stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מבשלת מרי
היסטוריה

המבשלה נוסדה בשנת 1860 כדי לספק את הביקוש של המתיישבים הבריטים בגהורה גלי ליד עיירת הנופש מרי.
המבשלה נוהלה על ידי המשפחה של המשורר אדוורד דייר. אחרי 1880 החברה הקימה עוד מבשלה ומזקקה בעיר כוויתה.
בגלל מחסור במים במרי בשנות העשרים, עבודת המבשלה הועברה ברובה לרוואלפינדי, אבל הכנת הלתת המשיכה בגהורה גלי עד שנות הארבעים עד שהמזקקה נמכרה. מזקקה זו, שנבנתה בסגנון גותי, נשרפה ב־1947 בתקופת הקמת פקיסטן כמדינה עצמאית, והמבשלה בקווטה נהרסה ברעידת האדמה ב־1935. בשנות הארבעים רוב המניות נרכשו של החברה נרכשו על ידי פשטון בהנדארא, שניהל עסק למשקאות בלאהור לפני הכרזת העצמאות של פקיסטן. העסק עבר בירושה לבנו מ"פ בהנדארא, וממנו לבנו חבר הפרלמנט הפקיסטני איספן-יאר בהנדארא.
בשנות השישים המבשלה ייבאה חביות עץ אלון מצפון אמריקה, אוסטרליה וספרד והחלה לייצר במרתפיה ויסקי.
ציוד בישול חדש יובא בשנות התשעים מגרמניה. ב־2001 המבשלה נסגרה זמנית בשל האשמה בזיהום סביבתי.
ב־1977 מבשלת מרי ספגה מהאיסור על אלכוהול שהונהג בתקופה הנשיא זולפיקר עלי בהוטו. מאוחר יותר שליט פקיסטן מוחמד זיא אל-חאק הגדיר שמי שרוצה לרכוש אלכוהול צריך להוכיח שאינו מוסלמי. מכיוון שרוב תושבי פקיסטן הם מוסלמים ויש רק קהילות קטנות של נוצרים, הינדים ופרסים הזורואסטרים, החברה הייתה צריכה לצמצם את הייצור.
החקיקה הדתית החלה להיבלם אחרי מותו של מוחמד זיא אל-חאק לזה אפשר למבשלה להתחיל למכור משקאות אלכוהוליים חזקים יותר, כגון וודקה, ג'ין וויסקי. היום כל מוצרי מרי זמינים בחנויות משקאטות שפועלים באופן חוקי בקראצ'י וברחבי פרובינציית סינד.
בירה מרי יוצרה באוסטריה עבור מסעדות הודיות ופקיסטניות, אבל ייצורה שם הופסק ב־2004.
מבשלת מרי היא אחת החברות הציבוריות הוותיקות בדרום אסיה. מניותיה נסחרו בבורסה בכלכותה כבר ב־1902, והיא החברה התעשייתית הוותיקה ביותר בפקיסטן ואחת מ־25 המניות הנסחרות ביותר בבורסה בקראצ'י.
המתחרה העיקרית של מרי היא מבשלת כוויתה, והיא צריכה להתחרות גם בסחורה מוברחת מהודו וממדינות אחרות.
הערות שוליים

↑  Murree Brewery Pakistan, Forbidden Bevarage, Isphanyar Bhandara is Zoroastrian | Parsi News Zoroastrian News
↑  Murree Brewery Still brewing in a dry land: Pakistan’s Parsi Brewery | Parsi Khabar
↑  "Alcoholic Drinks in Pakistan".
↑  "Alcohol in Pakistan: The prohibition and after - Blogs".
↑  "Murree Brewery Company Ltd: History".
↑  "Pollution problem for Pakistan brewery".
מועצת הצמחים

סמל מועצת הצמחים
סמל מועצת הפירות, אחת המועצות שפעלו באופן עצמאי לפני האיחוד למועצת הצמחים
סמל מועצת הפרחים, מועצה נוספת שפעלה באופן עצמאי עד לאיחוד
מועצת הצמחים הוקמה ב-2004 כאיחוד של מועצת הירקות, מועצת הפירות, מועצת הפרחים והמועצה לשיווק פרי הדר, וב-2009 צורף למועצה מועצת הזיתים שהיה לענף הזית במועצת הצמחים. המטרה לשמה הוקמה הייתה ליצור צמחים ולשווקם. פעילות המועצה כוללת הדברת מזיקים, ביטוחים, מחקר ופיתוח וקידום מכירות.
המועצה הוקמה ב-2004 ביוזמת שר החקלאות ישראל כ"ץ, וכמנכ"ל המועצה בפועל מונה פעיל הליכוד מהמושב ישרש, מיכאל איילון. ביוני 2005 הודח מתפקידו בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה. במאי 2010 הוגש כתב אישום נגד איילון ועו"ד מרים אזולאי שפעלו למינוי מקורבים כבעלי תפקידים למועצה ולקידום אינטרסים של חברי ליכוד.
בסוף יולי 2017 הודיע משרד החקלאות על סגירת מועצת הצמחים במתכונת שבה פעלה והחלפתה בוועדה וולנטרית.
המנכ"ל כעת הוא צבי אלון.
הערות שוליים

