stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המרכז הנשיאותי ע"ש ג'ורג' ווקר בוש

| --- | --- |


 מידע כללי
 סוג:  ספרייה, הספריות הנשיאותיות בארצות הברית, מוזיאון, מוסד ללא כוונת רווח 
 על שם:  ג'ורג' ווקר בוש 
 כתובת:  דאלאס, טקסס
 מיקום:  דאלאס 
 מדינה:  ארצות הברית 
 נשיא:  ג'ורג' ווקר בוש
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2013
 תאריך פתיחה רשמי:  2013 
 אדריכל:  Robert A. M. Stern
 קואורדינטות:  32°50′29″N 96°46′39″W﻿ / ﻿32.8414°N 96.7776°W﻿ / 32.8414; -96.7776
 http://www.bushcenter.org/ http://www.georgewbushlibrary.smu.edu/
  (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה מרכז ג'ורג' ווקר בוש(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה מרכז ג'ורג' ווקר בוש(למפת טקסס רגילה) אוסטין יוסטון סן אנטוניו דאלאס פורט וורת' אל פאסו קורפוס כריסטי פלאנו לארדו לאבק אמרילו בראונסוויל קילין וייקו אבילין מידלנד סן אנג'לו לו. ארק. אוקלהומה ניו מקסיקו  מקסיקו מפרץ מקסיקומרכז ג'ורג' ווקר בוש(למפת טקסס מוגדלת) אוסטין יוסטון סן אנטוניו דאלאס פורט וורת' אל פאסו קורפוס כריסטי פלאנו לארדו לאבק אמרילו בראונסוויל קילין וייקו אבילין מידלנד סן אנג'לו לו. ארק. אוקלהומה ניו מקסיקו  מקסיקו מפרץ מקסיקומרכז ג'ורג' ווקר בוש
 
המרכז הנשיאותי ע"ש ג'ורג' ווקר בוש (באנגלית: George W. Bush Presidential Center) הוא מתחם הכולל את הספרייה והמוזיאון הנשיאותיים של נשיא ארצות הברית ה-43, ג'ורג' ווקר בוש. מלבד ספרייה נשיאותית ומוזיאון, המקום כולל גם מכון למדיניות על שם בוש, ואת משרדי ההנהלה של קרן בוש.
בניית המרכז החלה בשנת 2010 והסתיימה לאחר כשלוש שנים, אז המקום נפתח לציבור. המרכז משתרע על פני כעשרים אלף מטרים רבועים בתחומי הקמפוס של האוניברסיטה המתודיסטית הדרומית (SMU), בסמוך לדאלאס, טקסס. המרכז הוקם ונבנה במימון קרן ג'ורג' ווקר בוש.
היסטוריה

כאשר ג'ורג' ווקר בוש התמנה לנשיא, היה ברור לכל כי יבחר למקם את מרכזו הנשיאותי במדינת טקסס, מדינת הבית שלו ועיקר משפחתו. כבר באותה התקופה פקידים באוניברסיטה ביילור בוייקו, החלו לעבוד על גיבוש הצעה לספרייה נשיאותית עבור בוש. הם האמינו שקרבתם לחווה הפרטית של בוש בקרופורד ולאוסטין בירת טקסס, תקנה להם סיכויים טובים לזכות באירוח הפרויקט. זמן לא רב לאחר מכן, גם פקידים באוניברסיטה המתודיסטית הדרומית בדאלאס החלו מנסחים הצעה דומה. לאחר שבמהלך שנותיו הראשונות של בוש בבית הלבן הוא סירב לעסוק בנושא, בשלהי שנת 2005 הציע הבית הלבן לשישה מוסדות להשכלה גבוהה ועיר אחת להגיש הצעות. ששת המוסדות היו אוניברסיטת ביילור, האוניברסיטה המתודיסטית הדרומית, אוניברסיטת המדינה של טקסס באוסטין, אוניברסיטת טקסס טק בלאבק, אוניברסיטת דאלאס ומידלנד קולג' במידלנד, והעיר הייתה ארלינגטון בטקסס. בחודשים הבאים הסירו מוסדות הלימוד אוניברסיטת טקסס טק ומידלנד קולג' וכן העיר ארלינגטון את הצעותיהם. ב-20 בדצמבר 2006 נבחרה הצעתה של האוניברסיטה המתודיסטית הדרומית, ולמרות קולות ביקורת מסוימים של גורמים באוניברסיטה שקראו לסגת מההחלטה, לבסוף נחתם בפברואר 2008 הסכם סופי בנושא.
בינואר 2009, עם סיום תפקידו של ג'ורג' ווקר בוש בבית הלבן, הודיעה קרן בוש כי היא גייסה את הסכום הנדרש לצורך הקמת הפרויקט - 300 מיליון דולר. לצורך תכנון הפרויקט נשכר משרד האדריכלות Robert A. M. Stern, בראשות דיקן בית הספר לאדריכלות של אוניברסיטת ייל, האוניברסיטה שבה למד בוש בצעירותו. אבן הפינה הונחה ב-16 בנובמבר 2010, ועבודות הבנייה הסתיימו בראשית 2013. ב-25 באפריל באותה שנה, נחנך המרכז הנשיאותי בטקס בנוכחותם של כל נשיאי ארצות הברית החיים: הנשיא המכהן ברק אובמה והנשיאים לשעבר ביל קלינטון, ג'ורג' הרברט ווקר בוש וג'ימי קרטר.
המוזיאון הנשיאותי

