stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קינגס לין

| --- | --- |

קולאז' אתרים בעיר
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 אומת הבית:  אנגליה אנגליה
 אזור:  מזרח אנגליה
 מחוז:  נורפוק
 שטח:  14.6 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  42,800 (2007)
 קואורדינטות:  52°45′15″N 0°23′51″E﻿ / ﻿52.7543°N 0.3976°E﻿ / 52.7543; 0.3976 
 אזור זמן:  UTC+0
 https://www.west-norfolk.gov.uk/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים קינגס לין(למפת הממלכה המאוחדת רגילה) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים קינגס לין(למפת אנגליה רגילה) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי קינגס לין(למפת אנגליה מוגדלת) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי קינגס לין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
קינגס לין (באנגלית: King's Lynn) עד 1537 נקראה בישופס לין (Bishop's Lynn) היא עיר נמל ועיר שוק בנורפוק, אנגליה. 158 ק"מ צפונית ללונדון ו-71 ק"מ מערבית לנוריץ'.
שם העיר

משמעות המילה llyn בוולשית אגם וייתכן שמקורה אנגלו סקסונית. בספר יום הדין (1085) מוזכר אזור בריכות מים לצורך אידוי והפקת מלח בישול בשם Lena. כיוון שהעיר הייתה תחת שליטתו של בישוף נוריץ' נקראה בישופס לין (בלטינית Len Episcopi). בעת הרפורמציה באנגליה שונה שם העיר ל-Lenne Regis קינגס לין. באופן מקומי ההתייחסות לעיר היא כאל "לין" בלבד.
היסטוריה

במקום התקיימה עיר שוק קטנה בחסות הבישוף מאז המאה ה-11, אולם העיר החלה להתפתח רק עם הסטת ערוץ נהר אוּז הגדול במאה ה-13. הקהילה היהודית בעיר הושמדה בפברואר 1189, ככל הנראה בהקשר עלילת הדם של נוריץ' והותר ליהודים לשוב ולהתיישב בה ב-1238.
במאה ה-14 וה-15 התפתח במקום הנמל החשוב ביותר של אנגליה, בשל מיקומה על נתיב השיט של ברית ערי הנזה ששלטו במסחר בצפון-מערב אירופה. מאותה תקופה שרדו השער הדרומי של ביצורי העיר, מחסן הסחורות היחיד של ההנזה ששרד ובניין הגילדהול.
ב-1537, במסגרת פירוק המנזרים באנגליה, שינה הנרי השמיני, מלך אנגליה את שיוך העיר מהבישוף לכתר ופירק את מנזר הבנדיקטינים בעיר. במהלך המאה ה-16 סבלה העיר מהתפרצות מגפות. במאה ה-17 ירד מאוד מעמדה של העיר כנמל מחסרי, עקב התחזקות נמלי מערב אנגליה (בפרט ליברפול) והסחר הטרנס-אטלנטי ועלייתו של נמל לונדון. אולם היא המשיכה להיות נמל דיג משמעותי, אתר מספנות ותעשייה הקשורה לימאות כתעשיית חבלים ומפרשים.
ב-1847 חוברה העיר לרשת מסילות הברזל ובמלחמת העולם הראשונה (19 בינואר 1915) הייתה העיר הבריטית הראשונה שהופצצה מן האוויר.
בשנות ה-60 של המאה ה-20 עברה העיר תנופת פיתוח שכללה שיפוץ והרחבה, הרס מבנים ישנים ובניית מתחמי דיור, מסחר, בילוי ותעסוקה. זאת כחלק ממדיניות פיזור האוכלוסין בדרום-מזרח אנגליה, כפתרון לבעיית "התפוצצות האוכלוסין" במטרופולין של לונדון.
ב-2006 הצטרפה קינגס לין ל"ברית ערי ההנזה החדשה", יוזמה בינלאומית לשיתוף פעולה בין ערים על גדות הים הצפוני והים הבלטי שהשתייכו בעבר לברית ערי הנזה.
הערות שוליים

↑  The Jewish Community of King's Lynn, אתר אנו – מוזיאון העם היהודי
↑  השער הדרומי
↑  HANSE HOUSE, מחסן ההנזה
↑  הגילדהול
↑  Kings Lynn, a Hanse League Member
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562121105171  GND: 4262923-8  LCCN: n82273944  MusicBrainz: ea795f5a-d767-4005-9800-ccc62e5e8b15  SUDOC: 028085159  VIAF: 123187839   WorldCat (עם VIAF): 123187839
אהוד דפנא

| --- | --- |

אהוד דפנא  תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  3 במרץ 1939 רעננה, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  15 באוקטובר 1973 (בגיל 34) 
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-אוגוסט 1957 
 דרגה:    רב-סרן
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים   מלחמת יום הכיפורים
 עיטורים
   עיטור העוז
 
