stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התנהגות אנטי-חברתית
מניעה > הממלכה המאוחדת

בשנת 1998 הציע ראש ממשלת בריטניה, טוני בלייר, לעגן בחוק את הטיפול במכלול ההתנהגויות המדובר, בעקבות כך הונהג בה חוק אזרחי – Anti-Social Behavior Order או ASBO, המתמקד בטיפול באנשים המבצעים התנהגויות אנטי-חברתיות שמוגדרת כ,"התנהגות מטרידה ומפריעה, באופן הפוגם באיכות החיים של אחד או יותר מהפרטים בקהילה".
בחוק בבריטניה מוגדרת התנהגות אנטי-חברתית כדלקמן:
האדם פעל באופן אנטי-חברתי, היינו – באופן שגרם, או היה עלול לגרום, הטרדה, או מצוקה, לאדם אחר או יותר, שאינם במשק הבית שלו עצמו.
הוצאת צו היא הכרחית, על מנת להגן על האנשים באזור השלטון המקומי שבו הטרדה, או המצוקה נגרמים, או עלולים להיגרם, מאותו אדם, הפועל באופן אנטי-חברתי.
העונש יכול לנוע בין קנס של 100 ליש"ט ל-2,500 ליש"ט. הפרת הצו היא עבירה פלילית שבצידה עונש מרבי של שנתיים מאסר לקטינים מתחת לגיל 18 שנים, ועד 5 שנות מאסר וקנס (או שניהם) אם האדם בן 18 ומעלה.
מדריך לחוק ההתנהגויות האנטי-חברתיות (ASBO) מפרט דוגמאות להתנהגויות מסוג זה, כגון – גרפיטי; תוקפנות מילולית במיוחד נגד קבוצות מיעוט; מטרדי רעש, במיוחד בשעות הלילה המאוחרות; השלכת אשפה ברחובות; שכרות במרחב הציבורי; התנהגות הקשורה לצריכת סמים; כנופיות רחוב; נהיגה פרועה (joyriding); זנות; גרימת נזק למכוניות חונות. החוק לא יורד לפירוט הסוגים הרבים של התנהגויות אנטי-חברתיות, שכן מגוון ההתנהגויות אותן יחידים וקבוצות יכולים לחוות הוא גדול מאוד. ההגדרה הרחבה מותירה מקום נרחב לפרשנות של בתי המשפט וגופי תביעה מקומיים. מטרתו הכללית של החוק היא לנסות להפחית פעולות והתנהגויות מטרידות, הפוגמות באיכות החיים בקהילה ואשר לא זוכות לטיפול אפקטיבי מצד המערכת הפלילית. עם זאת, לא ניתן לאכוף חוק זה לאחר תקרית בודדת של התנהגות אנטי-חברתית, אלא רק כלפי פרטים המתנהגים בחוסר אחריות במהלך תקופת זמן עקבית.
טיפול > מודל החשיבה והשיקום

מודל החשיבה והשיקום (Reasoning & Rehabilitation) שפותח בשנת 1985 הוא אחד המודלים המקובלים ביותר בתחום הטיפול בעוברי חוק, והוא כולל מגוון רחב של טכניקות קוגניטיביות-התנהגותיות שנמצאו אפקטיביות בהפחתת הסיכוי לרצידיביזם.
מחקרי הערכה שבחנו מודל זה במהלך השנים, הן בקרב מבוגרים והן בקרב בני נוער, מעידים על האפקטיביות שלו. למשל, המודל נמצא אפקטיבי בשינוי משתנים פסיכולוגיים המנבאים באופן חיובי ביצוע עבירה, כגון כישורים חברתיים, פתרון בעיות, עיוותי חשיבה, עמדות ואמונות אנטי-חברתיות, אימפולסיביות ויכולת לגלות אמפתיה כלפי הקורבן. גרסאות של מודל זה יושמו במדינות שונות, בהתאמה למאפייני המטופלים וצרכיהם, לסוגי העבירות שביצעו ולצורכי הטיפולים שנקבעו להם. מן הספרות עולה כי תוכנית טיפול שאינה מותאמת תעלה את הסיכון להישנות העבירה.
מחקרים רבים מצביעים על תרומתו של המודל הטיפולי להפחתת התנהגות אלימה והישנות של עבירות אלימות, לשיפור יכולת השליטה העצמית של נערים ומבוגרים, ולהפחתת התנהגויות אנטי-חברתיות בשיעור של 13-33 אחוזים. זה הוא אחד המודלים המיושמים ביותר והוא גם נמצא יעיל בקרב הסובלים מהפרעות נפשיות והפרעות אישיות. אחוזי הנשירה הגבוהים ביותר נמצאו בקרב עבריינים עם ציונים גבוהים ברשימת הפסיכופתיה המעודכנת (PCL:SV > 16), ובקרב עבריינים מהם נשקפת רמת מסוכנות גבוהה בכלים נוספים המאבחנים מסוכנות (דוגמת HCR-20).
ראו גם