במרכז המתחם מתנשא לגובה של כעשרים מטר "היכל החירות", המשמש כלובי הכניסה למרכז הנשיאותי. תצוגת הקבע של המוזיאון משתרעת על פני כ-1,300 מטרים רבועים, ומסקרת את סיפור חייו של ג'ורג' ווקר בוש, תוך התמקדות באירועים השונים שפקדו את נשיאותו ובהכרעותיו המדיניות של בוש כנשיא. התצוגה כוללת מוצגים שונים לרבות חפצים, מסמכים, תמונות וקטעי וידאו. המוזיאון כולל גם העתק בגודל מלא של החדר הסגלגל וגן הוורדים שבבית הלבן, ויסודות פלדה שהובאו משרידי מרכז הסחר העולמי. מלבד תצוגת הקבע, במוזיאון שוכנים גם גלריה גדולה של נשיאי ארצות הברית לאורך ההיסטוריה, כמו גם מספר חדרי תצוגה לתצוגות מתחלפות. בתחומי המוזיאון פועלים חנות מזכרות, בית קפה, ומסעדה. מחוץ למקום יש פארק בגודל של כשישים אלף מטרים רבועים ורחבה חיצונית לטקסים רשמיים.
הספרייה הנשיאותית

הספרייה הנשיאותית במרכז הנשיאותי משתרעת על פני 19,200 מטרים רבועים, דבר המציב אותה במקום השני בגודלה ביחס לשאר הספריות הנשיאותיות בארצות הברית, לאחר הספרייה הנשיאותית והמוזיאון על שם רונלד רייגן. הספרייה כוללת רשומות מהארכיון הלאומי של ארצות הברית הקשורות לג'ורג' ווקר בוש, לרבות מאגרי מידע טקסטואליים ואלקטרוניים. בין השאר אפשר למצוא בה חומר של מעל 70 מיליון עמודי טקסט, 80 טרה-ביתים של חומר אלקטרוני ו-4 מיליון תמונות.
מכון בוש

מכון בוש הוקם בספטמבר 2009 על מנת להציע ולגבש כיווני מדיניות לבעיות לאומיות ועולמיות. במכון שוכנים מספר כיתות לימוד לאירוח סמינרים, ואודיטוריום לאירועים והרצאות הכולל 360 מקומות ישיבה. במקום נמצאים גם משרדי ההנהלה של קרן ג'ורג' ווקר בוש. המכון עוסק בחלוקת מלגות לסטודנטים על מנת לתמוך בקידום מחקרים אקדמיים בתחומי עיסוקו של המכון.
לפי כוונותיו הרשמיות, המכון פועל "לקדם את החירות בעולם ולהרחיב את ההזדמנויות לאנשים בארצות הברית וברחבי העולם". המכון מגדיר בהתאם לכך שישה יעדים אותם הוא רוצה לקדם:
צמיחה כלכלית, באמצעות קידום רעיונות של קפיטליזם, שוק חופשי ואינטגרציה כלכלית של ארצות הברית עם מדינות אחרות ברחבי העולם.
חירות האדם, באמצעות תמיכה בתנועות דמוקרטיות ברחבי העולם והפצת רעיונות של דמוקרטיה ליברלית וחופש כלכלי.
הבריאות העולמית, עם דגש לפעילות נגד איידס וסרטן צוואר הרחם במדינות העולם השלישי באפריקה ובאמריקה הלטינית.
רפורמה בחינוך, באמצעות מחקר מערכות חינוכיות וקידום רפורמת החינוך של הנשיא בוש (No Child Left Behind Act).
שירות צבאי, באמצעות תמיכה בחיילים משוחררים ועידוד אמריקאים להתגייס לכוחות המזוינים.
יזמות נשית, באמצעות קידום תוכניות להרחבת הנגישות של נשים בעולם לחינוך והשכלה גבוהה. תחום זה מרוכז על ידי לורה בוש.
ראש המכון הוא ג'יימס גלקסמן, אשר בתקופת כהונתו של ג'ורג' ווקר בוש כנשיא כיהן כתת-מזכירת המדינה.
הערות שוליים