אהוד דפנא (3 במרץ 1939 – 15 באוקטובר 1973) היה לוחם בחיל השריון שנהרג במלחמת יום הכיפורים. דפנא עוטר בעיטור העוז על לחימתו בכיבוש תל-שמס, שבמהלכו נהרג.
אהוד דפנא הוא גיבור השיר הודי חמודי שכתב סבו, משה דפנא, כשאהוד היה בן שלוש.
ביוגרפיה

אהוד דפנא נולד למלכה ולאביטל ברעננה, וגדל בקיבוץ מעוז חיים שבעמק בית שאן. לכבוד יום הולדתו השלישי חיבר סבו, המשורר משה דפנא, את השיר "למה?", הידוע בכינויו "הודי חמודי".
בבגרותו החל לעסוק באקרובטיקה וברכיבה על סוסים, ועם תום לימודיו החליט להתגייס לשירות קרבי.
דפנא התגייס לצה"ל באוגוסט 1957, ולאחר שלא התקבל לחיל הצנחנים, הוא החל לשרת בחיל השריון. במהלך שירותו הצבאי עבר קורס קציני חיל רגלים וקורס קציני שריון, ושימש כמפקד מחלקת חרמ"ש.
בתום שירות החובה שלו, שב דפנא למעוז חיים. הוא עבד בגידול בקר. דפנא נישא לחוה, והשניים עברו להתגורר בכרמיאל. בשנת 1965 נולד בנם איל, ומעט אחר כך עבר הזוג להתגורר בבאר שבע.
ביוגרפיה > במלחמת ששת הימים

בתקופת ההמתנה שלפני מלחמת ששת הימים, פיקד דפנא על מחלקת סיור. עם פרוץ המלחמה, השתתף בקרבות הראשונים, אך נפצע כשיצא בסיירת לכיוון ג'נין. דפנא הוכר כנכה לאחר שנותר משותק ברגלו, אך הצליח להביא לשיבוצו המחודש ביחידה קרבית. בשנת 1970 הצטרף לצבא הקבע, והחל לשרת כמפקד בגדוד שריון. לאחר שנה, עבר לתפקיד של מפקד פלוגה. לקראת תום השירות הצבאי שלו, שירת דפנא בתפקיד קצין אג"ם באוגדת שריון.
בשנת 1971 התגרש מחוה אשתו, ונכנס לזוגיות עם שושנה בכר שיועדה להיות אשתו, אך השניים לא הספיקו להתחתן.
ביוגרפיה > במלחמת יום הכיפורים

דפנא סיים את שירותו בצבא באוגוסט 1973, בדרגת סרן. בספטמבר 1973 הצטרף דפנא ליחידת שריון שפשטה ללבנון לצורך טיהור של שני כפרים שהסתתרו בהם מחבלים. על פעולה זו הוענק לו ציון לשבח של מפקד החטיבה.
מספר שבועות לאחר מכן פרצה מלחמת יום הכיפורים. כששמע על פרוץ הקרבות ארגן דפנא פלוגה שהורכבה משיירי טנקים ומכוחות החטיבה בגזרה הדרומית, והשתתף בקרבות הבלימה ברמת הגולן. דפנא השתתף בניסיון שלא צלח לכיבוש תל א-שמס, ובניסיון הנוסף לכיבוש התל בהתקפת לילה. לאחר כיבוש התל חסם את כביש דמשק-קונייטרה (ציר "אמריקה") ובלם התקפות של צבא סוריה. ב-15 באוקטובר 1973, נהרג דפנא מפגיעת פגז במהלך קרבות הבלימה. נקבר בבית העלמין במעוז חיים.
לאחר נופלו הועלה לדרגת רב-סרן, והוענק לו עיטור העוז.
הערות שוליים