עבריינות נוער
קריירה פלילית
סחרור עברייני
מוסריות
החצנת התנהגות
הפרעת התנהגות
הפרעת אישיות אנטיסוציאלית
הפרעת אישיות נרקיסיסטית
פסיכופתיה
סטייה חברתית
אכזריות
רצידיביזם
שימוש לרעה בסמים
התעללות נפשית
מיתוסים על אונס
השערת העולם הצודק
מכוונות לשליטה חברתית
תחושת זכאות
עבריינות מין
פדופיליה
עבריינות צווארון לבן
לקריאה נוספת

ד"ר צבי איזיקוביץ, ד"ר אברהם שגיא, היבטים פרו-חברתיים בהתנהגות אנטי-חברתית
אולגה סטאטלנד-וינטראוב, מונא חורי-כסאברי, שבי עמדי, גורמי סיכון להתנהגות אנטי חברתית ועבריינית בקרב נערות, באתר כתב העת חברה ורווחה, ‏2012
סנ"צ אורית שפירא-הימן, רפ"ק ענת יקיר-בלום, רפ"ק אופיר לישנסקי, מפקח איריס מוריק, התנהגות אנטי-חברתית ותפקידם של גופי האכיפה
ד"ר אריאל כדורי, ד"ר ימית אלפסי, בחינת יעילותה של מעורבות הורית בתכניות למניעת אלימות, סמים ואלכוהול בקרב ילדיהם
ד"ר מני מלכה, מודלים להתערבות עם קטינים שביצעו עבירות אלימות
גיא נגר, ד"ר גד פרישמן, ד"ר נאוה כהן-אביגדור, סקר דעת קהל בנושא התנהגויות אנטי-חברתיות בקרב בני נוער – 2019, באתר המשרד לביטחון הפנים
חוש המגע

מערכת המגע - כף יד הנוגעת במים.
שרטוט של חתך בעור עם גופיפים שונים שכולם קולטנים מכניים לגירוי המגע.
חוש המגע, ידוע גם בתור חוש המישוש הוא אחד ממספר מערכת החישה המאוגדות אנטומית במערכת הסומטוסנסורית או מערכת תחושות הגוף (somatosensory system), והוא אחראי על המידע המועבר באמצעות המישוש והמגע הסטטי של עצמים בעור. המידע מתקבל מהסביבה באמצעות קולטנים המתרגמים גירויים מכניים והנמצאים בעור וברקמות, אל קליפת המוח. חושים אחרים המועברים דרך מערכת תחושת הגוף הם כאב, טמפרטורה ותחושת מצב, ויש הטוענים היום כי גם תחושת הגרד היא חוש נפרד. הגירויים עוברים דרך מערכת העצבים ההיקפית והמסלולים החישתיים לגזע המוח וממנו לקליפת המוח החישתית. קולטנים מכניים נמצאים גם בלב, בדפנות כלי הדם, הם מעבירים שינויים בלחץ מהמעי או משלפוחית השתן.
סוגי הקולטנים

חוש המגע מועבר על ידי מספר רב של קולטנים שונים הרגישים לגירויים מכניים כמו כיפוף, מתיחה, לחץ, הרעדה וכו'. השמות של הגופיפים האלה קרויים על שם היסטולוגים שגילו אותם במאה ה-19. הגדול והנחקר מכולם הוא הגופיף על שם פצ'יני (אנ') הנמצא בעומק הדרמיס, והוא בנוי מסיב עצב העטוף בשכבות של רקמת חיבור כבצל. גופיף אחר נקרא על שם מייזנר (אנ'), והוא בנוי ממספר גופיפים קטנים יותר היושבים בקצות עצבים מתחת לקפלי האפידרמיס. קיימים סוגים נוספים של קולטנים מכניים. כל אחד מסוגי הקולטנים האלה מעביר מאפיינים שונים של הגירוי המכני, היוצרים יחד את חוש המגע:
אדפטציה – המידה בה התא מאיט או מפסיק להעביר את הגרוי, אף על פי שזה נמשך. אדפטציה חזקה מאפשרת הדגשה של השינויים במגע.
רגישות לתדרים – המישוש נעשה תוך תנועה על המרקם. קולטנים שונים רגישים לטווח תדרים שונה, ובכך מאפשרים הבחנה של מרקמים.
גודל שדה הקלט (השדה הרצפטיבי) – זהו השטח על פני העור ממנו מסוגל תא העצב לקלוט גירויים. באותו שטח עור, קולטנים שונים מאופיינים על ידי שטח קליטה שונה. גודל השדה הרצפטיבי קובע את כושר ההפרדה, שהוא היכולת של להפריד בין שתי נקודות על פני העור (ראה למטה).
סך התכונות השונות של הקולטנים מאפשרות את קליטת מגוון הגירויים המכניים הבאים במגע עם העור.
כושר הפרדה בחוש המגע

