituals, and Beliefs, אוקספורד: הוצאת אוניברסיטת אוקספורד, 2002
אליסון פינליי ואנתוני פולקס, Heimskringla: Volume I, לונדון: החברה הוויקינגית למחקר צפוני, 2011
אנתוני פולקס, Edda, לונדון: אוורימאן, 1995
דושקו טרייצ'בסקי

דושקו טרייצ'בסקי (במקדונית: Душко Трајчевски; נולד ב-1 בנובמבר 1990 בסקופיה) הוא כדורגלן ממקדוניה הצפונית המשחק בעמדת הקשר בליגת העל הקפריסאית בקבוצה דוקסה קאטוקופיה  ובנבחרת מקדוניה הצפונית.
קריירה > מועדונים

דושקו טרייצ'בסקי למד כדורגל בעירו סקופיה והחל קריירה מקצועית בשנת 2010. בשנת 2011 הוא חתם על חוזה עם טטקס טטובו וכעבור שנה עבר לרבוטניצ'קי בה שיחק מספק עונות. בתקופה זו הוא זכה עם קבוצתו באליפות הליגה בעונת 2013/14 ופעמיים בגביע בעונות 2013/14 וב-2014/15.
בשנת 2018 הוא עבר לשחק בקפריסין ובעונת 2019 נקלט בדוקסה קאטוקופיה הקפריסאית.
קריירה > בינלאומי

דושקו טרייצ'בסקי  ערך את הופעת הבכורה בנבחרת הבוגרת במשחק ידידות נגד נבחרת אוסטרליה במרץ 2015.
דומוסלו

| --- | --- |
סמל דומוסלוסמל דומוסלו

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  הווש הווש
 נפה:  נפת ג'נג'ש
 שטח:  40.22 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,809 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  47°49′52″N 20°07′08″E﻿ / ﻿47.831°N 20.119°E﻿ / 47.831; 20.119 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.domoszlo.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.דומוסלו(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.דומוסלו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
דומוסלו (בהונגרית: Domoszló) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.
כמו יישובים רבים באירופה גם בדומוסלו מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 2,136 ובשנת 2023 רק 1,828 תושבים.
האזור היה מיושב לסירוגין כבר מתקופת בית ארפאד והוזכר לראשונה בכתבים משנת 1263.
יהודי דומוסלו

יהודים חיו בדומוסלו במאה ה-18 ובמאה ה-19. ובשנת 1944 נרצחו רוב יהודי הכפר בשואת יהודי הונגריה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 11 |  |
| 1880 | 37 | 1,742 |
| 1910 | 31 |  |
| 1920 | 36 |  |
| 1930 | 29 |  |
| 1941 | 25 | 2,655 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי דומוסלו שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז הווש |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | אגר  |  |
| ערים |  בלפאטפלווה •  פיזשאבון •  ג'נג'ש •  ג'נג'שפטה •  הטוון •  הווש •  קישקרה •  לרינצי •  פטרוואשארה •  ורפלט |  |
| כפרים | אפץ •דורמאנד •אצ'ד • אנדורנקטאליה • באטור • דמיין • אגרבקטה • אגרבוץ' • אגרצ'הי • אגרסלוק • אגרסולאט • פלדברה • פלשטארקאן • הוושרניוש • קרצ'נד • מקלאר • נג'טאליה • נוסוואי • נובאי • אושטורוש • סרוושקה • סוץ' • אבשאר • אטקאר • אדאץ' • דטק • דומוסלו • ג'נג'שהלאס • ג'נג'שאורוסי • ג'נג'שוימוש • ג'נג'שטריאן • הלמאיוגרה • קראצ'ונד • קישנאנה • לודש • מרקז • נג'פיגד • נג'רדה • פאלושוורשמרט • וץ' • וישונטה • ויסנק • מאטראסנטאימרה • אטאן • בוצונאד • ארדטלק • ארק • הוושווזקן • קמלה • פיי • טרנבוד • טרנמרה • טרנארש • טרנסנטמיקלוש • טרנז'דאן • טנק • טיסנאנה • זראנק • בולדוג • צ'אן • הרד • הורט • קרקהרסט • נג'קקנייש • פטפיבאניה • רוז'סנטמארטון • סיצ'י • זג'ווסאנטו • בלטון • בקלצה • ביקסנטמארטון • נג'ווישניו • סילוואשווארד • אלדברה • בשנייטלק • אגרפרמוש • קאל • קאפולנה • קומפולט • מזסמרה • מזטארקאן • נגיוט • פורוסלו • שרוד • סיהלום • טופלו • אוילרינצפלווה • בודון • ביקסק • ביקסנטארז'בט • ארדקוושד • פדמש• אישטנמזיה • איוואד • קישפיזש • מאטרבלה • מאטרדרצ'קה • פראד • פראדששוואר • רצ'ק • שירוק • סאילה • סנטדומונקוש • טרנללס • טרפש • וארסו |  |
| יישובים בנפת ג'נג'ש |
| --- | --- | --- |
| יישובים | ג'נג'ש • אבשאר • אדאץ' • אטקאר • דטק • דומוסלו • ג'נג'שהלאס • ג'נג'שאורוסי • ג'נג'שפטה • ג'נג'שוימוש • ג'נג'שטריאן • הלמאיוגרה • קראצ'ונד • קישנאנה • לודש • מרקז • מאטראסנטאימרה • נג'פיגד • נג'רדה • פאלושוורשמרט • ואמושגיירק • וץ' • וישונטה • ויסנק |  |
דומי וג'יי. די. בק

