stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לוק (סרט)
תקציר העלילה

לוק הוא איש משפחה ועובד חרוץ כמפקח בנייה. הוא אדם שקול, אחראי וקר רוח. הוא לא אדם הנתון למצבי רוח. להפך, הוא מאוד מדוד, שקול, ונמצא בשליטה עצמית תמידית כמעט. לוק הוא אדם שיש לו תוכנית. במקצועו הוא אחראי על יציקת בטון באתרי בנייה של רבי-קומות; כל טעות קטנה עלולה לעלות מיליונים ולכן הוא לא עושה טעויות. הוא מאורגן, ויש לו הכל כתוב ומסודר, יש לו תוכנית גיבוי, ותוכנית גיבוי שנייה למקרה שתוכנית הגיבוי לא תצליח.
הוא האדם האחרון שיפשל, ובכל זאת, פשלה אכן קרתה. ולכן היום, בסוף יום העבודה, הוא נכנס למכונית ונוסע, אבל לא הביתה. הוא נוסע ללונדון, מרחק של כשעה וחצי נסיעה, אל בית החולים והאישה שמחכה לו שם היא לא אשתו.
הרבה מאוד לחץ מתנקז לנסיעה של שעה וחצי. לוק מוכרח לבצע כמה טלפונים בדרך (ודיבורית משוכללת שתקל עליו לעשות זאת): הוא צריך להתקשר הביתה, לבשר לאשתו ולילדים שהוא לא מגיע הביתה לראות איתם את משחק הכדורגל שקבעו לראות יחדיו ולהסביר למה. הוא צריך לדבר עם המנהל שלו, להודיע שבאופן חסר אחריות הוא לא יגיע ליציקה המאוד חשובה שתתרחש מחר בבוקר וגם עם העובד הצעיר והמבוהל שיצטרך לעשות את זה במקומו וגם עם האישה שבבית החולים.
צוות השחקנים > משחק

טום הארדי – איבן לוק
צוות השחקנים > דיבוב

רות וילסון – קטרינה
אוליביה קולמן – בת'אן
אנדרו סקוט – דונאל
בן דניאלס – גארת'
טום הולנד – אדי
ביל מילנר – שון
דני וב – קסידי
אליס לו – האחות מרגרט
סיילס קרסון – ד"ר גולו
לי רוס – דייווידס
הפקה

כמעט כל הסרט מתרחש בתוך רכב ה-BMW X5 של לוק שנע בכביש M6. הצילומים התרחשו בזמן אמת בטווח זמן של לילות בודדים.
ישיבת הדר התורה

| --- | --- |

 ישיבה
 השתייכות:  חב"ד
 תקופת הפעילות:  1962–הווה (כ־62 שנים)
 מיקום
 מיקום:  ברוקלין, ניו יורק
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 
הדר התורה (שם מלא: ישיבת קול יעקב יהודה הדר התורה רביניקל סמינרי) היא ישיבת חב"ד בברוקלין, ניו יורק. זוהי הישיבה הראשונה בעולם עבור בעלי תשובה.
היסטוריה

הישיבה, הממוקמת בכתובת 824 איסטרן פארקווי, ברוקלין, ניו יורק 11213. היא נוסדה בשנת 1962 על ידי הרב ישראל יעקובסון, פעיל חב"ד, כדי לתת מענה לבעלי תשובה המעוניינים בלימוד במשרה מלאה בסביבה ישיבתית מסורתית. מאז הקמתה היא נמצאת בקהילה החסידית חב"ד-ליובאוויטש בשכונת קראון הייטס בברוקלין, ניו יורק. בתחילה הייתה הישיבה ממוקמת בתוך בניין מטה חב"ד העולמי בכתובת 770 איסטרן פארקווי, ולאחר מכן עברה למיקומה הנוכחי ב-824 איסטרן פארקווי בעקבות עלייה במספר הנרשמים.
הישיבה היא סניף של הוועד הלאומי לקידום החינוך היהודי (NCFJE). הרב יעקב י. הכט, סגן נשיא ומנהל ארצי של הוועד, היה אחד ממקימי הישיבה והיה ראש הישיבה. לאחר מותו, שמה של הישיבה שונה ל"ישיבת קול יעקב יהודה - הדר התורה רביניקל סמינרי" כהוקרה על תרומתו.
תוכנית הלימודים של הישיבה כוללת לימוד תורה, תפילה, לימוד הלכה, תורת החסידות וערכים יהודיים. חלק מהקורסים מוכרים אקדמית.
בוגרים מפורסמים

מתיסיהו
הערות שוליים

↑  ישיבת הדר התורה – חב"דפדיה, באתר chabadpedia.co.il
↑  Hadar Hatorah Celebrates Golden Jubilee, CrownHeights.info - Chabad News, Crown Heights News, Lubavitch News, ‏2012-06-07 (באנגלית)
יריעות המשכן

