stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ליל המשטרות

ליל המשטרות או בשמו המקורי, מבצע פולים (או מבצע פוליס), נערך בלילה שבין 21 ו-22 בפברואר 1946 (כ"א באדר א' ה'תש"ו), על ידי תנועת המרי העברי, נגד תחנות משטרה בריטיות שבהן היו בסיסים של יחידות המשטרה הניידת. המבצע בוצע על ידי יחידות פלמ"ח שתוגברו בחלק מהמקרים באנשי "ההגנה". הפעולה נחלה הצלחה חלקית ובהתקלות שהייתה בין הכוח הפושט ובין כוחות המשטרה בתחנת המשטרה בשרונה (כיום הקריה בתל אביב) נהרגו ארבעה אנשי "ההגנה".
המשטרה הבריטית הניידת (PMF) נחשבה כיחידה המובחרת ביותר של משטרת המנדט. היא צוידה בשריוניות שחומשו בתותח 2 ליטראות ועיקר פעולותיה מול היישוב העברי היו בדיכוי פעולות המחתרות, דבר שהביא לכך שאנשי היישוב רחשו לה איבה רבה.
הנהגת תנועת המרי העברי חרגה, לראשונה, ממדיניותה הרגילה שבה בוצעו פעולות תקיפה כתגובה לפעולות הבריטים או שהפעולות הוגבלו ליעדים הקשורים ישירות לנושאי ההעפלה וההתיישבות. מטרת המבצע הייתה צבאית גרידא והיא כוונה לפגוע במתקנים, בכלי רכב וביוקרתה של המשטרה הבריטית. הפעולה בוצעה שלושה לילות לאחר פיצוץ תחנת הרדאר על הכרמל כדי להגביר את מרכיב ההפתעה, תחת הנחתם של מארגני הפעולה שהבריטים סוברים כי תנועת המרי לא מסוגלת להוציא אל הפועל מבצעים מורכבים בסמיכות רבה.
ההתקפות

לקראת סוף 21 בפברואר 1946 יצאו ארבעה כוחות של הפלמ"ח וההגנה לתקוף ארבע תחנות משטרה בריטיות בהן חנו פלוגות המשטרה הניידת PMF. תוכנן כי שעת הפתיחה של כל התקיפות תהיה 22:30, אולם היעדר מכשירי קשר אצל כוחות תנועת המרי מנע תיאום בין הכוחות וכך, כוחות שהתעכבו בגלל סיבות שונות מצאו בחלק המקרים את שוטרי המשטרות בכוננות לתקיפה, לאחר שידיעות על תקיפת המשטרות בשפרעם ובכפר ויתקין הגיעו אל שאר תחנות ובסיסי המשטרה הבריטיים.
תחנת המשטרה בשפרעם (מצודת טיגארט; בעבר המרכז ללימודי משטרה) - כוח מהגדוד הראשון של הפלמ"ח בפיקודו של עודד מסר פוצץ אגף במבנה תחנת המשטרה שכלל גם את המגדל, פגע בכלי רכב ונסוג לקיבוץ אלונים ללא נפגעים. קצין משטרה בריטי נפצע וארבעה אזרחים בריטיים נפצעו כתוצאה מההדף.
תחנת המשטרה בכפר ויתקין - כוח מהגדוד הרביעי של הפלמ"ח בפיקודו של משה בן דרור פגע במחסן הדלק, בארבע משאיות צבאיות ובמספר שריוניות. לטענת העיתון הערבי "א-דיפאע", הפעולה סוכלה על ידי שוטר ערבי בתחנה שגילה את התוקפים וירה לעברם.
תחנת המשטרה בג'נין (מצודת טיגארט) - כוח מהגדוד השלישי של הפלמ"ח בפיקודו של חיים אבינועם הגיע באיחור, נחשף ונסוג.
בשרונה - כוח מהגדוד השני של הפלמ"ח ומחי"ש תל אביב בפיקודו של דני מס. כדי לא לסכן את הנשק בדרכים הוחלט כי את הנשק יספק סניף ההגנה המקומי. הנשק הגיע באיחור ועיכב את יציאת הכוח. הכוח נלכד במארב בריטי מתוכנן בתוככי המחנה, למרות האש הכבדה, ממנה נהרגו ארבעה לוחמים, הצליחו התוקפים לפוצץ מספר משוריינים. זה היה הקרב הראשון של הפלמ"ח בו נפלו לוחמים במהלך לחימה. על שמם רחוב הארבעה בתל אביב.
תוצאות