1 2 3 4  אהוד דפנא, באתר יזכור, אתר ההנצחה לחללי מערכות ישראל
1 2  הודי חמודי, גיבור מלחמה, באתר הספרנים, הספרייה הלאומית, ‏2019-09-03
↑  עפר גביש-אירועי זמר, הודי חמודי - מפגש על כיסא גלגלים, סיפורי שיר, באתר עפר גביש - אירועי זמר
1 2 3 4  סרן אהוד דפנא, באתר www.gvura.org
↑  חוה ואהוד דפנא, באתר מעוז חיים - עמוד תמונה
↑  אהוד ושושנה, באתר מעוז חיים עמוד תמונה
1 2  ליאור בן עמי, למה זה כך?, באתר האנשים שמאחורי השירים
↑  רס"ן אהוד דפנא ז"ל, באתר www.gvura.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007593166605171  VIAF: 495144782734874497047   WorldCat (עם VIAF): 495144782734874497047
קאמק

קאמק (באנגלית Kamek) היא דמות בדיונית המופיעה בסדרת מריו, קאמק הוא המטפל של בייבי באוסר. קאמק הוא גם חבר בדרגים גבוהים של קוופה טרורופ כשהשתלט על צבא של בוזר שלו עד שהתבגר מספיק. קאמק הופיע לראשונה ב- Super Mario World 2: Yoshi's Island . Kamek נלחם בתור הבוס בסדרת Yoshi's Island וב- Mario Party DS . קאמק קיבל את שמו מהתרגום ליפנית של Magikoopa. הוא וקאמי קופה, איש סודו של באוסר בסדרת Paper Mario, מתבלבלים לעיתים קרובות זה עם זה, למרות שקאמי מבוסס על קאמק.
| --- | --- |

 הופעה ראשונה:  Super Mario World 2: Yoshi's Island (1995)
 הופעה אחרונה:  Super Mario Bros Wonder(2023)
 מידע
 סטטוס:  בחיים
 מקום לידה:  ממלכת קופה
 מין:  זכר
 נטייה:  רוע חוקי
 דמויות קשורות
 משפחה:  באוזר (בן מאומץ, בעל ברית), באוזר ג'וניור (נכד מאומץ)
 אויבים:  יושי,מריו,לואיג'י
פרופיל

כוחות ויכולות
כמנהיג ה-Magikoopas, לקאמק יש כוחות קסם עצומים (ואולי שאין שני להם), אותם הפגין בכמה משחקים. הוא יכול להשתמש בקסם שלו למספר רב של אפקטים שונים, כמו בריח הקסם הרגיל שבו משתמשים בני הזוג Magikoopas, להיות מסוגל להפוך הריסות לאויבים חיים, לפגוע באויביו וכו'.
אִישִׁי > סרט

הסרט של האחים סופר מריו
ערך זה הוא קצרמרבנושא משחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
זיג (שפת תכנות)

| --- | --- |

 פרדיגמות:  Multi paradigm, תכנות אימפרטיבי, תכנות פרוצדורלי, תכנות פונקציונלי, Concurrent
 תאריך השקה:  2016
 מתכנן:  אנדרו קלי
 מפתח:  אנדרו קלי 
 גרסה אחרונה:  0.13.0 (6 ביוני 2024) 
 טיפוסיות:  סטטית, חזקה, מובלעת, מבנית, גנרית
 הושפעה על ידי:  C, Rust, Go, C++, JavaScript 
 רישיון:  MIT
 סיומת:  zig.,.zir
 ziglang.org
 
זיג היא שפת תכנות אימפרטיבית לשימוש כללי. השפה מוכוונת לתכנות מערכות, והיא בעלת טיפוסים סטטיים ומקומפלת. השפה נוצרה על ידי אנדרו קלי ומיועדת לשמש תחליף קטן ופשוט יותר לשפת C, בתוספת יכולות מודרניות, אופטימיזציות חדשות ומגוון מנגנוני בטיחות (אם כי היא אינה מחייבת את המתכנת לשימוש בטוח בזיכרון). היא נבדלת משפות דומות לה כגון Go, ראסט וCarbon בכך שאינה מכוונת לשמש תחליף לC++‎.
השפה משפרת ומפשטת שימוש במבני בקרה, קריאה לפונקציות, ייבוא ספריות, הצהרה על משתנים ותמיכה ביוניקוד. בנוסף לכך השפה אינה כוללת מאקרואים או הוראות לקדם-מעבד. זיג אימצה מתוך שפות מודרניות אחרות קונספטים כמו טיפוסים גנריים של זמן הידור, מתן יכולת לפונקציות לעבוד על מגוון סוגי נתונים, וקומץ הוראות למהדר שמאפשרות גישה למידע על הטיפוסים באמצעות רפלקשן.
תוספות אחרות לשפה נועדו לשפר בטיחות קוד. בדומה ל־C, זיג אינה כוללת איסוף זבל והטיפול בזיכרון נעשה ידנית. זיג ממזערת את הסיכון לשגיאות בעת הטיפול בזיכרון באמצעות תחביר פשוט לשימוש בטיפוסים אופציונליים. ישנו גם שלד (Framework) לבדיקות מובנה בשפה.
תיאור > מטרות

