stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יד 4
האתר

האתר מספק פלטפורמה לחיפוש במאגר הכלבים, הדומה לזו המיושמת באתרי היכרויות, והמידע מוזן ומעודכן בידי עמותות העוסקות בהצלת כלבים ובמציאת בתים עבורם. נכון לשנת 2014 רשומות באתר 61 עמותות, וכל אחת מהן מנהלת את מאגר הכלבים שברשותה באופן עצמאי באמצעות חשבון אינטרנט משלה. עבור כל כלב נפתח כרטיס המכיל את פרטיו - גזע, מין, גיל, צבע, גודל, רמת חינוך ומידע רלוונטי נוסף - לצד תמונתו ומלל חופשי. החיפוש במאגר מתבצע בהתאם לנתונים אלה, ובכל כרטיס מופיע קישור המוביל לדף יצירת קשר עם העמותה הרלוונטית. בנוסף, לכל עמותה דף אינטרנט משלה במסגרת האתר, בו ניתן לקבל פרטים אודותיה ולחפש במאגר הכלבים שברשותה. לצד שירותים בסיסיים אלה מספק האתר שירותים נלווים של ייעוץ וסיוע במציאת כלב לאימוץ לפי דרישה, מפעיל תוכנית לאיתור בתים אומנים זמניים עבור כלבים, מאפשר דיווחים על אובדן או מציאת כלבים ומפרסם מידע ומאמרים רלוונטיים. הפעלת האתר - כמו היוזמה להקמתו, בנייתו ועיצובו, וכן קידומו ופרסומו - נעשית על בסיס התנדבותי, והמתנדבים, מומחים בתחומם, פועלים בשיתוף פעולה עם בעלי מקצוע ופעילים אחרים. לאתר אין פן עסקי ואין לו כוונת רווח.
האתר זכה להצלחה רבה כבר בתחילת דרכו, ותוך שבועיים מיום עלייתו לרשת האינטרנט נרשמו אליו 30 עמותות ופורסמו במאגר המידע שלו כ-500 כלבים. חשיבותו של האתר, ריכוזיותו והיקפו, באו לידי ביטוי בפרסום באתר "חיות וחברה - היחידה לחקר יחסי גומלין בין אנשים לבעלי חיים" של המחלקה לזואולוגיה בפקולטה למדעי החיים שבאוניברסיטת תל אביב, אשר כתב אודותיו ב-15 באוקטובר 2013:
"פרוייקט ראשון מסוגו המאחד את כולם... (ואשר מהווה את) המאגר הגדול ביותר שהיה אי פעם לכלבים לאימוץ, רק מעמותות והסגרים, ללא המלטות ביתיות וכו'."
נכון לחודש אוגוסט 2021, פורסמו באתר כ-48,000 כלבים, ו-45,000 אומצו דרכו. האתר זוכה ליותר מ-35,000 כניסות בכל חודש, ודף הפייסבוק שלו זכה לכ-90,000 לייקים.
הערות שוליים

↑  בישראל ננטשים מדי שנה כ- 100,000 כלבים
↑  צער בעלי חיים רחובות
↑  חדש: כל הכלבים המועמדים לאימוץ באתר אחד, באתר nrg
↑  "חיות וחברה" - היחידה לחקר יחסי גומלין בין אנשים לבעלי חיים, המחלקה לזואולוגיה בפקולטה למדעי החיים על שם ג'ורג' ס. וייז, אוניברסיטת תל אביב
מצעד בעלי החיים

סמליל מצעד בעלי החיים 2017
מצעד בעלי החיים 2017 עוצר בהצטלבות הרחובות דיזנגוף ואבן גבירול
מצעד בעלי החיים הוא הפגנה שנתית בישראל למען זכויות בעלי חיים וטבעונות. המצעד מתקיים בתל אביב-יפו, בסוף הקיץ. בנוסף לאזרחים רגילים, המצעד מונה ארגונים רבים ביניהם אנימלס, ויגן-פרנדלי, תנו לחיות לחיות, החזית לשחרור בעלי חיים ועוד.
המצעד השנתי הרביעי התקיים ב-9 בספטמבר 2017, והיה למצעד הגדול בעולם, בו השתתפו בין 15 ל-30 אלף איש.
היסטוריה