במישור הפוליטי המבצע נחל ניצחון מעצם סיקורו בתקשורת הבריטית [דרוש מקור]. בהיבט הצבאי, כוח עברי חמוש הצליח לחדור למחנה המרכזי של הבריטים בתל אביב, למרות הכוננות המבצעית, להסב נזק ולסגת תחת אש.
תוצאה אחרת הייתה השתוללות כתגובה של חיילים בריטים בתל אביב ובסביבתה. בהשתוללות זו נפצעו עשרות אזרחים ונפגע רכוש יהודי. לארבעת הנופלים נערכה לוויה המונית בה נכחו כ-50,000 איש. הלוויה, שנערכה בבית העלמין בנחלת יצחק במזג אוויר סוער, הפכה למפגן תמיכה של תושבי תל אביב בפעולת המחתרות וביטא את התגייסותם למאבק בשלטון הבריטי.
ראו גם

הארבעה
הערות שוליים

↑  שרונה - הקריה, באתר ארגון ההגנה
↑  ההיסטוריון ד"ר ניר מן - ליל המשטרות בשרונה, בערוץ יוטיוב של "שבח מופת"
↑  עמירם בלינקוב, אהרן ידידיה, אריה קסלמן, שרגא הר, דבר, 24 בפברואר 1946
↑  משה בן דרור, באתר הפלמ"ח
↑  "אדיפאע" על תגובת העתונות העברית, דבר, 26 בפברואר 1946
↑  פעולה זו לא דווחה בעיתונות של אותם ימים.
↑  ארבעה יהודים נהרגו בהתקפה על מחנה המשטרה כשרונה, הארץ, 24 בפברואר 1946
בהתקפה על תהנת המשטרה בשמנה נהרגו ארבעה יהודים, הַבֹּקֶר, 24 בפברואר 1946
↑  רבבות בלוית חללי שרונה, דבר, 25 בפברואר 1946
רבבות ליוו את חללי שרונה בדרכם האחרונה, הארץ, 25 בפברואר 1946
אורי מאיר צ'יזיק

| --- | --- |

 לידה:  20 ביולי 1977 (בן 47) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  תואר דוקטור מאוניברסיטת חיפה (2012)
 תקופת הפעילות:  מ-2005
 mazon-izun.com
 
אורי מאיר-צ'יזיק (נולד בלונדון ב-20 ביולי 1977) הוא היסטוריון וסופר, המתמחה בהיסטוריה של הרפואה והתזונה. מאיר-צ'יזיק הוא מומחה לליקוט צמחי-בר למאכל, מעביר סדנאות והרצאות בנושא, והקים את "המרכז להנהגת הבריאות".
השכלה

את לימודיו האקדמיים עשה מאיר-צ'יזיק באוניברסיטת חיפה. בשנת 2006 הגיש את עבודת התזה שלו לתואר שני בנושא "שימור מזון בארץ-ישראל במבט היסטורי: מגמות וטכנולוגיה" בהנחיית אפרים לב. עבודת התזה הציגה מקבץ עדויות היסטוריות על האופן שבו נהגו חברות היסטוריות, מהתקופה הכנענית ועד למאה ה-18, לשמר מזון.
בשנת 2011 הגיש את עבודת הדוקטורט שלו בנושא "מזון ואיזון: התזונה מהלכה למעשה, על פי תורת היסודות, המזגים והמרות -באימפריה המוסלמית ערבית במאות ה-9 עד ה-16", גם היא בהנחיית פרופ' לב.
קריירה