↑  מיכל רווה, ‏שר החקלאות אישר את מבנה מועצת הצמחים המאוחדת, באתר גלובס, 22 ביולי 2003
1 2  חיים לוינסון, כך מונה פרקליט נתניהו ליועץ של מועצת הצמחים ב-18 אלף דולר בחודש, באתר הארץ, 10 בפברואר 2013
↑  מיכל רוה, ‏האג'נדה של המנכ"ל המודח, באתר גלובס, 20 בנובמבר 2005
↑  זוהר שחר לוי, חצי שנה עבודות שירות למנכ"ל מועצת הצמחים לשעבר, באתר כלכליסט, 3 בדצמבר 2014
↑   אורה קורן, משרד החקלאות סוגר את מועצת הצמחים, באתר TheMarker‏, 31 ביולי 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310467205171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בניהו שמואלי

| --- | --- |

הרב בניהו שמואלי (משמאל) לצד הרב שלמה משה עמאר
 לידה:  11 באוקטובר 1960 (בן 64) כ' בתשרי ה'תשכ"א
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:  חרדים ספרדים
 תחומי עיסוק:  קבלה
 רבותיו:  הרב יהודה צדקה, הרב בן ציון אבא שאול, רבי מרדכי שרעבי, רבי יצחק כדורי
 
ישיבת נהר שלום בסמוך לשוק מחנה יהודה בירושלים. 2019
הרב בניהו יששכר שמואלי (נולד ב-11 באוקטובר 1960, כ' בתשרי ה'תשכ"א) הוא ראש ישיבת המקובלים "נהר שלום" בירושלים.
ביוגרפיה

נולד וגדל בירושלים, בנו של המקובל הרב שלום שמואלי. בגיל 11 החל ללמוד בישיבת פורת יוסף. למד אצל הרבנים יהודה צדקה ובן-ציון אבא-שאול. בהפסקת הצהריים למד עם המקובל הרב יוסף וולטוך[דרוש מקור], ונסע מדי שבוע לרב מאיר אבוחצירא באשדוד.
לאחר שנישא למד בכולל פורת יוסף. לאחר פטירת הרב מרדכי שרעבי (ה'תשמ"ד, 1983), הזמינו אביו לפתוח כולל אברכים בישיבת "נהר שלום". עד לפטירת אביו עמד איתו בראשות הישיבה בשכונת נחלאות בירושלים.
במשך שנים למד קבלה במוצאי שבת עם הרב יצחק כדורי[דרוש מקור].
מסוף שנות ה-90 מסר שיעורים בערוץ דר וסוחרת כמקדים לרב עובדיה יוסף. מדי יום ראשון מוסר שיעור בספר הזוהר על פרשת השבוע המועבר בלוויין, ובשידור חוזר ברדיו קול ברמה.
הערות שוליים

↑  הרב בניהו – ידידי ישיבת נהר שלום, באתר www.neharshalom.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307046405171  ISNI: 0000 0000 8007 9783  LCCN: nr93047747  VIAF: 97374159   WorldCat (עם VIAF): 97374159
יזמות בחינוך

יזמות בחינוך (באנגלית: Entrepreneurship in education) הוא תהליך מתמשך של פיתוח יזמים, תרבות יזמית ויצירת יוזמות לשיפור מתמיד וקידום מערכת החינוך. תהליך היזמות בחינוך מתמקד ביצירת הזדמנויות לשינוי מהותי עבור יחידים וקהילות במערכת החינוך תוך הקפדה על פתרונות ברי קיימא. פתרונות אלו אינם בהכרח חדשים לחלוטין, אלא יכולים להיות גם חיבור יצירתי של משתנים קיימים כך שיחדיו יהוו אסטרטגיה חדשה להתמודדות עם אתגרים קיימים.
רקע

