stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנדורו
אופנועי אנדורו

אופנוע אנדורו הוא אופנוע שנבנה ותוכנן מראש לטבעו של הספורט. מהלך המתלים מגיע מאופנועי המוטוקרוס המיועדים לנחיתה מגובה רב, אך כיולם הוא רך יותר כדי להתמודד עם מגוון רחב של מכשולים בגבהים ומסוגים שונים. המנועים הם בדרך כלל בעלי צילינדר יחיד כשאלו בעלי תצורת השתי פעימות הם בנפחים הנעים בין 125 ל-300 סמ"ק. מנועי הארבע פעימות הם בנפחים הנעים בין 250 ועד 650 סמ"ק.
תיבת ההילוכים באופנועי אנדורו תהיה בעלת 5 או 6 הילוכים ובדרך כלל יהיו אופנועי אלו מצוידים בגלגל קדמי בקוטר 21 אינץ' וגלגל אחורי בקוטר 18 אינץ' לעומת 19 אינץ' באופנועי מוטוקרוס.
האופנועים מצוידים באמצעי תקינה לדרך הציבורית (בדרך כלל מסתפקים בפנס קדמי ובכנף אחורית הנושאת לוחית רישוי קטנה) וזאת בעבור קטעי הקישור החוצים לעיתים דרכים ציבוריות.
באליפות העולם באנדורו המאורגנת על ידי ה-FIM אך גם באליפויות בינלאומיות אחרות, נחלקים אופנועי האנדורו ל-3 קטגוריות עיקריות. רוכבי כל קטגוריה מתחרים כנגד רוכבים בעלי אופנועים בעלי הספקים דומים לשלהם, אך כל הקטגוריות מתחרות על גבי אותו המסלול.
הקטגוריות:
Enduro 1 (או E1): אופנועי שתי פעימות בנפחים שבין 100 ל-125 סמ"ק ואופנועי ארבע פעימות בנפחים בין 175 ל-250 סמ"ק.
Enduro 2 (או E2): אופנועי שתי פעימות בנפחים שבין 175 ל-250 סמ"ק ואופנועי ארבע פעימות בנפחים בין 290 ל-450 סמ"ק.
Enduro 3 (או E3): אופנועי שתי פעימות בנפחים שבין 290 ל-500 סמ"ק ואופנועי ארבע פעימות בנפחים בין 475 ל-650 סמ"ק.
אופנועי אינדורו מקצועיים, מכל הקטגוריות המוזכרות לעיל, אך שהיו בעיקר מיועדים לשימוש על ידי חובבנים שלא בתחרויות אנדורו, היו לאורך השנים האחרונות, מן האופנועים הנמכרים ביותר בישראל בכלל אך בשנת 2023 חלה ירידה גדולה של כ-50% במכירותיהם
אליפות העולם באנדורו

אליפות ה-WEC (ר"ת World Enduro Championship), החלה דרכה בשנת 1990, כשהיא מחליפה את אליפות אירופה באנדורו שהתקיימה ברציפות משנת 1968. אליפות העולם נערכת בניהולה של ה-FIM ובדרך כלל כוללת בין 8 ל-9 סבבים הנערכים במדינות שונות ברחבי העולם. כל סבב מתקרא Grand Prix, בדומה למרוצים אחרים ברמה בינלאומית שמארגנת ה-FIM במגוון התחומים. סבבים אלו מחולקים ל-2 ימי מרוצים (ול-2 מרוצים נפרדים) שבהם מחולקים למסיימים נקודות אליפות בהתאם למיקומם. אלוף העונה הוא הרוכב שצבר את מרב הנקודות בקטגוריה שלו במהלך כל הסבבים יחדיו.
בתום עונת 2008 הוכתר מיקה אהולה, רוכב הונדה כאלוף קטגורית ה-E1, רוכב ימאהה ג'וני אוברט הוכתר כאלוף קטגורית ה-E2 ורוכב KTM סאמולי ארו זכה בפעם החמישית עבורו, באליפות קטגורית ה-E3.
בישראל

למרות שמרוצי ספורט מוטורי לא היו חוקיים בישראל עד לשנת 2012, הרי שמרוצי אנדורו נערכו בארץ ללא תדירות קבועה עוד מסוף שנות ה-80 של המאה ה-20. עמותת האנדורו הישראלית (שהחליפה את שמה מ"עמותת השטח הישראלית" במהלך שנת 2006), מקיימת את ליגת האנדורו הישראלית משנת 1999 לערך, ללא הפסקה. עקביות זו בולטת במיוחד לעומת מצבם העגום של שאר התחומים הדו גלגליים בארץ שלא זכו לפעול יותר משנתיים-שלוש ברציפות.
בכל עונה נערכים ברחבי הארץ כ-8 סבבים שונים. בעונות 2007 ו-2008 נערכו מחצית מהסבבים בסגנון ספיישל טסט ומחציתם בסגנון הייר סקרמבל. בעונת 2009 השתנה היחס לטובת ריבוי מרוצי ספיישל טסט, והחל מעונת 2012 בוצע מעבר לעונה בעלת 8 סבבי ספיישל טסט בלבד.
המרוצים זוכים להענות ולחשיפה רבה יחסית כשבעונות 2007-2010 התחרו מדי מרוץ בממוצע, כ-100 מתחרים. המרוצים זוכים לסיקור וחשיפה באמצעי התקשורת של נישה זו והיבואנים המקומיים פורסים את חסותם על האירועים בהשקעה כספית רבה.
בשנת 2016 התקיימה לראשונה, מאז חקיקת חוק הספורט המוטורי, אליפות ישראל בתמיכה וסיוע של משרד התרבות והספורט.
באפריל 2022 נערך בארץ מרוץ בינלאומי בשם "מינוס 400" בהשתתפות 174 מתחרים.
ליגת האינדורו הישראלית מנוהלת על ידי "ענף האנדורו" בהתאחדות הספורט המוטורי בישראל
סיכומי אליפויות ישראל