המטרה המרכזית של זיג היא "להיות פרגמטית" ולשמש פתרון מוצלח יותר לסוג הבעיות שנפתרות כיום על ידי שפת C. לפיכך אחד השיקולים המרכזיים בשפה הוא יצירת קוד קריא. זיג מנסה להשתמש ככל האפשר בקונספטים ותחביר מוכרים, ולהימנע מתוספות של תחביר מיוחד לקונספטים שאין בהם חידוש משמעותי. זיג גם בנויה להיות "רובסטית, אופטימלית וניתנת לתחזוקה", והיא כוללת יכולות רבות לשיפור הבטיחות, האופטימיזציות ויכולת הבדיקה של קוד. התחביר הקטן והפשוט שלה משחק חלק חשוב ביכולת לתחזק קוד זיג, ואכן התפיסה של זיג היא שצריך לאפשר למתכנתים תחזוקה ותיקון של קוד מבלי שאלו יידרשו להיכנס לנבכי השפה ולהכיר אותה לעומק. ואפילו עם הייחודיות הזו, זיג עדיין מסוגלת להתקמפל בתוך ומול קוד C. ניתן לכלול headers של C בתוך קוד זיג ולקרוא לפונקציות שהם מייצאים, וניתן לקשר קוד זיג לפרויקטים שכתובים ב־C פשוט על ידי include של headers שיוצר הקומפיילר.
במסגרת התפיסה שקוד צריך להיות פשוט וקריא, זיג כוללת כמה שינויים סגנוניים ביחס ל־C ולשפות דמויות C. למשל, בשפות כמו C++‎ או ראסט קיימת העמסה של אופרטורים, משמע שקוד כמו a = b+c יכול להוות בפועל קריאה לפונקציה שמבצעת גרסה שונה של האופרטור "+" שאיננה חיבור פשוט ויכולה להפתיע את המתכנת שהתכוון לחיבור פשוט. בנוסף, קריאה לפונקציה שכזו יכולה לייצר חריגה שעלולה למנוע ביצוע של החיבור כראוי. בזיג, לעומת זאת, אם ישנה קריאה לפונקציה אז היא תיראה כמו קריאה לפונקציה, ואם זה לא נראה כמו קריאה לפונקציה, אז אין קריאה לפונקציה. כמו כן, אם קוד עלול לייצר שגיאה, הקוד יצהיר על כך מפורשות. טיפול בשגיאות נעשה בעזרת טיפוסי שגיאה בהן יכולים לטפל catch או try.
המטרות של זיג שונות מאלו של שפות רבות שנוצרו בתחילת המאה ה-21 כמו Go, ראסט, Carbon, Nim ואחרות. ככלל, השפות הללו מורכבות יותר וכוללות יכולות כמו העמסת אופרטורים, או פונקציות שמתחזות לערכים (properties), טיפוסים גנריים ועוד יכולות שנועדו לעזור בבניית פרויקטי תוכנה גדולים. יכולות כאלו מקושרות לתפיסות מהסוג של C++‎, ובהתאם השפות האלו מכווננות לתחומי העיסוק של C++‎. זיג שמרנית יותר בכל מה שנודע להרחבה של מערכת הטיפוסים, ה־Generics שהיא תומכת בהם הם של זמן קומפילציה וסוג של Duck typing מתאפשר אצלה בעזרת הפקודה comptime.
תיאור > אינטראקציה ישירה מול C

זיג דוגלת בגישה מתפתחת לשימוש בשפה, ולפיכך מאפשרת שילוב קוד זיג חדש לתוך קוד C קיים. לשם כך היא מוכוונת לאינטראקציה חלקה ככל האפשר של קוד זיג עם ספריות C קיימות. האינטגרציה פשוטה, כפי שיראה הקוד בהמשך, אולם כדי להשתמש בה יש להכיר את הדרך בה זיג מייבאת ספריות.
זיג מייבאת את הספריות שלה בעזרת הפקודה ‎@import, בקוד שבדרך כלל נראה כך:
const std = @import("std");
מיד לאחר מכן יכול קוד זיג באותו הקובץ לפונקציות מתוך הספרייה std, לדוגמה:
std.debug.print("Hello, world!\n",.{});
אם רוצים לעבוד עם קוד C, צריך רק להחליף את ה‎@import ב‎@cimport.
const c = @cImport(@cInclude("soundio/soundio.h"));
עכשיו יכול הקוד בזיג לקרוא לפונקציות מתוך ספריית soundio כאילו הספרייה הייתה כתובה בעצמה בזיג. מאחר שזיג משתמשת במבני נתונים חדשים שמוגדרים בצורה מפורשת, בניגוד ל־int ולfloat הגנריים של C, ישנה קבוצה מצומצמת של פקודות שמשמשות להעביר מידע בין הטיפוסים של C לאלו של זיג, ביניהם ‎@intCast ו‎@ptrCast.
תיאור > קימפול מוצלב