בשנת 2005 החל מאיר-צ'יזיק לעסוק בתחום הבריאות והתזונה במטרה ללמד את הציבור על האופן שבו יכולה החברה לשפר את בריאות הציבור על ידי תזונה בריאה יותר, בדגש על גידול עצמי של מזון וליקוט מזון בטבע.
בשנת 2010 פרסם את ספרו הראשון, "צמחי בר למאכל" שיצא בהוצאת מפה.
בשנת 2012 יצא לאור ספרו השני, "דברים שאוכלים מכאן", גם כן בהוצאת מפה.
את ספרו השלישי, "מזון ואיזון", הוציא לאור בשנת 2018 בהוצאה עצמית.
ספרו הרביעי, "התססה מקומית", יצא גם הוא בהוצאה עצמית, בשנת 2020.
ספרו החמישי, "הפוליטיקה של האוכל" יצא בהוצאת רדיקל בשנת 2024.
בשנת 2014 הקים מאיר-צ'יזיק את "המרכז להנהגת הבריאות" במטרה להעביר לציבור את הידע שרכש בתחום הקיימות, הבריאות והתזונה הנכונה.
חיים אישיים

מאיר-צ'יזיק מתגורר בקיבוץ נווה איתן. הוא נכדו של נשיא בית-המשפט העליון, יצחק כהן.
הערות שוליים

↑  עבודת התזה של מאיר-צ'יזיק, "שימור מזון בארץ-ישראל במבט היסטורי: מגמות וטכנולוגיה"
↑  עבודת הדוקטורט של מאיר-צ'יזיק, "מזון ואיזון: התזונה מהלכה למעשה, על פי תורת היסודות, המזגים והמרות -באימפריה המוסלמית ערבית במאות ה-9 עד ה-16"
↑   ישראל שר, הספר הרדיקלי שחושף את הקרביים של תעשיית המזון בישראל, באתר הארץ, 1 בדצמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007462694605171  ISNI: 0000 0004 0168 1186  LCCN: n2013008229  VIAF: 299441698   WorldCat (עם VIAF): 299441698 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תזונה בת קיימא
שרה פון שוורצה

| --- | --- |

שרה פון שוורצה, אפריל 2020
 לידה:  6 באוקטובר 1968 (בת 56) גרמניה המערבית מינכן, גרמניה המערבית 
 סוגה מועדפת:  תיאטרון, טלוויזיה
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1992
 עיסוק:  שחקנית, מחזאית, תסריטאית,  במאית ומרצה
 מקום לימודים:  בית צבי 
 בן זוג:  איתמר לוריא
 מספר צאצאים:  3
 פרסים והוקרה:  פרס האקדמיה לטלוויזיה - שחקנית בסדרה דרמטית (2004) פרס התיאטרון הישראלי על כתיבת המחזה "בין שני עולמות" (2013) פרס השחקנית המצטיינת על שם אברהם בן יוסף מידי במחזה "בין שני עולמות" (2013)
 http://www.saravonschwarze.com
 פרופיל ב-IMDb
 
שרה פון שוורצה (בגרמנית: Sara von Schwarze; נולדה ב-6 באוקטובר 1968) היא שחקנית, מחזאית, תסריטאית ובמאית ישראלית.
ביוגרפיה