בתום עונת 2006/7 הוכתר אוריה כרמלי, רוכב ימאהה כאלוף קטגוריית ה-E1, רוכב סוזוקי יוני לוי זכה באליפות קטגוריית ה-E2 ורוכב KTM עומרי ארבל הוכתר כאלוף קטגוריית ה-E3.
בתום עונת 2007/8 הוכתר עופרי שטראוס, רוכב KTM כאלוף קטגוריית ה-E1, רוכב סוזוקי יוני לוי זכה באליפות קטגוריית ה-E2 ורוכב ימאהה שחר סולימני הוכתר כאלוף קטגוריית ה-E3.
בתום עונת 2008/9 הוכתר תומר שמש, רוכב הוסקוורנה כאלוף קטגוריית ה-E1, רוכב סוזוקי נמרוד חמו זכה באליפות קטגוריית ה-E2 ורוכב KTM נדב לוגסי הוכתר כאלוף קטגוריית ה-E3.
בתום עונת 2009/10 הוכתר הדר עציוני, רוכב KTM כאלוף קטגוריית ה-E1, רוכב אפריליה יוני לוי זכה באליפות קטגוריית ה-E2 ורוכב הוסקוורנה תומר שמש הוכתר כאלוף קטגוריית ה-E3.
בתום עונת 2010/11 הוכתר זיו כרמי, רוכב KTM כאלוף קטגוריית ה-E1, רוכב אפריליה יוני לוי זכה באליפות קטגוריית ה-E2 ורוכב KTM הדר עציוני הוכתר כאלוף קטגוריית ה-E3.
בתום עונת 2011/2012 הוכתר דן מיה, רוכב גאסגאס כאלוף קטגוריית ה-E1, רוכב אפריליה יוני לוי זכה באליפות קטגוריית ה-E2 ורוכב KTM הדר עציוני הוכתר כאלוף קטגוריית ה-E3.
הערות שוליים

↑  מוטי ינוקא, כמה עולה להביא את ג'ארוויס לישראל?, ‏2015
↑  פולגז, מינוס 400 - הסבב הראשון באליפות העולם באנדורו שהתקיים בים המלח - עושה היסטוריה ומקבע את מעמדה של ישראל כמעצמת אנדורו עולמית, באתר FullGaz, ‏אפריל 2022
↑  זיו ריינשטיין‏, כך הורסים את מדבר יהודה וים המלח בחסות משרד התרבות, באתר וואלה, 16 במרץ 2022
↑  אילנה קוריאל, הוסכם: מרוץ האופנועים "מינוס 400" יתקיים במסלול שלא יפגע בטבע, באתר ynet, 31 במרץ 2022
↑  4X4, סיכום מרוץ אופנועים רומניאקס RedBull Romaniacs 2022, באתר 4X4, ‏2022
↑  שוק אופנועי האנדורו הישראלי יציב, ואף גדל במעט ב-2022 ל-1,350 כלים; ישראל מקבעת את מעמדה כמעצמת אנדורו עולמית; סיכום מכירות אנדורו לשנת 2022
↑  שוק האנדורו הישראלי – הבועה התפוצצה
↑   עידו רקובסקי, 174 אופנועי שטח כבשו את ים המלח, באתר הארץ, 8 באפריל 2022
↑  ענף האינדורו, ענף האנדורו בישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph489497 
אופנוע אנדורו מדגם FE450 של חברת הוסאברג בתערוכת מילאנו בשנת 2007
אלימלך לאווי (הראשון)

| --- | --- |

 לידה:  1865 
 פטירה:  1942 (בגיל 77 בערך) 
 תקופת הפעילות:  ?–1942 
 
רבי אלימלך סג"ל לאווי (1865 - 2 בדצמבר 1942) היה רב, אב בית דין וריש מתיבתא של קהילת נירטאש ("טאש" בפי היהודים), והאדמו"ר השני מטאש.
ביוגרפיה