1 2  "Statement by Donald L. Events on Bush Presidential Library". George W. Bush Presidential Library Site Selection Committee. December 21, 2006. Retrieved 2006-12-21.
↑  "Dean at SMU weighs in on Bush Library". Denny Burk.com. February 14, 2007.
↑  Blumenthal, Ralph (January 10, 2007). "S.M.U. Faculty Complains About Bush". The New York Times. Retrieved 2009-03-10.
↑  Brown, Angela K. (January 18, 2007). "Methodists: No Bush Library at SMU". The Washington Post.
↑  "Timeline of Bush Presidential Center Site Selection Process". Southern Methodist University. Retrieved 2015-08-10.
↑  Isensee, Laura (February 17, 2009). "Details emerge about Bush library, policy center". Dallas Morning News. Retrieved 2009-02-22.
↑  "Robert A.M. Stern Architects Selected to Design the George W. Bush Presidential Library and Museum" (Press release). Robert A.M. Stern Architects. August 28, 2007.
↑  Holley, Joe (April 26, 2013). "Bush Presidential Library dedicated in style at SMU". Houston Chronicle.
↑  "MUSEUM EXHIBIT", George W. Bush Presidential Library and Museum
↑  "Plan Your Visit", George W. Bush Presidential Center
↑  Isensee, Laura (February 17, 2009). "Details emerge about Bush library, policy center". Dallas Morning News. Retrieved 2009-02-22.
↑  "RESEARCH", George W. Bush Presidential Library and Museum
1 2  "Former Think Tank Scholar and State Department Official James K. Glassman Named to Head Bush Institute". GeorgeWBushLibrary.com (Press release). March 3, 2010. Retrieved 2015-08-10.
1 2  "George W. Bush Institute", George W. Bush Presidential Center
| ג'ורג' ווקר בוש |
| --- | --- | --- |
| משפחה | ג'ורג' הרברט ווקר בוש (אב) • ברברה בוש (אם) • ג'ב בוש (אח) • לורה בוש (רעיה) • מיס ביזלי (כלבה) |  |
| מקומות מגורים | בית הילדות של ג'ורג' ווקר בוש • מתחם בוש • חוות קפלת הערבה |  |
| פעילות מוקדמת | המשמר הלאומי של טקסס • אוניברסיטת הרווארד • אוניברסיטת ייל • אחוות הגולגולת והעצמות • המפלגה הרפובליקנית • טקסס ריינג'רס • מושל טקסס |  |
| הנצחה | המרכז הנשיאותי ג'ורג' ווקר בוש |  |
| נשיא ארצות הברית ה-43 | נשיא ארצות הברית ה-43 |  |
| מערכות בחירות | הבחירות לנשיאות 2000 • הבחירות לנשיאות 2004 |  |
| מדיניות | מדיניות החוץ של הממשל • מדיניות הפנים של הממשל |  |
| קבינט | דיק צ'ייני (סגן הנשיא) • קולין פאוול (מזכיר המדינה) • קונדוליזה רייס (מזכירת המדינה) • דונלד רמספלד (מזכיר ההגנה) • רוברט גייטס (מזכיר ההגנה) |  |
| אירועים מרכזיים | פיגועי 11 בספטמבר (2001) • המלחמה בטרור (החל מ-2001) • מלחמת אפגניסטן (2001-2014) • מלחמת עיראק (2003-2011) • הוריקן קתרינה (2005) • המשבר הכלכלי העולמי (2008) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2015056833  NARA: 53  SNAC: w6nx07fr  VIAF: 179144647702268380099   WorldCat (עם VIAF): 179144647702268380099 
טקס חנוכת המרכז הנשיאותי, אפריל 2013. לצד ג'ורג' ווקר בוש, כיבדו את המעמד בנוכחותם כל נשיאי ארצות הברית החיים: הנשיא המכהן ברק אובמה והנשיאים לשעבר ביל קלינטון, ג'ורג' הרברט ווקר בוש וג'ימי קרטר. ברקע במרכז התמונה: מישל אובמה; בקצה השמאלי של התמונה: ברברה בוש.
פני המתחם
ג'יימס קנת גלקסמן, יושב ראש מכון בוש
הקולג' המלכותי לרופאים

| --- | --- |

בניין נפתלי של הפקולטה למדעי החברה
בניין נפתלי של הפקולטה למדעי החברה
 
 תקופת הפעילות:  1518–הווה (כ־506 שנים)
 בעלי תפקידים
 נשיא:  סר ריצ'רד תומפסון
 מיקום
 מיקום:  ריג'נטס פארק, לונדון, בריטניה
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 קואורדינטות:  51°31′33″N 0°08′42″W﻿ / ﻿51.525833333333°N 0.145°W﻿ / 51.525833333333; -0.145
 Royal College of Physicians
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסהקולג' המלכותי לרופאים(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסהקולג' המלכותי לרופאים(למפת קמדן רגילה) המוזיאון הבריטי בארנט הארינגיי איזלינגטון הסיטי של וסטמינסטר הקולג' המלכותי לרופאים(למפת קמדן מוגדלת) המוזיאון הבריטי בארנט הארינגיי איזלינגטון הסיטי של וסטמינסטר הקולג' המלכותי לרופאים
 