בתמונה זו, מאתר מכון המקדש, ניתן לראות את יריעות המשכן האדומות המכסות את אוהל מועד
על פי תיאורי המקרא, יְרִיעוֹת הַמִּשְׁכָּן הן שם כולל לארבעה כיסויים שכיסו את המשכן. האוהל שימש כתקרה למשכן שלא הייתה לו תיקרה קבועה, ובכך הסתיר את תוכנו של המשכן ואת כלי הקודש מעיני מתבונן חיצוני, הגן על כלי הקודש מאיתני הטבע ואף היה אחד האמצעים ששימשו לפאר את המשכן.
היריעות שימשו "מכסה" לאוהל מועד, כפי שמצוין בספר שמות:
וַיִּפְרֹשׂ אֶת הָאֹהֶל עַל הַמִּשְׁכָּן וַיָּשֶׂם אֶת מִכְסֵה הָאֹהֶל עָלָיו מִלְמָעְלָה כַּאֲשֶׁר צִוָּה ה' אֶת מֹשֶׁה;
ארבעת הכיסויים שכיסו את המשכן היו:
יריעות המשכן
יריעות האוהל
עורות אילים מאדמים
עורות תחש
יריעות המשכן

יריעות המשכן היו הכיסוי הפנימי ביותר של המשכן. יריעות אלה עשויות היו מאריגה של עשרים וארבעה חוטים של תכלת, ארגמן, תולעת שני ושש. היריעות, בדומה לפרוכת נארגו בצורה של כרוב בדמות אריה מצד אחד ובדמות נשר מהצד השני ("כְּרֻבִים מַעֲשֵׂה חֹשֵׁב"). את היריעות ניתן היה לראות במבט מעלה מתוכו של המשכן, ומתבונן חיצוני לא יכול היה לראותן.
היריעות מתוארות בספר שמות:
(1) וְאֶת הַמִּשְׁכָּן תַּעֲשֶׂה עֶשֶׂר יְרִיעֹת:  שֵׁשׁ מָשְׁזָר וּתְכֵלֶת וְאַרְגָּמָן וְתֹלַעַת שָׁנִי כְּרֻבִים מַעֲשֵׂה חֹשֵׁב תַּעֲשֶׂה אֹתָם; (2) אֹרֶךְ הַיְרִיעָה הָאַחַת שְׁמֹנֶה וְעֶשְׂרִים בָּאַמָּה וְרֹחַב אַרְבַּע בָּאַמָּה הַיְרִיעָה הָאֶחָת, מִדָּה אַחַת לְכָל-הַיְרִיעֹת; (3) חֲמֵשׁ הַיְרִיעֹת תִּהְיֶיןָ חֹבְרֹת אִשָּׁה אֶל-אֲחֹתָה, וְחָמֵשׁ יְרִיעֹת חֹבְרֹת אִשָּׁה אֶל-אֲחֹתָהּ;
היריעות היו תפורות במחט זו בצד זו בשתי קבוצות של חמש, שנקראו "חוברות" או "מחברות". לכל אחת מהחוברות היו לולאות תכלת - אליהן הוכנסו קרסי זהב כדי לחבר בין החוברות, כפי שכתוב:
(4) וְעָשִׂיתָ לֻלְאֹת תְּכֵלֶת עַל שְׂפַת הַיְרִיעָה הָאֶחָת מִקָּצָה בַּחֹבָרֶת, וְכֵן תַּעֲשֶׂה בִּשְׂפַת הַיְרִיעָה הַקִּיצוֹנָה בַּמַּחְבֶּרֶת הַשֵּׁנִית; (5)חֲמִשִּׁים לֻלָאֹת תַּעֲשֶׂה בַּיְרִיעָה הָאֶחָת וַחֲמִשִּׁים לֻלָאֹת תַּעֲשֶׂה בִּקְצֵה הַיְרִיעָה אֲשֶׁר בַּמַּחְבֶּרֶת הַשֵּׁנִית -  מַקְבִּילֹת הַלֻּלָאֹת אִשָּׁה אֶל אֲחֹתָהּ; (6) וְעָשִׂיתָ חֲמִשִּׁים קַרְסֵי זָהָב, וְחִבַּרְתָּ אֶת הַיְרִיעֹת אִשָּׁה אֶל אֲחֹתָהּ בַּקְּרָסִים וְהָיָה הַמִּשְׁכָּן אֶחָד;
הקרסים מזהב נראו מתוך אוהל מועד, כאמור בתלמוד הבבלי: ”ונראין קרסים בלולאות ככוכבים ברקיע”.
בהתבסס על דברי הבבלי, פירש המלבי"ם שבאחת החוברות היו הלולאות בקצה היריעה ובלטו ממנה, ובחוברת האחרת הן היו בשטחה של היריעה מבלי לבלוט ממנה, בצד המופנה כלפי אוהל מועד. כך, עת שחוברו היריעות, לא היה ביניהן מרווח, והן חפפו זו את זו: ”משמע שלולאות של צד האחד קבע על השפה מלמעלה, לא על הקצה, ולולאות שבצד השני קבע בשפה, היינו בצידי השפה, וזה מפני שהיה צריך שיתראו הקרסים מלמטה ככוכבים ברקיע... ואם היו הלולאות שבשני הצדדים על השפה מלמעלה לא היו הקרסים נראים למטה, כי היריעה הייתה מכסה אותם, ולכן היו בצד אחד בשפה ולא על השפה.”
היריעות כיסו את כל אוהל מועד וקצוותיהן הגיעו לגובה של אמה אחת מעל האדנים - כך שאמה אחת מהקרשים המוזהבים הייתה נראית למתבונן מן החוץ, אלמלא יריעות האוהל.
יריעות האוהל

