stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חאבי גארסיה
סטטיסטיקות > מועדונים

| עונה | קבוצה | ליגה | בליגה> הופעות | בליגה> שערים | בגביע> הופעות | בגביע> שערים | בגביע הליגה> הופעות | בגביע הליגה> שערים | באירופה> הופעות | באירופה> שערים | סך הכול> הופעות | סך הכול> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004/2005 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 3 | 0 | 4 | 0 | - | - | 0 | 0 | 7 | 0 |
| 2005/2006 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 0 | 0 | 0 | 0 | - | - | 1 | 0 | 1 | 0 |
| 2006/2007 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 0 | 0 | 2 | 0 | - | - | 1 | 0 | 3 | 0 |
| 2007/2008 | אוססונה | ספרדליגת העל הספרדית | 25 | 2 | 2 | 0 | - | - | - | - | 27 | 2 |
| 2008/2009 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 15 | 0 | 2 | 0 | - | - | 3 | 0 | 21 | 0 |
| 2009/2010 | בנפיקה ליסבון | פורטוגלליגת העל הפורטוגלית | 26 | 3 | 0 | 0 | 4 | 0 | 14 | 1 | 44 | 4 |
| 2010/2011 | בנפיקה ליסבון | פורטוגלליגת העל הפורטוגלית | 24 | 2 | 3 | 1 | 4 | 4 | 13 | 1 | 44 | 8 |
| 2011/2012 | בנפיקה ליסבון | פורטוגלליגת העל הפורטוגלית | 22 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 12 | 1 | 36 | 2 |
| 2012/2013 | בנפיקה ליסבון | פורטוגלליגת העל הפורטוגלית | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 |
| 2012/2013 | מנצ'סטר סיטי | אנגליהפרמייר ליג | 24 | 2 | 4 | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 33 | 2 |
| 2013/2014 | מנצ'סטר סיטי | אנגליהפרמייר ליג | 29 | 0 | 4 | 0 | 6 | 0 | 8 | 0 | 47 | 0 |
| 2014/2015 | זניט סנקט פטרבורג | רוסיהליגת העל הרוסית | 24 | 3 | 1 | 0 | - | - | 11 | 1 | 36 | 3 |
| 2015/2016 | זניט סנקט פטרבורג | רוסיהליגת העל הרוסית | 26 | 2 | 6 | 1 | - | - | 6 | 0 | 38 | 3 |
| 2016/2017 | זניט סנקט פטרבורג | רוסיהליגת העל הרוסית | 22 | 1 | 2 | 0 | - | - | 7 | 0 | 31 | 1 |
| 2017/2018 | זניט סנקט פטרבורג | רוסיהליגת העל הרוסית | 1 | 0 | - | - | - | - | 2 | 0 | 3 | 0 |
| סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | 243 | 16 | 31 | 2 | 15 | 4 | 83 | 4 | 372 | 26 |
סטטיסטיקות > נבחרת לאומית

| נבחרת ספרד> שנה | נבחרת ספרד> הופעות | נבחרת ספרד> שערים |
| --- | --- | --- |
| 2012 | 1 | 0 |
| 2013 | 1 | 0 |
| סה"כ | 2 | 0 |
הערות שוליים

↑  יש גם כאלו שעוזבים את ריאל מדריד: חאבי גארסיה נמכר לבנפיקה, באתר גלובס, 21 ביולי 2009
↑  חאבי גארסיה בסיטי, לוריס בטוטנהאם, אסיין בריאל, באתר ONE‏, 31 באוגוסט 2012
↑  העברות בעולם - 14.8, באתר וואלה, 14 באוגוסט 2014
גארסיה (משמאל) במאבק אווירי עם טיאגו פינטו במשחק בין בנפיקה לריו אווה, דצמבר 2011
חופשי (שיר של מרגלית צנעני)

"חופשי" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מרגלית צנעני. הוא יצא לאור בדצמבר 1996, כסינגל מתוך אלבום האולפן התשיעי של הזמרת, חופשי (1997).
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי רחל שפירא והופק על ידי ירוסלב יעקובוביץ'. "חופשי" הופץ כסינגל רשמי מתוך חופשי, על מנת לעזור בקידום המסחרי שלו.
הוא הגיע למקום השמיני במצעד הסינגלים השבועי של תחנת הרדיו רשת ג'.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1996)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1996)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1996)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1996)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 8 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים |
| --- | --- | --- | --- |
| עולם | דצמבר 1996 | תקליטור | הד ארצי |
הערות שוליים