הקולג' המלכותי לרופאים בלונדון (באנגלית: Royal College of Physicians) הוא גוף מקצועי בריטי לרפואה כללית ותתי התמחויות של סוג רפואה זה.
נוסד במקור כמכללת הרופאים וקיבל צ'ארטר מלכותי בשנת 1518 מהמלך הנרי השמיני, אשר אושר בפרלמנט בשנת 1523. הקולג' חבר באקדמיה המלכותית לרפואה בבריטניה. זה היה המוסד הרפואי הראשון באנגליה אשר הפך למכללה מלכותית ככלל, ולמכללה המלכותית הראשונה בבריטניה ובאירלנד לרופאים בפרט. מאז הקמתו, הקולג' עסוק בשיפור פרקטיקה רפואית אך בעיקר בהכשרת רופאים. נשיאו הנוכחי של המכללה הוא סר ריצ'רד תומפסון. המכון עורך הכשרות, מחקרים, ועידות, כנסים ומפרסם כתבי עת וספרים בתחום הרפואה.
היסטוריה

קבוצה קטנה של רופאים מכובדים, בראשותו של החוקר וההומניסט תומאס לינאקר (Thomas Linacre), עתרו למלך על מנת שיוכלו להתאגד לכדי מכללה, בדומה למכללות שניתן היה למצוא במספר מדינות אירופאיות אחרות.
תפקידיה העיקריים של המכללה, כפי שנקבעו באמנה המייסדת, היו להעניק רישיונות למוסמכים לעסוק ברפואה, הם לרופאים והן לרוקחים, וכן הענשת הלא מוסמכים לעסוק ברפואה או אלה הנמצאו אשמים ברשלנות רפואית.
מאז הקמתה, המכללה מציעה ייעוץ במגוון רחב של תחומי הרפואה והבריאות ואף עוסקת בהוצאה לאור.
מיקום

המכללה ממוקמת בעיר לונדון, ועברה שלושה משכנים: תחילה הייתה ממוקמת בסמוך לקתדרלת סנט פול, לאחר מכן עברה לרחוב פול מול (Pall Mall) אשר משקיף על כיכר טרפלגר), ולבסוף עברה למיקומה הנוכחי, בסנט אנדרוז, אשר נמצא בקצה הצפוני של הכביש לאורך הצד המזרחי של ריג'נטס פארק. המטה הקודם של המכללה ברחוב פול מול, המשקיף על כיכר טרפלגר, מוכר כיום כבית קנדה, ומשמש את הנציבות העליונה של קנדה (מוסד הדומה לשגרירות) בלונדון.
בניין המכללה עצמו ראוי לציון. הוא תוכנן על ידי האדריכל סר דניס לאסדאן (אנגלית: Denys Lasdun) בשנת 1964 ומאז הוכר כבניין בעל חשיבות לאומית, הוא בניין רשום (מבנה המוכרז באופן רשמי כבעל חשיבות אדריכלית, היסטורית או תרבותית יוצאת דופן) מדרגה 1.
לשימוש של לאסדאן בבטון עטור פסיפס הייתה השפעה רבה על מבני ציבור רבים אשר נבנו מאוחר יותר. תכונה מעניינת של הבניין הייתה "קיר נודד" במשקל חמש טונות, המסוגל להתרומם שלושה מטרים מעל האדמה באמצעות משאבות הידראוליות, דבר שאיפשר לחלק או לאחד אולם ברוחב 20 מטרים.
פקולטות

ישנן שלוש פקולטות המסונפות אל הקולג' המלכותי לרופאים:
הפקולטה לרפואה משפטית.
הפקולטה לרוקחות.
הפקולטה לרפואה תעסוקתית.
פקולטות > הפקולטה לרוקחות

הפקולטה לרוקחות (Faculty of Pharmaceutical Medicine) שמה לה למטרה לשמר את הסטנדרטים המקצועיים הגבוהים ביותר במקצוע הרוקחות, באמצעות פעילויות כגון הגדרת דיפלומה ברוקחות ופיקוח על תרופות.
פקולטות > הפקולטה לרפואה תעסוקתית

הפקולטה לרפואה תעסוקתית (Faculty of Occupational Medicine) הוקמה על מנת לפתח ולשמר סטנדרטים גבוהים של יושרה מקצועית והכשרה בהתמחות הרפואה התעסוקתית. הפקולטה קובעת בחינות, מפקחת על הכשרות הרופאים ותומכת ברופאים במהלך ההתפתחות המקצועית שלהם. הפקולטה משמשת גם כגוף מקצועי המייעץ במקרי חינוך ומקרים בעלי עניין ציבורי הקשורים לרפואה תעסוקתית.
האוסף המוזיאוני