המצעד החל את דרכו כהפגנה שהתקיימה ב-24 באוגוסט 2013,‏ ובה השתתפו כ-3,000 איש. עם פרסום קיום ההפגנה בארץ, התארגנו מחאות גם בכ-40 ערים נוספות ברחבי העולם ביניהן לונדון, סן פרנסיסקו וקוסטה ריקה.
בשנה השנייה להתארגנות, ב-20 בספטמבר 2014 התקיים מצעד, ובו השתתפו כ-5,000 איש, ביניהם חברי הכנסת איתן כבל ותמר זנדברג. את המצעד קידמו תחקירי אנימלס וכולבוטק על התעללות בבעלי החיים במשחטות תנובה וזוגלובק, דבר שהגביר את כמות המשתתפים במצעד.
ב-3 באוקטובר 2015 התקיים המצעד השלישי, בו השתתפו כ-15,000 איש. המצעד הסתיים בכיכר רבין, שם התקיימה עצרת מחאה בהנחיית אורלי וילנאי ובהשתתפות מיקי חיימוביץ'. המחאה התמקדה בדרישה להפסיק את המשלוחים החיים של עגלים וכבשים מאוסטרליה ומאירופה, לעצור את הרפורמה בשוק העופות, להשקיע בעיקור וסירוס כלבים וחתולים, ולהטיל אחריות פלילית על מנהלים בתאגידים שמתעללים בבעלי חיים.
ב-9 בספטמבר 2017 התקיים המצעד הרביעי, שהיה למצעד זכויות בעלי החיים הגדול בהיסטוריה ומנה בין 15 ל-30 אלף משתתפים. המצעד החל בגן מאיר והסתיים בכיכר רבין. בשיאו של המצעד המשתתפים יצרו מיצג מבריסטולים בו נראית צורת כף רגל של בעל חיים. היה זה המיצג האנושי הגדול ביותר שנעשה למען בעלי חיים. בסוף המצעד הייתה עצרת בהנחיית מיקי חיימוביץ' ובה נאמו אינגריד ניוקירק (אנ') מנכ"לית עמותת PETA, האקטיביסט הטבעוני האוסטרלי ג'יימס אספי, עדית רומנו מייסדת חוות החופש ורעות הורן מנכ"לית עמותת אנימלס. בעצרת הופיעו גבע אלון ועלמה זהר. המצעד אורגן על ידי עמותת ויגן-פרנדלי, במסגרת הפרויקט ויגן-אקטיב, ומומן באמצעות תרומות מכ-1000 תורמים בסכום מצטבר של כ-150 אלף ש"ח. ההכנות למצעד כללו צוות של כ-200 מתנדבים שפעלו במשך ארבעה חודשים. גם בעקבות המצעד הזה, התארגנו מצעדים נוספים ברחבי העולם למען זכויות בעלי החיים.
הערות שוליים

↑  Diana Lupica, World's Largest Animal Rights March To Be Held In Tel Aviv, Plant Based News, ‏8 בספטמבר 2017 (באנגלית)
↑  איתי בלומנטל, הפגנה למען החיות: "תסתכלו להם בעיניים", באתר ynet, 25 באוגוסט 2013
1 2  חדשות nana10, כ-3,000 בני אדם הפגינו למען בעלי החיים בת"א: "מאבק לחיים", באתר nana10‏, 24 באוגוסט 2013
↑  הפגנת אלפים לזכויות בעלי חיים, באתר עמותת אנימלס, ‏25 באוגוסט 2013.
↑  דן לביא, ת"א: אלפים צעדו למען בעלי החיים, באתר ישראל היום, 21 בספטמבר 2014.
↑  מצעד בעלי-החיים 2014: הסיקור בתקשורת, באתר עמותת אנימלס.
↑  15,000 צעדו למען בעלי חיים, באתר עמותת אנימלס, ‏6 באוקטובר 2015.
משבר שירות הדואר של ארצות הברית 2020

משבר שירות הדואר של ארצות הברית בשנת 2020 הוא סדרה של אירועים שגרמו לפיגור ועיכובים במסירת הדואר על ידי שירות הדואר האמריקני (USPS). המשבר נובע בעיקר משינויים שביצע מנהל הדואר הכללי לואי דג'וי זמן קצר לאחר כניסתו לתפקיד ביוני 2020. לעיכובים היו השלכות משפטיות, פוליטיות, כלכליות ובריאותיות משמעותיות.
קיימות מחלוקות וספקולציות בשאלה האם העיכובים הם השלכות לא מכוונות של פעולות במסגרת ארגון מחדש, או אם הם נוצרו בכוונה לרווח פוליטי או כספי. דג'וי תמך ותרם בנשיא דונלד טראמפ, שקשר בפומבי את התנגדותו למימון חירום לשירות הדואר וברצונו להגביל את ההצבעה בדואר בבחירות 2020.
ב-18 באוגוסט 2020, בלחץ פוליטי ומשפטי כבד, הודיע דג'וי כי הוא "ישהה" את שינויי המדיניות עד לאחר הבחירות בנובמבר 2020. הוא העיד בפני הסנאט ב-21 באוגוסט ובבית הנבחרים ב-24 באוגוסט בנוגע לשינויים והשפעותיהם.
רקע

לשירות הדואר היסטוריה של גירעונות תקציביים החל מחוק משנת 2006 המחייב את השירות לשלם ביטוחי בריאות לגמלאי השירות 75 שנה מראש, הוראה שאף סוכנות ממשלתית אחרת או תאגיד פרטי אינו כפוף לה. חוק זה, חוק אחריות ושיפור הדואר, הועבר במהלך מושב צמוד לסוף כהונת הסנאט על ידי הסנאטורית סוזן קולינס ממיין. לטענת טום דייוויס (נותן החסות להצעת החוק), ממשל בוש איים להטיל וטו על החקיקה אלא אם יוסיפו מראש את ההוראה בדבר מימון הטבות לעובדים במטרה להשתמש בכסף זה להפחתת הגירעון הפדרלי. מאבקי הסוכנות נבעו מהמשבר הפיננסי של 2007–2008 והמיתון שבא לאחר מכן, שגרם לירידת נפח פעילות הדואר הכללי בשליש והחמיר עוד יותר בזמן מגפת הקורונה והשפעותיה הכלכליות.
שינויים