↑  חופשי - מרגלית צנעני, פזמונט
↑  Discogs, מרגלית צנעני – חופשי
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 2 בפברואר 1997, פזמונט
| מרגלית צנעני |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נערי שובה אלי • שמור אותי • אהבה אבודה • מנטה • חומות חימר • פגישה • מרגול • ארץ אש וארץ ים • חופשי • לעולם • גלה לי • דווקא היום |  |
| אלבומי אוסף | להיטי זהב • להיטי זהב חלק ב' • המיטב • המובחרים |  |
| מארזי תקליטורים | זמרת הנשמה מס' 1 |  |
| ערכים קשורים | אסף לביא צנעני • מרגול • ביג בוס |  |
| מרגלית צנעני – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| נערי שובה אלי | "נערי שובה אלי" • "רוברטו" |  |
| שמור אותי | "שמור אותי" • "כמו שאתה יודע" |  |
| אהבה אבודה | "אהבה אבודה" |  |
| מנטה | "כל כך מוכר" • "עוד יהיה לי" • "ירוק חום ותכלת" • "בחיים תמיד צריך מזל" • "מנטה" |  |
| חומות חימר | "שחור הוא הצבע" • "צל על פני העשב" • "חומות חימר" • "אנ'לא מכפר שמריהו" • "נראה אותך הגבר" |  |
| פגישה | "פגישה" • "ידועה בציבור" • "חלומות האתמול" |  |
| מרגול | "למה לקחת לי אותו" • "רגעים" • "מרגול" • "עמק השווה" |  |
| ארץ אש וארץ ים | "ארץ אש וארץ ים" |  |
| חופשי | "חופשי" • "ציפיות" • "קפה אלהמברה" • "גם אני" • "נוגעת בתהילה" |  |
| לעולם | "לעולם" • "אל תבוא היום" • "שמעתי בכי" |  |
| גלה לי | "השנים הכי יפות" • "אין לי כוח למשחקים" • "אז מה?!" • "זה הכל משמים" • "אל תגיד לי ביי" |  |
| דווקא היום | "אל תישברי" • "עץ ירוק מפלסטיק" • "סרט ישן" • "צועקת אליך" |  |
| סינגלים אחרים | "רוצים שלום" • "נסיכות שחורות" • "פסטיגלבי" • "בלוז ים המלח" • "פתח לי" • "ימי הרדיו" • "במעגל" • "אני בחלד" • "בואו נתערבב" • "התחנה המרכזית" • "המנון האגודה" • "ארץ אבודה" • "נערי שובה אלי 2012" • "מלך" • "הלילה" • "למחוק את הזמן" • "מקצב במרוקאית" • "ילד" • "ידיים לשמיים" • "טיפה של חום" • "רגשות מזויפים" • "כולי באורות" • "מה אתה רוצה?" • "קול העולם" • "הוא פגע בי אמא" • "אהבה גדולה" • "עלם חמודות" • "מי אתה בכלל" • "פה זה לא אירופה" • "עוד יום" • "רחוק מכאן" • "יאמה" • "על הספסל שבשכונה" |  |
טוקסברי

טוּקְסְבֵרי (באנגלית: Tewksbury) היא עיר במדינת מסצ'וסטס שבארצות הברית. 
נכון ל-2010 התגוררו בעיר 28,961 תושבים.
היסטוריה

העיר יושבה לראשונה בשנת 1637 על ידי השבט Shawshin מטוקסברי[דרושה הבהרה] שבמחוז גלוסטרשייר (אנגליה), והם קראו לעיר ע"ש העיר ממנה הגיעו.
בשנת 1854 בעקבות גל ההגירה למדינה, הוקם בית חולים בעיר. המקום פעל ברציפות עד שנת 1992, אז הפך לבית חולים פסיכיאטרי. כיום מבנה בית החולים מוגדר כמבנה היסטורי על ידי הרשם הלאומי של המקומות ההיסטוריים בארצות הברית (NRHP).
גאוגרפיה

שטח העיר הוא 54.5 קמ"ר, מתוכם 0.9 קמ"ר (כ-1.6%) מכוסה במים. בצפון העיר עובר נהר מרימאק (Merrimack River) ובדרומה נהר שוושן (Shawsheen River).

העיר ממוקמת 40 ק"מ צפונית מערבית לבוסטון, הערים הסמוכות לה הן: לוול, וילמינגטון (Wilmington), אנדובר (Andover), וצ'למספורד (Chelmsford).
דמוגרפיה

במפקד האוכלוסין בשנת 2000 התגוררו בטוקסברי 28,851 איש, 7692 משפחות, ב-10,158 יחידות דיור.