הקולג' המלכותי לרופאים מהווה חלק מהמוזיאונים לרפואה ולבריאות בלונדון (The London Museums of Health & Medicine). אוספיו מתקשרים הן להיסטוריה של המכללה והן להיסטוריה של מקצוע הרפואה ומסייעים למקם את ההיסטוריה והתפתחות מקצוע הרפואה והבריאות בהקשר רחב יותר. האוספים כוללים: דיוקנאות, כלי כסף, מכשירים רפואיים, מדליות הנצחה ושולחנות אנטומיה .
אוסף הדיוקנאות מכיל כ-250 דיוקנאות (תמונות ופסלים) של נשיאים, עמיתים ורופאים אחרים הקשורים אל הקולג' מהקמתו בשנת 1518 ועד ימינו. הוא כולל יצירות של אמנים ידועים, כמו פסלו של בולדווין המי ג'וניור (Baldwin Hamey Junior) על ידי אדוארד פירס (Edward Pierce) ופסל של ריצ'רד מיד (Richard Mead) על ידי לואי פרנסואה רוביליאק (Louis François Roubiliac). בשנת 1964 פורסם ספר על הדיוקנאות של הקולג' המלכותי לרופאים.
אוסף כלי הכסף נמצא בשימוש עד היום באירועים רשמיים במכללה.
באוספי המוזיאון ניתן למצוא גם שישה שולחנות אנטומיים מן המאה ה-17, שהוכנו כנראה על ידי ייבוש והרכבת כלי דם ועצבים על גבי בלוקים מעץ ולאחר מכן צופו בלכה. שולחנות אלה שימשו ככלי עזר להוראה ללימודי אנטומיה, עקב קושי בהשגת גופות.
אוסף סיימונס של המכשירים הרפואיים החל כאוסף אובייקטים הקשורים לטיפול עצמי, והורחב כדי לכלול פריטים שהיו בשימוש על ידי רופאים בטיפול בחולים, בעיקר במאה ה-18 וה-19. האוסף מוצג בתוך בניין המכללה והאוספים נגישים לקהל הרחב.
הספרייה

הספרייה קיימת מאז הקמתו של הקולג' ב-1518, אם כי רוב הספרים המקוריים נהרסו במהלך השרפה הגדולה של לונדון, בשנת 1666. מגוון הנושאים בהם עוסקים הספרים הנדירים והאוספים המיוחדים רחב מאוד, דבר המשקף את הרגלי האיסוף של אנשי הסגל הראשונים של הקולג' והצורך לספק בסיס חינוכי רחב, אשר נחשב הולם עבור רופאים והכשרתם במוסד. ספרים וכתבי עת (חדשים וישנים כאחד) מציגים את השינויים וההתפתחויות של הקולג' בפרט ושל מקצוע הרפואה בכלל לאורך השנים.
הספרייה שואפת לתמוך בצרכי הלמידה והמידע של חברי הקולג' המלכותי לרופאים, תלמידים וסגל אקדמי. שירותי הייעוץ והחיפוש של הספרייה מספקים מידע על תפקידו ופעולותיו השונות של הקולג' וגם על ההיסטוריה שלו. אוספי הספרייה נגישים עבור כולם. האוספים הנדירים המצויים בספריה זמינים לקהל הרחב המעוניין לחקור נושאים כגוון:
היסטוריה של הרפואה
אילנות יוחסין (גנאלוגיה)
בריאות ומדיניות חברתית
חינוך רפואי
בספרייה ניתן למצוא:
130 ספרים בקירוב שהודפסו לפני שנת 1502, הכוללים טקסטים רפואיים קלאסיים פרי עבודתם של רופאים מיוון, רומא וארצות ערב.
ספרים השייכים או המבוארים על ידי האסטרולוג האנגלי ג'ון די
אוסף דורצ'סטר הכולל כ-3000 ספרים המתוארכים עד שנת 1688, העוסקים במגוון נושאים כמו ארכיטקטורה, מדעים ומסעות.
מעל 4,500 כתבים מהמאה ה-17 עד המאה ה-19 העוסקים במגוון רחב של נושאים רפואיים ומדעיים כאחד.
אוסף איוון בדפורד המאגד בתוכו טקסטים חשובים העוסקים בקרדיולוגיה שנכתבו עד שנת 1970.
ספרים ואוספים חשובים של המאה ה-20:
ספרים הקשורים להתמחויות השונות של הקולג' לאורך ההיסטוריה
ביוגרפיות של עמיתים ודמויות בולטות ברפואה
ספרים הקשורים להיווצרות ולהיסטוריה של שירות הבריאות הלאומי (אנגלית: National Health Service)
ספרים הקשורים להיסטוריה של בתי החולים בבריטניה
ספרים הנוגעים לאתיקה רפואית ותפקידו של הרופא
כל טקסט שפרסם הקולג', כולל דוחות ועלונים.
הספרים והאוספים השונים מוצגים בתערוכות מתחלפות בספרייה באופן קבוע.
ההוצאה לאור