איש העסקים ותומכו של הנשיא המכהן, דונלד טראמפ לואי דג'וי הושבע לתפקיד מנהל הדואר הכללי ב-15 ביוני 2020; הוא האדם הראשון מאז 1992 שנכנס לתפקיד ללא ניסיון קודם בשירות הדואר.
עם כניסתו לתפקיד הוא החל מיד לנקוט באמצעים להפחתת עלויות, כגון איסור על עבודה בשעות נוספות ונסיעות נוספות למסירת דואר. לאחר ביקורת, הודה דג'וי שצעדים אלה גורמים לעיכובים במשלוח הדואר, אך אמר כי בסופו של דבר ישפרו את השירות. דג'וי גם ארגן מחדש את ההנהגה ואיוש השירות. השינויים תוארו במזכר שפורסם על ידו ב-7 באוגוסט 2020.
מאות מכונות מיון דואר מהירות פורקו והוצאו ממתקני הדואר והעלו חשש כי ההצבעה בדואר לקראת הבחירות ב-3 בנובמבר עשויה שלא להגיע למשרדי ועדת הבחירות הפדרלית בזמן. מאוחר יותר הוסבר כי מכונות כאלה מועברות למצב לא מקוון מדי שנה כתגובה לכמויות הדואר המסורתי המצטמצמות, וכי כ-671 מהמכונות (שהן כ-10% מכלל המכונות) ב-49 מדינות הוסרו במהלך השנה, 618 מהן ב-1 באוגוסט. לאחר הודעתו של דג'וי כי הוא ישהה את השינויים שלו, הורה מנהל התחזוקה של שירות הדואר לעובדים כי "הם לא צריכים לחבר/להתקין מחדש מכונות שניתקו בעבר ללא אישור מטה תחזוקה, ולא משנה איזו הנחיה הם מקבלים ממנהלם הישיר."
תיבות איסוף דואר הוסרו מהרחובות בערים רבות. עם זאת, שירות הדואר מסיר מזה שנים תיבות איסוף דואר כאמצעי לחיסכון בעלויות (בשנים 1985 ל-2011, מספר תיבות איסוף הדואר צומצם ב-60%) כך שלא ברור אם ההסרות קשורות לשינויים אשר יזם דג'וי. לאחר שהופצו ברשתות החברתיות תמונות של ארגזים שהוסרו, דובר שירות הדואר אמר שהם מועברים לאזורים בעלי יותר תנועה, אך כי ההסרות יופסקו עד לאחר הבחירות.
ב-18 באוגוסט, לאחר שבועות של ביקורת קשה ויום לאחר שהוגשו תביעות נגד שירות הדואר ודג'וי באופן אישי לבית משפט פדרלי על ידי כמה אנשים, הודיע דג'וי כי הוא ישעה את כל השינויים עד לאחר הבחירות בנובמבר, כדי להימנע מכל הופעה של השפעה על דואר הבחירות." לדבריו, הוא יחזיר את השעות הנוספות, יחזיר את צמצום השירותים ויעצור את הסרת מכונות מיון הדואר ותיבות האיסוף. עם זאת, 95 אחוז ממכונות מיון הדואר שתוכננו להסרה כבר הוסרו, ובעדותו לסנאט, דג'וי הביע כי אין בכוונתו להחליפן.
סוגיות משפטיות

החוק הפדרלי אוסר על כל עובד בשירות הדואר לדחות דואר. המפקח הכללי של שירות הדואר פתח בחקירת השינויים שביצע דג'וי, כולל כל ניגודי אינטרסים אפשריים הנובעים מנתח הבעלות שלו בסך 30 מיליון דולר בחברת XPO לוגיסטיקה, שמעבדת דואר עבור שירות הדואר.
כמה תובעי מדינה התחילו בחקירות כדי לקבוע אם דג'וי הפר את חוקי הבחירות. החל מ-18 באוגוסט 2020 הגישו עורכי דין מעשרים מדינות לפחות תביעות פדרליות נגד שירות הדואר ודג'וי. תביעה אחת מנוהלת על ידי מדינת וושינגטון, אליה הצטרפו קולורדו, קונטיקט, אילינוי, מרילנד, מסצ'וסטס, מישיגן, מינסוטה, ניו מקסיקו, אורגון, רוד איילנד, ורמונט, וירג'יניה ובויסקונסין; תביעה שנייה הובלה על ידי פנסילבניה, אליה הצטרפו קליפורניה, דלאוור, מיין, מסצ'וסטס וצפון קרוליינה. כל התובעים המשתתפים בתביעות הם דמוקרטים. תביעות המדינה הוגשו למרות הודעתו של דג'וי כי הוא ישעה את השינויים. ב-17 בספטמבר 2020, השופט הפדרלי סטנלי א. בסטיאן, בתגובה לתביעה שהובילה מדינת וושינגטון, הוציא צו זמני המונע משירות הדואר להמשיך בתהליך השינויים המתוכנן, ותיאר אותם כ"מתקפה מוטה פוליטית על יעילות שירות הדואר."
חבר בית הנבחרים, ביל פסקרל ביקש מהתובע הכללי של ניו ג'רזי לכנס חבר מושבעים לבדיקה האם חוקי בחירות הופרו. מזכירת המדינה של אריזונה, קייטי הובס אמרה, "באריזונה זה מנוגד לחוק 'לעכב את מסירת ההצבעה'. ביקשתי מהתובע הכללי ברנוביץ' לחקור את השינויים האחרונים בשירות הדואר והאם ממשל טראמפ ביצע פשע או לא."
מספר אנשים, כולל מועמדים לתפקיד ציבורי, הגישו תביעות בבית המשפט הפדרלי נגד שירות הדואר, דג'וי וטראמפ בתגובה למשבר.
לדג'וי בעלות על חברת XPO לוגיסטיקה, שקיבלה חוזים של 14 מיליון דולר בעשרה שבועות בין יוני לספטמבר 2020. הנתון לתקופה המקבילה בשנת 2019 היה 3.4 מיליון דולר.
סוגיות פוליטיות

