stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קידוד תווים

קִידּוּד תווים הוא התאמה בין קבוצת תווים לקבוצה אחרת, למשל מספרים או אותות חשמליים, שנועדה לרוב לאפשר אחסונו של טקסט על גבי מחשב או לאפשר שליחתו של טקסט דרך אמצעי תקשורת שונים.
דוגמה פשוטה לקידוד תווים היא קוד ASCII, המקודד אותיות, ספרות וסימנים אחרים למספרים בינאריים באורך 7 סיביות.

דוגמה נוספת היא קוד מורס, המקודד אותיות לטיניות לרצף קווים ונקודות, או לחלופין ללחיצות קצרות וארוכות על כפתור הטלגרף לשם שליחתם דרכו למכשיר טלגרף אחר
רקע

משחר ההיסטוריה מנצלת החברה האנושית צורות גרפיות לשם העברת מסרים, החל מכתב החרטומים העתיק וכלה באלפבית המודרני. הצורך בקידוד תווים עולה כאשר ברצוננו להשתמש באותן צורות גרפיות, אותן אנו מכירים ומזהים, אך מסיבות אלו ואחרות הדבר נבצר מאיתנו. משמעותו של קידוד התווים הוא המרתן של הצורות למשהו אחר, בו אנו כן יכולים להשתמש, והעברת המסר בצורה עקיפה זו. חשוב לציין שלא מדובר בתרגום, אלא העברה מלאה של הצורה הגרפית למשהו אחר התואם לה בדיוק. בקידוד נתונים ניתן לומר שמקבל המסר יכול "לראות בעיני רוחו" את אותן צורות גרפיות שקודדנו משום שבסה"כ אנחנו נותנים לו הצגה אחרת שלהן.
דוגמה לקידוד תווים לא-מודרני, שהומצא בשנת 1821, היא כתב ברייל. למרות שברשותנו אותיות, סימן גרפי מוכר ונח המשמש אותנו להעברת מסרים, נבצר מאנשים עיוורים להשתמש בו משום שהם אינם יכולים לראות את הסימן. כתב ברייל יוצר התאמה בין האותיות לקבוצות של שש נקודות שחלקן בולטות וחלקן לא. אדם עיוור מסוגל להשתמש בצורה המקודדת על ידי מישוש ואבחנה בין נקודה בולטת לנקודה לא בולטת וכך הוא מסוגל להבין את המסר שברצוננו להעביר.
קידוד תווים לא-מודרני נוסף הוא קוד מורס שהומצא בשנת 1835. גם כאן מדובר בקידודו של אלפבית אך הפעם הסיבה היא אינה מגבלה אנושית אלא מגבלה טכנולוגית. מכשיר הטלגרף אינו מסוג להעביר אותיות וספרות אך הוא כן מסוגל להעביר אותות חשמליים, קוד מורס מתאים לכל תו רצף של אותות חשמליים וכך ניתן להעביר את התווים דרך מכשיר הטלגרף.
העידן המודרני הציג את המחשב. בצורה גסה ביותר ניתן לומר שהמחשב הוא מכונה המסוגלת לאחסן אך ורק מספרים וליתר דיוק מספרים בינאריים. זאת היא עושה על ידי אותות חשמליים המייצגים את הערכים הבינאריים 0 ו-1. לעומת זאת, נדרש מהמחשב לייצג סימנים שונים ומורכבים: אלפבית בשפות שונות, סימני ניקוד, סימנים מתמטיים שונים ותווים נוספים שהצורך לייצגם עלה עם השנים. עלה הצורך לייצג את כל אותם תווים באמצעות מספרים בלבד וכך הפך נושא קידוד התווים לנושא מרכזי במדעי המחשב.
בתחילת הדרך, המונח "קידוד תווים", בהתייחס למדעי המחשב, טמן בחובו הן את אוסף התווים בהם תומך הקידוד והן את הדרך בה תווים אלה יקודדו וכיצד יישמר הקידוד במערכות המחשב. הגדרה זו לא סיפקה את צרכיה המשתנים של האנושות שדרשה ייצוג יעיל, אמין וחסכוני של תווים רבים.
דגם קידוד

תקני הקידוד יוניקוד ו-ISO 10646, שהתאחדו יחדיו לקידוד תווים אחיד, הציגו לראשונה את הדגם החדש של קידוד תווים. דגם זה מחדש בכך שהוא מחלק את הקידוד למספר חלקים. במקום לציין מיד את התווים ודרך קידודם במחשב, אנו מפרידים בין ההגדרה של מהם התווים הקיימים בקידוד, מהו המספר התואם לכל תו, כיצד מספרים אלו מקודדים לרצפי "יחידות קוד" (מספרים "קטנים" באורך קבוע) ולבסוף כיצד רצפים אלו מקודדים לרצפי אוקטטות (בתים). הרעיון מאחורי הפרדה זו הוא ליצור קבוצת תווים אחידה ומשותפת לכל העולם, אותה ניתן לקודד בדרכים שונות. מטרה זו מושגת בכך שהגדרת התווים היא חלק נפרד מההגדרה כיצד לקודד אותם. הגדרת התווים רשומה בצורה רשמית וכל צורת קידוד יכולה להסתמך על הגדרה זו, בניגוד לקידודים ישנים בהם הגדרת התווים הייתה מוטמעת בדרך הקידוד.
אם כן, קידוד תווים הוא כעת שילוב של מספר הגדרות חדשות. יש לציין שקיימים חילוקי דעות בנוגע למושגים המשמשים להגדרתו של כל חלק וכן גם תרגומים שונים של מונחים אלה לשפה העברית.
דגם קידוד > רפרטואר תווים