בין פרסומיה החשובים בעבר, היו עשר המהדורות הראשונות של הפרמקופיאה (Pharmacopoeia), וכן ה"נומנקלטורה של מחלות" בשנת 1869, אשר יצר סטנדרט לסיווג מחלות, בו השתמשו עד להופעת סיווג המחלות הבינלאומי (ה-ICD של ארגון הבריאות העולמי). בסוף המאה ה-17 המכללה הפכה לגוף הנותן רישוי לספרי רפואה ורצתה לקבוע סטנדרטים חדשים ללמידה באמצעות מערכת בדיקות משל עצמה. המסורת הגדולה של המכללה לבדיקת ספרים ממשיכה עד עצם היום הזה.
כיום, כתב העת הרפואי של הקולג' הוא "רפואה קלינית" (Clinical Medicine), וגיליון חדש שלו מפורסם אחת לחודשיים. בנוסף, המכללה מפרסמת דיווחים שוטפים, הנחיות קליניות, וכתבים שנתיים המאוגדים לסדרה הנקראת "אופקים ברפואה" (Horizons in Medicine).
הפקולטה לרפואה תעסוקתית מפרסמת אחת לחודש את כתב העת "רפואה תעסוקתית וסביבתית" (Occupational and Environmental Medicine), בו ניתן למצוא מחקרים ומאמרים הקשורים לבריאות האדם ונושאים סביבתיים קשורים.
הרצאות

המכללה מקיימת הרצאה שנתית, המכונה גם "הרצאת לומליאן" (Lumleian), על שמו של הלורד ג'ון לומלי (John Lumley). ב-1582 רעיון ההרצאות הוצע על ידי ריצ'רד קולדוול (אנגלית: Richard Caldwell), נשיאה לשעבר של המכללה. תחילה, נושא ההרצאות היה כירורגיה, אך עם הזמן זה השתנה וההרצאות נסובו סביב נושא הרפואה הכללית. ההרצאה הראשונה ניתנה על ידי ריצ'רד פורסטר (Richard Forster).
פעם בשנה, באופן מסורתי ב-18 באוקטובר (היום על שם הקדוש לוקאס) - St. Luke's Day), מתמנה עמית או איש סגל מהקולג' שינאם את הנאום השנתי על שם ויליאם הארווי (William Harvey). מטרת הנאום היא לכבד את מייסדי הקולג' ותורמי הכספים וכן לעודד את חברי הקולג' לערוך מחקר וניסויים.
הרצאות שנתיות אחרות הן הרצאות קרוניאן (Croonian), הרצאות גולסטוניאן (Goulstonian) והרצאת בראדשו (Bradshaw).
מסורת ההרצאות השנתיות ממשיכה עד היום.
הערות שוליים

↑  פרטים טכניים על ה"קיר הנודד" ניתן למצוא בכתב-העת "Engineering Journal", בגיליון שראה אור ב-1 בינואר 1965.
↑  "הפקולטה לרוקחות". NHS. נבדק ב-20 באוגוסט 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "הפקולטה לרפואה תעסוקתית". NHS. נבדק ב-20 באוגוסט 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "ריצ'רד קולדוול". Munks Roll.
↑  "עידוד מחקרים רפואיים:". Royal College of Physicians. נבדק ב-3 באוגוסט 2008. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267366905171  GND: 1019842-8  ISNI: 0000 0001 2217 3621  LCCN: n80046799  NKC: nlk20020122202  VIAF: 127658675   WorldCat (עם VIAF): 127658675 
תומאס לינקאר
בניין המכללה הוא בניין רשום מדרגה 1
הנודדת