נולד בי"א בניסן ה'תרכ"ה לרבי משולם פייש (הראשון) ולרבנית מינדל, ונקרא על שם רבי אלימלך מליזנסק.
בכ"ח בסיוון ה'תרל"ג, בהיותו בן שמונה, התייתם מאביו, וגדל על ידי אמו ועל ידי גיסו הגדול (בעל אחותו) רבי יהוסף רוטנברג (לימים האדמו"ר מקוסון) שמילא את מקום אביו כאב בית דין ור"מ בנירטאש, וכן למד בישיבת גיסו בנירטאש.
בקיץ ה'תרמ"ב, בגיל 17, הלך ללמוד בישיבת בעל ייטב לב בסיגוט. באותו קיץ נתארס עם פריידל, בתו של רבי יצחק אייזיק וייס, בעל "בית יצחק".
אחרי חתונתו התיישב במונקאץ', שם התגורר חותנו. בהיותו שם, התקרב לרבי שלמה שפירא שכיהן אז כרב העיר.
אחרי שהתגורר ארבע שנים במונקאץ', החליט לחזור לעירו נירטאש. לפני שהתיישב בנירטאש, הלך לקבל סמיכה להוראה מגדולי הדור, ביניהם: רבי יצחק שמלקיש רבה של לבוב, רבי יואל צבי ראטה רבה של חוסט, רבי יהודה גרינפלד רבה של סמיהאלי, ועוד. אחר שהיו בידיו כתבי הסמיכה, חזר לנירטאש.
באותה תקופה, כבר לא התגורר גיסו רבי יהוסף בנירטאש, כי כבר התקבל לרב ואב בית דין בעיירה ניר-מאדע (לימים עבר משם לכהן ברבנות דברצן וקוסון), ובמקומו כיהן כרבה של נירטאש גיסו רבי מנחם ברודי (לימים בעל "באר מנחם" מקאלוב). ורק בשנת ה'תרס"ב, כשנפטר רבי ישכר בעריש אברהם בנט רבה של קאלוב (בנו של רבי ישעיה בנט), והתמנה רבי מנחם למלא את מקומו כרבה של קאלוב, אז התקבל רבי אלימלך לכהן במקומו כרב ואב בית דין בנירטאש.
בקיץ ה'תרמ"ז כשהתחתן רבי חיים שלמה בנו של רבי יהוסף עם בתו של רבי אשר ישעיה מקולבסוף (חתן רבי אלכסנדר מקומרנה (השני), אחיו של רבי אליעזר צבי ספרין מקומרנה), והחתונה התקיימה בקומרנה, אז התקרב רבי אלימלך לרבי אליעזר צבי מקומרנה, ומאז החשיבו לרבו המובהק. רבי אליעזר צבי אף "הסמיך" את רבי אלימלך "להיות רבי ומנהיג ישראל ולקרוא קוויטלעך".
אחרי פטירת רבי אליעזר צבי מקומרנה, קיבל על עצמו את מרותו של רבי צבי אלימלך מבלאז'וב.
רבי אלימלך נפטר בכ"ג בכסלו ה'תש"ג (2 בדצמבר 1942) בבוקר, ונקבר בנירטאש סמוך לאוהל אביו. מאוחר יותר בנו אוהל מיוחד על קברו ועל קבר אשתו הרבנית.
לקריאה נוספת

קונטרס שלשלת הלוים : תולדות וקורת ימי חייו, וחידושי תורה של רבינו אלימלך בן רבי משולפ פייש סג"ל, אב"ד ור"מ ק"ק טאהש והגלילות (ביידיש).
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9  רבי אלימלך פון טאהש זי"ע, נדפס אדר ה'תשס"ו (ביידיש)
↑  נפטרה בשמיני עצרת ה'תרפ"ב (1921).
↑  יצחק אלפסי, החסידות, מהדורה שנייה, 1977, עמוד 214
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007528622205171  LCCN: no2015028476  VIAF: 315206172   WorldCat (עם VIAF): 315206172
שבחי ירושלים (שיר)

"שבחי ירושלים" הוא שיר שהלחין הזמר והיוצר אביהו מדינה. מילות השיר לקוחות מפרק קמ"ז בספר תהילים. השיר בוצע בידי כמה מגדולי הזמרים והזמרות בארץ, בהם זוהר ארגוב, חיים משה ושימי תבורי. השיר התפרסם במיוחד בעקבות הביצוע בעברית של הזמרת היוונייה גליקריה בשנות התשעים.
רקע

אביהו מדינה סיפר שבשנת 1976 התקשר אליו חזן ירושלמי וסיפר לי שעומד להיערך בירושלים פסטיבל פייטנות. הוא ביקש ממדינה לכתוב שיר לפסטיבל. מדינה אמר לו: "אני לא כותב פיוטים", אך החזן ענה לו: "המנגינות שלך הם פיוטים, אתה אפילו לא יודע את זה". מדינה בחר בשתי השורות ממזמור קמ"ז בתהילים והלחין אותן. החזן לא חזר אליו ובינתיים הוא שכח מהשיר.
ב-1985 מדינה הפיק אלבום ללהקת צלילי הכרם. במהלך העבודה על האלבום הם גילו שחסר שיר אחרון. חבר הלהקה, דקלון הגיע אליו הביתה ושאל אם יש לו חומרים נוספים. מדינה הלך לנוח והם סיכמו שאם דקלון ימצא משהו בין הסקיצות – הוא יעיר אותו. כך מדינה מספר: "ובאמת, אחרי שעה וחצי מעיר אותי דקלון. מנפנף בקלטת בצבע שחור. הוא מנגן ואני שומע: 'שבחי ירושלים'. סיפרתי לו שזה לא שיר, זה פיוט. עד שהשמיע את הקלטת, לא זכרתי שהלחנתי את המילים ושההקלטה נמצאת אצלי. דקלון רצה את השיר וככה נכנסנו לאולפן והקלטנו. זה היה השיר החותם של האלבום".
פירוש השיר