ההרכב הגזעי של העיר: 96.44% לבנים, 1.22% היספנים, 0.67% אפרו אמריקאים, 0.12% אינדיאנים, ו-0.12% אסייתים.
חמלקרת (מצביא קרתגי)

חמילקרת (ביוונית: Ἀμίλκας, בלטינית: Hamilcar) היה מצביא קרתגי שלחם נגד הרומאים במלחמה הפונית הראשונה (241-264 לפנה"ס). אין לבלבל בינו ובין חמלקרת ברקה, אביו של חניבעל המפורסם, שגם הוא השתתף באותה מלחמה.
חייו

נזכר לראשונה באירועי 262 לפנה"ס, אז קיבל את הפיקוד על צבאות קרתגו בסיקיליה לאחר שקודמו בתפקיד, חנו בן חניבעל, לא הצליח למנוע את נפילת אקרגס (אגריגנטום) לידי הרומאים ונקרא לשוב לקרתגו.
חמילקרת נחל את ניצחונו הראשון ב-260 לפנה"ס, אחרי תבוסת הצי הקרתגי בקרב מילאי. פוליביוס מספר, כי הנחית התקפת פתע על מחנה בעלי הברית של הרומאים ליד תֶרמָאי (Thermae), מזרחית לפָּנוֹרמוֹס, והרג כ-4000 מחייליהם. לדברי דיודורוס יעד ההתקפה היה מחנה הרומאים ולא של בעלי בריתם ומספר ההרוגים הגיע ל-6000. בשנת 259 לפנה"ס העביר חמילקרת לצדה של קרתגו, בסיועם של בוגדים, את קמארינה (Camarina) ואת אֶנָה (Enna), אך הן נכבשו מחדש על ידי הרומאים זמן קצר אחר כך. כמו כן ביצר את דרפאנה, מן הבסיסים החשובים ביותר של הקרתגים באי, והעביר אליה את תושבי אריקס אחרי שהחריבה.
בשנת 257 לפנה"ס התנגש צי קרתגי בפיקוד חמילקרת עם צי רומי בפיקוד גאיוס אטיליוס רגולוס ליד טינדאריס, בצפון-מזרח סיקיליה. בקרב הימי, שהתלקח דרך מקרה, אבדו לקרתגים 18 אוניות והם נסוגו לאיי ליפארה. אבדות הרומאים הסתכמו בתשע אוניות.
שנה לאחר מכן, ב-256 לפנה"ס, ניסה חמילקרת למנוע את פלישת הצבא הרומי לאפריקה. הוא התייצב בפיקוד הצי יחד עם חנו וניסה ליירט את חיל המשלוח בעודו בים אך הובס על ידי הצי הרומי בקרב אקנומוס. הדרך אל קרתגו הייתה כעת פתוחה, וחיל המשלוח בפיקוד הקונסולים גאיוס אטיליוס רגולוס ולוקיוס מאנליוס וולסו נחת בחוף אפריקה. חמילקרת נקרא לשוב מסיקיליה, ויחד עם שני מצביאים נוספים, עזרובעל בן חנו ובוסטאר, נערך להגנת עירו. אלא שכישלון רדף כישלון, והצבא הקרתגי הובס בקרב אדיס, "לא בגלל מורך לבם של החיילים", כותב פוליביוס, "אלא בגלל סכלותם של מפקדיהם." איננו יודעים מה עלה בגורלו של חמילקרת לאחר הקרב הכושל.
לקריאה נוספת

פוליביוס. היסטוריה. כרך ראשון, ספרים א-ו. תרגם וכתב מבואות בנימין שימרון. ירושלים, מוסד ביאליק, 1991.
Polybius. Translated by W.R. Paton. The Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1922-1925. Digitized copy in: LacusCurtius.
Diodorus. Translated by C.H. Oldfather. The Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1933-1957.
Walbank, F.W., A Historical Commentary on Polybius. Oxford, Oxford University Press, 1957.
הערות שוליים

↑  Diodorus, 23.9.2.
↑  Diodorus, 23.9; Polybius, 1.23.
↑  Polybius 1.25.1-5, 1.27.6.
↑  Polybius, 1.26-31.
↑  פוליביוס, ספר ראשון, 31, בתרגום בנימין שימרון.
חיל האוויר במהלך מבצע אחים

פעילותו של חיל האוויר במסגרת מבצע אחים כללה הנחתה של מטוסי הרקולס בסודאן והעלאת עולים באמצעותם ישירות לבסיסי החיל בישראל. הפעילות כללה שיתוף פעולה עם המוסד והקומיטי. במסגרת הפעילות עלו 4,162 עולים שהם כרבע מהעולים במבצע אחים.
רקע