יכולת הפענוח של גירויים על פני העור שונה מאיבר לאיבר. היא מקסימלית בקצות האצבעות של כפות הידיים, ובאזורי השפתיים והפה: האצבעות משמשות איבר המישוש העיקרי שלנו לעולם החיצון, וחוש המגע בפה משמש לחישת המרקמים של המזון. לדוגמה, היכולת להפריד בין שתי נקודות מגע היא כ-1 מילימטר בקצות האצבעות, וכ-4 סנטימטר על פני הגב. כושר ההפרדה נובע מצפיפות תאי החישה באזור מסוים, ומגודל השדות הצפטיביים של אותם תאי החישה. ככל שכושר ההפרדה גבוה יותר, מספר תאי החישה יהיה גבוה יותר, והשדות הרצפטיביים שלהם קטנים יותר. הדבר מתורגם גם לשטח המוקדש לעיבוד הנתונים של המגע בקליפת המוח הסומטוסנסורית (ראה דיאגרמה מימין), כאשר השטח המוקצה לכפות הידיים ואזור הפה גדול בהרבה מזה המוקדש לגו למשל, או לירכיים.
המסלולים התחושתיים

האקסונים של תאי החישה נכנסים לחוט השידרה דרך השורשים האחוריים. גוף התא נמצא בגנגליון האחורי, בסמוך לחוט השידרה. האקסון ממשיך במהלכו במעלה חוט השידרה בעמודה האחורית עד לגזע המוח, שם הם מסתיימים בסינפסות. תא מספר 2 במסלול חוצה את קו האמצע לצד השני ועולה עד לתלמוס הסומטוסנסורי בצד הנגדי. תא מספר 3 במסלול עולה מהתלמוס לקליפת המוח ויסתיים בקליפת המוח הסומטוסנסורית בצד הנגדי לפלג הגוף ממנו הגיע המידע התחושתי. הארגון של התאמה בין אזורי הגוף השונים ותאי עצב נשמר בכל מהלך המסלול, ועד למפה הסומטוטופית (אנ') על פני קליפת המוח.
לקויות במערכת המגע

רגישות יתר למגע (Tactile Defensiveness) – החלק במערכת העצבים המרכזית, האחראי על דיכוי תגובות יתר לגירויי מגע, לא מספיק חזק, ולכן לאנשים עם תסמונת זו יהיה סף התמודדות נמוך כאשר יבואו במגע עם גירוי קל או בלתי צפוי. תחושות רבות של מגע יגרמו להם לאי-נוחות ואפילו לכאב. תופעה זו מתגלה בשכיחות גדולה יותר אצל אוכלוסיות של ליקויי למידה, בעלי הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות, אוטיזם והפרעות נוספות.
תת-רגישות למגע (תרדמת תחושתית) – חוסר עוררות תחושתית ודיכוי יתר של הגרייה התחושתית הנקלטת.
רגישות יתר תחושתית – רגישות יתר לגירויים שונים, לאו דווקא גירויי מגע.המגע כחלק מהאינטראקציה החברתית
לקריאה נוספת

האן-מרקוביץ, ג. (1993). ילד מה הוא צריך. תל אביב: אחיאסף.
Freides, D. (2001). Developmental disorders: A neuropsychological approach. oxford: Blackwell.
הערות שוליים

↑  Mark F. Bear, Barry W. Connors, Michael A. Paradiso, Neuroscience: exploring the brain, 4. ed, Philadelphia: Wolters Kluwer, 2016, עמ' 416-422, ISBN 978-0-7817-7817-6
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4059104-9 
הייצוג של שטח העור של אברי הגוף על פני קליפת המוח הסומטוסנסורית. גודל הייצוג בקליפת המוח נמצא בהתאמה לכמות תאי העצב המעצבבים את אותו אזור, ולכושר ההפרדה של הגירויים. לפי וילדר פנפילד.
המסלול התחושתי של המגע.
חמנוניים

| חמנוניים |
| --- | --- |
 בס קטן-לוע
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: דקראים
תת־סדרה:: דמויי-דקר
משפחה:: חמנוניים
שם מדעי
 Centrarchidae ‏קופ
תחום תפוצה


חמנוניים (שם מדעי: Centrarchidae) היא משפחת דגים מסדרת הדקראים ונחשבים לדגי מאכל משובחים. דגים אלה הם חלק ממיני דגי הבס. במשפחה 37 מינים החיים אך ורק באגמים ונהרות בארצות הברית ובדרום קנדה.
אלו דגים טורפים בגדלים שונים מאורך מהמין בס גדול-לוע (Micropterus salmoides) שיכול להגיע לאורך של מטר אחד ועד למין Enneacanthus chaetodon שאורכו רק 8 סנטימטרים. רוב המינים מגיעים לאורך 20–30 ס"מ. הם בעלי גוף עגלגל מעט ובעלי סנפיר גב עגלגל ובעל 5–13 קוצים (10–12 בממוצע). מבנה זה מזכיר את השמש העולה ומכאן ניתן להם שמם.
החמנוניים מעדיפים מים איטיים וממוזגים בהם יש חסילונים ודגים קטנים רבים המשמשים להם טרף וכן מחסה מטורפים. חלקם הם דגי מאכל מבוקשים וגם דגי ציד (אנ') והם הובאו לאזורים שונים, שם הם הפכו למינים פולשים.
מיון