רפרטואר תווים הוא קבוצת כל התווים בהם תומך הקידוד. אלו הם כל התווים שקידוד זה יכול לקודד. הרפרטואר יכול להיות סגור, כלומר, שלא ניתן להוסיף לו תווים חדשים מבלי ליצור תקן חדש (כך ב־ASCII ובמרבית תקני ISO 8859), או שהוא יכול להיות פתוח, כלומר, מאפשר הוספת תווים חדשים (כך ביוניקוד).
כפי שצוין קודם לכן, קידוד תווים הוא התאמה בין תו למשהו אחר. בניית רפרטואר התווים מהווה את השלב הראשוני ביצירת אותה התאמה, זהו השלב בו אנו עונים על השאלה המהותית "מהו תו?". נניח ונרצה לקודד את המילה "שָׁם" המתחילה באות שי"ן ימין עם קמץ מתחתיה, האם האות שי"ן היא תו נפרד או שמא הנקודה בצדה הימני היא חלק מאותו תו? האם הקמץ מהווה חלק מהתו או שאולי הוא תו נפרד? קידוד מילה נעשה על ידי קידוד של כל תו במילה, כדי לעשות זאת עלינו לפרק את המילה לאוסף של תווים הכתובים בזה אחר זה, בצורה ליניארית, אז נוכל לקודדם האחד אחרי השני. דרושה החלטה בנוגע לדרך לפרק את השפה לתווים, יחידות קטנות שנוכל לרשום ברצף והן ייצגו כל טקסט אפשרי בשפה, החלטה זו מתבטאת בבניית רפרטואר התווים בו אנו רושמים את כל אותן יחידות קטנות.
נבחן את האלפבית העברי כמקרה מייצג, ניתן לחלקו לאותיות, ספרות, סימני פיסוק ומספר תווים מיוחדים כמו תו הרווח. כל טקסט בשפה העברית ניתן לרישום באמצעות רצפים המורכבים מהיחידות הנ"ל. כתיבתו של טקסט מנוקד מוסיפה נדבך נוסף של קושי, שכן יש צורך להחליט באיזו צורה ייוצגו אותיות מנוקדות. ניתן ליצור תווים ייחודיים המייצגים אות עם סימן ניקוד, דבר המכונה בעגה המקצועית "תו מורכב מראש" (precomposed character), או לחלופין, ניתן לייצג את סימני הניקוד עצמם בתור תווים נפרדים. השימוש בתווים מורכבים מראש קל יותר ומאפשר דרכים פשוטות להתמודד עם הטקסט, כל אות מנוקדת תהווה תו בפני עצמה ופשוט נקודד אותה בהתאם. לא נדרשים חוקים מיוחדים הקובעים כיצד לשלב בין תו המייצג אות לתו המייצג סימן ניקוד ואין צורך לדאוג למקרה של מספר סימני ניקוד על אותה אות, פשוט ניצור תו נוסף. שיטה זו, מאידך, תצרוך מאיתנו לחשוב על כל האפשרויות של אות וניקודיה ולהוסיף תו מיוחד לכל אפשרות, מעשה בזבזני במקום שעלול להוביל גם לאפשרות שנשכח או לא נחשוב על צירוף מסוים ואחר-כך לא ניתן יהיה לייצגו באמצעות קידוד זה. לחלופין, ייצוג כל סימן ניקוד כתו נפרד יצרוך אמנם יצירת חוקים מהסוג שהוזכרו לעיל, אך יאפשר הצגתו של כל שילוב שהוא בין אות לסימן או מספר סימני ניקוד וזאת תוך שימוש במספר תווים מינימלי - מספר האותיות ומספר סימני הניקוד. קידוד היוניקוד, למשל, תומך בשתי הדרכים. בעיה דומה, עם פתרונות דומים, מופיעה גם בניסיון לייצג את האלפבית הלטיני, היווני והקירילי, בו קיימים סימנים דיאקרטיים המופיעים על חלק מן האותיות. בעיות נוספות העלולות לצוץ בעת ניסיון חלוקתה של השפה הם עניין הדו-כיווניות, כפי שקיים בעברית ובשפות נוספות בהן הכתיבה מבוצעת מימין לשמאל, בניגוד למרבית השפות, וכן הבעיה של הצורך בהצגתם של תווים מסוימים בצורה מחוברת כאשר סגנון החיבור תלוי בתווים עצמם, בעיה המופיעה בשפה הערבית, למשל.
דגם קידוד > מערכת תווים מקודדת