הצבעה בדואר הפכה לנוהג יותר ויותר נפוץ בארצות הברית. חלקם של המצביעים בפריסה ארצית שמגישים את הצבעותיהם בדואר גדל מכ-8 אחוז בשנת 1996 לכ-21 אחוזים בשנת 2016. חיילים, משפחותיהם וקבלנים צבאיים יכולים להצביע בדואר אם הם אינם מוצבים במקום מגוריהם הקבוע; יותר מ-600,000 הצבעות כאלה בוצעו בבחירות 2016. מגפת הקורונה בשנת 2020 גרמה לעלייה גדולה בהצבעות הדואר בגלל הסכנה האפשרית להתכנסות במקומות הקלפי בתקופה של מגפה. בבחירות 2020, ניתוח ממדינה למדינה הסיק כי 76 אחוז מהאמריקאים היו זכאים להצביע בדואר בשנת 2020, במה שהוא מספר שיא. כאשר 100 מיליון פתקי הצבעה בדואר נשלחו בשנת 2020, יותר מכפול מהמספר בבחירות 2016. בשל השינויים התפעוליים שגרמו לעיכובים במשלוח הדואר, שירות הדואר שלח מכתבים ל-46 מדינות בארצות הברית ביולי 2020, והזהיר כל מדינה כי השירות לא יוכל לעמוד במועדים של אותה מדינה לבקשת והצבעה של מצביעים.
סוגיות פוליטיות > מעורבותו של דונלד טראמפ

החל מאפריל 2020, הנשיא טראמפ החל להתבטא נגד הצבעה בדואר, וטען ללא ראיות כי ההליך נתון להונאה מאסיבית, ואיים לנקוט בצעדים כדי למנוע ממדינות לשלוח פתקי הצבעה לבוחרים. למרות טענותיו למרמה, טראמפ עצמו הצביע בדואר בבחירות בארצות הברית (2020), וכך גם הגברת הראשונה מלניה טראמפ ובכירים רבים בממשל. ב-13 באוגוסט 2020, בראיון למריה ברטירומו, מרשת פוקס ביזנס, אמר טראמפ כי הוא חוסם מימון חירום לשירות הדואר בגלל התנגדותו להצבעה בדואר. מאוחר יותר הגן טראמפ על השינויים שביצע דג'וי, באומרו כי דג'וי רוצה "להפוך את מחלקת הדואר לגדולה שוב (כפרפזה על סלוגן הבחירות שלו "להחזיר את אמריקה לגדולתה"), לעומת זאת נשיא ארצות הברית לשעבר, ברק אובמה, האשים את טראמפ בכוונה בפגיעה בשירות הדואר במטרה להרתיע אנשים מלהצביע.
בניגוד לאמונתו המוצהרת של טראמפ שהצבעה בדואר פוגעת ברפובליקנים, אין שום הוכחה שהיא אכן מועילה למפלגה זו או אחרת ובהתאם לכך שתי המפלגות שילבו אותה באסטרטגיות קמפיין המרצה במשך שנים. עם זאת, מומחים שאינם מפלגתיים הזהירו שעיכובים במסירת הצבעות הדואר עשויים לשמש את טראמפ בהאשמות שלו שההצבעות האלו נועדו "לגנוב את הבחירות" במקרה שיותר דמוקרטים מאשר רפובליקנים בחרו להצביע בדואר בבחירות בנובמבר 2020. בפועל אכן הרבה יותר דמוקרטים הצביעו בדואר בבחירות מאשר רפובליקנים. שביום הבחירות טען טראמפ על גניבת קולות ואמר כי אין להסתמך על הצבעות בדואר. עורך הדין לבחירות רפובליקניות ותיקות יו"ר ועדת הבחירות הפדרלית לשעבר טרבור פוטר הצהיר שעל פי תרחיש כזה, טראמפ יכול לצבור יתרון בין פתקי ההצבעה ביום הבחירות, לטעון לניצחון, ואז לומר, "הפסיקו לספור פתקי הצבעה כי כל אותם פתקי הצבעה נעדרים אינם לגיטימיים." כפי שאכן קרה בפועל. דג'וי הכחיש האשמות מצד חברי הקונגרס ותומכי זכויות הצבעה כי עיכובי המסירה נועדו לחבל בדואר הבחירות והיו פעולות מטעמו של טראמפ.
טראמפ נפגש עם דג'וי בבית הלבן ב-3 באוגוסט, אך כשנשאל בתחילה ב-9 באוגוסט, טראמפ הכחיש כי דיבר עם דג'וי. לאחר שהתפרסמו הדיווחים ב-14 באוגוסט על הפגישה ב-3 באוגוסט, דובר הבית הלבן, ג'אד דיר, הגדיר זאת כ"ברכה" וטראמפ ב-17 באוגוסט הכחיש כי הורה לדג'וי להאט את מסירת הדואר באומרו כי הוא "לא יעשה זאת."
סוגיות כלכליות