| --- | --- |

 מקום הקמה:  דאלאס, טקסס, ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-2018
 סוגה:  ג'אז ‏•‏‏ היפ הופ אינסטרומנטלי ‏•‏‏ דראם נ' בייס
 כלי נגינה:  כלי מקלדת, מערכת תופים 
 חברת תקליטים:  בלו נוט ‏•‏‏ אייפשיט
 www.domiandjdbeck.com
 חברים
 דומי ג'יי.די. בק
 
דומי וג'יי. די. בק (באנגלית: Domi and JD Beck) הם צמד ג'אז מוזיקלי המורכב מהפסנתרנית דומי לונה הצרפתייה והמתופף ג'יי. די. בק האמריקאי.
ביוגרפיה

דומי לונה היא במקור מצרפת והחלה לנגן בפסנתר, קלידים ותופים כשהייתה בת שלוש. היא נרשמה לקונסרבטוריון בגיל חמש כדי ללמוד ג'אז ומוזיקה קלאסית, ולאחר מכן למדה הן בקונסרבטואר של פריז והן במכללת ברקלי למוזיקה במלגה נשיאותית לאחר שעברה לארצות הברית. סרטוני הווידאו שלה בה היא מבצעת קטעים מקוריים זכו מאוחר יותר לתשומת לבם של כמה מוזיקאים מסוגות הג'אז וההיפ-הופ, כמו אנדרסון פאאק, לואיס קול ות'אנדרקאט, שעבדו איתה בכמה פרויקטים והופעות.
ג'יי. די. בק גדל ליד העיר דאלאס שבטקסס. הוא החל לנגן בפסנתר בגיל 5 ועבר לתופים בגיל 9. בסביבות גיל 10, הוא החל לעבוד בצמוד לקלאון אדוארדס (מהלהקה של אריקה באדו).
דומי וג'יי. די. בק נפגשו לראשונה בתערוכת NAMM (אנ') לשנת 2018, שמרו על קשר ונפגשו שוב חודש לאחר מכן במסיבת יום ההולדת של אריקה באדו. לאחר מכן הם התחילו לנגן ולכתוב מוזיקה ביחד.
בשנת 2019, הם הופיעו כמופע ליווי להופעות של ת'אנדרקאט ואנדרסון פאאק. הצמד החל לקבל תשומת לב לאחר פרסום סרטונים של הופעותיהם באינטרנט. בדצמבר הם הופיעו בפסטיבל הג'אז בירושלים.
בנובמבר 2020, הם הופיעו בשידור חי לצד ת'אנדרקאט ואריאנה גרנדה בפסטיבל Adult Swim הווירטואלי כשהם מנגנים את "Them Changes" של ת'אנדרקאט.
בשנת 2021, דומי וג'יי.די בק כתבו יחד את השיר "Skate", שיתוף הפעולה של אנדרסון פאאק וברונו מארס תחת ההרכב סילק סוניק.
באפריל 2022, דומי וג'יי.די בק הוציאו את "SMiLE", הסינגל הראשון מתוך אלבום הבכורה שלהם לאחר שחתמו עם חברת התקליטים של אנדרסון פאאק, אייפשיט, בשיתוף עם בלו נוט. ביולי, הצמד הופיע בג'ימי קימל לייב! כדי לבצע את הסינגל שלהם "Take a Chance" עם אנדרסון פאאק. מאוחר יותר באותור החודש, הצמד הוציא את אלבום האולפן הראשון שלהם, Not Tight. האלבום כולל, בין היתר, את ת'אנדרקאט, אנדרסון פאאק, הרבי הנקוק, סנופ דוג, באסטה ריימס וקורט רוזנווינקל. האלבום זכה לשבחי המבקרים. ב-Metacritic, האלבום קיבל ציון ממוצע של 82, על סמך 5 ביקורות. האלבום קיבל מועמדות לפרס הגראמי לאלבום האינסטרומנטלי העכשווי הטוב ביותר בטקס פרסי גראמי ה-65, בנוסף למועמדות בפרס גראמי לתגלית השנה.
דיסקוגרפיה