מערכת תווים מקודדת (באנגלית: Coded Character Set) מגדירה כיצד לייצג רפרטואר תווים באמצעות שלמים לא-שליליים המכונים "נקודות קוד". אנו מתאימים לכל תו מספר שייצג אותו מעתה והלאה. לדוגמה, ביוניקוד מותאמת האות העברית אל"ף למספר 1488. כאן אנו מבצעים את ההתאמה עליה דיברנו כאשר הגדרנו מהו קידוד תווים. במדעי המחשב קיימת הנחה סמויה שההתאמה בקידודי התווים השונים היא תמיד בין תווים למספרים שלמים לא-שליליים.
מספר יכול לייצג תו אחד בלבד, אסור שיקרה מצב בו מספר אחד מייצג תווים רבים, זה ייצור עמימות ולא יאפשר פענוח אמין של הטקסט לאחר הקידוד. לעומת זאת, ייתכן ומספרים שונים ייצגו את אותו התו, תופעה זו מתרחשת ביוניקוד, למשל, מטעמי תאימות לאחור לקידודים ישנים יותר.
מספר קבוצות תווים מקודדות יכולות לחלוק רפרטואר תווים משותף, קידוד התווים ISO-8859-1 ודפי קוד 037 ו-500 של דפי הקוד של יבמ מכסים כולם את אותו רפרטואר התווים אך כל אחד מהם ממפה את התווים למספרים שונים.
דגם קידוד > צורת קידוד תווים

צורת קידוד תווים (באנגלית: Character Encoding Form (CEF)‎) מגדירה כיצד יש להמיר את נקודות הקוד, הערכים המספריים המוגדרים במערכת התווים המקודדת, ל"ערכי קוד", רצף שלמים בגודל מוגבל.
מחשבים מייצגים מספרים בצורה בינארית תוך שימוש במספר קבוע של סיביות. מספר הסיביות משתנה ממחשב למחשב. משום שמספר הסיביות המשמש להצגתו של מספר, קבוע, ניתן לייצג רק מספרים עד לגודל מסוים. לדוגמה, מחשב המשתמש ביחידות של 16 סיביות לשם ייצוג מספר יוכל לייצג באופן ישיר רק את המספרים בין 0 ל-65,535. ערכן של נקודות הקוד שרירותי ואינו מוגבל על ידי אילוצים של ייצוג בסיביות ואכן בקידודים מסוימים הוא בין 0 ל-1.4 מיליון למשל. כדי לייצג מספרים אלה, ניתן לנקוט בדרך העקיפה של שימוש במספר יחידות של 16 סיביות לשם ייצוגו של מספר בודד.
צורת קידוד תווים היא מיפוי של "נקודת קוד", מספר המייצג תו וערכו שרירותי, לרצף של אחד או יותר "ערכי קוד", שהם אותם מספרים שהמחשב יכול לייצג וכל אחד מהם בגודל מוגבל, 0 עד 65,535, למשל. צורת קידוד התווים תקבע כיצד יש לקודד את המספרים הגדולים וכיצד לפענח אחר-כך את המספרים הכתובים בזיכרון המחשב. כך למשל, שימוש בצורת קידוד התווים UTF-8 יוביל לכך שבזיכרון המחשב ייכתבו האחד אחרי השני המספרים 215 ו-144, אך הכוונה תהיה למספר 1488 שהוא נקודת הקוד של האות העברית אל"ף.
צורת קידוד התווים הפשוטה ביותר היא בחירת מספר יחידות שיספיק לייצוגה של כל נקודת קוד במערכת התווים המקודדת בצורה ישירה. נקבע למשל, שאם המערכת משתמשת כיחידה בסיסית ב-8 סיביות, אנחנו נקרא כל פעם שני מספרים שכאלה ונתייחס אליהם כמספר אחד באורך 16 סיביות. שיטה זו עובדת מצוין עבור מערכות תווים מקודדות שאת נקודות הקוד הגדולים ביותר בהן ניתנים לייצוג על ידי 8 סיביות (כמו למשל ASCII), וניתן להשתמש בה גם עבור מערכות בהן דרושות 16 סיביות לשם ייצוג נקודות הקוד. שיטה זו מתחילה להוות מועקה כשאנו מדברים על מערכות תווים גדולות יותר, כמו למשל ביוניקוד בה דרושות לפחות 21 סיביות. זיכרון רב מתבזבז ומערכות קיימות מתקשות להתמודד עם יחידות בסיסיות בגדלים אלו. לכן, רב המערכות כיום תומכות בשימוש בצורות קידוד תווים מתוחכמות יותר, כמו UTF-8 או UTF-16, בהן ניתן להשתמש במספר משתנה של בתים  לייצוג כל תו.
דגם קידוד > סכימת קידוד תווים