השכבה השנייה של כיסויי המשכן, שהונחה מעל יריעות המשכן הייתה יריעות עזים שחורות.
יריעות אלה מתוארות בספר שמות:
(7) וְעָשִׂיתָ יְרִיעֹת עִזִּים לְאֹהֶל עַל הַמִּשְׁכָּן, עַשְׁתֵּי עֶשְׂרֵה יְרִיעֹת תַּעֲשֶׂה אֹתָם; (8) אֹרֶךְ הַיְרִיעָה הָאַחַת שְׁלֹשִׁים בָּאַמָּה וְרֹחַב אַרְבַּע בָּאַמָּה הַיְרִיעָה הָאֶחָת, מִדָּה אַחַת לְעַשְׁתֵּי עֶשְׂרֵה יְרִיעֹת; (9) וְחִבַּרְתָּ אֶת חֲמֵשׁ הַיְרִיעֹת לְבָד וְאֶת שֵׁשׁ הַיְרִיעֹת לְבָד, וְכָפַלְתָּ אֶת הַיְרִיעָה הַשִּׁשִּׁית אֶל מוּל פְּנֵי הָאֹהֶל; (10) וְעָשִׂיתָ חֲמִשִּׁים לֻלָאֹת עַל שְׂפַת הַיְרִיעָה הָאֶחָת הַקִּיצֹנָה בַּחֹבָרֶת, וַחֲמִשִּׁים לֻלָאֹת עַל שְׂפַת הַיְרִיעָה הַחֹבֶרֶת הַשֵּׁנִית; (11) וְעָשִׂיתָ קַרְסֵי נְחֹשֶׁת חֲמִשִּׁים, וְהֵבֵאתָ אֶת הַקְּרָסִים בַּלֻּלָאֹת וְחִבַּרְתָּ אֶת הָאֹהֶל וְהָיָה אֶחָד; (12) וְסֶרַח הָעֹדֵף בִּירִיעֹת הָאֹהֶל חֲצִי הַיְרִיעָה הָעֹדֶפֶת תִּסְרַח עַל אֲחֹרֵי הַמִּשְׁכָּן; (13) וְהָאַמָּה מִזֶּה וְהָאַמָּה מִזֶּה בָּעֹדֵף בְּאֹרֶךְ יְרִיעֹת הָאֹהֶל, יִהְיֶה סָרוּחַ עַל צִדֵּי הַמִּשְׁכָּן מִזֶּה וּמִזֶּה לְכַסֹּתוֹ;
אחת עשרה יריעות עיזים שהיו מחוברות לשתי יריעות - חמש יריעות חוברו ליריעה אחת ושש ליריעה שנייה. שתי אלה חוברו אף הן, בדומה ליריעות המשכן, על ידי קרסים - הפעם - קרסי נחושת (כיוון שקרסים אלה לא ניראו מתוכו של המשכן).
יריעות אלה הגיעו עד האדנים, שכן היו ארוכות מיריעות המשכן, ואף היו ארוכות מספיק שאמה אחת נשרכה על הקרקע כך שהמתבונן מבחוץ לא ראה את האדנים.
עורות אֵילים מאודמים ועורות תחשים

מעל יריעות האוהל הונחו יריעות עור:
וְעָשִׂיתָ מִכְסֶה לָאֹהֶל עֹרֹת אֵילִם מְאָדָּמִים וּמִכְסֵה עֹרֹת תְּחָשִׁים מִלְמָעְלָה
עורות אילים מאדמים הם עורות אילים הצבועים אדום.
בברייתא דמלאכת המשכן (פרק ג') מובאת מחלוקת לגבי אופן ההנחה של העורות: לפי רבי יהודה, הן עורות האילים המאודמים והן עורות התחש הונחו זה על זה על גג המשכן, ואורך היריעות היה 30 אמות על 10 אמות. לפי רבי נחמיה, מחצית הגג כוסתה בעורות אילים מאדמים ומחצית בעורות תחשים.
רש"י, בפירושו על התורה, מחליף בין הדעות:
'מכסה לאוהל' – לאותו גג של יריעות עזים עשה עוד מכסה אחד של עורות אלים מאדמים, ועוד למעלה ממנו, מכסה עורות תחשים. ואותן מכסאות לא היו מכסים אלא את הגג. אורכן ל' ורוחבן י' – אלו דברי רבי נחמיה. ולדברי רבי יהודה, מכסה אחד היה: חציו עורות אילים מאדמים וחציו עורות תחשים.
היינו, רבי יהודה טוען שמחצית הגג כוסתה בעורות אילים מאודמים ומחצית בעורות תחשים ואילו רבי נחמיה סבור ששתי השכבות כיסו את הגג לחלוטין והיו זו על זו.
לרמב"ם[דרוש מקור] שיטה שלישית, ולפיו כיסו עורות האילים רק את קירות המשכן ועורות התחש רק את גגו של המשכן.
ראו גם