חברות מסוימות התלוננו כי העיכובים פוגעים בעסקיהן, מכיוון שהמוניטין שלהן תלוי ביכולת לספק את מרכולתם באופן אמין ומהיר. איש עסקים מוויסקונסין אמר כי עם השינויים האחרונים, חלק מהמשלוחים שאולי היו מאחרים לא יותר מיום נעלמים כעת במשך שבועות, ודואר פריוריטי ודואר אקספרס יכולים כעת להימשך שבוע ויותר. הבעיות קשות במיוחד עבור עסקים קטנים.
אנשים מדווחים גם על בעיות כלכליות חמורות עקב דואר מאוחר או חסר: אי קבלת המחאות או ניירות חשובים שהם מצפים להם, או שתשלומי החשבונות שלהם מגיעים לחברה באיחור כדי שיחויבו בקנס. בערים מסוימות אנשים מדווחים שלא קיבלו דואר כלל במשך שבועיים או שלושה, ועומדים בתור בסניף הדואר כדי לראות אם הוא נמצא שם.
בעיות בריאותיות

מרבית מרשמי התרופות והתרופות שנשלחו מטעם המחלקה לחיילים משוחררים נשלחות בדואר. התרופות הללו אמורות להגיע תוך שלושה עד חמישה ימים לאחר שליחתם בדואר. מאז השינויים המבצעיים שהטיל דג'וי, חיילים משוחררים התלוננו שמשלוחי מרשם כאלה עוכבו, לעיתים קרובות בשבועות. על פי הדיווחים, תכשירים כגון צינורות חמצן מתעכבים במשך שבועות. במכתב לדג'וי של 31 סנאטורים אמריקאים ביקש ממנו להעריך מחדש את השפעת השינויים על החיילים המשוחררים.
השפעות

איכרים ממיין דיווחו כי אלפי אפרוחים מתו בדואר לאחר עיכובים במרכז העיבוד בשרוסברי, מסצ'וסטס. לאחר שאושרו שעות נוספות במתקן מיון בדרום לוס אנג'לס, חבילות נערמו וחסמו מכונות, מכרסמים הסתובבו סביב מכולות של פירות ובשר נרקבים, אפרוחים נמצאו מתים בתוך הקופסאות שלהם, והבניין התמלא בחרקים זעירים.
עובדים בשני מפעלים לפחות במדינת וושינגטון הרכיבו מחדש את מכונות מיון בשבוע בו הודיע דג'וי כי יפסיק את השינויים, למרות ההוראה הלאומית של שירות הדואר שלא להתקין מחדש את המכונות.
המשבר זירז מחאות נגד השינויים שנעשו על ידי דג'וי, עם מפגינים שקראו למנהל הכללי של הדואר להתפטר. מחאה אחת התקיימה ב-15 באוגוסט מחוץ לביתו של דג'וי בוושינגטון הבירה; שנייה התרחשה ב-16 באוגוסט בביתו בגרינסבורו, קרוליינה הצפונית.
תגובת הקונגרס