משפחה חמנוניים (Centrarchidae)
תת-משפחת Centrarchinae
שבט Ambloplitini
סוג Ambloplites
שבט Archoplitini
סוג ומין יחיד Archoplites interruptus
סוג Pomoxis
שבט Centrarchini
סוג ומין יחיד חַמָּנוּן עֵינוֹנִי (Centrarchus macropterus)
שבט Enneacanthini
סוג Enneacanthus
תת-משפחה Lepominae
שבט Lepomini
סוג Lepomis
מיון > סוגים נוספים

סוג Micropterus
סוג ומין יחיד Acantharchus pomotis
הסוג חמנית (Elassoma) שבעבר היה שייך לחמנוניים נפרד למשפחה עצמאית.
גלריה

בס גדול-לוע
טרוגלוביטים

סלמנדרת מערות טקסנית החיה רק במערות בטקסס.
טטרה מקסיקנית עיוורת בגן החיות התנ"כי בירושלים
טרוגלוביט (Troglobite או Troglobionts) הוא שם כולל למינים רבים של בעלי חיים זעירים המצויים כל ימי חייהם בחלקים חשוכים של מערות ואתרים דומים. בעלי חיים אלה בעלי התאמה אנטומית ופיזיולוגית לסביבה חסרת אור שמש. החושים של הטרוגלוביטים, שמאפשרים להם לחיות מתחת לאדמה, מפותחים מהמקובל בבעלי חיים המצויים על פני האדמה: חוש הריח, חוש הטעם וההתמצאות בדרך הודות לרגישות לרעידות ותנודות בקרקע. לעומת זאת, תכונות אנטומיות מסוימות מנוונות בעיניים ופיגמנטציה.
דוגמאות לטרוגלוביטים: דגי מערות עיוורים כמו טטרה מקסיקנית עיוורת (Astyanax mexicanus) ו-צרצרי מערות. קיימים גם סוגי דגים, דו-חיים, חסילונים, סרטנים וחרקים עם תכונות דומות. הטרוגלוביטים הם אנדמיים לסביבה מסוימת ולמקורות מזון מיוחדים.
ראו גם

מערת איילון
שטרגל
טיפולוקריס
טתיסבאנה
חוק קירי

חוק קירי (באנגלית: Curie's law) הוא חוק פיזיקלי המקשר בין מגנטיזציה של חומר פאראמגנטי לבין השדה המגנטי המופעל עליו והטמפרטורה. הנוסחה המתארת את החוק היא:
\mathbf {M} =C{\frac {\mathbf {H} }{T}}
כאשר:
M היא המגנטיזציה שנוצרת כתוצאה מהפעלת השדה המגנטי
H הוא השדה המגנטי
T היא הטמפרטורה (המוחלטת)
C הוא קבוע קירי שייחודי לכל חומר
מילולית ניתן לתאר את החוק כך:
"סוספטיביליות מגנטית של חומר פאראמגנטי נמצאת ביחס הפוך לטמפרטורה".
כלומר,  \chi \propto {\frac {1}{T}}, כאשר  \chi ={\frac {\partial M}{\partial H}} היא הסוספטיביליות המגנטית.
החוק התגלה באופן ניסויי (על ידי התאמת התוצאות למודל שנחזה בהצלחה) על ידי פייר קירי.
חוק קירי אינו תקף לכל החומרים הפאראמגנטיים אלא רק לחלקם (בעיקר מבודדים), ורק בתנאים מסוימים (טמפרטורה גבוהה או שדה מגנטי חלש).
פיתוח של חוק קירי

ניתן לקבל את חוק קירי מתוך המודל הבא של פאראמגנט. במודל זה מתייחסים לחומר כמורכב מחלקיקים בעלי מומנט מגנטי  {\vec {\mu }}. החלקיקים קבועים במקום ואין ביניהם אינטראקציה. בהנחות אלו האנרגיה של המומנט המגנטי בתוך השדה נתונה על ידי
E=-{\vec {\mu }}\cdot {\vec {H}}
פיתוח של חוק קירי > עבור ספין חצי