2022: Not Tight
הערות שוליים

1 2 3  עמי פרידמן, הטינאייג'רים שהמציאו מחדש את הג'אז, באתר ישראל היום, 3 בדצמבר 2019
↑   בן שלו, פסטיבל הג'ז ירושלים: משהו הפריע ליופי החד משמעי, באתר הארץ, 6 בדצמבר 2019
↑   שירה נאות, דומי וג'יידי בק עושים ג'ז זלניאלי בקוקיות. מה הרבי הנקוק היה חושב על זה?, באתר הארץ, 6 בספטמבר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb18031291t (data)  GND: 1266428976  MusicBrainz: bbe3ca80-7fb3-4a7f-acef-071606af0d3d  SUDOC: 263879658  VIAF: 2171166172267690800003   WorldCat (עם VIAF): 2171166172267690800003
גינתר הרביג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 בנובמבר 1931 (בן 92) אוסטי נד לבם, צ'כיה 
 מוקד פעילות:  גרמניה 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 פרסים והוקרה:  הפרס הלאומי של מזרח גרמניה 
 
גינתר הרביג (גרמנית: Günther Herbig;‏ נולד ב-30 בנובמבר 1931 באוסטי נאד לאבם, כיום בצ'כיה)
הוא מנצח גרמני. הוא למד ניצוח אצל הרמן אבנדרות, הרמן שרכן והרברט פון קאראיין. אחרי עבודה באופרה בארפורט ובפוטסדם, כיהן כמנצח ראשי בתזמורת הפילהרמונית של דרזדן ובתזמורת הקונצרטהאוס של ברלין. בשנת 1984 היגר לארצות הברית. מאז עבד עם תזמורת דטרויט ועם התזמורת הסימפונית של טורונטו.
בין 2003 ל-2006 ומ-2009 ואילך מכהן הרביג כמנצח אורח ראשי ויועץ מוזיקלי של התזמורת הסימפונית של קולומבוס.
דאצ'יה

ערך זה עוסק ביצרנית רכב רומנית. אם התכוונתם לארץ בעת העתיקה - ארצם של בני העם המכונים "דאקים" בלטינית, ראו .
| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 תקופת הפעילות:  1966–הווה (כ־58 שנים)
 חברת אם:  רנו
 מיקום המטה:  מיווני 
 משרד ראשי:  רומניה מייווני, רומניה
 שליטה בחברה:  רנו
 ענפי תעשייה:  תעשיית הרכב 
 מוצרים עיקריים:  מכוניות
 מנכ"ל:  דניס לה ווט
 עובדים:  כ-13,800
  
 www.daciagroup.com
 
דאצ'יה (באנגלית: .‏Automobile Dacia S.A) היא יצרנית רכב רומנית שנוסדה ב-1966.
בשנת 2011 הייתה חברת הייצוא הגדולה ברומניה. היא נקראת על שם "דאקיה", חבל ארץ היסטורי במזרח אירופה המכיל את רוב שטחי רומניה של ימינו.
החל מספטמבר 1999, דאצ'יה היא חברת-בת של רנו הצרפתית. בעשור השני של המאה ה-21, נמכרים מותגי החברה ב-44 מדינות באירופה, צפון אפריקה, טורקיה וישראל. בשנת 2016 מכרה החברה למעלה מ-584 אלף כלי רכב.
בישראל, שווקו רכבי דאצ'יה בשנים 1978–1989 תחת המותג "דלתא". מאוחר יותר שווקה לוגאן תחת חברת האם רנו. בשנים 2009–2012 שווקה הלוגאן ובעיקר הלוגאן MCV על ידי קבוצת קרסו (זכיינית רנו) ותחת המותג של רנו, ללא הצלחה רבה. בינואר 2015 חודש השיווק, בהיקף נרחב ותחת המותג דאצ'יה.
ביוני 2021 מעצב המכוניות, מיילס נורנברגר, הצטרף לדאצ'יה לאחר שעבד במשך 4 שנים כמעצב אסטון מרטין.