בתחילת שנות ה-80 החל המוסד במאמצים להעלאת יהודי אתיופיה בטיסות אזרחיות, ממחנות הפליטים בסודאן בהם שהו, לאירופה, ומשם לישראל. על מנת להאיץ את קצב העלאת היהודים הוחלט להעלות את היהודים גם דרך הים, במסגרת מבצע נמל בית. המבצעים הימיים היו מסוכנים, הצריכו לוגיסטיקה מורכבת והיו קשים מאוד לעולים: הבאת העולים בלילה לנקודה בחוף סודאן תוך התגברות על מחסומי דרך של הצבא הסודאני, השטת העולים בסירות גומי בחשיכה מוחלטת, העלאת הסירות אל האונייה ועוד.
התוכנית

על מנת לייעל את המבצעים הוחלט להוציא את היהודים גם במטוסים. לצורך המבצע אותר בסודאן שדה התעופה קרתגו (18°45′05″N 36°50′26″E﻿ / ﻿18.751508°N 36.840492°E﻿ / 18.751508; 36.840492), שדה נטוש מתקופת השלטון הבריטי, הנמצא בלב המדבר, כ-100 ק"מ מדרום לפורט סודאן.
ב־31 במארס 1982, במסגרת מבצע "בת שיר", נשלח צוות בוחנים מחיל האוויר בכדי לבחון את המנחת. הצוות יצא בשני מסוקי יסעור שהמריאו מבסיס חיל האוויר בחצי האי סיני, ואתו כוח אבטחה מסיירת צנחנים בפיקוד ישראל זיו. במהלך הטיסה בוצעו שני תדלוקים אוויריים, ולבסוף נחתו המסוקים במנחת קרתגו. הכוח בחן את המנחת ומצא אותו מתאים לנחיתת מטוס תובלה.
במאי 1982 בוצעו שני המבצעים הראשונים ובהם נחת מטוס הרקולס של חיל האוויר הישראלי בקרתגו, ועליו הועלו היהודים שהובאו למקום על ידי אנשי המוסד. העולים הוטסו ישירות לישראל.
בחלק ב' של המבצע, החל מיוני 1983, נחתו המטוסים במנחתים מאולתרים בלב המדבר. משטחי הנחיתה המאולתרים היו קרובים יותר למחנות הפליטים בהם שהו היהודים באזור אל-קדריף בדרום סודאן, דבר שקיצר את המסע אותו היו צריכים העולים לעבור ממחנות הפליטים, והקל על אנשי המוסד שהבריחו אותם.
המבצעים > חלק א'

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
חלק א'
| תאריכים | שם המבצע | מספר העולים |
| 13 במאי 1982 | ספינת האהבה 1 | 130 |
| 19 במאי 1982 | ספינת האהבה 2 | 84 |
המבצעים > חלק ב'

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
חלק ב'
| תאריכים | שם המבצע | מספר העולים |
| 11 ביוני 1983 | קרוב רחוק | 166 |
| 18 באוקטובר 1983 | דף פתיחה | 308 |
| 3 בדצמבר 1983 | שיעור מולדת | 326 |
| 3 בפברואר 1984 | דרדס כחול | 345 |
| 26 באפריל 1984 | סיכת זהב 1 | 379 |
| 4 במאי 1984 | סיכת זהב 2 | 314 |
המבצעים > חלק ג'

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
חלק ג'
| תאריכים | שם המבצע | מספר העולים |
| 28 בפברואר 1987 | ציד נפשות | 67 |
| 27 במאי 1987 | כנס בוגרים | 72 |
| 16 באפריל 1988 | הצגת תכלית | 55 |
| 16 בדצמבר 1988 | הערכה תקופתית | 329 |
| 5 במרץ 1989 | ערב חדש | 303 |
| 4 במאי 1989 | מבט שני | 205 |
| 26 באוקטובר 1989 | אומנות לעם | 310 |
| 15 בפברואר 1990 | אחים בדם | 425 |
| 2 במרץ 1990 | חזרה לעתיד | 344 |
ראו גם

מבצע יהושע - מבצע של חיל האוויר האמריקאי להעלאתם של נותרי מבצע משה.
לקריאה נוספת

מיכה פלדמן, יציאת אתיופיה, הסוכנות היהודית לארץ־ישראל, 1998
גד שמרון, הביאו לי את יהודי אתיופיה: הסיפור האמיתי, כך העלה ״המוסד״ את יהודי אתיופיה מסודאן, הד ארצי, 1998
רפי ברג, לוחמי המוסד בים האדום, הוצאת שוקן, 2022
הערות שוליים