מבחינת זיג הידור מוצלב (cross compilation) הוא תרחיש נפוץ לשימוש בשפה, לפיכך כל מהדר זיג יכול להדר קובצי הרצה בינאריים לכלל פלטפורמות המטרה שלו, ומדובר על עשרות פלטפורמות שכאלו. פלטפורמות המטרה כוללות ארכיטקטורות נפוצות כגון ARM, x86-64 אך גם מערכות פחות נפוצות, כגון PowerPC, SPARC, MIPS, RISC-V ואפילו z/Architecture (S390) של IBM. מערכת הכלים של זיג יכולה לקמפל לכל אחת מהפלטפורמות הללו ללא צורך בהתקנת תוכנה נוספת, מאחר שכל התמיכה הנדרשת כלולה במערכת הבסיסית.
תיאור > Comptime

בזיג ניתן להשתמש בפקודה comptime כדי שהקומפיילר ישערך את אותו חלק של הקוד בזמן קומפילציה, ולא בזמן ריצה. כך משיגה זיג יכולות מקבילות להרצת מאקרו ולקומפילציה מותנית ללא צורך בהוספה של שפת קדם-מעבד.
בזמן קומפלציה טיפוסים הופכים ל"אזרחים ממדרגה ראשונה", כך מתאפשרת בשפה Duck typing בזמן קומפילציה, שהיא הטכניקה בה זיג מממשת טיפוסים גנריים.
מימוש של טיפוס גנרי של רשימה מקושרת, למשל, יכול להיראות כך בזיג:
fn LinkedList(comptime T: type) type;
הפונקציה מקבלת טיפוס T ומחזירה מבנה שמגדיר רשימה מקושרת של אותו טיפוס.
יכולות נוספות

זיג תומכת בתכנות גנרי לזמן קימפול, ב־reflection, ב־evaluation, בקימפול מוצלב ובניהול זיכרון ידני. על אף שהשפה מכוונת לתת תחליף משופר לשפת C, היא גם שואבת השראה מראסט ומשפות אחרות. לזיג יש יכולות רבות בתחומי ה־Low-level, ובכללם packed structs (סטראקטים ללא ריפוד לגודל בין השדות), מספרים בכל גודל שהוא וכמה סוגי פויינטרים.
זיג אינה רק שפה חדשה, אלא גם סט כלים, כאשר הקומפיילר שלה הוא גם קומפיילר ל־C ולC++‎, ויכול אף להתמודד עם שתיהן ביחד באותו פרויקט.
השם

נראה שהשם "זיג" נבחר תוך שימוש בסקריפט פייתון שכתב אנדרו קלי, ששילב אותיות לכדי מילים בעלות ארבע אותיות, כשבסוף נבחרה דווקא מילה בעלת שלוש אותיות.
גרסאות