פון שוורצה נולדה במינכן שבגרמניה המערבית דאז, כילדתם השלישית של הורים גרמנים נוצרים-פרוטסטנטים, שהתגיירו ועלו ארצה כשהייתה בת שנה ושלושה חודשים. אביה, גרשום (דיטר) פון שוורצה, בן למשפחת אצולה זוטרה, הוא צייר ואדריכל שלימד בטכניון בחיפה ובאקדמיה לאמנויות בצלאל בירושלים. לאחר שהות של מספר שנים בארץ, כאשר פון שוורצה הייתה בת 14, אביה שב לגרמניה ולקהילה היהודית במינכן לאחר שלקה בהלם קרב בעקבות מלחמת לבנון הראשונה. לאחר זמן גם אחיה של שרה עזב לגרמניה. אמה - אסתר (ביאטה) פון שוורצה תרגמה מעברית לגרמנית מספריהם של יורם קניוק, דויד גרוסמן, אורי אורלב ואחרים. כבת למשפחת עולים וגֵרים חשה שרה פון שוורצה, לדבריה, כי היא נעה בין שני הלאומים ומרגישה יחס של זרות וקרבה לשניהם.
פון שוורצה גדלה בתל אביב ולמדה בתיכון עירוני ה'. בצה"ל שירתה כמראיינת פסיכוטכנית. בין השנים 1989–1992 למדה משחק בבית הספר למשחק "בית צבי" לצד אייל נחמיאס, שרון רג'יניאנו, שרית וינו אלעד, יורם חטב, נורמן עיסא, ויוסי סיקוראל. במהלך לימודיה זכתה במלגות רבות. בבית צבי הצטיינה בין השאר בתפקידה במחזה "טורקוואטו טאסו" מאת גתה, שבו שיחקה לצד יורם חטב.
למדה משחק מול מצלמה אצל רות דייכס.
ביוגרפיה > תיאטרון

בתיאטרון הספרייה: ב-1992 גילמה את גאקי מטקלאף בהצגה "אמא לא מרשה" מאת שרלוט קיטלי שביים עידו ריקלין. ב-1996 גילמה את ילנה בהצגה "הדוד וניה" מאת צ'כוב שביימה נולה צ'לטון. ב-2014 ביימה את ההצגה "משהו קוסמי" מאת ניק פיין.
בתיאטרון באר שבע: ב-1992 גילמה את ג'ואן בהצגה "אהבה וזיכרון" שביים איציק ויינגרטן בתיאטרון באר שבע וגילמה את רובי גיאלונס בהצגה "זינגר" מאת פיטר פלאנרי שביים מיכה לבינסון. ב-1994 גילמה את היפוליטה ואת טיטאניה בהצגה "חלום ליל קיץ" מאת שייקספיר שביים שחר סגל, וגילמה את סימון בהצגה "בית המלאכה" מאת ז'אן קלוד גרמברג שביים יורם פאלק. ב-1995 גילמה את גב' קונרד בהצגה "סיד" מאת תומאס ברנהרד שביים כריסטיאן לופה. ב-1996 גילמה את הברונית רוטשילד בהצגה "הפסנתר של ברטה" מאת מוטי אברבוך שביים עידו ריקלין.
בתיאטרון הבימה: ב-1994 גילמה את דזירה בהצגה "מחלת נעורים" מאת פרדיננד ברוקנר שביים עידו ריקלין. ב-1997 גילמה את מעכה בהצגה "אכזר מכל המלך" מאת נסים אלוני שביים חנן שניר.
בין השנים 1998–2000 הייתה חברה בוועדה האמנותית של פסטיבל עכו.
בתיאטרון תמונע: ב-2009 גילמה את הקצבית בהצגה "עניין של גברים" מאת פרנץ קסוור קרץ שביים יגיל אלירז. באותה שנה שיחקה במופע "אדיקטד" שיצרה נאוה צוקרמן במסגרת "פסטיבל א-ז'אנר". ב-2011 שיחקה בהצגה "כל מקום באמבטיה שבו אין מים" מאת גזינה דאנקוורט שביימה נאוה צוקרמן.
בתיאטרון הערבי-עברי ביפו: ב-2009 שיחקה בהצגה "שבע ילדות יהודיות" מאת קריל צ'רצ'יל שביים סמיח ג'בארין. הפקה זו עלתה במסגרת "10 ימים נגד המצור על רצועת עזה" שארגנו "קואליציית נשים לשלום". באותה שנה שיחקה בהצגה "הדירה" - מונודרמה ללא מילים מאת פרנץ קסוור קרץ שביים מיכאל רונן.
ב-2010 שיחקה בהצגה "מחכים לאדם שפילמן" מאת האקן סבאז מיג'אן שערך וביים מיכאל רונן בתיאטרון הבלהאוס בברלין.
בתיאטרון בית ליסין: ב-2011 גילמה את מרים דהן, אם המשפחה בהצגה "מימונה" מאת חנה אזולאי-הספרי שביים כפיר אזולאי.
ביוגרפיה > תיאטרון > בקאמרי