↑  גל פרל פינקל, אנשים אחים אנחנו, הבלוג על הכוונת, ‏  27 בפברואר 2022.
יאנוס (אי)

|  נתונים גאוגרפיים |
| --- | --- |
 מיקום:  אנטארקטיקה
 קואורדינטות:  64°47′S 64°06′W﻿ / ﻿64.783°S 64.100°W﻿ / -64.783; -64.100
 ארכיפלג:  ארכיפלג פאלמר
 אורך:  0.36 ק"מ
 נתונים מדיניים
 על שם:  יאנוס 
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומייאנוס(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומייאנוס(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהיאנוס(למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהיאנוס
 
האי יאנוס (באנגלית: Janus Island) הוא אי טרשי באורך 360 מ', השוכן 900 מ' דרומית לאי ליטצ'פילד, סמוך לחוף הדרום-מערבי של האי אנוורס בארכיפלג פאלמר. אי יאנוס הוא הדרומי ביותר מבין האיים בצד המערבי של הכניסה אל מפרץ ארתור. את שמו של האי יאנוס נתנה לו הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה (UK-APC) בעקבות סקר שטחי החסות של איי פוקלנד בשנת 1955. השם יאנוס, על שם האל הרומי הקדום יאנוס, שהיה שומר השערים, ניתן לאי על שום מיקומו בכניסה למפרץ ארתור.
טראנאקי (חבל)

טרנאקי (Taranaki) הוא חבל במערב האי הצפוני של ניו זילנד הכולל את הר טראנאקי וסביבתו. שטחו של החבל הוא 7,257 ק"מ רבוע ומתגוררים בו 105,000 תושבים, כמחצית מהם בעיר ניו פלימות' (New Plymouth). רוב הקרקע באזור מורכבת מאדמת בזלת שנוצרה כתוצאה מפעילות געשית של הר טרנאקי. אדמה זו ביחד עם כמות משקעים גדולה יוצרים בחבל תנאים טובים לחקלאות, שהענף הבולט בה הוא גידול בקר לחלב.
בתחומי החבל ולחופיו נמצאים מספר שדות נפט וגז טבעי גדולים, כולל שדה הגז מאוי - הגדול ביותר בניו זילנד. בתחומו נמצא גם פארק לאומי אגמונט, הפארק הלאומי השני שהוכרז בניו זילנד.
חלוקה מנהלית

מבחינה מנהלית החבל מחולק לשלוש רשויות אזוריות, כולן מחוזות. את המחוז סטרטפורד טראנאקי חלוקת עם מנוואטו-ונגנאוי שממזרח.
| רשויות אזוריות בטראנאקי>  | רשויות אזוריות בטראנאקי> שם | רשויות אזוריות בטראנאקי> בירה | רשויות אזוריות בטראנאקי> שטח (קמ"ר) | רשויות אזוריות בטראנאקי> אוכלוסייה (2018) | רשויות אזוריות בטראנאקי> צפיפות (בנפש לקמ"ר) | רשויות אזוריות בטראנאקי> סוג |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ניו פלימות' New Plymouth | ניו פלימות' | 2,205 | 81,900 | 37.14 | מחוז |
| 2 | דרום טראנאקי South Taranaki | האוורה | 3,575 | 28,300 | 7.92 | מחוז |
| 3 | סטרטפורד Stratford | סטרטפורד | 2,163 | 9,510 | 4.40 | מחוז |
דמוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
| פריסת אוכלוסיית טראנאקי |
| --- | --- | --- | --- |
  מתחת 1 נפש לקמ"ר  מעל 1 נפש לקמ"ר  מעל 5 נפש לקמ"ר  מעל 10 נפש לקמ"ר  מעל 50 נפש לקמ"ר  מעל 100 נפש לקמ"ר  מעל 250 נפש לקמ"ר  מעל 500 נפש לקמ"ר  מעל 750 נפש לקמ"ר  מעל 1000 נפש לקמ"ר  מעל 2000 נפש לקמ"ר:
הערות שוליים

↑  "Subnational population estimates: At 30 June 2018 (final) – NZ.Stat tables". Stats NZ Tatauranga Aotearoa. 14 November 2018
| חבלי ניו זילנד |
| --- | --- | --- |
| האי הצפוני | נורת'לנד • אוקלנד • ואיקטו • ביי אוף פלנטי • הוקס ביי • טראנאקי • מנוואטו-ונגנאוי • ולינגטון • גיזברן |  |
| האי הדרומי | וסט קוסט • אוטגו • סאות'לנד • קנטרברי • נלסון • מרלבורו • טסמן |  |
| אזורים במעמד מיוחד | איי קוק • איי קרמדק • ניואה • איי צ'טהאם • טוקלאו • שטח חסות רוס • האיים הסאב-אנטארקטיים |  |
ראו גם רשויות אזוריות בניו זילנד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554993805171  GND: 7708395-7  LCCN: n82018492  MusicBrainz: b31ea301-52d0-4579-85fe-89b03f66e425  VIAF: 144263751   WorldCat (עם VIAF): 144263751
חזה קעור

| --- | --- |

 תחום:  גנטיקה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  1004953 
 MeSH:  D005660
 סיווגים
 ICD-10:  Q67.6 
 