המשכן
הפרוכת
לקריאה נוספת

משה לוין, מלאכת המשכן, הוצאת "מלאכת המשכן", תל אביב, 1968
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף צ"ט, עמוד א'
↑  פירוש המלבי"ם על פרק כ"ו בספר שמות, באתר ויקיטקסט
| המשכן וכליו |
| --- | --- | --- |
| מבנה המשכן | אוהל מועד • חצר המשכן • קרשי המשכן • יריעות המשכן • עמודי המשכן • קלעי החצר • אדני המשכן |  |
| מָסַכִים | הפרוכת • מסך פתח אוהל מועד • מסך שער החצר |  |
| כלי המשכן | ארון הברית • הכרובים • כפורת • המנורה • שולחן הפנים • מזבח הזהב • מזבח הנחושת • הכיור |  |
| בגדי כהונה | מכנסיים • אבנט • כתונת • מצנפת/מגבעת • מעיל • אפוד • חושן • ציץ |  |
| נושאי המשכן | שבט לוי • גרשון • קהת • מררי |  |
| אדריכלי המשכן | בצלאל בן אורי • אהליאב בן אחיסמך |  |
| אוהלי המשכן | משכן משה • משכן גלגל • משכן שילה • משכן נוב • משכן גבעון |  |
| ספר שמות |
| --- | --- | --- |
| פרשת שמות | גזירות פרעה • שעבוד מצרים • משה בתיבה • בתיה בת פרעה • בריחת משה למדין • הסנה הבוער • צפורה במלון • משה בארמון פרעה |  |
| פרשת וארא | עשר מכות מצרים • מכת דם • מכת צפרדע • מכת כינים • מכת ערוב • מכת דבר • מכת שחין • מכת ברד |  |
| פרשת בא | מכת ארבה • מכת חושך • פסח מצרים • מכת בכורות • יציאת מצרים • קידוש בכורות • תפילין |  |
| פרשת בשלח | עמוד הענן ועמוד האש • קריעת ים סוף • שירת הים • שירת מרים • מרה • אילם • מן • פרשת המן • תחום שבת • מסה ומריבה • רפידים • מלחמת עמלק |  |
| פרשת יתרו | יתרו וצפורה • עצת יתרו • שלושת ימי ההגבלה • מעמד הר סיני • עשרת הדיברות • לא תעשון אתי |  |
| פרשת משפטים | עבד עברי • אמה עברייה • חובל • נזקי בהמה (קרן, שן ורגל) • נזקי בור • נזקי אש • גנבה והבא במחתרת • דיני שומרים • מפתה • כל אלמנה ויתום לא תענון • טרפה • אחרי רבים להטות • ברית האגנות • לוחות הברית |  |
| פרשת תרומה | בניית המשכן • ארון הברית • הכפורת • הכרובים • השולחן • המנורה • יריעות המשכן • קרשי המשכן • האדנים • הפרוכת • מזבח הנחושת • קלעי חצר המשכן. |  |
| פרשת תצוה | הדלקת הנרות במקדש • בגדי כהונה • קורבן התמיד • שבעת ימי המילואים • חנוכת המשכן • מזבח הזהב |  |
| פרשת כי תשא | מחצית השקל • כיור הנחושת • קטורת הסמים • שמן המשחה • חטא העגל • שבירת הלוחות • שלש עשרה מידות הרחמים • קרינת פני משה |  |
| פרשת ויקהל | יריעות המשכן • קרשי המשכן • הארון • השולחן • המנורה • מזבח הזהב • מזבח הנחושת • כיור  • קלעי החצר |  |
| פרשת פקודי | סיכום הקמת המשכן • חנוכת המשכן |  |
| דמויות בספר | שפרה ופועה • עמרם • יוכבד • משה • אהרן • מרים הנביאה • פרעה • בתיה • יתרו • צפורה • נחשון בן עמינדב • יהושע בן נון • בצלאל בן אורי • אהליאב בן אחיסמך |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
יקב לוריא

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  יקב בוטיק
 מיקום המטה:  מושב ספסופה
 קואורדינטות:  33°00′49″N 35°26′38″E﻿ / ﻿33.0137°N 35.44377°E﻿ / 33.0137; 35.44377 
 ענפי תעשייה:  חקלאות, יין
 מוצרים עיקריים:  יינות
  
 www.lueriawinery.com
 he
 
חדר החביות
חדר התסיסה
יקב לוריא הוא יקב בוטיק משפחתי ישראלי.
היקב הוקם בשנת 2006 במושב ספסופה שבמרום הגליל על ידי הכורם יוסי סיידא, ובנו, גידי בוגר מגמת הייננות במכללת אוהלו. בבציר הראשון נעשו ביקב כ-6,000 בקבוקים, ובמהלך השנים גדל ייצור היין ביקב, על חשבון מכירת הענבים מהכרם, בבציר 2016 נעשו כ-100,000 בקבוקים.
בכרמי המשפחה המשתרעים על כ-200 דונמים גדלים הזנים: קברנה סוביניון, קברנה פרנק, שיראז, מרלו, סנג'ובזה, ברברה, גוורצטרמינר, שרדונה, רוסאן, פינו גרי, מלבק ופטי ורדו.
יינות היקב