בשורה הראשונה, יש פנייה אל העיר ירושלים בבקשה לספר בשבחי האל ולפאר את שמו. בשורה השנייה, מתוארת הסיבה לבקשה: האל מגן על העיר בכך שהוא מחזק את ביצוריה ובנוסף הוא מברך אותה בבנים ובשפע.
הערות שוליים

↑  חן מלול, אביהו מדינה מספר על "שבחי ירושלים", באתר הספרנים, ‏19.5.2020
↑  שבחי ירושלים [דף שיר], באתר הספרייה הלאומית
↑  שבחי ירושלים, באתר הספרייה הלאומית
Wi-Fi

הלוגו של Wi-Fi
צלמית המייצגת שימוש ב-Wi-Fi. לעיתים הצלמית משמשת כמחוון הממחיש את רמת הקליטה מרשת Wi-Fi מסוימת: יותר קשתות שחורות או לבנות מלמטה למעלה, במקום קשתות אפורות, מלמדות על קליטה גבוהה יותר.
Wi-Fi היא טכנולוגיה המאפשרת למכשירים אלקטרוניים להעביר נתונים אלחוטית באמצעות גלי מיקרו שהם חלק מספקטרום הקרינה האלקטרומגנטית.
ארגון ה-WiFi קבע שהוא מתייחס לכל רשת אלחוטית במרחב המקומי (Wireless LAN), אך לרוב מבוססות רשתות אלה על תקני IEEE 802.11 ו-Wi-Fi מהווה שם נרדף להן. תקני 802.11 מאפשרים פריסת רשת תקשורת שבה משודרות חבילות נתוני IP בין הצרכנים השונים, למרחקים של כמה עשרות מטרים. טעות נפוצה היא שמקור השם Wi-Fi הוא בקיצור הביטוי Wireless Fidelity, על משקל הכינוי Hi-Fi שניתן בעבר למערכות סטריאו. בפועל הוא אינו קיצור של דבר.
רשת Wi-Fi פועלת באחד משני מצבים:
רשת תשתית (Infrastructure) - מצב בו הרשת מנוהלת על ידי נקודת גישה אחת או יותר. נקודת הגישה בדרך כלל משולבת בנתב ואחראית על התקשורת במרחב. כל התחנות משדרות לנקודת הגישה ורק אליה והיא מנתבת את החבילות כנדרש.
רשת אד-הוק (Ad-Hoc) - מצב המתאר רשת בלתי מנוהלת שבה כל הצרכנים (מחשבים, מכשירים סלולריים התומכים בפרוטוקול וכן הלאה) מתקשרים בינם לבין עצמם ללא תשתית מאורגנת. כל אחת מהתחנות עשויה לשדר באותו זמן, אך היות שכולן מממשות את הפרוטוקול, על פי רוב נמנעות הפרעות הדדיות.
יתרונה הגדול של רשת Wi-Fi הוא בפשטות חיבור הציוד (אין צורך בפריסת כבלים והגדרות פרוטוקול מורכבות במחשב) ובמחירו הזול. מחשבים ניידים רבים נמכרים כשהם כוללים מתאמי כרטיס רשת אלחוטי (Wireless NIC Adapter), כך שניתן לחבר אותם בקלות לרשתות אלחוטיות.
אין לבלבל או לקשור בין טכנולוגיית Wi-Fi לבין הטכנולוגיות NFC או EMV, אשר שונות ממנה לחלוטין ומשמשות יחדיו, בין היתר, לתשלום בחנויות ובמרכולים באמצעות טלפון חכם או כרטיס חיוב התומכים בטכנולוגיות אלה. הבלבול הנפוץ נובע מהדמיון בין הצלמית המסמלת כרטיסי חיוב עם תקן EMV ללא מגע, לבין הצלמית המייצגת שימוש ב-Wi-Fi.
נתב אלחוטי בטכנולוגיית 802.11b
מיניבוס של אגד המציע שירות Wi-Fi
יישומים

רשת אלחוטית ביתית
גלישה באינטרנט באמצעות נתב אלחוטי
גלישה באינטרנט באמצעות חיבור מחשב נייד או מחשב כף יד לנקודת גישה
תקשורת בין שני מחשבי כף יד, ביישומים צבאיים, למשל.
נקודה חמה