במקרה פשוט של מומנט מגנטי בעל שני מצבים אפשריים (ספין 1/2) המומנט המגנטי יכול בכיוון השדה המגנטי או בכיוון המנוגד לשדה בלבד. אנרגיות מצבים אלו הן
E0=-μH
ו
E1=μH
פונקציית החלוקה של החלקיק במקרה זה תהיה:
Z=\sum _{n=0,1}e^{-\beta E_{n}}=e^{\beta \mu H}+e^{-\beta \mu H}=2\cosh \left(\beta \mu H\right)
כאשר  \beta ={\frac {1}{k_{B}T}} ו- k_{B} הוא קבוע בולצמן. את המומנט המגנטי הממוצע (=המגנטיזציה הממוצעת לחלקיק) ניתן למצוא באופן ישיר על ידי:
\left\langle \mu \right\rangle =\mu P\left(+\mu \right)-\mu P\left(-\mu \right)={1 \over Z}\left(\mu e^{\beta \mu H}-\mu e^{-\beta \mu H}\right),
או על ידי גזירה של פונקציית החלוקה:
 \left\langle \mu \right\rangle ={1 \over H}{\frac {\partial }{\partial \beta }}\log Z.
התוצאה המתקבלת בכל אחת מדרכים אלו היא  \left\langle \mu \right\rangle =\mu \tanh \left(\beta \mu H\right)
זו המגנטיזציה של ספין יחיד. כדי לקבל את המגנטיזציה של כל החומר יש להכפיל במספר החלקיקים  N. באופן זה מקבלים:
M=N\left\langle \mu \right\rangle =N\mu \tanh \left({\mu H \over k_{B}T}\right)
חוק קירי מתקבל מכאן בגבול של שדה מגנטי חלש וטמפרטורה גבוהה, כלומר במקרה בו מתקיים  {\frac {\mu H}{k_{B}T}}\ll 1. בגבול זה ניתן לקרב את ה-tanh לסדר ראשון ולקבל:
\mathbf {M} ={N\mu ^{2} \over k_{B}}{\mathbf {H}  \over T}
וזה בדיוק חוק קירי, עם הקבוע  C={\frac {N\mu ^{2}}{k_{B}}}.
פיתוח של חוק קירי > עבור ספין כללי

עבור מקרה של ספין J כללי קיימים יותר משני מצבים. חישוב דומה נותן:
 \ M=Ng\mu _{B}JB_{J}(x)
כאשר g הוא מקדם לנדה,  \mu _{B} הוא מגנטון בוהר,  \ x={\frac {g\mu _{B}JH}{k_{B}T}}
ו- \ B_{J}(x) היא פונקציית ברילואן המוגדרת על ידי:
B_{J}(x)={\frac {2J+1}{2J}}\coth \left({\frac {2J+1}{2J}}x\right)-{\frac {1}{2J}}\coth \left({\frac {1}{2J}}x\right)
גם כאן בגבול של טמפרטורות גבוהה ושדה חלש ניתן לקרב ולקבל:
 \ M={\frac {NJ(J+1)g^{2}\mu _{B}^{2}H}{3k_{B}T}}
ושוב קיבלנו את חוק קירי (עם קבוע שונה במקצת).
פיתוח של חוק קירי > עבור מומנט מגנטי קלאסי

מומנט מגנטי קלאסי יכול להסתובב באופן חופשי. במקרה זה האנרגיה של כל חלקיק תהיה:
E=-\mu H\cos \phi ,
כאשר φ היא הזווית בין המומנט המגנטי והשדה המגנטי. פונקציית החלוקה המתאימה היא
Z=\int _{0}^{2\pi }d\theta \int _{0}^{\pi }d\phi \sin \phi \exp(\mu H\beta \cos \phi ).
ניתן לראות כי אין כל תלוי בזווית θ, וניתן להמיר את המשתנים לצורה y = cosφ על מנת להשיג
Z=2\pi \int _{-1}^{1}dy\exp(\mu H\beta y)=2\pi {\exp(\mu H\beta )-\exp(-\mu H\beta ) \over \mu H\beta }={4\pi \sinh(\mu H\beta ) \over \mu H\beta .}
בעקבות זאת, ערך התצפית של רכיב z של המגנטיזציה (כאשר מתייחסים לרכיבים האחרים כשווים לאפס) יהיה לפי הנוסחה
\left\langle \mu _{z}\right\rangle ={1 \over Z}\int _{0}^{2\pi }d\theta \int _{0}^{\pi }d\phi \sin \phi \mu \cos \phi \exp(\mu H\beta \cos \phi ).
שוב, תוצאה זו ניתן לקבל גם על ידי גזירת פונקציית החלוקה:
\left\langle \mu _{z}\right\rangle ={1 \over ZH}\partial _{\beta }Z.
אם ממשיכים בתהליך הגזירה, מוצאים כי
\left\langle \mu _{z}\right\rangle =\mu L(\mu H\beta ),
כאשר L היא פונקציית לנז'בן:
L(x)=\coth x-{1 \over x}.
הפונקציה הזו אינה סינגולרית עבור x קטן. מבחינה מעשית, ההתנהגות שלה עבור ארגומנטים קטנים דומה לזו של הפונקציה tanh, כך שנוסחת הגבול שלמעלה מיושמת גם במקרה זה.
יישומים

חוק קירי הוא הבסיס להפעלה של תרמומטרים מגנטיים, המשמשים למדידת טמפרטורות מאוד נמוכות.
המגנטיזציה של פאראמגנט כפונקציה של הערך ההופכי של הטמפרטורה
חי נושא את עצמו