הייקב מייצר יינות זניים וממסכים (בלנדים):
שיראז – יין אדום יבש, מתיישן בחבית עץ כ-16 חודשים.
גראנד וויטל – יין הדגל של היקב, מופק מהחלקות הנבחרות בכרם. היין הוא ממסך המבוסס קברנה סוביניון, אליו נוספים שיראז ומרלו.
קברנה סוביניון – יין אדום יבש, מתיישן בחבית עץ כ-12 חודשים.
רוסו – יין ממסך המבוסס על הזנים האיטלקים סנג'ובזה וברברה, אליהם נוספים קברנה סוביניון ושיראז. היין מתיישן בחביות עץ במשך כ-18 חודשים.
שרדונה – יין לבן יבש. היין עובר תסיסה בחבית עץ מיוחדת המסתובבת על ציר, תהליך המעניק ליין מורכבות עקב המגע התמידי של היין ומשקעיו.
רוזה – יין סמוק המופק מענבי ברברה, קברנה סוביניון ומרלו.
גוורצטרמינר – יין לבן חצי יבש.
טרסה – ממסך של קברנה סוביניון וקברנה פרנק. מתיישן כ-12 חודשים בחביות עץ.
פינו גריג'יו – יין לבן יבש, מופק מענבי פינו גרי.
לוריא White – יין לבן יבש, ממסך של גוורצטרמינר ופינו גרי.
זכיות ופרסים

יינות היקב זכו במדליות במספר תחרויות בהם: דקנטר, בסט וליו וטרה ווינו.
לקריאה נוספת

דניאל רוגוב, תרגום: עמית יריב, מדריך רוגוב ליינות ישראל 2011, טובי, 2011, עמ' 218
הערות שוליים

↑   איתי גלייטמן, יקב לוריא מציג מודל שלפיו צריכים יקבים קטנים להתנהל, באתר הארץ, 3 בנובמבר 2016
↑  יינות יקב לוריא באתר היקב
יקב טוליפ

| --- | --- |


הכניסה למרכז המבקרים, יקב טוליפ
 נתונים כלליים
 סוג:  יקב בוטיק
 מייסדים:  רועי יצחקי
 תקופת הפעילות:  2003–הווה (כ־21 שנים)
 מיקום המטה:  קריית טבעון
 ענפי תעשייה:  חקלאות, יין
 מוצרים עיקריים:  יינות
  
 tulip-winery.co.il
יקב טוליפ הוא יקב בוטיק חברתי הממוקם באזור גבעות זייד, ביישוב כפר תקווה.
היקב הוקם בשנת 2003 ומועסקים בו תושבי הכפר, בעלי צרכים מיוחדים. כרמי היקב מפוזרים ברחבי ישראל, ובעיקר בגליל העליון ובהרי יהודה. בין הכרמים גם כרם אורגני בצבעון. תפוקת היקב כ־300,000 בקבוקים בשנה, ותוצרתו נמכרת בישראל ובעולם.
רקע

בשנת 2003 החליטה משפחת יצחקי להקים יקב בוטיק. בני המשפחה בחרו למקם את היקב בכפר תקווה, הסמוך למקום מגוריהם שבקריית טבעון. כפר תקווה הוא יישוב קהילתי הבנוי על מודל מיוחד, ומבוסס על קהילה שבה גם אנשים עם מגבלות וצרכים מיוחדים יכולים להתפתח ולממש את יכולותיהם. טוליפ הוא יקב חברתי, הראשון מסוגו בעולם, המבוסס על מודל תעסוקתי של שילוב אנשים עם צרכים מיוחדים בתעשיית יין, ובכך משתלב בחזון שהגדיר כפר תקווה: מתן תעסוקה לחברים בכפר הלוקחים חלק פעיל בתעשיית היין.
ב-2011 הפך היקב לכשר וחלה עלייה חדה ביכולות הייצור שלו.
ב־2013 ייצר היקב כ-220 אלף בקבוקים, כאשר 25% מהם יועדו ליצוא. השווקים העיקריים של טוליפ בעולם נמצאים בצפון אמריקה ובאירופה, אך היין מגיע גם לסין, סינגפור, אירלנד ועוד.
בעבר היה היקב בבעלות מלאה של משפחת יצחקי והחל משנת 2014 הוא בבעלות משותפת של רועי יצחקי ודודי ויסמן. לאחר הצטרפותו של ויסמן ליקב, הוקם גם מותג היין מאיה - שפועל במבנה של יקב טוליפ ומיוצר תחת ידיו של יינן יקב טוליפ דוד בר-אילן, אך עוסק בייצור של יינות שונים מאלו של יקב טוליפ: מבחירת הזנים ועד לסגנון המעודן יותר, שמוביל לייצור יינות קלים לשתייה המותאמים יותר לאקלים הישראלי החם. לצורך שינוי הסגנון לקח היקב שירותי ייעוץ מהיינן היווני יאניס פאראסקוופולוס, שהגיע לישראל בליווי אגרונום. לאחר שינוי זה, גם היינות של טוליפ עברו שינוי סגנון שכלל הפחתה משמעותית בעומס ובמתיקות.
צוות