עד גרסה 0.9 שימש קומפיילר bootstraping כתוב ב־C++‎ בשביל להריץ את הקומפיילר של זיג, אך מאז גרסה 0.10 הקומפיילר של זיג כתוב בזיג, משמע: הקומפיילר הוא Self-hosting. זהו הקומפיילר שמשמש כיום ברירת מחדל, והקומפיילר הישן ב־C++‎ צפוי להפסיק להיות זמין אפילו כאופציה החל מגרסה 0.11. הבק-אנד (האופטימייזר) של זיג ממשיך להיות LLVM, שבעצמו כתוב ב־C++‎. גרסה 0.10 של זיג משתמשת ב־LLVM15. הקומפיילר של זיג קטן יחסית ל־LLVM: גודלו 4.4 מגה-בייטים, וכשהוא נארז ביחד עם LLVM, הוא מהווה רק 2.5% מגודל החבילה. המעבר לקומפיילר ולינקר כתובים בזיג הקטין את השימוש בזיכרון לפחות משליש ביחס לקומפיילר הקודם, האיץ מעט את זמן הקומפילציה ופתר כמה באגים. עם זאת, גרסה 0.10 כוללת גם כמה שיפורים לקומפיילר הישן שנותר כאופציונלי בה, אם כי לא ניתן להשתמש בו עם הלינקר שכתוב ב־zig. בגרסה 0.10 נוספה כיכולת נסיונית תמיכה ב־GPU של AMD, ובמידה פחותה גם תמיכה ב־GPU של NVidia ובפלייסטיישן 4 ו-5.
הקומפיילר הישן שעושה bootstrap נכתב בזיג ובC++‎, ומשתמש ב־LLVM 13 כ־Back-end, ולפיכך גם הוא בעל פלטפורמות יעד רבות. הקומפיילר הוא תוכנה חופשית וכתוב בקוד פתוח תחת רישיון MIT. לקומפיילר של זיג יש יכולת לקמפל C ו־C++‎ בדומה ליכולות של Clang, תוך מתן גישה לספריה הסטנדרטית של C ולזו של C++‎ (הספריות libc ו־libcxx בהתאמה). הדבר מתאפשר דרך הפקודות zig cc או zig c++‎. עקב ההסתמכות על LLVM גם הפקודות האלו יכולות לשמש לקימפול מוצלב.
ידוע שנכתבו בזיג על אפליקציות למערכות הפעלה שולחניות, אפליקציות בסיסיות לאנרדואיד (בעזרת Android NDK) וישנה יכולת לכתוב גם ל־iOS.
לזיג אין מנהל חבילות רשמי משל עצמה (ישנו מנהל חבילות לא רשמי), אך יש תכנון למנהל חבילות בגרסה 0.12.
במקור לא הייתה לזיג מערכת ניהול חבילות, אך בגרסה 0.11.0 שוחררה גרסה נסיונית של מנהל חבילות שהורחבה בגרסה 0.12.0. אין לשפה מאגר חבילות רשמי, וחבילות מוגדרות במערכת הניהול כקישורים לקבצים מכווצים בהם נמצא קובץ בשם build.zig סטנדרטי שמשמש את הקומפיילר בקומפילציה, וככל האפשר גם קובץ בשם build.zig.zon בו מוגדרים השם והגרסה של החבילה.
הפיתוח של זיג ממומן על ידי קרן שהוקמה לצורך העניין: Zig Software Foundation (ZSF), מלכ"ר שנשיאו הוא אנדרו קלי. הקרן משמשת לקבלת תרומות ולתשלום לעובדים שנשכרים על מנת לעבוד על זיג במשרה מלאה.
דוגמאות > שלום עולם

const std = @import("std");

pub fn main() !void {
 const stdout = std.io.getStdOut().writer();
 try stdout.print("Hello, {s}!\n",.{"world"});
}
דוגמאות > רשימה מקושרת רגילה

pub fn main() void {
 var node = LinkedList(i32).Node {
.prev = null,
.next = null,
.data = 1234,
 };

 var list = LinkedList(i32) {
.first = &node,
.last = &node,
.len = 1,
 };
}

fn LinkedList(comptime T: type) type {
 return struct {
 pub const Node = struct {
 prev: ?*Node,
 next: ?*Node,
 data: T,
 };

 first: ?*Node,
 last: ?*Node,
 len: usize,
 };
}
פרויקטים

Bun הוא מנוע JavaScript ו־TypeScript שכתוב בזיג, ומשתמש מכונה הווירטואלית JavaScriptCore של הדפדפן ספארי.
ראו גם

C
C++‎
Nim
Rust
D
Carbon
ראו גם > לקריאה נוספת

Elizabeth, Jane (2017-10-19). "Tired of C? New programming language Zig aims to be more pragmatic and readable". jaxenter. אורכב מ-המקור ב-2020-10-01. נבדק ב-2020-04-22.
Yegulalp, Serdar (2016-08-29). "New challenger joins Rust to topple C language". InfoWorld (באנגלית). נבדק ב-2020-02-11.
הערות שוליים