החי נושא את עצמו הוא כלל הלכתי (נאמר בעיקרו בהלכות שבת, אך משתמשים בו לפעמים גם בהלכות אחרות) לפיו הנושא חי, אינו נחשב כמי שנושא אותו לגמרי. לדעת רש"י טעמו של הכלל הוא משום שהנישא עצמו משתתף במשא ומקל על הנושא.
המקור והטעם לדין

מקור הדין הוא במשנה במסכת שבת, שם נפסק כי ”המוציא את החי במיטה פטור אף על המיטה, שהמיטה טפילה לו”. ואמרו בתלמוד שהטעם שפטור הוא על האדם הוא מאחר ש'החי נושא את עצמו', ועל המיטה פטור מפני שהיא טפלה לאדם.
בביאור הטעם של החי הנושא את עצמו נאמרו בראשונים כמה הסברים:
בתוספות הרא"ש כתב שהטעם הוא שמאחר שאף החי נושא את עצמו יחד עם האדם הנושאו, נחשב הדבר כ'שניים שעשאוה' שדינם שפטורים. אמנם בשאר הראשונים דחו טעם זה.
בתוספות הסבירו שאי אפשר ללמוד מלאכה זו ממלאכות המשכן, שהרי במשכן לא היו נושאין דבר חי, כי התיישים והאילים שבעורותיהן היו משתמשין היו הולכין ברגליהן, ואילו את החילזון - יצור החי במים בלבד - היו פוצעין מיד כאשר באו לידם, כדי שלא ימות, וממילא לא היה אף רגע שבו נשאו את החילזון ללא שהיה פצוע, שאז כבר לא היה יכול לנשוא את עצמו.
מאחר שכל הפטור הוא מטעם ש'חי נושא את עצמו', לכך במקרה והאדם כפות או חולה - שאינו נושא את עצמו, לא נאמר בהם דין זה, לדעת הרב שמואל ירונדי גם באדם כשהוא במצב שינה, לא נאמר דין זה.
בבעלי חיים

בברייתא מובאת מחלוקת בין רוב החכמים לרבי נתן האם הכלל החי נושא את עצמו נאמר גם כאשר אדם נושא בעל חיים: ”המוציא בהמה חיה ועוף לרשות הרבים בין חיין ובין שחוטין חייב רבי נתן אומר על שחוטין חייב ועל חיים פטור”. אך בתלמוד מוסבר כי המחלוקת היא רק לגבי בעל חיים שמשתמטין מהאדם הנושא את עצמן לכיוון אחר וממילא אינם מסייעים בנשיאתם, אך לא בנושא אדם חי, בו גם חכמים מודים לרבי נתן ופוטרים.
באדם

לעומת הקביעה בתלמוד שאין חיוב על הוצאת אדם מרשות לרשות, מובא במקום אחר ביחס לדברי רבא לפיהם אין איסור הוצאה בילד חי שרבא ”כרבי נתן סבירא ליה”. ונאמרו כמה דרכים בראשונים לביאור קביעה זו:
לדעת התוספות יש לחלק בין תינוק בן יומו, בו לשיטת רבי נתן פטור ולשיטת חכמים חייב, לבין ילד גדול יותר בו פטור גם לשיטת רבנן.
לדעת בעל המאור קטן בן יומו אינו נחשב "חי נושא את עצמו", וחייבים על הוצאתו גם לשיטת רבי נתן. ישנו גיל אמצעי בו התינוק מסוגל ללכת אך אינו רגיל ללכת ברגליו, ובאותו גיל לדעת רבי נתן פטורים על הוצאתו ולדעת רבנן חייבים, ובגיל בו התינוק רגיל ללכת פטורים על הוצאתו גם לדעת רבנן.
הריטב"א הסיק שדברי הגמרא "רבא כרבי נתן סבירא ליה" אינם מכוונים לומר שרבא אינו סובר כרבנן, אלא שרבא בעניין זה סובר כסברת רבי נתן (שבאדם גם חכמים מודים לה). לפי דרך זו ניתן לומר שהפטור על הוצאת אדם לדעת רבנן אינו תלוי בגיל, ופטורים גם על הוצאת קטן בן יומו. כך כתב שער המלך בדעת הרמב"ם שכתב:"אדם חי אינו משאוי", ולא חילק בגיל האדם.
בהלכות אחרות

אף על פי שכלל זה נאמר לעניין שבת, יש מהפוסקים שהביאו אותו לעניין הלכות אחרות. כך למשל נפסק בפרי חדש ובספר "ברכת יוסף" בשם הרשב"ץ. שמותר לנידה להעביר תינוק מידה ליד הבעל או ההפך, מכיוון שהחי נושא את עצמו.
לפי זה יש שכתבו אודות קוואטער - (נשיאת התינוק לברית המילה) במקרה והאישה נדה והמנהג הוא שהאשה מוסרת את התינוק ליד הבעל ועל פי הלכות נדה אסורים שניהם למסור חפצים זה ליד זה, מכל מקום כתבו להקל מחמת דין זה של החי נושא את עצמו, שאם התינוק יוצא מיד האישה ליד הבעל אין איסור בזה להעבירו מידו לידה. ויש שתמהו קצת על כך, שהרי דין החי נושא את עצמו נאמר רק לעניין שבת, ויישבו שניתן לסמוך על כך לכל הפחות לעניין דין הרחקה בנדה שהוא איסור מדרבנן.
הערות שוליים