היזמות במערכת החינוך התפתחה במסגרת המגמה העולמית של יזמות חברתית. בעשור האחרון עולה הדרישה ליזמות חינוכית בעולם המערבי. כך למשל, במסמך שפרסם ה-OECD בשנת 2010, נכתב כי יזמות וחדשנות הן אסטרטגיות הכרחיות לגידול כלכלי ולהתמודדות עם אתגרים חברתיים גלובליים. הדו"ח קובע הארגון כי מדינות צריכות לעודד את נטיית אזרחיהן לחדשנות וכי מערכות החינוך וההכשרה המקצועית צריכות לצייד את הלומדים בהן בכישורים הנדרשים לפיתוח חשיבה יצירתית וחדשנית ולפעול לחיזוק התרבות היזמית. ההון המושקע בחינוך יוכל למצות את הפוטנציאל הטמון בו, רק באמצעות עידוד יזמות וחדשנות במערכת החינוך.
ניתן לסמן מספר מגמות המהוות זרז לתהליך זה.
שינוי הציפיות ממערכת החינוך: התחזקות ההבנה כי מערכת החינוך צריכה לספק חינוך איכותי יותר למספר רב יותר של תלמידים וכי לחינוך השפעה מכרעת על סיכויי הצלחתו של התלמיד בחיים. • התפתחות טכנולוגיות היוצרות הזדמנויות לפיתוח שיטות למידה חדשניות ולמדידה מדויקת יותר של הישגים. • שינוי תפיסות במערכת החינוך: הטמעתה של תפיסת האחריותיות (accountability) של המנהל ונטייה להפרטת החינוך הציבורי (בעיקר בארצות הברית). • צמצום המשאבים שמדינות מסוגלות להשקיע במערכות החינוך וכתוצאה מכך פנייתן לגיוס הון חיצוני באמצעות יוזמות מסוגים שונים.
חשיבותה של היזמות החינוכית בעת הזו, בכך שיש בה פוטנציאל לייצר דינמיקה של שינוי במגזר החינוכי כולו. חיזוקה של הרוח היזמית משנה את התפיסה הכללית במערכת החינוך ביחס לשאלה "כיצד ניתן לשפר את המצב הנוכחי?". בנוסף, יוזמות חינוכיות חדשניות המוקמות במסגרת מערכת החינוך הציבורית ומחוצה לה, מסייעות למשוך אל המגזר החינוכי כוח אדם איכותי המבקש לקחת חלק בתהליכי שינוי משמעותיים.
בצד העלאת הדרישה ליוזמות חינוכיות פורצות דרך, גדל הצורך במנהיגים חינוכיים שהם גם יזמים חינוכיים וחברתיים אשר יוכלו לסייע לתלמידים לסיים את לימודיהם כשהם מוכנים להתמודדות עם אתגרי המאה ה-21. תהליך של פיתוח וקידום מתמשך של יזמות בחינוך מצריך עיסוק בשלושה ממדים בו זמנית: היזמים (המורה כיזם אישי המורים כיזמים), התרבות היזמית – כאקוסיסטם ארגוני מחולל יזמותו היוזמות זאת מתוך מדד בית ספרי ליזמות בחינוך. להלן פירוט ממדים אלו:
היזמים

התנהגות יזמית נובעת מהצורך של פרטים וארגונים להתמודד (וליהנות) מרמה גבוהה של חוסר ודאות ומציאות מורכבת כאמצעי לסיפוק עצמי. שלושה רכיבים מרכזיים מאפיינים את היזם החינוכי.
בסקר היזמות[דרוש מקור: יש להביא קישור למקור ולא הפניה כללית, ללא מידע ביבליוגרפי], נמצאה הבחנה בין המימד האישי של היזם לבין מימד המורים ביזם אשר מתייחס ליכולות בפיתוח ויישום רעיון ובמוטיבציה של מורים.
התרבות היזמית

תרבות יזמית היא מצע של תנאים המאפשרים למוטיבציה ארגונית לגדול, להזדמנויות להיחשף ולמיומנויות מקצועיות להתפתח באופן שמוביל את השותפים לעשייה החינוכית ליזום במציאות הקיימת והמשתנה. תרבות המבטיחה חשיפה למודלים יזמיים לחיקוי לפרטים בה, המספקת הזדמנויות רבות להתנסות בהתנהגות יזמית, מעצימה, ומפגינה 'אמון' שמאפשר הפחתת רגולציות למינימום ועידוד יוזמות בכל הרמות.
הספרות המחקרית מזהה שלושה רכיבים מרכזיים, שקיומם בעצימות גבוהה מעודדת תרבות יזמית, לאורם ארגונים מובילים בארץ ובעולם מפתחים יישומיים לפיתוח תרבות יזמית בבתי הספר:
הנעה ליזמות מעידה כי יזמות היא ערך חשוב בארגון - מידע זמין וסדיר על צרכים והזדמנויות ליצירת השפעה, נגישות וחשיפה למומחים חיצוניים, חשיפה מתמדת לחידושים, למידה מהצלחות וכישלונות ומנגנוני הערכה והוקרה על יזמות.
מיומנויות (ידע וכישורים) של הצוות החינוכי לפיתוח וקידום יוזמות - הכשרות ופיתוח מקצועי בנושא קידום יזמות (למשל כתיבת תוכנית, איגום משאבים, הובלת שינוי) ותהליכי למידה לקידום יוזמות.
הזדמנויות המאפשרות חוללות של יוזמות - אוטונומיה, פרואקטיביות, משאבים, פרקטיקות וסדירויות לקידום יוזמות.
יוזמות