ב-16 באוגוסט 2020 סיימה יושבת ראש בית הנבחרים ננסי פלוסי את פגרת בית הנבחרים שתוכננה להימשך עד לשבוע של 14 בספטמבר, וקראה למחוקקים לחזור לוושינגטון כדי להתמודד עם המשבר. היא הציעה הצבעה מוקדמת להצעת חוק להחזרת השינויים שהכניס דג'וי, שהדמוקרטים הגדירו כ"איום חמור על שלמות הבחירות". פלוסי אמרה כי "החיים, הפרנסה וחיי הדמוקרטיה האמריקאית שלנו נמצאים בסכנה מצד הנשיא."
מנהיג המיעוט בסנאט, צ'אק שומר, דרש ממנהיג הרוב, מיץ' מקונל, להחזיר את הסנאט לישיבה ולשקול דרכים "לבטל את הנזק הרב שנגרם על ידי דג'וי בשירות הדואר", אך לא היה שום אינדיקציה לכך שמקונל יעשה זאת. כמה סנאטורים רפובליקנים קראו גם לבטל את השינויים והצביעו על חשיבות שירות הדואר לתושבים כפריים; הם כוללים גם סנאטורים ממונטנה וגם הסנאטורית סוזן קולינס ממיין התנגדה.
ב-17 באוגוסט 2020, דג'וי הסכים להעיד בפני ועדת בית הנבחרים לפיקוח והרפורמה ב-24 באוגוסט, ולמחרת הסכים להעיד בפני ועדת הסנאט לענייני ביטחון פנים וממשל ב-21 באוגוסט. יו"ר מועצת הנבחרים של שירות הדואר, מייק דאנקן, הסכים גם הוא להעיד בדיון בבית הנבחרים.
למרות הודעתו של דג'וי כי הוא יעצור את השינויים המבצעיים עד לאחר הבחירות, פלוסי הצהירה כי אינה סומכת על דג'וי, וכינתה את ההשעיה "צעד הכרחי אך לא מספיק לסיום מסע החבלה של הנשיא."
ב-21 באוגוסט 2020 העיד דג'וי בפני הסנאט האמריקני כי הוא מצביע בדואר. הוא התחייב בפני סנאטורים בוועדה לענייני ביטחון פנים וממשל של הסנאט שהמצביעים צריכים להיות "בטוחים ביותר" שאפילו פתקי דואר שנשלחו בסמוך ליום הבחירות יועברו במועד והבטיח ששירות הדואר יכבד את "חובת קודש" למסירת דואר בחירות בסתיו 2020. הסנאטורית ג'קי רוזן ביקשה מדג'וי למסור את מקורות הנתונים שנאספו, ניתוח הנתונים ושיקולי ההשלכות - במיוחד על החיילים המשוחררים התלויים בדואר לצורך מרשמיהם - שביצע דג'וי לפני יישום הסרת מכונות מיון הדואר, "הפחתה, ביטול שעות נוספות ואיסוף דואר מאוחר". הוא אמר שהוא לא מסוגל לעשות זאת.
ב-22 באוגוסט 2020 העביר בית הנבחרים הצעת חוק המאשרת מימון חירום בסך 25 מיליארד דולר לשירות הדואר, שיבטל את השינויים שיזם דג'וי ויאסור עיכובים בדואר לפני הבחירות. ההצבעה הייתה 150–257 מכיוון שהדמוקרטים אישרו אותה פה אחד ו-26 רפובליקנים הצטרפו אליהם. הבית הלבן איים בהטלת וטו על ההצבעה.
חברת הקונגרס דבי וסרמן שולץ, חברת ועדת בית הנבחרים לפיקוח ורפורמה, נמנעה מגישה לשני סניפי דואר בפלורידה כשניסתה לערוך בדיקה ב-3 בספטמבר.
ראו גם

שירות הדואר של ארצות הברית
מחלקת הדואר של ארצות הברית
דואר
הצבעה
המשבר הכלכלי העולמי (2008)
לקריאה נוספת

Julie Zauzmer; Jacob Bogage (15 באוקטובר 2020), "Postal workers are falsifying data, records show. Workers say it's to boost on-time delivery statistics", Washington Post {{citation}}:  (עזרה)
ממשלה

הממשלה היא חלק מהרשות המבצעת הממונה על ניהול ענייניה של מדינה או של אוטונומיה. זהו מוסד הקיים במדינות המתבססות על חוקה או מערכת משפטית כלשהי. הממשלה היא, בדרך כלל, האחראית הבלעדית על הכוחות החמושים (צבא, משטרה וכדומה), על גביית מיסים, על ניהול נכסי המדינה וקיום התחייבויותיה, על קשרי החוץ של המדינה וכיוצא באלה. במדינות מסוימות יש לממשלה סמכויות חיקוק של תקנות משנה בחוקים הקיימים (בתנאי שלא יסתרו את החוק) וכן סמכות לצאת למלחמה על דעת עצמה, לחתום על חוזי שלום ולקבוע את הפיחות במטבע היציג.
מודלים של ממשלות

יש מודלים שונים של ממשלות בהתאם לסוג המשטר הנוהג במדינה. במדינות שבהן השליט מרכז בידיו את רוב סמכויות השלטון, ואת ניהול ענייני המדינה, הממשלה היא לכל היותר חבר עוזרים לשליט, ללא סמכויות ממשיות, ולעיתים נדירות (למשל בגרמניה הנאצית בזמן מלחמת העולם השנייה) אין ממשלה כלל. במדינות שמתבססות על מערכת משפטית או חוקה, הממשלה מורכבת ומכהנת מכוח החוק, שמסדיר גם את סמכויותיה ויחסיה עם רשויות אחרות. ממשלה כזאת היא בדרך כלל עצמאית יותר, ובעלת סמכויות רבות יותר. במשטרים דמוקרטיים הממשלה מורכבת ומכהנת מכוח החוק, ומכוח תמיכת הציבור, והיא מרכזת כמעט את כל הסמכויות הביצועיות של השלטון.
הרכב הממשלה