נקודה חמה (Hotspot) היא הכינוי שניתן לנתב אלחוטי של רשת Wi-Fi שצרכנים מזדמנים יכולים להתחבר דרכו לאינטרנט. ברחבי העולם מותקנות במקומות ציבוריים רבים נקודות גישה בתקן Wi-Fi שפתוחות לציבור הרחב בחינם או תמורת תשלום נמוך. כל אדם יכול להתחבר דרך הנקודות באמצעות המחשב האישי, מחשב כף יד, או טלפון חכם אל האינטרנט. נקודות אלו נפוצות בשדות תעופה, בבתי קפה ובמקומות ציבוריים נוספים. נכון ל-2016, במדינות רבות, ישנן נקודות חמות גם ברכבות ואוטובוסים. בישראל העיר הראשונה שרושתה בנקודות חמות הייתה ירושלים (ב־20 באוקטובר 2004), ובעקבותיה רושתה גם תל אביב. באפריל 2005 נמצאו בישראל כ-100 נקודות גישה, באוקטובר 2006 היו בישראל 567 נקודות גישה, ובתחילת 2016 מעל ל-156,000 נקודות גישה.
תקנים

| דור | תקן | שנה | קצב נתונים מרבי (מס"ש) | תדר אלחוטי (גה"צ) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IEEE Wi-Fi 8 | IEEE 802.11bn | 2028 | 100,000 | 2.4, 5, 6, mmWave |
| Wi-Fi 7 | 802.11be | 2024 | 1376–46,120 | 2.4, 5, 6 |
| Wi-Fi 6E | 802.11ax | 2020 | 574–9608 | 6 |
| Wi-Fi 6 | 802.11ax | 2019 | 574–9608 | 2.4, 5 |
| Wi-Fi 5 | 802.11ac | 2014 | 433–6933 | 5 |
| Wi-Fi 4 | 802.11n | 2008 | 72–600 | 2.4, 5 |
| (Wi-Fi 3)* | 802.11g | 2003 | 6–54 | 2.4 |
| (Wi-Fi 2)* | 802.11a | 1999  | 6–54 | 5 |
| (Wi-Fi 1)* | 802.11b | 1999 | 1–11 | 2.4 |
| (Wi-Fi 0)* | 802.11 | 1997 | 1–2 | 2.4 |
*לפני Wi-Fi 4 לא היה מספור של הגרסאות. המספור המופיע בטבלא אינו מתועד במסמכים הרשמיים
ישנן הרחבות נוספות של תקן זה (כמו 802.11j) המיועדות לשימוש ביפן, בתדרים שאושרו לשימש רק שם. כמו כן, יצרני ציוד רבים מוסיפים לציוד מתוצרתם יכולות שהן מעבר לתקן, כך שציוד מתוצרת אותו יצרן יכול לתקשר בקצב משופר או למרחק רב יותר.
סיכונים בריאותיים

לפי הסוכנות הבריטית להגנת הבריאות אין הוכחות עקביות לנזק הנגרם מהשידורים החלשים של ציוד Wi-Fi. בקרב מדענים שוררת תמימות דעים באשר להיעדר הוכחות לנזק. עם זאת, בספטמבר 2007 הכריז משרד הסביבה הגרמני כי רצוי להקטין את החשיפה לקרינה מציוד Wi-Fi, ולבחור במידת האפשר בקישור מבוסס כבלים. עמדתו זו אינה נשענת על הוכחות, אם כי מבוססת על עקרון הזהירות המונעת.
סיכוני אבטחה

כיוון שהתקשורת האלחוטית מתבצעת בתווך ציבורי, המידע המועבר חשוף להאזנה. על מנת שהשימוש בתקשורת WiFi לא יחשוף מידע רגיש, יש לנקוט אמצעי הגנה ואבטחה על הרשת האלחוטית. לשם כך נכללים בתקני ה-WiFi השונים אמצעי הצפנה המבטיחים שרק הצד המשדר והקולט יכולים לפענח את התוכן המשודר. בנוסף, ניתן לממש שורה של אמצעים נוספים שיקטינו את הסיכון לפריצת הרשת האלחוטית.
גילוי רשת

גלאי רשת או תוכנות לגילוי רשת הם תוכניות מחשב שמסייעות בגילוי רשתות תקשורת מקומיות אלחוטיות תוך שימוש בתקני רשתות תקשורת מקומיות אלחוטיות ממשפחת 802.11. גילוי רשתות יכול להיעשות על ידי סריקה אקטיבית (פעילה) או פסיבית (סבילה):
סריקה אקטיבית - נעשית באמצעות שליחת בקשות בדיקה מרובות וניתוח התגובות. תגובת הבדיקה המתקבלת מכילה לרוב מזהה ערכת שירות בסיסית (BSSID) ומזהה הרשת האלחוטית (WLAN SSID). סריקה אקטיבית מוגבלת לגילוי רשתות המשדרות את מזהה הרשת שלהן.
סריקה פסיבית - נעשית על ידי האזנה למידע שנשלח החוצה על ידי נקודת הגישה (AP) בלבד. כדי לאפשר למשתמשים להתחבר, נקודת הגישה תשלח את מזהה הרשת שלה אל המשתמשים. באמצעות התחזות לנקודת הגישה על ידי זיוף כתובת ה-MAC, המחשב המריץ את הסורק יקבל את מזהה הרשת על ידי משתמשים מורשים.
אבטחה

כיום, רוב רשתות ה-WiFi משתמשות באבטחת WPA2. בתחילת שנת 2018 נתגלו מספר חולשות אבטחה בפרוטוקול WPA2 ובתגובה נמצא בשלבי פיתוח פרוטוקול אבטחה חדש המכונה WPA3.
חשש להפרעות הדדיות מול רשת 5G