על פי מדד בית ספרי ליזמות בחינוך יוזמה חינוכית היא תהליך של איתור הזדמנויות וניצולן באופן חדשני, המוביל ליצירת ערך מוסף לבית הספר. רכיבי היוזמה מתחלקים לשניים:
רכיבי אפיון– כמות, מקור היוזמה, קהל היעד, סוג, היקף
רכיבי תוצר – מיסוד, חדשנות והשפעה (ערך מוסף)
תהליך פיתוח היוזמה מבוסס על חשיבה יצירתית וחדשנית המזהה בעיות, צרכים ואפשרויות וממפה דרכים לשינוי. כך, יזמות חינוכית היא אינה מעשה בודד, אלא תהליך מעגלי שמבוסס על איסוף מידע, ארגונו, בניית רעיון, הערכתו ואיסוף מידע מחודש בהתאם להערכה. במעגל זה כל שלב יכול להוביל לשלב אחר ולפתיחת התהליך מחדש.
חוקרי חינוך מזהים שלושה חסמים מרכזיים ליזמות חינוכית
• חסמים הקשורים במדיניות: מחסור בתגמולים על שיפור ביצועים, מערכות הבחינות והערכה, מנגנוני מימון נוקשים והפרדה בין התלמידים לאנשי הניהול והלוגיסטיקה בבתי הספר.
• חסמים של ידע: מחסור בידע לגבי צורכי וההעדפות התלמידים ומידע מוגבל ביחס לנגישות, שימוש, עלויות ואיכות של מוצרים ושירותים חינוכיים קיימים.
• חסמים תרבותיים: חוסר אמון בפתרונות שמגיעים מחוץ למערכת, חוסר רצון למדוד החזרים על השקעה או להחליף עבודה אנושית בטכנולוגיה.
כדי להתמודד עם חסמים אלו, על קובעי המדיניות לעודד פעולות יזמיות דרך חינוך ואימון ובמתן פומביות גבוהה ליזמות כדרך חיים בעלת ערך, המעשירה את החברה כולה לצד הפחתת מחסומי הכניסה לעולם היזמי והסרת המכשולים. בתוך כך, על מערכת החינוך לאמץ אסטרטגיה כפולה של השקעה ביזמים לצד הכנת הסביבה החינוכית לקליטת היוזמות. בתוך כך:
• קידום תהליך נרחב של שינוי התפיסה ביחס ליזמות חינוכית במערכת החינוך כולה.
מחקרים בעולם מראים כי חינוך ליזמות משפר את כישורי היזמות והחדשנות, מעלה את הסיכוי להיווצרותן של יוזמות חדשות ואת הסבירות לעצמאות תעסוקתית.
• הרחבת מידת חופש הפעולה של מנהלי בתי הספר, מתוך ההבנה כי למנהלי בתי ספר תפקיד מרכזי בקידום יזמות במערכת החינוך. מחקרים בעולם מראים מראים כי ככל שגדלה מידת החופש של המנהל בבית ספרו, ככל שהוא מקבל בעלות סימבולית רבה יותר על בית הספר וסמכות מלאה לפעול בו, כך גדלה נטייתו ליזמות.
• טיפוח חממות ליזמות חינוכית בשילוב אסטרטגית תגמול ליזמים. מעדויות מחקריות שנאספו עד כה ניתן ללמוד כי, בדומה ליזמות טכנולוגית, "חממות" מהוות כלי מצוין לקידום יזמות גם במערכת החינוך. "חממות חינוכיות" מקדמות בנייתן של רשתות וקהילות יזמים כבסיס ללמידה בלתי פוסקת, להתעדכנות ויצירת הזדמנויות חדשות. החממות מהוות מסגרת תומכת ליזמים, במסגרתה הם יכולים לפתח רעיונות ולהביא להבשלתם, מקבלים סיוע באפשרויות השתלבות בשדה, ובגיוס ההון (כספי, אינטלקטואלי ואנושי) לפיתוח היזמות.
יוסאקו מאזאווה