↑  Kelley, Andrew. "Introduction to the Zig Programming Language". andrewkelley.me. נבדק ב-8 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Pike, Rob (2012). "Less is exponentially more".
↑  Walton, Patrick (2010-12-05). "C++ Design Goals in the Context of Rust". ארכיון מ-2010-12-09. נבדק ב-2011-01-21.
↑  Carbon Language: An experimental successor to C++ - Chandler Carruth - CppNorth 2022. CppNorth. 2022-07-22 – via YouTube.
1 2 3 4  Yegulalp 2016.
↑  Dobrowolski, Mariusz (10 באוגוסט 2018). "The Worst Mistake in Computer Science". Softwar Hut. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Draper, Paul (8 בפברואר 2016). "NULL is the Worst Mistake in Computer Science". {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "ARC vs. GC". Elements.
↑  "Guide To Java 8 Optional". 28 בנובמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Rust: Memory Management".
1 2 3 4 5  "Allocators".
↑  Tyson, Matthew (9 במרץ 2023). "Meet Zig: The modern alternative to C". InfoWorld.com. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  The Road to Zig 1.0 - Andrew Kelley. ChariotSolutions. 2019-05-09 – via YouTube.
↑  "The Zig Programming Language". Ziglang.org. נבדק ב-2020-02-11.
↑  Company, Sudo Null. "Sudo Null - IT News for you". SudoNull (באנגלית). נבדק ב-2020-02-11.
↑  Tim Anderson 24 Apr 2020 at 09:50. "Keen to go _ExtInt? LLVM Clang compiler adds support for custom width integers". www.theregister.co.uk (באנגלית). נבדק ב-2020-04-24.
↑  "Documentation". Ziglang.org. נבדק ב-2020-04-24.
↑  andrewrk (2024-03-13). "origin of the zig programming language name. by @andrewrk". נבדק ב-2024-03-13.
↑  "SD Times news digest: C++20 concepts in Visual Studio 2010 version 16.3, Bootstrap to drop IE support, and Zig 0.60 released". SD Times (באנגלית אמריקאית). 2020-04-14. נבדק ב-2020-04-19.
↑  "A Reply to _The Road to Zig 1.0_". www.gingerbill.org (באנגלית בריטית). 2019-05-13. נבדק ב-2020-02-11.
↑  "ziglang/zig". GitHub. Zig Programming Language. 2020-02-11. נבדק ב-2020-02-11.
↑  "The Zig Programming Language". Ziglang.org. נבדק ב-2020-02-11.
↑  "ziglang/zig". GitHub (באנגלית). נבדק ב-2020-02-11.
↑  "0.6.0 Release Notes". Ziglang.org. נבדק ב-2020-04-19.
↑  "'zig cc': a Powerful Drop-In Replacement for GCC/Clang - Andrew Kelley". andrewkelley.me. נבדק ב-2021-05-28.
↑  "Zig Makes Go Cross Compilation Just Work". DEV Community (באנגלית). נבדק ב-2021-05-28.
↑  "Jakub Konka on Twitter". Twitter (באנגלית). נבדק ב-2021-05-28.
↑  "Announcing the Zig Software Foundation". Ziglang.org. נבדק ב-2021-05-28.
↑  "Sponsor ZSF". Ziglang.org. נבדק ב-2021-05-28.
S-400

| --- | --- |

 מידע בסיסי
 קוד נאט"ו:  Growler 
 ייעוד:  מודל נשק 
 ארץ ייצור:  רוסיה רוסיה
 יצרן:  אלמז-אנטיי 
 תקופת השירות:  28 באפריל 2007 – הווה (17 שנים) 
 משתמשים:  הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית, צבא השחרור העממי, הכוחות המזוינים של טורקיה 
 ראש קרב והנחיה
 הנחיה:  מערכת ניווט אינרציאלית, שגר ועדכן 
 
רכב שיגור טילים של מערכת S-400
הצגת טיל 48N6E3 של מערכת S-400 בסלון האווירי MAKS, ‏2011
S-400 טְרַיוּמְף (ברוסית: C-400 ‏«Триумф», באנגלית: S-400 Triumf, מכונה בנאט"ו: SA-21 Growler, כונתה בעבר S-300PMU-3), היא מערכת חדישה ליירוט מטוסים מתוצרת חברת GSKB, השייכת לתאגיד אלמז-אנטיי, חברה בבעלות ממשלתית ברוסיה. המערכת היא שיפור של משפחת המערכות הקודמת S-300.
המערכת פעילה ונמצאת בשימוש הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית משנת 2007 ושל סין. במאי 2019 קבלה גם טורקיה את המערכת מרוסיה. בעקבות כך טורקיה הושעתה מפרויקט ה-F-35.
המערכת כוללת שלושה סוגי טילים כדי לכסות את כל טווח הפעילות שלה. שלושת הטילים הם:
40N6 - לטווחים ארוכים מאוד (400 ק"מ)
48N6 - לטווחים ארוכים (250 ק"מ)
9M96 - לטווחים בינוניים (120 ק"מ)
לכל טיל יכולות שונות. המערכת מסוגלת לטפל בכ-80 כלי טיס בו-זמנית.
המערכת לא הוכיחה את עצמה בשדה בקרב כאשר אוקראינה השמידה סוללות טילים ברוסיה.
ראו גם