תקשורת לפי תקני Wi-Fi השונים, החל מתקן Wi-Fi 6E והלאה, עומדת לעשות שימוש בפסי תדרים בתחום ה-6 גיגה הרץ. גם תקשורת 5G מתוכננת לעשות שימוש באותו תחום תדרים עבור אפליקציות שאינן דורשות רישוי (unlicensed). הפרעות הדדיות בין שני סוגי הרשתות עלולות להגרם בגלל השימוש באותו תחום תדרים.
ראו גם

Li-Fi
תקן בלוטות'
תקן WiMAX
הערות שוליים

↑  David Pogue, What Wi-Fi Stands for and Other Wireless Questions Answered, Scientific American (באנגלית)
↑  משלמים במגע? תפסיקו לקרוא לזה "WiFi", באתר וואלה, 16 באוגוסט 2021
↑  על פי נתוני חברת מפה, ליאור הנר‏, מספר "הנקודות החמות" בישראל הוכפל בשנה האחרונה, באתר וואלה, 29 באוקטובר 2006
↑  על-פי נתונים מהאתר Wigle
↑  Giordano, Lorenzo; Geraci, Giovanni; Carrascosa, Marc; Bellalta, Boris (21 בנובמבר 2023). "What Will Wi-Fi 8 Be? A Primer on IEEE 802.11bn Ultra High Reliability". arXiv:2303.10442. {{cite arxiv}}:  (עזרה)
↑  "What is Wi-Fi 8?". everythingrf.com. 25 במרץ 2023. נבדק ב-21 בינואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "MCS table (updated with 80211ax data rates)". semfionetworks.com.
↑  Kastrenakes, Jacob (2018-10-03). "Wi-Fi Now Has Version Numbers, and Wi-Fi 6 Comes Out Next Year". The Verge. נבדק ב-2019-05-02.
↑  Phillips, Gavin (18 בינואר 2021). "The Most Common Wi-Fi Standards and Types, Explained". MUO - Make Use Of. ארכיון מ-11 בנובמבר 2021. נבדק ב-9 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Wi-Fi Generation Numbering". ElectronicsNotes. ארכיון מ-11 בנובמבר 2021. נבדק ב-10 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  הסוכנות הבריטית להגנת הבריאות, בוויקיפדיה האנגלית
↑  Germany warns citizens to avoid using Wi-Fi(הקישור אינו פעיל, 22.6.2021)
↑  אבטחת רשתות אלחוטיות, אתר NetCHEIF
↑  "נמצאה חולשת אבטחה במנגנון ההצפנה WPA2". NetCHEIF Blog. 2017-10-16. נבדק ב-2018-08-14.
↑  Security | Wi-Fi Alliance, www.wi-fi.org (באנגלית)
↑  Gaurang Naik; Jung-Min Park; Jonathan Ashdown; William Lehr, Next Generation Wi-Fi and 5G NR-U in the 6 GHz Bands: Opportunities and Challenges, IEEE, ‏12 באוגוסט 2020
| סיווג פרוטוקולים על פי מודל ה־OSI |
| --- | --- | --- |
| שכבת היישום | HTTP • SMTP • FTP • RTP • IRC • SNMP • SIP • DNS • DHCP |  |
| שכבת הייצוג | MIME • ASCII • Unicode • TLS |  |
| שכבת השיחה | ASP • PPTP • SSH • NFS • RPC • SOCKS |  |
| שכבת התעבורה | TCP • UDP • SCTP • DCCP |  |
| שכבת הרשת | IP (IPv4 • IPv6) • ICMP • IPX • ניתוב |  |
| שכבת הקו | אתרנט • Token ring • FDDI |  |
| השכבה הפיזית | E1 • 10Base-T • RS-232 • DSL • SONET |  |
| פרוטוקולים במודל TCP/IP |
| --- | --- | --- |
| שכבת יישום | HTTP • SMTP • FTP • DNS • DHCP • SSH • RTP • RTSP • IRC • SNMP • SIP • IMAP4 • MIME • Telnet • RPC • SOAP • LDAP |  |
| שכבת תעבורה | TCP • UDP • SCTP • DCCP |  |
| שכבת רשת | IP • IPv4 • IPv6 • ICMP • IPX • IGMP |  |
| שכבת קשר | אתרנט • 10BASE-T • 802.11 WiFi • Token ring • FDDI • ARP |  |
אסון סופת השלגים ברכס אנאפורנה (2014)

| --- | --- |
אחת הפסגות ברכס אנאפורנה
אחת הפסגות ברכס אנאפורנה
 סוג:  מפולת שלגים
 תאריך התרחשות:  14 באוקטובר 2014 
 במדינות או באזורים:  רכס הרים אנאפורנה שבנפאל
 הרוגים:  43
 פצועים:  175
 נעדרים:  כ-50
 קואורדינטות:  28°47′37″N 83°56′20″E﻿ / ﻿28.79358°N 83.9388°E﻿ / 28.79358; 83.9388
  (למפת נפאל מוגדלת) קטמנדו לליטפור פוקהרה דהאנגדי נפאלגאנג' בוטוואל דהאראן בירגאנג' ג'נקפור אוורסט הרפובליקה העממית של סין  הודואזור האסון(למפת נפאל רגילה) קטמנדו לליטפור פוקהרה דהאנגדי נפאלגאנג' בוטוואל דהאראן בירגאנג' ג'נקפור אוורסט הרפובליקה העממית של סין  הודואזור האסון
 