| --- | --- |

 לידה:  22 בנובמבר 1975 (בן 49) Kamagaya, יפן 
 מדינה:  יפן 
 מקום מגורים:  צ'יבה 
 ידוע בשל:  מילארדר ואספן אמנות.   התייר הראשון המיועד לטיסה סביב הירח
 השכלה:  Waseda Jitsugyo  Waseda University Junior and Senior High School 
 תקופת הפעילות:  מ-1998 
 פרסים והוקרה:  קצין מסדר האמנויות והספרות (מרץ 2018)  Medal with Dark Blue Ribbon (2020) 
 
יוסאקו מָאֶזאווה (ביפנית: 前澤 友作, נולד 22 בנובמבר 1975) הוא מיליארדר ויזם יפני, ואספן אמנות ידוע. הוא ייסד את START TODAY ב-1998 ואת אתר חנויות האופנה Zozotown, הגדול ביותר ביפן, בשנת 2004. במאי 2017 הוא הוערך על ידי מגזין פורבס כבעל שווי של 3.6 מיליארד דולר, והאדם ה-14 העשיר ביותר ביפן.
ב-2018 הוכרז כי מאזאווה קנה את כל הכרטיסים לטיסה הראשונה של חברת SpaceX מסביב לירח.
בצעירותו

בזמן לימודיו בתיכון בשנת 1991, מאזאווה הקים להקה עם חבריו שנקראה Switch Style. הלהקה הקליטה את האלבום הראשון שלה ב-1993. עם סיום לימודיו בתיכון הוא החליט לא להמשיך ללימודים גבוהים אלא עבר לארצות הברית עם חברה, שם החל באיסוף דיסקים ותקליטים. כאשר הוא חזר ליפן בשנת 1995, אוסף האלבומים שלו הפך לבסיס החברה הראשונה שלו, שמכרה אלבומים ודיסקים מיובאים מחו"ל דרך הדואר.
עסקיו

בשנת 1998, מאזאווה הקים חברה המבוססת על עסק הזמנת האלבומים בדואר שלו. החברה שנקראה START TODAY הייתה מבוססת על מכירות דרך הרשת, מאלבומים לבגדים, והפכה לחברה ציבורית בשנת 2000. באותה שנה, הלהקה שלו חתמה על חוזה עם חברת התקליטים ברטלסמן מיוזיק גרופ. בשנת 2001, מאזאווה הכריז על הפסקה מהפעילות המוזיקלית שלו לטובת התמקדות בעסקים. הוא הקים את אתר שיווק הבגדים Zozotown בשנת 2004. בשנת 2007, START TODAY החלה להיות חברה הנסחרת בציבור, רשומה על מדד Mothers בבורסה לניירות ערך בטוקיו. בשנת 2012, החברה START TODAY כבר נסחרה בחלק הראשון של הבורסה לניירות ערך בטוקיו.
בשנת 2018, מאזאווה השיק את ZOZO, מערכת מותאמת אישית להתאמת בגדים ואת ZOZOSUIT, מערכת מדידה ביתית להתאמת בגדים דרך אפליקציה, המשווקת בלמעלה מ-72 מדינות וטריטוריות.
קרן אמנות עכשווית

מאזאווה הוא המייסד של קרן האומנות העכשווית המבוססת בטוקיו, אשר הקים ב-2012 מתוך מטרה לתמוך באמנים צעירים שיהיו הבסיס לדור הבא של אמנות עכשווית. אוסף האמנות העכשווית מציג תערוכות של אמנות עכשווית פעמיים בשנה.
במאי 2016 מאזאווה משך תשומת לב תקשורתית רבה כאשר רכש במכירה פומבית יצירת אמנות של ז'אן-מישל בסקיה ב-57.3 מיליון דולר. מאזאווה שבר שוב את השיא ברכישת יצירת אמנות של האמן כאשר במאי 2017 רכש יצירה נוספת של אותו אמן ב-$110.5 מיליון דולר. באותה מכירה פומבית במאי 2016, מאזאווה גם קנה יצירות נוספות של פבלו פיקאסו, ברוס נאומן, אלכסנדר קלדר, ריצ'רד פרינס, וג'ף קונס, בעלות כוללת של 98 מיליון דולר. מאזאווה מתכנן לפתוח מוזיאון לאומנות מודרנית בצ'יבה, אשר יציג את אוסף האמנות שלו.
טיסות לחלל > טיסה סביב לירח