רועי יצחקי – מנכ"ל היקב, הקים את היקב במהלך לימודי התואר בכלכלה.
יצחק יצחקי – אביו של רועי, עבד בתחום הנדסת הבניין ולאחר מכן החליט לעבור הסבה לתחום היין.
דנה בני - ייננית היקב. החלה את הקריירה שלה בשנת 2013. עבדה ביקבי בוטיק בישראל, צרפת, קליפורניה ודרום אפריקה. מלווה את גידול הכרמים באופן צמוד, אחראית על כל שלבי הייצור ויוצרת את הבלנדים של היקב.
דוד בר-אילן – היה יינן היקב הקודם (משנת 2012).
תמיר ארצי - היה יינן היקב עד לכניסתו של בר-אילן לתפקיד .
לוטן וייסמן – אחראית על האסטרטגיה השיווקית של היקב, בניית המותג, ניהול והפקת החומר השיווקי ושיתופי פעולה עסקיים. בנוסף אחראית על מערך הייצוא הכולל מכירות במדינות השונות, אסטרטגיית בניית מותג בכל מדינה, אירועים וניהול מועדון הלקוחות בארצות הברית.
חברי כפר תקווה - היקב מעסיק חברים מכפר תקווה באופן שוטף.
כרמים ויינות

היקב מייצר מספר סדרות, וביניהן: White Tulip - יינות לבנים, Just - מרלו וקברנה, Mostly קברנה פרנק ושירז, Reserve קברנה סוביניון, Syrah ו־Black Tulip.
ליקב מספר כרמים המפוזרים בכל רחבי הארץ והתוצאה היא קבלת יינות מטרוארים שונים ואפשרות ליצירת ממסכים שונים:
כרם גלעד - ממוקם בכפר יובל בגליל העליון למרגלות רכס רמים. בכרם גדלים ענבי סירה, קברנה סובניון וגוורצטרמינר.
כרם עלמה / כרם בן זמרה - הכרמים ממוקמים ברמת דלתון בגליל העליון. בכרם זה גדלים ענבי קברנה סוביניון וסוביניון בלאן.
כרם צבעון - כרם אורגני דינמי הממוקם במורדות הצפוניים של הר מירון בגובה של 750 מטרים מעל פני הים. בכרם גדלים ענבי סירה, קברנה סוביניון וקברנה פרנק.
כרם צובה - ממוקם מזרחית לירושלים בגובה של 750 מטרים מעל פני הים. בכרם גדלים ענבי מרלו.
כרם מטע - הכרם ממוקם בהרי יהודה ממול למושב מטע שליד ירושלים. היקב בוצר שני זנים צרפתיים קלאסיים - קברנה פרנק ופטיט ורדו[דרוש מקור].
זכיות ופרסים

יינות הייקב זכו במספר פרסים, בהם תחרות אשכול הזהב, תחרות Best Value ותחרות Terra Vino בישראל. בשאר העולם זכו יינות הייקב בתחרויות בסן פרנסיסקו, פינגר לייק תחרות Indy International Wine Competition, תחרות The International Wine and Spirit Competition שבאנגליה, Emozioni Dal Mondo שבאיטליה ובתחרות Citadelles du Vin שבצרפת. כמו כן זכו לדירוג מידי מדרג היינות רוברט פרקר.
הערות שוליים

↑  אודות, באתר יקב טוליפ - Tulip Wines (ארכיון)
↑  יקב טוליפ, באתר wine.galil.gov.il (בעברית)
↑  גלי וולוצקי, "לא נכניס את היין של טוליפ לרשתות שיווק, זה יהרוס את המותג", באתר כלכליסט, 19 ביוני 2014
↑  גלי וולוצקי, דודי ויסמן רוכש 50% מיקב טוליפ, באתר כלכליסט, 17 ביוני 2014
↑   איתי גלייטמן, היינות של יקב טוליפ מתעדנים, באתר הארץ, 20 באפריל 2017
↑  לוטן וייסמן, מנהלת שיווק וייצוא יקב טוליפ, חילופי ייננים ביקבי טוליפ ומאיה, באתר Sommelier, ‏22/03/2023
↑  יינן חדש ביקב טוליפ - דוד בר אילן, באתר על היין
↑  האנשים מאחורי הבקבוק, באתר liortranslate.webydo.com
↑  לפי אתר היקב
בקבוקי יין ותעודת הוקרה
מפת הכרמים של היקב המוצגת במרכז המבקרים
תעודות וגביעים המוצגים במרכז המבקרים של יקב טוליפ
לארי ג'ונסון (שחקן פוטבול)

| --- | --- |

 לידה:  28 במרץ 1909 אודנה, ויסקונסין 
 פטירה:  3 בספטמבר 1972 (בגיל 63) רינו, נבדה 
 עמדה:  ליינבקר, סנטר, אנד
 גובה:  1.91 מטר
 משקל:  101 ק"ג
 מספר:  13
 מכללה:  מכללת האסקל
 קבוצות כשחקן
 1933–1935   1936–1939   1944:  בוסטון רדסקינס   ניו יורק ג'איינטס   וושינגטון רדסקינס
 הישגים כשחקן
 ניו יורק ג'איינטס: אליפות ה-NFL‏: 1938  אליפות NFL מזרח: 1938, 1939
 