סכימת קידוד התווים (באנגלית: Character Encoding Scheme (CES)‎) מגדירה כיצד ימופו ערכי הקוד, השלמים שגודלם מוגבל, לרצף של אוקטטות, או במילים אחרות בתים שהם יחידות של 8 סיביות, כדי לאחסנם במערכת מבוססת אוקטטות, או לשדרם ברשת מבוססת אוקטטות.
לרב, אין צורך בציון מיוחד משום שמראש בחרנו בערכי הקוד כך שניתן יהיה לייצגם על ידי 8 סיביות או שקבענו כיצד יש להשתמש ביחידות של 8 סיביות כדי לייצגם. ביוניקוד למשל, סכימת קידוד התווים פשוטה למדי ומציינת לרב רק אם יש צורך בהצגת ערכי הקוד בצורה של big-endians או little-endians, וגם זה לא נדרש כאשר משתמשים ב-UTF-8. למרות זאת, לעיתים נחוץ שימוש בסכימות קידוד תווים מתקדמות יותר, המשתמשים בערכי מילוט לשם החלפה בין מספר סכימות פשוטות יותר (כך ב ISO 2022), ובין סכימות כיווץ, המנסות לצמצם את מספר הבתים בו נעשה שימוש לכל נקודת קוד (לדוגמה, סכימת הכיווץ הסטנדרטית ליוניקוד,Standard Compression Scheme for Unicode (SCSU), BOCU, ו-Punycode).
קידודי תווים שכיחים

ISO 646
ASCII
EBCDIC
ISO 8859:
ISO 8859-1, ISO 8859-2, ISO 8859-3, ISO 8859-4, ISO 8859-5, ISO 8859-6, ISO 8859-7, ISO 8859-8, ISO 8859-9, ISO 8859-10, ISO 8859-11, ISO 8859-13, ISO 8859-14, ISO 8859-15, ISO 8859-16
קידודי תווים בDOS, ידועים גם כדפי קוד (באנגלית: Code Pages, CP) של יבמ:
CP437, CP737, CP850, CP852, CP855, CP857, CP858, CP860, CP861, CP863, CP865, CP866, CP869
קידודי תווים בחלונות:
Windows-1250 עבור שפות מרכז אירופאיות המשתמשות באלפבית לטיני (פולנית, צ'כית, סלובקית, הונגרית, סלובנית, קרואטית, רומנית ואלבנית)
Windows-1251 עבור אלפבית קירילי
Windows-1252 עבור שפות מערביות
Windows-1253 עבור יוונית
Windows-1254 עבור טורקית
Windows-1255 עבור עברית
Windows-1256 עבור ערבית
Windows-1257 עבור שפות הבלקן
Windows-1258 עבור וייטנאמית
KOI8-R, KOI8-U, KOI7
MIK Code page
ISCII
VISCII
Big5
HKSCS
Guobiao
GB2312
GBK
GB18030
ISO 2022, Shift-JIS, Extended Unix Coding - EUC
יוניקוד:
UTF-8
UTF-16
UTF-32
UTF-7
תומר כהן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 באוקטובר 1978 (בן 46) אשקלון
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  בית הספר התיכון ע"ש הנרי רונסון  אוניברסיטת רייכמן  אוניברסיטת חיפה  המכללה לביטחון לאומי
 בת זוג:  מיכל כהן
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  18 במרץ 1997 – 19 בספטמבר 2024 (27 שנים)
 דרגה:   תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 סגן מפקד יחידת זיק  מפקד גדוד מיתר  ראש ענף התכנון המטכ"לי חטיבת המבצעים  מפקד עוצבת אדירים  מפקד עוצבת קלע דוד  ראש מחלקת ארגון באגף התכנון  ראש חטיבת כוח האדם בזרוע היבשה
 פעולות ומבצעים
 המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן  מבצע קשת בענן  מבצע ימי תשובה  מבצע גשם ראשון  מבצע גשמי קיץ    מלחמת לבנון השנייה  מבצע חורף חם  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן  מבצע גן סגור  מלחמת חרבות ברזל
 
תומר כהן (נולד ב-19 באוקטובר 1978) והוא קצין בצה"ל בדרגת תת-אלוף (בחופשת פרישה). בתפקידו האחרון שימש כראש חטיבת כוח האדם בזרוע היבשה. קודם לכן שימש בין היתר כרמ"ח הארגון באגף התכנון (אג"ת), מפקד חטיבת האש 'קלע דוד' בעוצבת האש, מפקד חטיבת האש 'אדירים' בעוצבת הגליל, רע"ן התכנון המטכ"לי בחטיבת המבצעים, מפקד גדוד מיתר וסגן מפקד יחידת זיק.
ביוגרפיה