בספטמבר 2018, הודיעה חברת SpaceX כי מאזאווה יהיה הנוסע הראשון על הטיסה המסחרית של משגר הBFR לטיסה סביב הירח. כיוון שהטיל והחללית עדיין בפיתוח, הטיסה לא תתקיים לפני שנת 2023. הטיסה אמורה להמשך כמעט שישה ימים. מאזאווה רכש את כל הכרטיסים לטיסה, והוא ייקח עימו שישה עד שמונה אמנים כחלק מפרויקט אמנות הנקרא בשם Dear Moon. לא נחשף כמה מאזאווה שילם על הטיסה אולם צוין כי הוא כבר שילם פיקדון משמעותי.
טיסות לחלל > טיסה לתחנת החלל הבינלאומית

במאי 2021 פורסם שמאזאווה קנה כרטיס לטיסה לתחנת החלל הבינלאומית שאמורה להתקיים בדצמבר 2021. הטיסה מתווכת על ידי חברת Space Adventures (אנ') והוא יצטרף לצוות המשוגר בחללית הסויוז. מאזאווה היה כ-12 ימים בתחנת החלל, כהכנה לטיסתו סביב הירח.
הערות שוליים

↑  "Japan's 50 Richest People". Forbes.com. Forbes.
↑   רויטרס, תייר החלל של מאסק: גורו האופנה היפני יוסאקו מיזאווה, באתר TheMarker‏, 18 בספטמבר 2018
1 2 3  Adelstein, Mari Yamamoto Jake (13 במאי 2016). "Meet Yusaku Maezawa, The Billionaire Entrepreneur Rocking The Art World". The Daily Beast. נבדק ב-17 במאי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Switch Style". Discogs. נבדק ב-17 במאי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Yusaku Maezawa 2016 Contemporary Art Award – artnet News". artnet News (באנגלית אמריקאית). 24 ביוני 2016. נבדק ב-18 בספטמבר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Nussey, Sam (2 ביולי 2018). "Japan's Zozo, using measurement-taking bodysuit, expands bespoke service". Reuters. נבדק ב-18 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Contemporary Art Foundation (Public Interest Corporation)". Contemporary Art Foundation. נבדק ב-18 במאי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Meet The Japanese E-Commerce Billionaire Who Just Spent $110.5 Million On A Basquiat Painting, Forbes, May 19, 2017
↑  Kazakina, Katya (12 במאי 2016). "Collector Maezawa drops $98 million on art in two days". The Japan Times Online (באנגלית אמריקאית). ISSN 0447-5763. נבדק ב-18 במאי 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "First Private Passenger on Lunar BFR Mission".
↑  Dear Moon. Accessed: 17 September 2018.
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏המיליארדר היפני מאזאווה יהיה התייר הראשון שיטוס לירח, באתר גלובס, 18 בספטמבר 2018
↑  Valerie Stimac (13 במאי 2021). "Japanese Billionaire Yusaku Maezawa Is Heading To The International Space Station In December". Forbes.com. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  AFP-JIJI (13 במאי 2021). "Japanese billionaire Yusaku Maezawa to travel to ISS in December". The Japantimes. {{cite web}}:  (עזרה)
כלכלת פינלנד

| --- | --- |

 דירוג עולמי:  תמ"ג: 61; תמ"ג לנפש: 23
 מטבע:  אירו
 ענפי תעשייה עיקריים:  ייעור, מידע וטלקומוניקציה, אנרגיה, מוצרי אלקטרוניקה, שירותים עסקיים, בריאות, הנדסת מכונות, תעשיית מזון, בנייה
 סטטיסטיקה
 תמ"ג:  267.3 מיליון דולר
 תמ"ג לנפש:  45,927 דולר
 צמיחה כלכלית:  1.5% (דירוג: 190; הערכה לשנת 2015)
 אינפלציה (מה"ל):  1.2%
 אוכלוסייה מתחת לקו העוני:  15.6%
 מדד ג'יני:  26.2 (דירוג: 135; 2008)
 כוח עבודה:  2,673,000 (הערכה לשנת 2015)
 אבטלה:  8.1% (2020)
 קשרי מסחר
 יצוא:  69.4 מיליארד דולר
 מדינות עיקריות:  גרמניה 14.2% שוודיה 10.3% הולנד 6.9% ארצות הברית 6.8% רוסיה 5.7% סין 5.7% בריטניה 4.5%
 יבוא:  37.5 מיליארד דולר
 מדינות עיקריות:  גרמניה 15.5% רוסיה 13.2% שוודיה 11% סין 7.3% הולנד 5.6% צרפת 3.8%
 השקעות חוץ ישירות:  135.2 מיליארד שקל
 חוב חיצוני:  518 מיליארד דולר
 מדד קלות עשיית העסקים:  קל מאוד (דירוג 20; 2020)
 מימון ציבורי
 הכנסות:  152.2 מיליארד דולר
 הוצאות:  131.9 מיליארד דולר
 