לורנס "לארי" ווקצ'ון ג'ונסון (באנגלית: Lawrence Waukechon Johnson;‏ 28 במרץ 1909 – 3 בספטמבר 1972) היה שחקן פוטבול אמריקני לשעבר בליגת ה-NFL.
ג'ונסון שיחק בקריירת המכללות שלו עבור "Haskell Indian Nations University" ובקריירה המקצועית שלו שיחק עבור ה"בוסטון/וושינגטון רדסקינס" וה"ניו יורק ג'איינטס".
הערות שוליים

↑  NFL Players who Attended Haskell Indian Nations University - databaseFootball.com, web.archive.org, ‏2008-03-07
ערך זה הוא קצרמרבנושא פוטבול ובנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לאקונה

ערך זה עוסק במושג משפטי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
במשפטים, לאקונה (בעברית: חֶסֶר) היא חסר בדין, העדרה של הוראה בחקיקה או בתקדים המתייחסת למקרה.
בישראל

בחוק יסודות המשפט, תש"ם–1980 נקבעה הוראה המורה לבית המשפט מה ייעשה בעת מציאת לאקונה, לפיה: "ראה בית המשפט שאלה משפטית הטעונה הכרעה, ולא מצא לה תשובה בדבר חקיקה, בהלכה פסוקה או בדרך של היקש, יכריע בה לאור עקרונות החירות, הצדק, היושר והשלום של מורשת ישראל". בתיקון משנת 2018 הורחבה זיקה זו ל"עקרונות החירות, הצדק, היושר והשלום של המשפט העברי ומורשת ישראל".
במקום שמתגלה "לאקונה" בחוזה, רשאי בית המשפט להשלים את החסר, ובלבד שהוא יוכל לסמוך עצמו על הוראת דין (חקוקה או הלכתית), שמכוחה ניתן לבצע השלמה זו. הוראת דין כללית שכזו מצויה, למשל, בסעיף 26 לחוק החוזים (חלק כללי), התשל"ג–1973, שעניינה הנוהג שבין הצדדים או הנוהג המקובל בחוזים מאותו סוג.
יש להבדיל בין לאקונה לבין הסדר שלילי – אף על פי שבשני המקרים המצב הבסיסי הוא שתיקת הדין בסוגיה, לאקונה הוא מצב בו הסדר חוקי השמיט תשובה לסוגיה אותה ניתן להשלים באנלוגיה כאמור, הסדר שלילי הוא מצב בו המחוקק מלכתחילה החליט כי הסדר חוקי לא יחול על סוגיה – ולא ניתן להשלימו על דרך ההיקש.
שתיקת החוק אינה מצביעה בהכרח על 'הסדר שלילי'. שתיקת החוק מדברת בכמה לשונות. לעיתים השתיקה מהווה חסר (לאקונה); לעיתים השתיקה מהווה חוסר נקיטת עמדה בסוגיה משפטית, תוך השארת הסדרתה למערכות נורמטיביות שמחוץ לחוק המתפרש. לעיתים השתיקה מהווה 'הסדר שלילי'... דבר זה יקרה מקום שתכלית החקיקה הנה לשלול הסדר משפטי מסוים. 'הסדר שלילי' קיים, אפוא, רק מקום ששתיקת החוק היא 'שתיקה מדעת'.
הערות שוליים

↑  חֶסֶר במילון משפט: הדין האזרחי (תשע"ט), 2019, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  חוק יסודות המשפט (תיקון), התשע"ח–2018, באתר הכנסת
↑  ע"א 2038/03 – ולדימיר שפירו נ' FEIN & CO. LTD תק-על 2005(3), 206 בעמ' 212.
↑  ע"א 554/83 "אתא" חברה לטקסטיל בע"מ נ' עזבון המנוח זולוטולוב יצחק ז"ל, פד"י מ"א (1) 282 בעמ' 303
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: sh85073877
ישיבת ההסדר דרך חיים

ערך זה עוסק בישיבת הסדר דתית-לאומית בקריית גת. אם התכוונתם לישיבת הסדר חרדית, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 ישיבת הסדר
 השתייכות:  ישיבות הסדר   ציונות דתית
 תקופת הפעילות:  ה'תשס"ו–הווה
 מייסדים:  הרב אמיר ממן
 בעלי תפקידים
 ראש ישיבת ההסדר:  הרב אמיר ממן
 תלמידים
 :  כ-150
 מיקום
 מיקום:  קריית גת
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°36′30″N 34°46′36″E﻿ / ﻿31.608305098224°N 34.77653559055°E﻿ / 31.608305098224; 34.77653559055
 derechaim.org.il
  (למפת השפלה מוגדלת) ישיבת ההסדר דרך חיים(למפת השפלה רגילה) ישיבת ההסדר דרך חיים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת ההסדר דרך חיים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת ההסדר דרך חיים
 
ישיבת ההסדר דרך חיים היא ישיבת הסדר דתית לאומית שנוסדה בשנת ה'תשס"ו וממוקמת בקריית גת.
היסטוריה