↑  רש"י, מסכת שבת, דף צ"ג, עמוד ב', ד"ה את החי.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף צ"ג, עמוד ב'.
↑  תוספות למסכת שבת, דף צ"ד, עמוד א' ד"ה שהחי
↑  תוספות מסכת שבת קל ד"ה רבי אליעזר לעניין תינוק שלאחר שנימול לא נאמר בו פטור זה, מאחר שדינו כחולה. ועיי' מגן אברהם סימן ש"ח ס"ק ע'.
↑  אהל מועד שער השבת דרך י"ב נתיב יח
↑  תוספתא שבת פרק ט'
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף צ"ד, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קמ"א, עמוד ב'.
↑  תוספות למסכת שבת, דף צ"ד, עמוד א' דיבור המתחיל 'אבל', בהוספה בסוגריים.
↑  המאור הקטן, מסכת שבת, דף נט עמוד א בדפי הרי"ף.
↑  חידושי הריטב"א, מסכת שבת דף קמא עמוד ב.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק י"ח, הלכה ט"ז.
↑  שער המלך למשנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק כ"א, הלכה ט'.
↑  סימן קצ"ה סק"ג
↑  חלק ג' סימן נ"ח
↑  הרב בנימין יהושע זילבר בשו"ת ברית עולם חלק ו' סימן נ"ט.
טרודוניים

| טרודוניים |
| --- | --- |

תקופה
יורה עליון-קרטיקון עליון 160–66 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
קבוצה:: פאראבס
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: טרודוניים
שם מדעי
 Troodontidae ‏גילמור, 1924

איור של Gobivenator
טרודוניים (שם מדעי: Troodontidae) היא משפחה של דינוזאורים מקבוצת התרופודה שחיו בסוף היורה ובקרטיקון מלפני 66–160 מיליון שנה.
דינוזאורים אלה היו קטנים ונראו כמו עופות בזכות נוצות שהמדענים מעריכים שהיו להם. היה להם גוף קל, לסתות בעלות שיניים וזנב מוגבה עטור נוצות. הם חיו ברחבי אמריקה הצפונית ואירואסיה ביערות וחלקם חיו באזורים הקרובים לקטבים והיו צריכים לשמור על חום גוף קבוע.
הגדולים מביניהם היו הלטניבנטריקס שהגיע לאורך 3.5 מטר והטרודון שהגיע לאורך 2.5 מטרים ושקל 50 קילוגרם. הקטן ביותר היה מהקטנים שבדינוזאורים, האנכיאורניס שהגיע לאורך 34 סנטימטרים ושקל 110 גרם (קיימת סברה שהוא היה שייך למשפחה אחרת).
ייתכן מאוד שמשפחה זו הייתה מאבותיהם של העופות המודרניים.
סוגים

סוג Albertavenator
סוג אנכיאורניס (Anchiornis)
סוג Almas
סוג ארכאורורניתוידיז (Archaeornithoides)?
סוג Geminiraptor
סוג Jianianhualong
סוג Jinfengopteryx
סוג אירוניכודון (Euronychodon) - מבוטל מספק
סוג קופריון (Koparion)
סוג Liaoningvenator
סוג סינואורניתוידיז (Sinornithoides)
סוג Talos
סוג טוכיזאורוס (Tochisaurus)
סוג Xixiasaurus
תת-משפחה Sinovenatorinae
סוג Daliansaurus
סוג מיי  (Mei)
סוג Sinovenator
סוג Sinusonasus
תת-משפחה Troodontinae
סוג בורוגווייה (Borogovia)
סוג בירונוזאורוס (Byronosaurus)
סוג Gobivenator
סוג לטניבנטריקס (Latenivenatrix)
סוג Linhevenator
סוג פקטינודון (Pectinodon)
סוג Philovenator
סוג זאורורניתוידיז (Saurornithoides)
סוג סטנוניצ'וזאורוס (Stenonychosaurus)
סוג טרודון (Troodon)
סוג Urbacodon
סוג Zanabazar
חסלט – עלי קטיף

חסלט עלי קטיף היא חברה ישראלית שעוסקת בגידול ושיווק של ירקות כשרים למהדרין והייתה הממציאה של רעיון הירקות ללא חרקים.
היסטוריה