 הנתונים מבוססים בעיקר על:  ספר העובדות העולמי של ה-CIA הסכומים הנקובים בדולרים בערך זה, הכוונה לדולר אמריקאי, אלא אם כן צוין אחרת
 
כלכלת פינלנד היא כלכלת שוק מפותחת.
כמו שכנותיה הסקדינביות גם פינלנד היא מדינה עשירה ומשגשגת. לפינלנד מערכת כלכלית מהקפיטליסטיות בעולם ומערכת רווחה מפותחת ומתפקדת כיאות למדינת רווחה סוציאל-דמוקרטית. פינלנד מאופיינת באיגודים מקצועיים המקיפים 80% מכוח העבודה. אי השוויון בפינלנד הוא אחד מהנמוכים בעולם ועומד על 0.21 על פי מדד ג'יני.
נכון לשנת 2024, פינלנד נחשבת למדינה המאושרת ביותר בעולם. בדו"ח האושר העולמי, שמשקף את התקופה שבין 2021 ל-2023 ופורסם במרץ 2024 מדורגת פינלנד, בפעם השביעית ברציפות, בראש הרשימה. בקרב צעירים בני 30 ומטה, מדורגת פינלנד במקום השביעי בעולם.
היסטוריה

עד למאה ה-20 הייתה פינלנד אחת המדינות העניות והנחשלות באירופה, למרות שקמה תעשייה במחצית המאה ה-19, רוב תושבי פינלנד התקיימו בעיקר מחקלאות, מצב שנמשך עד מלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה התעשייה בפינלנד הואצה, תוך 20 שנה התפתחה במדינה תעשיית חשמל, פטרוכימיה, בניית מכונות וספינות.
הצמיחה המהירה של כלכלת פינלנד שקשורה גם לסחר עם הגוש המזרחי נקטעה עם התפרקותה של ברית המועצות ב-1991. בשנות המשבר הכלכלי התוצר הלאומי גולמי נפל ב-13% ושיעור האבטלה בה עלה מ-3.4% ב-1990 ל-18.4% ב-1994. המשבר הביא לשינויים קיצוניים בכלכלה הפינית, חברות רבות הופרטו לייצוב התקציב הלאומי. במקביל החלה הממשלה להשקיע רבות בהשכלה הגבוהה בתחום הטכנולוגיה, כך גם תעשיית האלקטרוניקה כשבראשה חברת נוקיה.
פינלנד הצטרפה לאיחוד האירופי בשנת 1995 מה שהוסיף ליציבות הכלכלית. השינויים בכלכלת המדינה הביאו לירידה משמעותית באחוז המובטלים שהגיע לשפל של 6.4% בשנת 2008. נכון ל-2018 עומד שיעור האבטלה על 8% - מעט מעל ממוצע האיחוד האירופי. בהמשך שנות ה-90 חלה צמיחה כלכלית מהירה. עד שנת 2000 הגידול השנתי בתוצר עמד בממוצע על כ-5%.
בשנת 2012 נכנסה פינלנד למיתון שנמשך עד לחודש יוני 2014, לאחר קריסת המפעל הלאומי נוקיה שתרם כ־4% מדי שנה לתמ"ג המדינה. לאור התוצאות החלשות, בחודש יוני התפטר ראש הממשלה הקודם, יורקי קאטאינן, ואלכסנדר סטוב החליפו לאחר הצבעה בפרלמנט. סטוב הכריז על מספר רפורמות בהן העלאת גיל הפרישה, העלאת מיסים, פתיחת שערי פינלנד להגירה מוגברת, וקיצוץ מזערי ביותר של מערכת הרווחה.
ב־2014 ירד דירוג האשראי של פינלנד ממושלם (AAA) לרמת "כמעט מושלם" (AA+) בעיקר עקב החוב הציבורי הגדול. עם זאת, האופק הכלכלי של המדינה הועלה מ"שלילי" ל־"יציב".
כיום פינלנד היא אחת המדינות העשירות והמתקדמות ביותר בעולם. רמת החיים בה גבוהה במיוחד ובירתה הלסינקי מדורגת שנים כאחת מהערים הטובות ביותר למחיה. מדד הפיתוח האנושי במדינה עומד על 0.926, המקום ה-12 בעולם.
מגזרים במשק