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: יש לחלק לשורות ופסקאות; מיקום הערות השוליים.
כהן, בנם של אבי כהן ורחל כהן, נולד וגדל באשקלון, למד בבית הספר היסודי נוף ים ובבית ספר תיכון רונסון.
התגייס לצה"ל במרץ 1997 ועבר מסלול הכשרה כלוחם בחיל התותחנים. שובץ בצוות תא"ט (תצפיות ארוכות טווח), יצא לקורס מ"כים ובזימון ישיר לקורס קצינים בהשלמת קישור אותו סיים בהצטיינות. בסיום הקורס עבר מיונים והתקבל ליחידת זיק שם לקח חלק בתהליך הקמת היחידה ומיסודה כיחידה מבצעית, כהן שימש ביחידה כמפעיל כטמ"מ, מפקד משימה, ק. אג"ם, מ"פ וסגן מפקד יחידה בתקופת פעילות מבצעית ענפה וייחודית ובין היתר במלחמת לבנון השנייה.
בספטמבר 2006 יצא ללימודים אקדמאים באוניברסיטת רייכמן וסיים תואר במשפטים עם התמחות במנהל עסקים, משם חזר ב-2010 לתפקיד רמ"ד כטמ"מ במפקדת חיל התותחנים לאחריו יצא לקורס פו"ם כללי (פיקוד ומטה) אותו סיים בהצטיינות.
כהן ביצע קורס מג"דים, הועלה לדרגת סא"ל ומונה בקיץ 2012 למפקד גדוד מיתר, במהלך תפקידו הוביל את חיזוק הכשירות הייעודית של הגדוד לירי מדויק. במסגרת ההיערכות והמוכנות של הגדוד בחזית רמת הגולן וכמענה לזליגות ולירי מכוון מהצד הסורי לעבר הכוחות והישובים בגזרה, בוצע לראשונה בתקופתו ירי של טילי תמוז מ'פראים' לעבר מטרות בסוריה זאת לאחר שנים רבות של שקט, באחד מהמקרים הגדוד השמיד באמצעות טיל תמוז תותח נ"מ אשר ירה לעבר סיור החפ"ק של כהן עצמו בזמן פתיחת ציר בגזרה עליה פיקד ברמה"ג.
במהלך תפקידו הגדוד השתתף בפעולות במסגרת 'שכנות טובה' והעניק סיוע רפואי למאות פצועים אשר נפגעו כתוצאה ממלחמת האזרחים בסוריה. בתקופת פיקודו הגדוד זכה כמצטיין חטיבתי שנתיים ברצף, כהן פיקד על הגדוד במערכה צוק איתן ובאוגוסט 2014 החל תפקיד כרע"ן התכנון המטכ"לי בחטיבת המבצעים באמ"ץ.
בספטמבר 2016 הועלה לדרגת אל"ם וקודם לתפקיד מפקד חטיבת האש 'אדירים' בעוצבת הגליל, תפקיד אותו ביצע במקביל להיותו מפקד סיוע האש של העוצבה. בקיץ 2018 קודם למפקד חטיבת האש 'קלע דוד' ובתקופתו הוביל תהליך להעברת כפיפות החטיבה ממפקדת חיל התותחנים לעוצבת האש, במקביל הקים מפקדה ייעודית לייעול הפעלת המערך למשימות סיוע ותקיפה. על פעילות מבצעית שבוצעה בתקופתו יחידת מורן הכפופה לחטיבה קיבלה את צל"ש מפקד פיקוד המרכז.
באפריל 2020 מונה לראש מחלקת הארגון באגף התכנון (אג"ת) במסגרת תפקידו הוביל את ההיערכות הארגונית והמשאבית אשר נדרשה בעבור צה"ל על מנת לסייע בהתמודדות עם מגפת הקורונה. במסגרת תפקידו הוביל התייעלות ארגונית בתוך צה"ל אשר הייתה מחויבת על מנת להתכנס לתקרת ההוצאה על השכר.
בספטמבר 2021 יצא ללימודים במכללה לביטחון לאומי במכללות הצבאיות וביולי 2022 הועלה לדרגת תת-אלוף ומונה לרחכ"א (ראש חטיבת כוח האדם בזרוע היבשה), במקביל לתפקידו שימש גם כקצין החיל הראשי של מערך היח"ש וכדירקטור ב'חבר'. בספטמבר 2024 לאחר שנתיים וחודשיים בתפקידו מתוכם שנה במלחמת 'חרבות ברזל' כהן יצא לחופשת פרישה ועתיד להשתחרר משירות סדיר.
השכלה וחיים אישיים

כהן מתגורר במושב כוכב מיכאל, נשוי למיכל ואב לאבישג, ינון ועלמה, בוגר המכללה לביטחון לאומי, בעל תואר ראשון במשפטים (התמחות במנהל עסקים) מאוניברסיטת רייכמן, ובעל תואר שני במדעי המדינה מאוניברסיטת חיפה, בעל הסמכה לדירקטור מהפקולטה לניהול ע"ש קולר מאוניברסיטת תל אביב.
הערות שוליים