ערך זה עוסק ביחידה ניידת של ארגון "ההגנה". אם התכוונתם לזרוע ניידת של משטרת היישובים העבריים, שנקראה גם בשם זה ראו המשמר הנע ואם הכוונה ליחידה ניידת של משטרת המנדט, ראו .
הנודדת הייתה יחידה ניידת של ארגון "ההגנה" שפעלה בעיקר בתקופת המרד הערבי הגדול (מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט).
יחידות נודדות הוקמו כבר ב-1933 בעמק הירדן, בעמק יזרעאל ובתל אביב. ליחידות נבחרו חברים נבחרים של הארגון, שעברו אימונים צבאיים וניידותם הייתה על גבי מכוניות פרטיות ואופנועים שהיו ברשות החברים. היחידות התפרקו בהדרגה, מלבד היחידה בתל אביב שהמשיכה להתקיים במהלך השנים, גם לצידה של "הנודדת החדשה".
יצחק שדה, מפקדה ומייסדה של "הנודדת", 1948
בימי מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט (1936-1939), לאחר שהתגברו מעשי ההצתה והביזה, הוחלט בפיקוד "ההגנה" להקים מחדש יחידה מחתרתית בעלת יכולת ניידות בשם "הנודדת", שתפגע בפורעים באופן ממוקד. התפקיד הוטל על יצחק שדה איש גדוד העבודה ואליהו בן חור (כהן). יחידה זו החלה את פעולתה בשנת 1936 בירושלים ובסביבתה. היא הייתה כוח מצומצם מאוד של לוחמים שנע בשדות בלילות והתקיף את הכנופיות הערביות בעורפן. על לוחמי הנודדת נמנו ישראל בן-יהודה (עַבְּדוּ), יוסי הראל, צבי ספקטור, בנו רותנברג, אורי יפה, ברוך יצהר, יעקב ינאי, אלדד אוארבך, מיכאל בן-גל ויעקב פת.
פעולות הנודדת היו שלב המעבר מהגנה פסיבית לפעולה אקטיבית שכונתה "היציאה מן הגדר". אנשי הנודדת לא המתינו לתוקפים ביישובים, אלא ארבו להם מעבר לגדרות היישובים וכן יצאו לתקוף כפרים שנתנו מחסה לפורעים. במהלך פעולתם רכשו חברי הנודדת ניסיון בשדאות ובלחימה. הנודדת הייתה המבשרת של פלוגות השדה ושל חיל השדה של ארגון "ההגנה", ולמעשה הייתה ליחידת הקומנדו הראשונה של ארגון "ההגנה", ולימים צה"ל.
לקריאה נוספת

יורם קניוק, אקסודוס - אודיסיאה של מפקד, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1999, עמ' 36-39.
הערות שוליים

↑  יורם קניוק, אקסודוס - אודיסיאה של מפקד, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1999, עמ' 38: "בלילות לקח אותם שדה למה שכינה 'כיבוי אורות בכפרים הערביים'. הוא אמר שאין זה הוגן שהיהודים נאלצים להסתתר בבתיהם בחושך, ואילו הערבים יושבים באור ויורים בהם. הוא לימד אותם לארוב לפורעים. לצאת מהפילבוקסים ומהחפירות".
↑  יורם קניוק, אקסודוס - אודיסיאה של מפקד, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1999, עמוד 38, "יוסי, שכונה בגלל גילו הצעיר ויפי תוארו 'נער השעשועים של הנודדת'".
↑  יורם קניוק, אקסודוס - אודיסיאה של מפקד, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1999, עמ' 38: "היחידה, ששדה הרומנטיקן כינה 'הנודדת', שהייתה למעשה האמא והאבא של סיירות צה"ל בעתיד".
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הנודעת

| --- | --- |

 בימוי:  אלפרד היצ'קוק 
 הופק בידי:  אלפרד היצ'קוק 
 תסריט:  בן הכט
 עריכה:  Theron Warth 
 שחקנים ראשיים:  קרי גרנט אינגריד ברגמן קלוד ריינס
 מוזיקה:  רוי ווב 
 צילום:  טד טצלאף, רוברט קאפה 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  RKO 
 חברה מפיצה:  RKO, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  15 באוגוסט 1946
 משך הקרנה:  102 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט ריגול, סרט דרמה, פילם נואר, סרט מתח פוליטי 
 תקציב:  $2,000,000
 הכנסות באתר מוג'ו:   notorious
 דף הסרט ב־IMDb
 
הנודעת (באנגלית: Notorious) הוא מותחן משנת 1946 אשר בוים והופק על ידי אלפרד היצ'קוק. השחקנים הראשיים הם קרי גרנט ואינגריד ברגמן. עלילת הסרט מתארת שלושה אנשים שמערכת היחסים ביניהם עוברת תהפוכות.
עלילת הסרט