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הערות שוליים

↑  נכון ל-2024, מקום 11 במדד החופש הכלכלי, אתר המכון הישראלי לדמוקרטיה
↑  WHR, WHR 2024 (עמ' 15), https://worldhappiness.report/, ‏מרץ 2024
↑   רונית דומקה, לאיזה מקום הגיעה ישראל במדד האושר העולמי אחרי 7 באוקטובר - ומי המדינה המאושרת בעולם?, באתר TheMarker‏, 20 במרץ 2024
↑  WHR, WHR 2024 (עמ' 23), https://worldhappiness.report/, ‏מרץ 2024
| כלכלת מדינות העולם |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין • המדינה האסלאמית  • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה   • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה  • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל   • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי  • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס  • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל   • איי שלמה  • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה  • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא פינלנד ובנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כלכלת שוודיה

| --- | --- |

מטבע שוודי מהמאה ה-19
 דירוג עולמי:  תמ"ג: 24; תמ"ג לנפש: 22
 מטבע:  קרונה שוודית 
 סטטיסטיקה
 תמ"ג:  593,268
 תמ"ג לנפש:  55,800
 צמיחה כלכלית:  4.10% (דירוג: 62; הערכה לשנת 2015)
 מדד ג'יני:  24.9 (דירוג: 142; 2013)
 כוח עבודה:  5,184,000 (הערכה לשנת 2015)
 אבטלה:  8.4 אחוז (נכון ל־2020) 
 
 הנתונים מבוססים בעיקר על:  ספר העובדות העולמי של ה-CIA הסכומים הנקובים בדולרים בערך זה, הכוונה לדולר אמריקאי, אלא אם כן צוין אחרת
 
התל"ג לנפש בשוודיה ב-2004 לפי מחוזות, באלפי כתר שוודי
כלכלת שוודיה היא כלכלה המתבססת על המודל הנורדי בדומה ליתר ארצות סקנדינביה (נורווגיה, דנמרק ופינלנד). כלכלה זו מבוססת על שילוב בין כלכלת שוק חופשי, מיסוי גבוה, מדיניות רווחה, איגודים מקצועיים וולנטריים ומרובים, עידוד מעורבות עובדים בניהול (בשוודיה קיימת לעובדים זכות קבלת ייצוג בדירקטוריונים ובלבד שהחברה מונה יותר מ-25 עובדים, אך החוק אינו מחייב זאת) ובעלות ציבורית של חלק גדול מהמשק המתחלקת בין הממשלה, הביטוח הלאומי השוודי וקרנות הפנסיה הציבוריות. בעקבות משבר כלכלי חמור בראשית שנות ה-90, החל תהליך של הורדת מיסים וקיצוץ בהטבות מדינת הרווחה. כן הוחל בשנות ה-2000 בתהליך של הפרטה. החלק של הממשלה בתוצר ירד למעט מעל 50% ובכוונת הממשלה להמשיך להוריד אותו אל מתחת לרמה בבריטניה.
נכון לשנת 2015, שוודיה שנייה רק לנורווגיה מבין המדינות המתועשות ברמת השוויון בחלוקת ההכנסות, כאשר מחשבים הכנסה פנויה + צריכה ציבורית. ב-2019, דורגה שוודיה במקום ה-19 במדד קלות עשיית העסקים.
חוב לאומי

היחס של החוב הלאומי לתמ"ג בשוודיה נשמר מתחת ל-20% מהתמ"ג, עד שנות ה-20 של המאה ה-20 ועד תחילת מלחמת העולם השנייה נשאר בסביבות ה-20%. במהלך המלחמה, למרות הנייטרליות של שוודיה, עלה החוב ל-50% מהתמ"ג. בשנות ה-50 וה-60 ירד יחס החוב לתמ"ג ובשנות ה-70 של המאה ה-20 הגיע אל מתחת ל-25%. אולם בשנות ה-80 של המאה ה-20 זינק ל-65% בגלל הוצאות גדולות על מדיניות רווחה. משבר כלכלי קשה בשנת 1992. בשנת 1995 הגיע יחס החוב לתמ"ג אל מעל ל-75%. בעקבות המשבר ננקטו בשוודיה צעדי התייעלות, בהם מעבר מפנסיה ציבורית לפנסיה פרטית, העלאת גיל הפנסיה ל-67 ותחרות בין בתי ספר בעזרת שוברים. מאז שנת 1992 שוודיה נמנעה כמעט לגמרי מתקציב גרעוני והיחס חוב תוצר ירד ל-40%.