↑  דוד לוי, כבוד גדול: בן העיר אשקלון, אל"מ תומר כהן, הועלה לדרגת תת-אלוף, באתר כאן דרום - אשקלון, ‏2022-07-14
↑  אור הלר, האתגר הבלתי צפוי של יחידת טילי ה"תמוז"
↑  יואב זיתון, תקרית ירי בגולן: מורדים סורים חדרו למוצב צה"ל, באתר ynet, 16 ביולי 2013
↑  אמיר בוחבוט‏, בתגובה לפצמ"ר: צה"ל ירה טיל תמוז לעבר עמדה סורית, באתר וואלה, 18 באוגוסט 2013
↑  אמיר בוחבוט‏, צה"ל השיב בירי טיל תמוז לאש שנפתחה מסוריה; יש נפגעים, באתר וואלה, 24 במרץ 2013
↑  ניר דבורי, ‏צה"ל ירה לעבר סוריה טילי "תמוז", באתר ‏מאקו‏, 11 בנובמבר 2012
↑  גילי כהן ואלי אשכנזי, לראשונה ממלחמת יום כיפור: צה"ל ירה לעבר סוריה בתגובה לירי לרמת הגולן, באתר הארץ, 11 בנובמבר 2012
↑  יואב זיתון, צפו: טיל תמוז של צה"ל פוגע בעמדה סורית, באתר ynet, 20 בספטמבר 2013
↑  נעמה פרי, ‏חשיפת "עובדה": הקשר הסורי - הסיפור האמיתי, באתר ‏מאקו‏, 23 במאי 2019
↑   עוצבת "קלע דוד" הוכפפה לעוצבת "האש", באתר צה"ל, 10 באוקטובר 2019
↑   תא"ל תומר כהן, בן העיר אשקלון, מונה לרח"ט כוח אדם בזרוע יבשה, סרטון בערוץ "כאן דרום", באתר יוטיוב (אורך: 01:28)
האלוף קובי ברק מעניק לכהן את תג החטיבה בטקס כניסתו לתפקיד מפקד חטיבת האש קלע דוד, אוגוסט 2018
מקסימיליאן פון שוורצקופן

| --- | --- |

מקסימיליאן פון שוורצקופן (תמונה מ-1895)
 לידה:  24 בפברואר 1850 פוטסדאם, ממלכת פרוסיה פרוסיה
 פטירה:  8 בינואר 1917 (בגיל 66) ברלין, הקיסרות הגרמנית הקיסרות הגרמנית
 מדינה:  ממלכת פרוסיה 
 השתייכות:   צבא הקיסרות הגרמנית
 תקופת הפעילות:  1869–1917 (כ־48 שנים)
 דרגה:  גנרל חיל הרגלים
 תפקידים בשירות
 מפקד הבריגדה ה-233 מפקד הדיוויזיה ה-202
 פעולות ומבצעים
 מלחמת צרפת–פרוסיה מלחמת העולם הראשונה
 עיטורים
 מסדר העיט האדום, דרגה 1 
 
מקסימיליאן פרידריך וילהלם אוגוסט לאופולד פון שוורצקופן (בגרמנית: Maximilian Friedrich Wilhelm August Leopold von Schwartzkoppen‏; 24 בפברואר 1850 – 8 בינואר 1917) היה איש צבא פרוסי. שוורצקופן הגיע לדרגת גנרל בצבא הקיסרות הגרמנית, ופיקד על דיוויזיה במלחמת העולם הראשונה. עם זאת, הוא התפרסם דווקא בשל התקופה בה שירת כנספח הצבאי בשגרירות גרמניה בפריז, וגרם לפרוץ פרשת דרייפוס.
ביוגרפיה > תחילת דרכו

שוורצקופן נולד בפוטסדאם ב-24 בפברואר 1850. משפחתו הייתה משפחה עתיקה ביותר אשר מוצאה מבראונשוויג. אביו, אמיל פון שוורצקופן (1810-1878), היה גנרל בצבא הפרוסי. אמו הייתה כריסטיאנה מריה הילדגרד (1833-1916) ממשפחת פון ברדרלו. באזור שנת 1869 התגייס שוורצקופן לצבא הפרוסי, ושנה לאחר מכן לחם במלחמת צרפת–פרוסיה. בין השנים 1885-1888 שרת במטה הכללי בדרגת האופטמן, ולאחר מכן מונה לשלישו של ארנסט לודוויג, הדוכס הגדול של הסן.
ביוגרפיה > פרשת דרייפוס