מהלכו של ציקלון הודהוד שגרם לסופת השלגים
אסון סופת השלגים ברכס אנאפורנה בנפאל, סמוך למעבר ההרים ת'ורונג לה, התרחש ב-14 באוקטובר 2014. באסון נהרגו 43 מטיילים, בהם ארבעה ישראלים, רבים נפצעו מכוויות קור.
רקע

אזור אנאפורנה הוא אחד האזורים המתוירים בנפאל. לפי דוח משרד התיירות הנפאלי, בשנת 2017 ביקרו במקום למעלה מ-140 אלף מטיילים, רובם המכריע בעונת התיירות שחודש אוקטובר הוא שיאה.
האסון

האסון התרחש במסלול מטיילים (טרק) המקיף את רכס אנאפורנה לאחר שציקלון הודהוד(אנ') גרם לירידת כמויות שלג עצומות בסביבת הרכס, מה שגרם למפולות שלגים על הטרק.
הסופה לא הייתה הפתעה מטאורולוגית. הבעייתיות שהובילה לאסון הייתה העדר תקשורת ואי העברת אזהרה למטיילים על הסופה המתקרבת. כמה עשרות מטיילים העפילו לפסגה והגיעו לבקתת תה קטנה במהלך סופת השלגים. לא היה מקום לכולם, ולכן רובם יצאו ממנה והתחילו לרדת במסלול לעבר הכפר הסמוך ולאור הפעלת לחץ מצד המקומיים. הקור הקיצוני (מתחת למינוס 20 מעלות) והשלג הכבד כמעט ולא אפשרו להתקדם, ומטיילים רבים הגיעו לאפיסת כוחות ונותרו בצידי הדרך. קבוצה קטנה של מטיילים (ביניהם שבעה ישראלים) נותרה בבקת התה על פסגת הפס בניגוד לאזהרות המקומיים להתפנות בשל החשש למוות ממחלת גבהים, היפותרמיה, דוחק וצפיפות.
לאחר היוודע דבר האסון, שהתרחש בגובה של כ-5,400 מטר מעל פני הים, החלו פעולות חילוץ, שבמהלכן הובאו כ-500 מטיילים, תוך ארבעה ימים, למקום מבטחים, והתגלו בהדרגה גופות הנספים. מטיילים שלא נפגעו מיידית פעלו לחלץ עצמם תוך שהם מסייעים זה לזה.
בין ההרוגים היו מטיילים מישראל, מקנדה, מהודו, מסלובקיה, מפולין ומיפן, וכן אנשי צוות מנפאל. ב-19 באוקטובר הודיעו שלטונות נפאל שאפסה תקווה למציאת ניצולים, אף שנותרו כ-50 נעדרים.
האסון > נפגעים ישראלים באסון

עם המטיילים ברכס אנאפורנה נמנו עשרות ישראלים. ארבעה ישראלים נספו בסופת השלגים הבלתי צפויה. מסיפורים של הצעירים הניצולים ניתן להתרשם מערבות הדדית ששררה בין המטיילים הישראלים.
גופותיהם של שלושה מהנספים (נדב שהם, אגם לוריא ותמר אריאל, נווטת הקרב הדתייה הראשונה בחיל האוויר הישראלי) נמצאו שעות ספורות לאחר האסון, גופתה של ישראלית נוספת (מיכל צ'רקסקי) נמצאה רק לאחר שישה ימים מהאסון.
רופאים מישראל יצאו לקטמנדו לשם סיוע בטיפול ראשוני ב-16 פצועים ישראלים, מהם שנפגעו כוויות קור ומהם נפגעי טראומה, והבאתם להמשך טיפול בישראל. כתוצאה מכוויות הקור נאלצו הרופאים לקטוע את כל אצבעות ידיו של מור ספיר, שלימים יהפוך למטפס בינלאומי ואלוף עולם בענף טיפוס על קירות לקטועי ידיים. כמו כן, רועי פתאל, ניצל לאחר שהיה קבור בשלג במשך 12 שעות בגובה של 5,400 מ' וחולץ על ידי קבוצת מטיילים ישראליים, שלאחריהן שרד 24 שעות נוספות בשטח, בה נחשב למת על ידי כוחות החילוץ הנפאליים.
הנצחת הישראלים שנספו

אגם לוריא, מיכל צ'רקסקי ונדב שהם מונצחים במסגרת מיזם "משא למסע" לזכרם של תרמילאים ישראלים שנהרגו במהלך הטיול, ועיקרו השאלת תרמילים שעליהם תפור פאץ׳ לזכר המטייל.
מיזם נוסף לכבוד נדב שהם בשיתוף בית חב"ד בקטמנדו: רכישת מכשירי טלפון לוויניים המסייעים למטיילים היוצאים לטרקים בנפאל. המכשירים מושאלים על ידי הרב חזקי ליפשיץ מבית חב"ד בקטמנדו ומשמשים את המטיילים לקריאה לעזרה בזמן חירום ומצוקה.
ביוני 2019 יצא לאור הספר "הנווטת - תמר אריאל" מאת רזיאל ממט המתאר את חייה של תמר אריאל.
האירועים שהתרחשו במהלך סופת השלגים היוו בסיס לרומן הבדיוני "בית התה על פס המוות" מאת דניאל אדלסון שנשלח אז לסקר את האסון.
הערות שוליים