S-75 דווינה
S-125 נייבה
S-200
S-300
S-500
הערות שוליים

↑  אלי לאון "העסקה יוצאת לפועל: מערכת S-400 הגיעה מרוסיה לטורקיה" ישראל היום 14.07.2019
↑  טורקיה מסולקת מה-F-35: "נזק בלתי הפיך ליחסים עם ארה"ב", באתר ynet, 18 ביולי 2019
↑  נטע בר, ישראל צריכה להתעניין: אוקראינה השמידה את מערכת הנ"מ הרוסית המתקדמת ביותר, באתר ישראל היום, 11 ביולי 2023
| רק"מ מדינות הגוש הסובייטי לאחר מלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| טנקים | T-84 Oplot-M • T-90 • T-84 • T-80 • T-72 • IT-1 • T-64 • T-62 • PT-76 • T-55 • T-10 • ארמטה T-14 |  |
| נגמ"שים | BTR-152 • BTR-94 • BPM-97 • BTR-90  • BTR-80 • BTR-70 • BTR-60 • BTR-40 • BTR-4 • BTR-3 • BTR-D • BTR-50 • MT-LB |  |
| נגמ"שי לחימה | BMPT • BTR-T • BMD-3 • BMD-2 • BMD-1 • BMP-3 • BMP-2 • BMP-1 • ‏T-15 ארמטה |  |
| תותחים מתנייעים | 2S1 גווזדיקה • ‏SO-152 • ‏2S4 טולפן • ‏2S5 גיאטסינט-S • ‏2S7 פיון • ‏2S9 נונה • ‏2S19 MSTA‏ • ‏‏2S23 נונה-SVK • ‏2S25 Sprut-SD • ‏2S31 וונה • ‏ASU-57 • ‏ASU-85 • ‏A-222 ברג |  |
| ארטילריה רקטית | BM-14 • ‏BM-21 גראד • ‏BM-24 • ‏BM-25 • ‏BM-27 אוראגן • ‏TOS-1 • ‏BM-30 סמרץ' |  |
| טילי קרקע-קרקע | 2K6 לונה • 9K52 לונה-M • ‏OTR-21 טוצ'קה • OTR-23 אוקה • 9K720 איסקנדר • K-300P בסטיון-P |  |
| רק"ם נ"מ | ‏SA-22 • SA-19  • ZSU-23-4 • ZSU-57-2 • BTR-152A\D\E • BTR-40A |  |
| מערכות קרקע-אוויר | SA-4 • ‏SA-6 • ‏SA-8 • ‏SA-9 • ‏‏SA-10 • ‏SA-11 • ‏‏SA-12 • ‏SA-13 • ‏SA-15 • ‏SA-17 • ‏SA-19 • ‏‏SA-20 • ‏‏SA-21 • ‏‏SA-22 |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמצעי לחימה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תפילת הרופא

תפילת הרופא היא תפילה המיועדת לרופאים המטפלים בחולים. התפילה יוחסה לרמב"ם אך חוברה ככל הנראה על ידי מרכוס (מרדכי) הרץ, רופא יהודי ומרצה לפילוסופיה, שחי במאה ה-18, מאנשי החברה הגבוהה בברלין. התפילה הופיעה לראשונה בדפוס בשנת 1793, תורגמה (לאנגלית) בידי הארי פרידנוואלד ופורסמה בעלון בית החולים של אוניברסיטת ג'ונס הופקינס (Bulletin of the Johns Hopkins Hospital) בשנת 1917.
נוסח התפילה תלוי בבתי חולים ובמרפאות של רופאים במקום בולט, ויש רופאים המקפידים לומר אותה לפני שהם מתחילים בטיפול. כשבועת הרופאים שנפוצו לה נוסחאות שונים, גם את תפילת הרופא לקחו מטפלים ממקצועות משיקים, הפסיכולוג דניאל ריבעי כתב בהשראתה את תפילת הפסיכולוג, דפנה מאיר כתבה בהשראתה את תפילת האחות. יניב פוגל כתב בהשראתה את "תפלה לתומכי הרפואה.