הישיבה נוסדה בשנת ה'תשס"ו על ידי הרב אמיר ממן, שמשמש כראש הישיבה.
כיום [דרושה הבהרה] לומדים בישיבה 130 בחורים ו-20 אברכים, ו-30 בחורים המשרתים בצה"ל. בנוסף, קיים כולל אברכים שבו לומדים כ-10 אברכים לקראת בחינות לרבנות.
סמוך לישיבה יש גרעין תורני המונה כ-40 משפחות, המורכב ברובו מבחורים בוגרי הישיבה ורבניה.
בשנת 2016 הוקם על ידי תלמידי הישיבה ארגון חסד המסייע למשפחות זקוקות לסיוע בקריית גת. הארגון מחלק מדי שבוע סלי מזון לנזקקים וקשישים ברחבי העיר ופועל בשיתוף עם מחלקת הרווחה של עיריית קריית גת.
דרכה של הישיבה

הישיבה רואה כמשימה הצמחת תלמידי חכמים אשר יוכלו להיות שותפים בעיצוב דמותה הרוחנית של מדינת ישראל, ובתהליכים הפנימיים המתרחשים בעם ישראל.
הישיבה הולכת בדרכו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק ובנו הרב צבי יהודה הכהן קוק, שרוב הרבנים בישיבה הם תלמידיו. לפיכך, הישיבה מדגישה את הלימוד בכתבי הרב קוק ותורתו, ומקצה לכך מספר שעות ביום. בנוסף, הישיבה מקצה זמן רב ללימודי אמונה מתוך ספר הכוזרי ותורתו של הראי"ה.
בישיבה לומדים בסבבים מספר מסכתות, ומסיימים סבב של מספר שנים. בשנים הראשונות תלמידי הישיבה לומדים בסדר בוקר בעיון עם ראשונים, ובסדר צהריים וסדר ערב לומדים בבקיאות את המסכת הנלמדת. אחרי סיום הסבב לאחר מספר שנים, לומדים התלמידים בסדר בוקר ובסדר צהריים בעיון, ובסדר ערב בבקיאות.
הערות שוליים

1 2  אודות הישיבה, באתר ישיבת דרך חיים
↑  n מחוברים לעיר, באתר הישיבה
יחסי הממלכה המאוחדת – פרו

| יחסי הממלכה המאוחדת – פרו |
| --- | --- |
הממלכה המאוחדת: פרו


הממלכה המאוחדת: פרו
שטח (בקילומטר רבוע)
243,610: 1,285,216
אוכלוסייה
69,242,094: 34,307,937
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,340,032: 267,603
תמ"ג לנפש (בדולרים)
48,237: 7,800
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה

יחסי הממלכה המאוחדת–פרו הם היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה של פרו והממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה וצפון אירלנד.
בריטניה מייצגת 0.4% מההגירה הבינלאומית של פרואנים לשנת 2013. בנוסף, הבריטים מייצגים 1.4% מהגרים בפרו בין 1994–2012.
היסטוריה

פרו ובריטניה כוננו את קשריהם הדיפלומטיים בשנת 1823, עם מינויו של צ'ארלס תומאס רוקרופט לקונסול הכללי בפרו.
בשנות ה-30 של המאה ה-20, מחצית מייבוא פרו הגיע מבריטניה. לאורך התקופה הרפובליקנית הייתה לפרו נוכחות אנגלית של מוסדות מסחריים מצטיינים; ביניהם חברת הרכבות הפרואנית, חברת ניווט הקיטור הפסיפי, חברת WR גרייס וחברה ואנתוני גיבס ובניו.
יחסי סחר

בריטניה ופרו מנהלות הסכם סחר באמצעות הסכם סחר חופשי בין פרו לאיחוד האירופי. ההסכם נכנס לתוקף ב-1 במרץ 2013. ב-15 במאי 2019 חתמו פרו, יחד עם אקוודור וקולומביה, על הסכם סחר עם הממלכה המאוחדת בעיר קיטו, על בסיס זה שנחתם עם האיחוד האירופי.
נציגויות דיפלומטיות

בריטניה מחזיקה בפרו שגרירות בלימה ו-4 קונסוליות בארקיפה, קוסקו, איקיטוס וטרוחיו.
פרו מחזיקה בבריטניה שגרירות בלונדון בלבד.
כרומוספירה

מבנה השמש - כוכב הסדרה הראשית מסוג G:



1. ליבת השמש

2. האזור הקרינתי

3. האזור ההסעתי

4. פוטוספירה

5. כרומוספירה


6. עטרה

7. כתם שמש

8. גִּרְעוּן

9. התפרצות סולרית
הכרומוספירה של השמש כפי שהיא נראית בזמן ליקוי חמה.
הכרומוספירה היא שכבה דקה מהאטמוספירה התחתונה של השמש בעלת צבע אדמדם, ונמצאת מעל לפוטוספירה של השמש. עובייה של הכרומוספירה מוערך ב-2,000 ק"מ והיא נראית לעין הבלתי מזוינת רק בזמן ליקוי חמה. בשכבה זו מופיעות לשונות השמש. אלה הן פתילות שעולות ואחר כך יורדות תוך כ-10 דקות.