רוב הממשלות בעולם מורכבות משני דרגים עיקריים: הדרג הפוליטי, שמקבל החלטות מדיניות ומקיים את הקשר עם רשויות שלטון אחרות, והדרג המקצועי, שמבצע את ההחלטות ומייעץ לדרג הפוליטי. במדינות דמוקרטיות הדרג הפוליטי מורכב מנבחרי ציבור שאינם בהכרח אנשי מקצוע בתחומים שעליהם הם מופקדים. תפקידם לייצג את האינטרס הציבורי, ולשקול חלופות שונות על-פי ייעוץ של אנשי מקצוע. לדוגמה, שר הבריאות, שהוא חבר הממשלה האחראי על ניהול שירותי הרפואה, אינו חייב להיות רופא. תפקידו לנהל את מערכת שירותי הרפואה על-פי דרישות הציבור וצרכיו. לעומת זאת, הפקידים במשרד הבריאות חייבים להיות אנשי מקצוע בתחומים שונים של הרפואה, ותפקידם לייעץ לשר ולהציג בפניו חלופות על-פי ניסיונם המקצועי.
יש שתי שיטות עיקריות למינוי הדרג המקצועי בממשלה: האחת מבוססת על הקמת "שירות ציבורי" - קבוצה גדולה של אנשי מקצוע מתחומים שונים שעוברים הכשרה מיוחדת, ומכהנים כפקידים במשרדי ממשלה ללא תלות בחילופי השרים הממונים עליהם. יתרון השיטה הוא במקצועיות הגבוהה של הפקידים, ויכולתם לייעץ לשר בצורה חופשית מבלי לחשוש מפיטורים. הבעיה העיקרית בשיטה הזו היא העובדה שהפקידים אינם חפים מאינטרסים פוליטיים, ולעיתים קרובות הם מנטרלים החלטות של הדרג הפוליטי שאינן נראות להם.
השיטה האחרת מבוססת על מינוי אנשי המקצוע בידי השר, והחלפתם כל אימת שמתמנה שר חדש. יתרון השיטה הוא באמון הרב ששורר בין השר לאנשי המקצוע, ובשיתוף הפעולה הפורה ביניהם. חסרון השיטה הוא בכך שהיא יוצרת חוסר יציבות, שינויי מדיניות תכופים, חוסר יכולת לתכנן פרויקטים ארוכי טווח ובסיכון שלדרג המקצועי יסתננו אנשים שאינם מקצועיים דיים או אינם ראויים לתפקיד.
חברי הממשלה נקראים שרים. לרוב מופקד שר בממשלה על משרד ממשלתי כלשהו ולכל משרד ממשלתי יש שר העומד בראשו. ייתכנו גם שרים שאינם עומדים בראש משרד (לרוב באופן זמני), שרים שעומדים בראש משרדים אחדים, וכן גם מצב שבו מספר שרים זוטרים או סגני שרים שמכהנים במשרד אחד. (במדינות אחדות יש לשרים אלה תואר רשמי השונה מזה של השרים הבכירים).
ממשלה במשטר דמוקרטי

במדינות בעלות משטר דמוקרטי הממשלה משנה את הרכבה לעיתים מזומנות בהתאם ליחסי הכוחות הפוליטיים בציבור, כפי שבאים לידי ביטוי בבחירות. ממשלה במדינות דמוקרטיות מכונה "הרשות המבצעת", כיוון שסמכויותיה מוגבלות רק להיבטים המעשיים של ניהול ענייני המדינה. במשטר דמוקרטי הממשלה נתונה לפיקוח מתמיד של הפרלמנט, "הרשות המחוקקת" ושל המערכת המשפטית, "הרשות השופטת". עקרון הפרדת רשויות קובע כי כל אחת מהרשויות פועלת באופן עצמאי, אם כי בפועל פעילות הרשויות המחוקקת והמבצעת כרוכות זו בזו באופן הדוק.
קיימים שני מודלים נפוצים של ממשלות דמוקרטיות: מודל נשיאותי ומודל פרלמנטרי. במודל הנשיאותי (למשל בארצות הברית) עומד נשיא בראש הרשות המבצעת. הנשיא נבחר בבחירות ישירות, שאינן קשורות לבחירת הפרלמנט או רשויות שלטון אחרות. הנשיא ממנה את חברי הממשלה על-פי שיקול דעתו, כשהפרלמנט מפקח על עבודת הממשלה, אך אינו מעורב ישירות בהרכבתה. לעיתים ממנה הנשיא גם ראש ממשלה, אשר כפוף במישרין לנשיא.
במודל הפרלמנטרי (למשל בישראל, בבריטניה, בגרמניה), הממשלה נבחרת על ידי הפרלמנט (כלומר, הציבור בוחר בה בצורה עקיפה), ובראשה עומד אחד מחברי הפרלמנט. הממשלה נושאת באחריות כלפי הפרלמנט וזקוקה לאמונו, והפרלמנט גם רשאי להפיל את הממשלה ולהרכיב ממשלה חדשה תחתיה. במודל זה, על-פי רוב, נושאת הממשלה כולה באחריות לפעולותיה, ולא ראש הממשלה בלבד.
קיימת גם שיטה מעורבת, שבה לצד הנשיא הנבחר על ידי העם, ואינו זקוק לאמון הפרלמנט, מכהן ראש ממשלה שהוא וממשלתו זקוקים לאמון הפרלמנט. במשטר כזה ראש הממשלה אינו כפוף במישרין לנשיא, אלא חולק איתו את ניהול המדינה השוטף. לעיתים נחלקים תחומי האחריות בין השניים בצורה שמוגדרת בחוק ולעיתים על פי נוהג. שיטה זו נהוגה בין היתר, בגרסאות שונות, בפינלנד, בסרי לנקה, בצרפת וברבות מהמדינות שהיו מושבות צרפתיות בעברן. בצרפת למשל אחראי הנשיא באופן מסורתי על ענייני החוץ והביטחון, ואילו ראש-הממשלה אחראי בעיקר על ענייני הפנים של המדינה.
ראו גם