ב-10 בדצמבר 1891 הוא מונה לנספח הצבאי הגרמני בפריז. השגריר הגרמני בפריז, הרוזן פון מינסטר, תיעב מרגלים ועסקי ריגול, ודרש משוורצקופן להבטיח לו שלא יתעסק בכך. קודמו של שוורצקופן בתפקיד, סולק ממנו לאחר שמעל באמונו של השגריר וארגן רשת ריגול בפריז. עם זאת, מכיוון ששוורצקופן היה איש צבא, הוא קיבל פקודות מהמטכ"ל בברלין בלבד, ומתחת לאפו של השגריר החל לארגן רשת מרגלים. לעיתים קרובות הוא עבד בשיתוף פעולה עם מרגלים ממדינות אחרות, ובמיוחד קשר קשרי ידידות קרובים עם הנספח הצבאי האיטלקי אלסנדרו פניצארדי. שוורצקופן היה ביסקסואל וקיים רומן עם פניצארדי ובו זמנית עם הרמנס דה ויד, אשתו של אחד מעובדי השגרירות ההולנדית.
ב-1894 קיבל שוורצקופן הצעה אנונימית לרכישת מידע חסר חשיבות מיוחדת על צבא צרפת. המידע תואר במכתב לא חתום, אשר מאוחר יותר זכה לכינוי "הבורדרו" ("האיגרת"). שוורצקופן גרס את המכתב, והשליך אותו לסל האשפה. לרוע מזלו, עובדת הניקיון בשגרירות הגרמנית, מארי בסטיאן, הייתה למעשה סוכנת צרפתית שעבדה תחת שם הקוד "אוגוסט". בסטיאן העבירה את החומר הגרוס לאובר-ז'וזף אנרי מ"המשרד השני" (משרד הריגול) של צבא צרפת. המכתב שוחזר והועבר לידי ראש המשרד ז'אן סאנדהר. סאנדהר מיהר לצאת בהכרזה שיש בוגד בצבא צרפת.
לאחר חקירה מוטעית ולקויה, נעצר ונשפט אלפרד דרייפוס, קפטן יהודי בצבא צרפת. שוורצקופן ופניצארדי לא התערבו כלל לאורך כל הפרשה, אולם התכתובת ביניהם שנתפסה בחלקה בידי הצרפתים, הוצגה במהלך המשפט. דרייפוס נידון למאסר עולם באי השדים. למעשה, דרייפוס היה חף מפשע, המרגל האמיתי היה קצין אחר בשם פרדיננד אסטרהאזי. אולם בעקבות מעצרו של דרייפוס, החליט שוורצקופן לנתק את הקשרים עם אסטרהאזי, אשר המידע שהביא היה בלאו הכי תמיד בעל ערך מועט מדי. הוא כתב מכתב לאסטרהאזי אשר נודע בכינוי "הפטי בלה" ("הכחול הקטן"), אולם לא שלח אותו ובמקום זאת גרס גם אותו והשליך אותו לפח. הצרפתים השיגו גם מסמך זה, אולם הפעם הוא הגיע לקצין אחר בשם ז'ורז' פיקאר. פיקאר אסף דגימות מכתב ידו של אסטרהאזי, וגילה שהוא זהה לחלוטין לכתב היד שבו נכתב הבורדרו. הוא גילה גם שאסטרהאזי מסובך בחובות, ולפיכך מניעיו לרגל ברורים. במקביל, הוא פתח את תיק דרייפוס ונדהם לגלות את דלות הראיות שהובילה להרשעה. כך נפתחה פרשת דרייפוס.
ביוגרפיה > אחריתו

ב-15 בנובמבר 1897 עזב שוורצקופן את פריז ולאחר מכן מילא תפקידי מטה שגרתיים. ב-1902 הוא נישא ללואיזה גרפין פון ודל אשר ילדה לו שתי בנות. ב-1907 הוא קודם לדרגת גנרל חיל הרגלים ושנה לאחר מכן עזב את הצבא ופרש לאחוזתו באלטמרק. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה באוגוסט 1914, חזר שוורצקופן לשירות, ומונה למפקד הבריגדה ה-233 עמה לחם בחזית המערבית. ב-1916 הועבר לפקד על הדיוויזיה ה-202 בחזית המזרחית. בתקופה זו חלה בדלקת ריאות ואושפז בבית חולים בברלין. בעודו הוזה הוא פלט: "תקשיב לי, דרייפוס חף מפשע, אין שום ראיות נגדו". אשתו, אשר ישבה לצדו, רשמה את ההצהרה. הוא לא התאושש מן המחלה, ונפטר ב-8 בינואר 1917 בגיל 66. ב-1930 פורסמו זיכרונותיו אשר בהם הוא מאשר את היותו של דרייפוס חף מפשע.
לקריאה נוספת

ז'אן דני ברדן, פרשת דרייפוס, עם עובד, 2003
ברברה טוכמן, המגדל הגאה, דביר, 1998
פייר מיקאל, פרשת דרייפוס, מ. מזרחי, 1964
הערות שוליים

↑  מיקאל, עמ' 17.
↑  מיקאל, עמ' 18.
↑  מיקאל, עמ' 36.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810662985405606  BnF: cb11811653c (data)  GND: 127290702  ISNI: 0000 0000 2510 4296  NTA: 192630091  SUDOC: 098497936  VIAF: 47779522   WorldCat (עם VIAF): 47779522
עיר של עצמות