אלישיה הוברמן (אינגריד ברגמן), בתו האמריקאית של מרגל נאצי אשר הורשע, מגויסת על ידי סוכן הממשלה ט.ר דוולין (קרי גרנט) להסתנן לקבוצה של גרמנים אשר עברו לגור בברזיל אחרי מלחמת העולם השנייה.
בזמן ההכשרה שלה בריו דה ז'ניירו, אלישיה מתאהבת בדוולין. הרגשות שלו כלפיה מתונים מכיוון שהוא יודע על עברה. כאשר מורים לדוולין לשכנע את אלישיה לפתות את אלכס סבסטיאן (קלוד ריינס), אחד מחבריו של אביה וחבר בקבוצה הגרמנית, על מנת לגלות מה הוא זומם, הוא מתייסר לפני שהוא בוחר בחובה על פני אהבה. אלישיה, אשר מתמרמרת על בגידתו, מתחתנת בסופו של דבר עם אלכס.
אלישיה מספקת את המידע הנדרש למפעיליה האמריקאיים, אך באותו זמן מתחיל אלכס בעלה לחשוד בה, והוא מגלה לבסוף שהיא סוכנת אמריקאית. לאלכס נוצרה בעיה: הוא חייב להשתיק את אלישיה, אך הוא לא יכול לחשוף אותה בלי להיות חשוד על ידי חבריו הנאצים. אלכס מבקש עצה מאימו, אשר מציעה שאלישיה "תמות לאט", בהדרגה על ידי רעל. הרעל מעורב בקפה של אלישיה והיא נופלת למשכב במהירות. דוולין חושד כאשר אלישיה פוגשת בו ואומרת לו שבסך הכל יש לה חמרמורת, אך היא בכל זאת מראה סימנים של מחלה רצינית. הוא נבהל כאשר היא לא מופיעה לפגישה הבאה שלהם. הוא מגיע לביתו של בעלה, אלכס, ונושא אותה בזרועותיו מחוץ לביתו, כאשר כל החברים בקבוצת הגרמנים צופים. הוא משאיר את אלכס לרחמיהם של "חבריו", אשר חושדים לאחר הפרידה המוזרה של אלישיה.
אינגריד ברגמן וקרי גרנט במטוס
המזרח התיכון (שיר)

המזרח התיכון הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי עברי לידר. השיר יצא לאור ב-24 במאי 2020, על ידי חברת התקליטים הליקון, כסינגל שלא מתוך אלבום.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי עברי לידר, הולחן על ידי לידר והמוזיקאי הדרוזי סאם חלבי, והופק על ידי חלבי. לידר סיפר כי השניים הכירו דרך התכתבות ברשת החברתית אינסטגרם, תוך שבהמשך החלו לעבוד יחד באולפני הקלטות בדלית אל-כרמל, מקום מגוריו של חלבי, בתל אביב ובניו יורק. השיר עוסק במגפת הקורונה והשלכותיה, תוך שלקראת סוף השיר, לידר מאזכר את הבידוד והלמידה מרחוק שהתקיימו במהלך תקופה זו.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר, בוים על ידי עומר טובי והועלה לערוץ היוטיוב של לידר ב-24 במאי 2020, בסמוך לצאת הסינגל. בקליפ משתתפת השחקנית מגי אזרזר, שמגלמת בקליפ אמא חוצנית, שרוצה לעזוב את ביתה בתקופת התפרצות מגפת הקורונה ואינה מקבלת את המגבלות שהחלו בשל המגפה, תוך שהיא מחפשת, לדברי במאי הקליפ עומר טובי, "דרך מילוט שתביא אותה לפלנטה חדשה בה קיים ריגוש ומתקיים שפע של כיף". הקליפ צולם בנמל התעופה בן-גוריון. צילומי הקליפ התאפשרו בנמל התעופה בשל שהיה סגור בתקופת מגפת הקורונה.
נכון ליולי 2022, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-3.8 מיליון צפיות.
ביקורת

בן שלו, מבקר המוזיקה של עיתון "הארץ", סקר את השיר, באומרו, "אחרי שלידר העמיד זו לצד זו כמה השקפות בעייתיות, ואז הסתבך בעצמו עם ההשקפות הסותרות שלו, הדרופ מספק לשיר, ללא צורך במילים, את החזון החיובי המוצק שלו. שום דבר מרחיק לכת. בסך הכל הצעה לפסקול: העוד והביט האלקטרוני כסאונד הטבעי, המרקיד והיפה של המקום הזה, מצפון תל אביב ועד דליה".
מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי סקר את השיר בחיוב, תוך שהעניק לו ציון של ארבעה כוכבי זהב מתוך חמישה, באומרו כי "לידר אינו מתיימר להמציא משהו חדש, זה מהלך מוזיקלי שהופך תחושה לזרימה שמשדרת מצב רוח טוב, פופ שמעיד על רעננות. אם זה מה שהוליד הבידוד – אז עשה לו טוב הסגר. הוא היה זקוק לנגיף ולבידוד, לפחות לטובת ההשראה".
הצלחה

כבר כשיצא, זכה השיר להצלחה רבה, תוך שהצליח להופיע לראשונה במקום השלישי במצעד השבועי של מדיה פורסט והגיע בשיאו למקום השני במצעד. נכון ל-14 ביוני, שהה השיר במצעד סך של כ-3 שבועות. גם ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי זכה השיר להצלחה, תוך שהצליח להגיע למקום ה-110 במצעד שירי הספוטיפיי השבועי, וצבר למעלה מ-100 אלף השמעות.