מקרה חמור של חזה קעור
חזה קעור (pectus excavatum; מוכר גם כחזה סנדלרים או בית חזה שקוע) הוא עיוות מולד של עצם החזה (סטרנום) אשר שוקעת פנימה ויוצרת מראה של שקע בחזה. לרוב מדובר בעיוות קוסמטי בלבד שאינו מפריע כלל לתפקוד הגוף, אך לעיתים העיוות פוגע בתפקודים קרדיולוגיים ונשימתיים, ועשוי לגרום לכאבי גב וחזה. הסובלים מחזה סנדלרים, בעיקר צעירים, עלולים לחוות השפעות פסיכולוגיות שליליות בחייהם ולהימנע מפעילויות בהן עליהם לחשוף את פלג גופם העליון.
העיוות מובחן לרוב בתקופת הגדילה המהירה (גיל ההתבגרות), שבה הוא מתפתח במהירות והעצם שוקעת כלפי פנים.
בישראל מתמחה מרכז שניידר לרפואת ילדים בטיפול בעיוות זה.
תפוצה

העיוות מופיע באדם אחד מתוך 400 אנשים, וכשלושה רבעים מהלוקים בו הם גברים. על אף שהסיבה לעיוות אינה ידועה, הוא מופיע ב-40% מבני משפחת הלוקים בעיוות.
נוכחותו של העיוות גבוהה בעיקר בקרב אנשים הלוקים גם בתסמונת מרפן (Marfan syndrome).
טיפול

מצויים כמה סוגי ניתוחים לשיפור העיוות (שינוי בעצמות) או שיפור המראה שלו (בלי שינוי בעצמות), לדוגמה:
שינוי בעצמות:
חיתוך באמצע החזה, שבירת העצמות, וסידורן מחדש.
שני חתכים מתחת לבית השחי והחדרת מוט ברזל קעור דרכם.
ללא שינוי בעצמות:
הכנסת שקית עם חומר כלשהו בתוכה לאזור השקע בניתוח, המביאה להיעלמותו.
תיקונים לעיוות הנערכים בגיל צעיר פשוטים יותר לביצוע מכיוון שהעצמות רכות יותר ולכן נענות יותר להליכים.
טראנס אטלנטיק אייר וייבס

| --- | --- |
 מוקד פעילות:  גרמניה גרמניה
 תקופת הפעילות:  1997–1999 (כשנתיים)
 סוגה:  העידן החדש • אלקטרוני
 כלי נגינה:  סינתיסייזר 
 חברת תקליטים:  וירג'ין
 חברים
 מיכאל קרצו ינס גאד
 
טראנס אטלנטיק אייר וייבס (באנגלית: Trance Atlantic Air Waves) הידוע גם בשם TAAW, הוא פרויקט מוזיקלי צדדי של המפיק המוזיקלי הגרמני-רומני מיכאל קרצו שהקים את הפרויקט המוזיקלי אניגמה. הוא עבד בעבר עם ינס גאד כחלק מאניגמה ובאלבום האולפן Le Roi Est Mort, Vive Le Roi! (1996), והם חברו בשנית לפרויקט הצדדי הזה.
אלבום אולפן אחד יצא, The Energy of Sound, בהוצאת חברת התקליטים וירג'ין רקורדס. רוב השירים היו גרסאות כיסוי אך היו גם שלושה שירים מקוריים.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