↑  Death toll in Nepal's worst trekking disaster reaches 43, Reuters, October 21, 2014
↑  משרד התיירות של נפאל, דוח נתונים סטטיסטיים לשנת 2017 (עמ' 55), ‏מאי, 2018 (ארכיון)
↑  על פי הסרט "המראה של השמש", על תמר אריאל
1 2 3  דניאל אדלסון, בחזרה לאסון האנאפורנה: "גופה שקפאה למוות נראית כמו אדם שישן", באתר ynet, 20 ביוני 2020
↑  נעה שפיגל, יותר מ-500 מטיילים חולצו בנפאל; דובר הממשלה: אפסו הסיכויים למצוא ניצולים, באתר הארץ, 19 באוקטובר 2014
עופרי אשל, ‏נפאל: 'אפסה התקווה למצוא ניצולים חיים מסופת השלגים', באתר גלי צה"ל, 19 באוקטובר 2014
↑  תא"ק (הרצליה) 43934-02-17 הראל חברה לביטוח בע"מ נגד פלוני, פסק דין שניתן בעניין זה.
↑  אחד למיליון, ‏"הייתי קבור כולי מתחת לשלג, מבחוץ לא היה אפשר לראות אותי", באתר ‏מאקו‏, 7 במרץ 2022
↑  הנווטת, באתר "ידיעות ספרים"
↑  בית התה על פס המוות באתר "ידיעות ספרים"
נתוני מזג אוויר לימי הסופה
יאק קרקא לפני הסופה 13 אוקטובר 2014 אחר הצהריים
יאק קרקא לאחר הסופה 15 אוקטובר 2014 בבוקר
אחרי הקציר

| --- | --- |

כרזת הסרט שהתפרסמה בארצות הברית
 בימוי:  ולדיסלב פסיקובסקי 
 הופק בידי:  Menemsha Films and Monolith Films
 תסריט:  ולדיסלב פסיקובסקי 
 עריכה:  ירוסלב קמינסקי 
 שחקנים ראשיים:  אירניוס צ'ופ דנוטה בורסוק זביגנייב קונופקה מארק קספרזיק לך דיבליק סטינסלב ברודני אלזביטה רומנובסקה יאן יורביץ' פיליפ פלבייק ירוסלב גרודה ג'ק קרול מריה גרבווסקה-קיירצ'ינסקה רנדל ריידר רוברט רוגלסקי ריזארד רונצ'בסקי סוזנה פיאלובה אנדז'יי מסטלאז' ירזי רדזיבילוביץ' מאצ'יי סטוחר וויצ'ך זיילנסקי זביגניב זמחובסקי וויצ'ך ולסיק דנוטה שפלרסקה מגדלנה גנטובסקה אניטה פוקבנייק Magdalena Wójcik 
 צילום:  פאבל אדלמן 
 מדינה:  פולין
 חברת הפקה:  Apple Film Production 
 חברה מפיצה:  Monolith Films, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  9 בנובמבר 2012 (פולין) 10 בנובמבר 2012 (ארצות הברית)
 משך הקרנה:  107 דקות
 שפת הסרט:  פולנית
 סוגה:  סרט דרמה, סרט מתח, סרט מלחמה 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
אחרי הקציר (בפולנית: Pokłosie) הוא סרט קולנוע מתח-דרמה פולני משנת 2012, שנכתב ובוים על ידי ולדיסלב פשיקובסקי (אנ').
הסרט מדמה אירוע מתקופת השואה שמבוסס על אירועי יולי 1941 – טבח יהודי ידוובנה, שבו רצחו תושבי העיירה הפולנים את שכניהם היהודים.
עלילה

הסרט מתרחש בעיירה פולנית דמיונית בשם גורובקה (Gurówka). הסיפור מתחיל עם חזרתו של פרנקיזק קאלינה (אירנזיוס צ'ופ) לעיירה הכפרית שבה נולד בפולין, לאחר 20 שנים שבהן גר בשיקגו. פרנק מבקר את אחיו יוז'ף (מאצ'יי סטוחר) ומגלה כי העיירה מנדה את אחיו ומתנכלת לו מכיוון שיוז'ף אוסף ורוכש מאות מצבות ישנות של יהודים בני העיירה ששמשו את הגרמנים כחומר בניין ברחבי העיירה וכן לסלילת כבישים בזמן מלחמת העולם השנייה.
למרות ההתנגדות הגוברת של בני העיירה, האחים קאלינה היו נחושים בדעתם לגלות מה עלה בגורל יהודי המקום.
במהלך הסרט המקומיים מציקים לאחים ואף תוקפים אותם, אך אלו ממשיכים בחקירתם. מאוחר יותר הם מגלים כי כל יהודי המקום נרצחו על ידי שכניהם הפולנים, נקברו בקבר אחים וכל רכושם נבזז.