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  קסנדרה קלייר 
 שפת המקור:  אנגלית 
 סוגה:  רומן 
 מקום התרחשות:  ניו יורק 
 הוצאה
 הוצאה:  סיימון אנד שוסטר 
 תאריך הוצאה:  27 במרץ 2007 
 סדרה
 הספר הבא:  עיר של אפר 
 
עיר של עצמות (באנגלית: City of Bones) הוא הספר הראשון בסדרת הפנטזיה בני הנפילים מאת הסופרת קסנדרה קלייר. הסדרה זכתה במקום הראשון ברבי המכר של הניו יורק טיימס. הספר מתחיל את סיפורה של קליירי פריי, נערה הנתקלת בחבורת נפילים המתגלים כ"ציידי צללים", ויוצאת איתם למסע בחיפוש אחר אמא.
הספר תורגם לעברית על ידי אינגה מיכאלי ויצא לאור בהוצאת גרף ב-2011.
עיבוד קולנועי

הצילומים התחילו ב-15 באוגוסט 2012. הסרט יצא ב-22 באוגוסט 2013. בסופו של דבר התוכניות לסרט המשך נגנזו, ובמקומו החלו הצילומים לתוכנית טלוויזיה בשם ציידי הצללים עם שחקנים חדשים.
יונדאי פליסייד

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  יונדאי
 שנות ייצור:  2018–הווה
 הרכבה:  דרום קוריאה דרום קוריאה רוסיה רוסיה
 מודל קודם:  יונדאי סנטה פה 
 סיווג:  רכב שטח/פנאי
 מרכב:  קרוסאובר בעלת חמש דלתות
 אורך:  4,980 מ"מ
 רוחב:  1,975 מ"מ
 גובה:  1,750 מ"מ
 משקל:  1,862 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,900 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע בנזין V6 צילנדרים בנפח 3.8 ליטרים המספק כ-291 כוחות סוס ב-6,000 סיבובים לדקה
 הילוכים:  תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שמונה הילוכים
 מהירות מרבית:  210 קילוטרים לשעה
 קשר:  קיה טלורייד
 
יונדאי פליסייד (באנגלית: Hyundai Palisade) היא מכונית במרכב קרוסאובר בעלת שבעה או שמונה מקומות, שמיוצרת על ידי יונדאי מוטור משנת 2018. היא הוצגה בשנת 2018 והגיעה לישראל בדצמבר 2020.
מפרט טכני

יחידת ההנעה הבלעדית של הפליסייד כוללת מנוע בנזין V6 בנפח 3.8 ליטרים המספק כ-291 כוחות סוס ב-6,000 סיבובים לדקה. תיבת ההילוכים אוטומטית בעלת שמונה הילוכים.
נתון התאוצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה עומד על 7.7 שניות למהירות מרבית של 210 קילומטרים לשעה.
אבזור הבטיחות כולל 7 כריות אוויר ומגוון רחב של מערכות בטיחות מתקדמות.
מתיחת פנים שנת 2022

בתערוכת הרכב הבינלאומית של ניו יורק ב-13 באפריל 2022 חשפה יונדאי את מתיחת הפנים לפליסייד. יונדאי עיצבה מחדש את חזיתו של הפליסייד בסגנון המיישר קו עם שפת העיצוב של הטוסון החדש.
בנוסף, קיבל הפליסייד עיצוב חדש לחישוקי הגלגלים, עיצוב חדש לפגוש האחורי ויחידות תאורה חדשות.
תא הנוסעים גם עבר שיפורים, עם גלגל הגה חדש שנלקח מדגם הטוסון, חומרי דיפון איכותיים יותר, תיפורים חדשים לריפודי המושבים והדלתות, עיצוב חדש של חלקו המרכזי של הדשבורד עם פס דקורטיבי המשולב עם פתחי המיזוג, לוח מחוונים דיגיטלי בקוטר 12.3 אינץ' כסטנדרט, מערכת מולטימדיה מעודכנת עם מסך 12.3 אינץ' במקום 10.1 אינץ', ואופציה למראה מרכזית מבוססת מצלמה.
בתחום הבטיחות נוספו שתי כריות אוויר לכדי סה"כ תשעה כריות אוויר, בקרת שיוט אדפטיבית משודרגת עם שמירה על מרכז נתיב.
יחידת ההנעה נותרה ללא שינוי.
גלריה

מבט לצד
מבט לאחור
מבט לקדימה
הערות שוליים

↑  יונדאי פליסייד נחשף - הקרוסאובר הענק של יונדאי, באתר קארטיוב, ‏29 בנובמבר 2018
↑  יונדאי פליסייד 2021 בישראל - מחיר החל מ-319,900 שקל, באתר קארטיוב, ‏21 בדצמבר 2020
↑  יונדאי פליסייד מפרט טכני, באתר קארטיוב
↑  cartube, מתיחת פנים: 2022 יונדאי פליסייד החדש, באתר cartube