1998: The Energy of Sound
דיסקוגרפיה > סינגלים

1997: "Magic Fly"
1998: "Chase"
1998: "Crockett's Theme"
הערות שוליים

↑  Michael Cretu Songs, Albums, Reviews, Bio & More, AllMusic (באנגלית)
↑  Curly M.C. - MusicBrainz, musicbrainz.org
↑  Release group “Le Roi est mort, vive le Roi !” by Enigma - MusicBrainz, musicbrainz.org
1 2  Trance Atlantic Air Waves – The Energy Of Sound
| אניגמה |
| --- | --- | --- |
מיכאל קרצו
דייוויד פירסטיין • פרנק פיטרסון • סנדרה קרצו • לואיזה סטנלי • פיטר קורנליוס • ינס גאד • אנדראס הארד • רות'-אן בויל • אנדרו דונלדס • אליזבת הוטון
| אלבומי אולפן | MCMXC a.D. • The Cross of Changes • Le Roi Est Mort, Vive Le Roi! • The Screen Behind the Mirror • Voyageur • A Posteriori • Seven Lives Many Faces • The Fall of a Rebel Angel |  |
| אלבומי אוסף | Love Sensuality Devotion: The Greatest Hits • Love Sensuality Devotion: The Remix Collection • Eppur si muove |  |
| מארזי תקליטורים | Trilogy • 15 Years After • The Platinum Collection • Enigma: Classic Album Selection |  |
| אלבומי וידאו | MCMXC a.D.: The Complete Video Album • A Posteriori • Seven Lives Many Faces |  |
| שירים | "Sadeness (Part I)" • "Mea Culpa (Part II)" • "Principles of Lust" • "The Rivers of Belief" • "Carly's Song" • "Return to Innocence" • "The Eyes of Truth" • "Age of Loneliness" • "Out from the Deep" • "I Love You ... I'll Kill You" • "Why! ..." • "Shadows in Silence" • "Beyond the Invisible" • "T.N.T. for the Brain" • "Gravity of Love" • "Push the Limits" • "Turn Around" • "Voyageur" • "Following the Sun" • "Boum-Boum" • "Hello and Welcome" • "Sitting on the Moon" • "Goodbye Milky Way" • "La Puerta del Cielo / Seven Lives" • "The Same Parents" • "MMX (The Social Song)" • "Sadeness (Part II)" • "Amen" |  |
| פרויקטים קשורים | סנדרה • קרצו ות'יירס • קורנליוס וקרצו • מוטי ספיישל • טראנס אטלנטיק אייר וייבס |  |
| ערכים קשורים | דיסקוגרפיה • אולפני א.ר.ט. • וידאוגרפיה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 9827 4448  MusicBrainz: 6a6924f8-b156-4864-85a4-ea898036bca3  NKC: xx0179816  VIAF: 145630829   WorldCat (עם VIAF): 145630829
חמלקרת מגו

קרב הימרה
חמילקרת (המאה ה-5 לפנה"ס) היה אחרון מלכי קרתחדשת החזקים משושלת בני מגו, נהרג בקרב הימרה בסיציליה.
ביוגרפיה

חמילקרת היה מלך קרתגו. מעמד המלכים בקרתגו היה מוגבל מאוד, הם נבחרו בידי מועצת הזקנים לתקופת כהונה מוגבלת. אריסטו טוען שהמלכים נבחרו לפי כישרון, גם הרודוטוס מציין: "חמילקרת זה נבחר למלך על הקרתגים בשל גבורתו". כמו כן הרודוטוס מציין ששם אביו היה חנו, ואמו הייתה יוונייה מסירקוסאי. בקרתגו היו יוונים רבי ונישואי תערובת היו מקובלים למדי. ככל הנראה אביו היה בן לשושלת בני מגו משפחת האצולה החזקה ביותר בקרתגו אותה תקופה.
ידוע על שתי מלחמות שנערכו בין קרתגו ליוונים בימי שלטונו של חמילקרת. הראשונה התרחשה כאשר הנסיך הספרטני דוריאיוס ניסה לייסד מושבה באפריקה, הקרתגים גרשו אותו משם והוא נמלט לסיציליה שם הוא מת. מלחמה נוספת התרחשה בסיציליה במהלכה נהרסה העיר הרקלאה מינואה.
בסיציליה היה המצב עדין למדי, החלק המערבי של האי היה בשליטת קרתגו. בעוד החלק המזרחי הגדול יותר היה בשליטת היוונים שהקימו שם ערים שנשלטו בידי טיראנים. ההיאחזות באי הייתה חשובה לשני הצדדים, דיודורוס טוען שהייתה ברית מאורגנת בין פרס לקרתגו. אולם משה עמית מעריך שהסופרים היוונים הגזימו כדי לתת למסע חשיארש הראשון ליוון אופי של מסע כולל של המזרח נגד המערב. הרודוטוס טוען שתרון הטיראן של אקראגס כבש את הימרה והדיח את הטיראן טרילוס, שהיה ידידו של חמילקרת. חתנו של טרילוס אנקסילאוס מרגיון אף נתן את שני ילדיו כבני ערובה לחמילקרת. כיבוש הימרה שימש עילה לחמילקרת לתקוף את היוונים.
חמילקרת הביס בקרב את כוחותיו של תרון ועמד לכבוש את הימרה. אולם תרון הזעיק את חתנו גלון שהיה הטיראן של סירקוסאי וגלה. הקרב שנערך בין הצדדים זכה לשם קרב הימרה, על פי טענת הרודוטוס ודיודורוס, חמילקרת הביא עמו 300,000 חיילים, רובם שכירי חרב. וכן 200 ספינות מלחמה ו-6,000 ספינות משא. מספרים מוגזמים לכל הדעות סביר יותר שהיו 50,000 לוחמים קרתגים וכמה מאות ספינות. הקרב הסתיים בניצחון יווני מוחץ, ישנן שלוש גרסאות למותו של חמילקרת. שתיים מהן מצוטטות אצל הרודוטוס:
על פי גרסת המקומיים בסיציליה כאשר התרחש הקרב נעלם לפתע חמילקרת ואף על פי שגלון שלח שליחים לחפשו לא נמצא יותר. הרודוטוס מביא גרסה נוספת בשמם של הקרתגים לפיה כאשר ראה חמילקרת שצבאותיו מפסידים הוא העלה את עצמו כקרבן לבעל. על פי דיודורוס חמילקרת נהרג במהלך הקרב כאשר פרש סירקוסי התפרץ לתוך מחנהו.
בעקבות התבוסה נחלש מאוד מעמד המלכים בקרתגו עדיין נבחרו מלכים אולם הם הפכו תלויים יותר ויותר במועצת הזקנים עד שלבסוף בוטל מעמד המלוכה והוחלף בשופטים. בני משפחתו של חמילקרת וביניהם בנו גיסקו, הוגלו. אולם חזרו ליוקרתם הפוליטית כעבור כמה עשרות שנים. חניבעל מגו נכדו של חמילקרת נקם את נקמתו בכך שהחריב את הימרה.
לקריאה נוספת