החברה נוסדה ב-1989 על ידי מספר חקלאים וחוקרים תורניים מכפר דרום, החברה גידלה את תוצרתה בחממות שבהם החקלאים יכלו להקפיד על שטח נקי מחרקים ותולעים. צוות גדול של משגיחי כשרות בדקו את תוצרת החברה על מנת לוודא את הכשרות, בנוסף לכך קבעה לחסלט גם תו הדברה בשיתוף עם מעבדת בקטוכם ששוכנת בנס ציונה.
כעשור לאחר הקמת החברה החליטה החברה להרחיב את עיסוקה ולהיכנס לשוק של ירקות מצוננים ולשם כך החליטה להקים חברת בת ששמה הוא "ירק נטו" שתפקידה הוא לייצר סלטים חתוכים שיהיו שטופים ומוכנים לאכילה, בתחילת 2005 שיתפה פעולה החברה עם תנובה, בעקבות כך שיווקה החבר את מוצרי חברת עלי קטיף לרשתות השיווק ולרשתות הפרטיות.
ענף החקלאות בגוש קטיף היה עוגן כלכלי מרכזי בגוש ודבר זה התבטא בריבוי החברות העוסקות בתחום זה בגוש, החברות המרכזיות היו חסלט - עלי קטיף מכפר דרום, גלאט עלים ותנובות קטיף שנהנו מתנאי מזג אוויר המתאים מאוד לתוצרה חקלאית, במקור מוצרי החברה שווקו בעיקר לצרכן הדתי אך בשלב מסוים הוא גם נצרך בידי השוק הכללי, מנהל החברה היה אליעזר ברט שגם הוא היה תושב כפר דרום, איש בכיר נוסף וממקימי החברה היה גם אביו של העיתונאי אלי ביתאן.
לחברה ולחממות שהיו בבעלותה הייתה זיקה לדת כמו חברות ומוסדות נוספים בגוש קטיף, זיקה זו התבטאה בכך שעובדיה היו שומרי מצוות ועבדו בשיתוף פעולה עם מכון התורה וארץ, מלבד זאת היו עוד דברים שבוצעו, כגוון התקנת מכונות שיבצע את פתיחת חלונות החממות באופן אוטומטי.
על פי ראיון שנתן לתקשורת שמעון ביטון, האגרונום של חברת חסלט וממפתחי רעיון הירקות ללא תולעים, החברה התחילה עם דונם אחד במושב גדיד ובשיאה החזיקה בשטח של כ-1,000 דונם בין בני עצמון לכפר דרום.
המפעל של החברה בכפר דרום הופעל עד ימי הפינוי האחרונים ואף שלחה מספר קווי ייצור זמן קצר לפני סגירתו של הגוש ליוצאים ונכנסים כהכנה לביצועה של תוכנית ההתנתקות.
עד אוגוסט 2005 שכנה החברה בכפר דרום ואף העסיקה עשרות חקלאים שהיו תושבי גוש קטיף אך לאחר ביצוע תוכנית ההתנתקות נאלצה החברה להעתיק את מקומה כמו חברות נוספות בגוש (גם חברת חרושת קטיף נאלצה להעתיק את מפעלה ששכן באזור התעשייה בנווה דקלים לאזור התעשייה באשקלון) לאזור התעשייה שער הנגב שנמצא בסמוך לשדרות וב-2018 עברה החברה לפארק תעשיות נעם סמוך לנתיבות, שם יושבת עד היום, מפעל החברה בנתיבות משתרע על שטח של כ-20 דונם ומייצרת 160 אחוז מהיקף הייצור לפני פינוי המפעל הקודם, מלבד המפעל של החברה קיים בסמוך למחלף שוקת, מתחם חממות בו גדל חלק גדול מהתוצרת של חסלט עלי קטיף, המתחם משתרע על שטח של כ-180 דונם, בעלי מתחם החממות הוא עוז לב־רן שהיה תושב גדיד ונעזר במהלך עבודתו בגוש בקרן מאמין וזורע.
בינואר 2018 ביקר הרב הראשי לישראל דוד לאו במפעל "חסלט– עלי קטיף" וכן בחממות אשר משמשות את תוצרת החברה, לאו ציין לשבח את החברה על מאמציה ליצור ירקות ללא תולעים שגם בריאים וגם כשרים לצרכן.
החברה היא תורמת מרכזית לארגון חותם: 120,000 ש"ח בשנת 2020, 160,000 בשנת 2021.
ראו גם

משתלת עצמונה
הערות שוליים

↑  עלי קטיף מתרחבת לתחום מוצרי הפירות, באתר port2port
↑  תנובה נכנסת לשוק הירקות החתוכים באמצעות שותפות בחברת עלי קטיף, באתר גלובס, 7 בפברואר 2005
↑  חסה וחלילה, באתר גלובס, 19 ביולי 2005
↑  החקלאות בגוש קטיף, באתר המרכז להנצחת מורשת גוש קטיף וצפון השומרון (ארכיון)
↑    אלישיב רייכנר, ‏הדרך הארוכה לשיקום: מפעל 'חסלט' יציב מאי-פעם, בעיתון מקור ראשון, 29 ביולי 2018
↑  kikar.co.il בשיתוף חסלט, ‏הרב הראשי בביקור במפעל חסלט - עלי קטיף, באתר כיכר השבת, 29 בינואר 2018
↑  ליאת לוי, דה מארקר, "מה הקשר בין פטרוזיליה לזהות היהודית של ישראל",  21 באפריל 2023, עמוד 17