חסידות סטרטין
אדמו"רי סטרטין > צאצאי רבי משה לנגר

במקביל לאדמו"ר החמישי - רבי יצחק אייזיק, שימש אחיו רבי משה לנגנר אדמו"ר מסטרטין בקוזובה, הוא היה חתן דודו רבי ישראל מרוהאטין-בראד . בעת מלחמת העולם הראשונה נמלט ללבוב, וחסידיו הצטרפו אליו. בשנת תרפ"א היגר לטורונטו בירת קנדה. ושם שימש כאדמו"ר מסטרטין עד פטירתו בתשט"ו. חתניו היו רבי יוחנן טברסקי האדמו"ר מטולנא, ורבי דוד פלאם, האדמור מאלעסק מונטריאול.
בני רבי משה מטורונטו
בנו הבכור של רבי משה, הרב מרדכי הנהיג קהילה יהודית גדולה בשכונת הצומת בטורונטו ונקרא הג'נקשונר.
רבי שלמה, "הנעריווער רב".
רבי יצחק-אייזיק "השני". נולד בשנת תרס"ו. חתן רבי אברהם שמואל זילברשטיין, מחבר ספר "קרבן שמואל". כיהן באדמו"רות בשכונת דאון טאון. נודע בפרישותו המופלגת ובריבוי טבילות במקווה. נפטר ללא ילדים בא' בטבת תש"מ.
עוד בן היה ושמו רבי אברהם שנקרא הפילאדלפיער.
חתנו רבי דוד פלאם האדמו"ר מאלעסק בנו של רבי יצחק מקארטשין, מגזע המגיד מלוצק. לאחר שהתייתם בגיל צעיר יחסית גדל על ברכי קרוב משפחתו רבי ישכר דב מבעלז. עזב את אירופה למונטריאול ובסוף ימיו היה אדמו"ר בשכונת מאה שערים בירושלים. חתנו היה רבי אברהם יהושע השיל פרנקל אב"ד היבנוב.
בנו רבי ישראל פלאם נפטר בשנת תשס"ד מייסד בית הספר התיכון היהודי ישיבה ספרינג וואלי במונסי.
בנו האדמו"ר רבי שלום פלאם התחתן עם ביילא ברנדווין בתו הבכורה מזיוו"ש של הרב יחיאל מיכל ברנדווין האדמו"ר מסטרטין-טורקא (בנו של רבי אהרן מפלעשטין חתן רבי אברהם מסטרטין). לאחר פטירת דודו רבי יצחק אייזיק השני בתש"ל הנהיג את שארית חסידי סטרעטין בארצות הברית וקנדה, נפטר תשס"ג ונקבר בהר הזיתים בחלקת גליציא. מבין חתניו חתנו הוא האדמו"ר רבי שמשון משה שטרנברג מקוז'ניץ, הרה"ג רבי יהודה נח וינברג נכד לבית סלונים ורב דחסידי סלונים בארצות הברית, הרה"ג רבי שלמה הכהן מאשקאוויטש מלייקווד שבנו הרב יצחק הכהן יו"ר מכון מאמר משה ומהדיר ספרי בית סטרעטין ותולדותיהם, חתן נוסף הרה"ג רבי חיים וואגשאהל מירושלים
בנו הגדול רבי יחיאל מיכל רב בביהמ"ד בלייקוואד.
בנו הזמר החסידי אברומי פלאם.
בנו האדמו"ר רבי משה מ"מ בבית המדרש של אביו בפלטבוש.
בנו האדמו"ר רבי דוב בער הקים בית המדרש דובר שלום סטרעטין בלייקוואד.
בן זקוניו האדמו"ר רבי דוד הקים בית המדרש תפילה למשה סטרעטין בלייקוואד.
עוד בנים של רבי יהודה צבי לנגנר היו: רבי אברהם מקנייהניטש (תרכ"ג-כ"ח בתמוז תרע"ז). חתנו של דודו זקינו רבי פנחס ברנדוויין מברז'אן. בגיל 18 התמנה לרב בקנייהניטש ולאחר פטירת אביו כאדמו"ר לחלק גדול מחסידי אביו. בשנת תרע"ד ברח לבודפשט שם נפטר. בניו היו רבי משה מקנייהניטש ורבי אורי (תרנ"ו-תשל"א). רבי אורי החל לכהן בשנת תרפ"א כרב ואדמו"ר בקנייהניטש ובשנת תרפ"ב היגר לארצות הברית שם כיהן כאדמו"ר עד פטירתו. חיבר כ-15 ספרים. היה חתנו של דודו זקינו רבי פנחס ברנדויין מברז'אן. חתנו הוא רבי ברוך נתן מקשאנוב;
רבי שלמה מרוהטין כיהן בבורדשאן ורוהטין.
רבי ישראל מרוהטין-ברוד.
חתניו של רבי יהודה צבי לנגנר היו: רבי יחיאל מיכל מהורודנה (תר"כ-תר"צ), בן הרב שמעון מגליגורה ומתלמידי הרב אליעזר סג"ל מישל, שכיהן ברבנות גליגורה וחותנו מינהו לרב העיר במקומו. במלחמת העולם הראשונה עבר לסטרי; רבי משה פנחס תאומים-פרנקל מחודורוב-טרנוב, בנו של רבי יהושע העשיל נכדו של רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווא; רבי חיים אייזן בן הרב אביגדור שכיהן כרב ואדמו"ר בסווירז'. בני ר' חיים אייזן וחתנו היו: רבי אורי (נפטר כ"ב בטבת תרצ"ו), חתן דודו הרב יחיאל מיכל מהורודנה, שכיהן כרב בסווירז', סטרטין, ברזן ובתר"צ בבוברקה שבה כיהן גם כאדמו"ר, וחיבר ספר בשם "יאיר חיים" שאבד בשואה; ורבי משה פנחס, חתנו וממלא מקומו של דודו רבי ישראל מרוהטין-ברוד, שנרצח בשואה; רבי דב בער שפירא מסטרטין בלבוב, בנו של רבי אלחנן מקאלושין (מיוחס לגזע דומברובה), ובנו היה רבי יעקב יצחק אב"ד בירטש.