כתבי הירודוטוס. מתורגמים מיוונית עם מבוא והערות מאת ד"ר אלכסנדר שור. 2 כרכים. ירושלים, הוצאת ראובן מס, תרצ"ה. עותק דיגיטלי בתוך: אתר דעת. (ספר שביעי, סעיפים 153-167.)
הרודוטוס, היסטוריה. תרגמו וכתבו מבואות: בנימין שימרון ורחל צלניק-אברמוביץ. פפירוס, בית ההוצאה - אוניברסיטת תל אביב, 1998. (ספר ז', 153-167.)
משה עמית, תולדות יוון הקלאסית, הוצאת מאגנס, תשס"ב. עמ' 313. (הספר בקטלוג ULI)
צבי הרמן. קרתגו - המעצמה הימית. תל אביב, עמ' 111–116, הוצאת מסדה, 1963.
Diodorus Siculus. Library of History. Translated by C.H. Oldfather and others. Cambridge (MA) Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1933-1967. Digitized copy of books 1-32 in:  LacusCurtius. (Battle of Himera: book 11.20 ff.)
Dexter Hoyos, The Carthaginians Peoples of the Ancient World, 2010
הערות שוליים

↑  הרודוטוס, ספר ז, 165.
↑  דיודורוס, ספר י, 20.
↑  משה עמית, "תולדות יוון הקלאסית", עמ' 313.
↑  הרודוטוס, ספר ז, 166.
↑  הרודוטוס, ספר ז, 167.
↑  Dexter Hoyos, p 131
זיא גקאלפ

| --- | --- |

 לידה:  23 במרץ 1876 דיארבקיר, טורקיה 
 פטירה:  25 באוקטובר 1924 (בגיל 48) איסטנבול, טורקיה 
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית, טורקיה 
 לאום:  טורקים (עם) 
 מקום קבורה:  Çemberlitaş 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת איסטנבול, veterinary education 
 שפות היצירה:  טורקית 
 יצירות בולטות:  Türkçülüğün Esasları, Muasırlaşmak, Altın Işık, Kızıl Elma 
 הושפע מ:  פאן-טורקיות 
 
זיא גקאלפ (בטורקית: Ziya Gökalp;‏ 23 במרץ 1876 – 25 באוקטובר 1924) היה סופר והוגה דעות עות'מאני ממוצא כורדי, אחד האינטלקטואלים המרכזיים בחבל אנטוליה. הוא נחשב הן בתקופתו והן בתקופת הרפובליקה הטורקית לאחד האידאולוגים של התנועה הלאומית הטורקית, וזאת על רקע התמורות המדיניות והצבאיות שהתחוללו באימפריה העות'מאנית באותה תקופה.
הוא נמנה עם שורה של הוגים עות'מאנים (עבדוללה ג'וודת, יוסוף אקצ'ורה ונמיק כמאל) אשר הניחו את היסודות הרעיוניים לתנועה הלאומית הטורקית. הגותו שנויה במחלוקת היסטוריוגרפית חריפה בין חילוניים לשמרניים בטורקיה, המבקשים לנכס לעצמם את הגותו האינטלקטואלית.