הפרדת הרשויות
ראש ממשלה
ממשלת צללים
קבינט (ממשלה)
שר
רשות ממשלתית
ממשלת ישראל
תאוריית הפרסה
צורות ממשל בשנת 2021
ישיבת ממשלת ישראל השלישית
יחזקאל יוסף הלוי אשלג

| --- | --- |

 לידה:  אפריל 1936 פלשתינה (א"י)
 פטירה:  8 באוגוסט 2016 (בגיל 80)
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  בני ברק
 תקופת הפעילות:  ? – 8 באוגוסט 2016 
 רבותיו:  הרב יהודה לייב אשלג, הרב שלמה בנימין אשלג
 
הרב יחזקאל יוסף הלוי אשלג (כ"ו בניסן תרצ"ו, אפריל 1936 - ד' באב ה'תשע"ו, 8 באוגוסט 2016) היה אדמו"ר מאשלג בבני ברק. מקובל, נכדו ומפיץ תורתו של הרב יהודה לייב אשלג בעל "הסולם".
תולדות חייו

נולד בארץ ישראל, בנו הבכור של הרב שלמה בנימין אשלג ונכדו של הרב יהודה לייב אשלג, בעל הסולם. למד בישיבת שפת אמת בירושלים. התכתב עם סבו בעניין עריכת הספר "מסורת הזוהר", שאותו ערך רבי יחזקאל עוד בחיי סבו. שימש את סבו בשנותיו האחרונות, ולאחר פטירתו עמד לימינו של אביו הרב שלמה בנימין שהקים בית מדרש וישיבה ברחוב שד"ל בבני ברק.
לאחר פטירת אביו בז' בכסלו תשמ"ד, התמנה בנו הגדול הרב יחזקאל יוסף והקים בית מדרש ברחוב אבן עזרא בבני ברק, בבית מדרשו מתקיימים מסגרות לימוד ש"ס והלכה לאורך כל שעות היום וכן "כולל ערב" ללימוד תורת בעל הסולם.
רבי יחזקאל ערך והוציא לאור את סדרת הספרים המושתתת על פירוש הסולם: "זהר על תהילים", "זהר על משלי", "זהר על שיר השירים", "זהר על קהלת", "זהר על מועדים", "זהר על נישואין" ו"זהר על ברית מילה". כמו כן הוציא לאור את ספר "אדרא זוטא קדישא" עם פירוש הסולם, וספר נוסף מכתב יד של בעל הסולם הנקרא "פתח השער". הספרים יצאו לאור בהוצאת מכון "עטרת שלמה" בני ברק.
נפטר בד' באב תשע"ו ונקבר בהר המנוחות ירושלים. במהלך ההלוויה הוכתר בנו הגדול הרב יהודה לייב אשלג, לממלא מקומו.
משפחתו

בשנת ה'תשי"ט (1959) נישא ללאה, בתו של הרב שמאי גינזבורג, מחבר סדרת הספרים "אמרי שמאי".
בנו הרב יהודה לייב אשלג, ממלא מקום אביו באדמו"רות. היה רב בית המדרש בבני ברק וראש "כולל ערב" לתורת בעל הסולם ועורך הקבצים "בני היכלא", חיבר פירוש להקדמות בעל הסולם, וכן פירוש על פירוש הסולם על הזוהר. בנו השני הרב אליהו ישראל אשלג הוא רב בית המדרש בבני ברק, בעבר כיהן כמשגיח ור"מ בישיבת "חוג חת"ם סופר". בין חתניו: הרב יוסף צלר, ראש ישיבת רוז'ין-סדיגורה בבני ברק, וראש כולל להוראה, שמואל אליעזר - בנו של הרב לוי יצחק הלפרין ראש מכון הטכנולוגי להלכה, וישראל ספרין בנו של האדמו"ר מקומרנה בית שמש.
ספריו

'זוהר על תהילים' עם פירוש הסולם
'זוהר על מועדים' עם פירוש הסולם
'זוהר על משלי' עם פירוש הסולם
'זוהר על שיר השירים' עם פירוש הסולם
'זוהר על קהלת' עם פירוש הסולם
'זוהר על ענייני שבת' עם פירוש הסולם
'זוהר על נישואין' עם פירוש הסולם
'זוהר על ברית מילה' עם פירוש הסולם
'אדרא זוטא קדישא' עם פירוש הסולם
'פתח השער', מכתב יד של בעל הסולם