ב-1999 גילמה את ללי בהצגה "חברות הכי טובות" מאת ענת גוב שביימה עדנה מזי"א. ב-2000 גילמה את כריסטינה לינדה בהצגה "נורה" מאת הנריק איבסן שביים אילן רונן.
ב-2001 גילמה את מרגרטה בהצגה "קופנהגן" מאת מייקל פריין שביים מיכה לבינסון.
ב-2002 גילמה את פאם בהצגה "יום במותה של ג'ו" מאת פיטר ניקולס שביים עידו ריקלין ב-2003 שיחקה בהצגה "המלביש" מאת רונלד האוורד שביים מיכה לבינסון, וגילמה את איילונה צ'ייבור בהצגה "קוויאר ועדשים" מאת ג'וליו סקארניצ'י ורנצו טאראבוזי שביים אילן רונן. ב-2005 גילמה את גרטרוד מלכת דנמרק בהצגה "המלט" מאת שייקספיר שביים עמרי ניצן.
ב-2006 גילמה את לאורה בהצגה "האב" מאת אוגוסט סטרינברג שביים יוסי פולק.
ב-2008 גילמה את אלה הפסיכולוגית בהצגה "אוי אלוהים" מאת ענת גוב שביימה עדנה מזי"א.
ב-2009 גילמה את גליה בהצגה "ג'וני הלך" מאת יהונתן גפן שביים אלדד זיו.
ב-2011 גילמה את ליידי קפולט בהצגה רומיאו ויוליה מאת שייקספיר שביים נועם שמואל.
בדצמבר 2012 התקיימה במקביל בקאמרי ובתיאטרון שטוטגרט הצגת הבכורה של המחזה הדו-לשוני (גרמנית-עברית) "בין שני העולמות" שכתבה. המחזה משלב מרכיבים אוטוביוגרפיים ודן ביחסי בת ישראלית עם אביה, גֵר גרמני החי במינכן.
ב-2014 גילמה את קרן בהצגה "חברים של חברים" שכתב וביים הלל מיטלפונקט.
ב-2016 שיחקה ב"אנה" מאת ליאון דה וינטר וג'סיקה דורלאכר ובבימוי אלון אופיר וב"כבוד אבוד" מאת איאד אקטאר ובבימוי כפיר אזולאי.
ב-2017 שיחקה ב״קרום״, מאת חנוך לוין ובבימוי אילן רונן, וב״אגדת דשא״, מאת שי להב ובבימוי רוני ניניו. בסוף 2017 תרגמה וביימה את המחזה ״טרור״, מאת המחזאי פרדיננד פון שיראך.
ב-2018 שיחקה את האם במחזה "רומיאו ואמא" שכתבו גור קורן וגלעד קמחי וביים גלעד קמחי, וביימה את המחזה "אוליאנה" מאת דייוויד מאמט.
ב-2019 שיחקה את אמיליה ב״אותלו״ מאת שייקספיר שביים עירד רובינשטיין
ב-2020 החלה לשחק במחזה "הבן" בקאמרי מאת פלוריאן זלר שביים גלעד קמחי בתרגום של דורי פרנס.
ב-2022 החלה לשחק במחזה "בואו נפתח את זה" בקאמרי מאת סתיו אידיסיס וגלעד שמואלי שביים עידו רוזנברג.
ביוגרפיה > טלוויזיה וקולנוע

ב-1994 גילמה את בטי בסרט "ארץ חדשה" שכתב קובי ניב וביימה אורנה בן דור.
ב-1996 גילמה את גב' טרנטו בסרט הסטודנטים "גול עצמי" שכתבו איתן ענר ורני כרמלי שגם ביים.
ב-1998 גילמה את מינה שכטר בסדרה "ארץ קטנה איש גדול" שביים אברהם הפנר.
ב-2002 שיחקה בסדרת הטלוויזיה "טיפול נמרץ" שביים רוני קיי.
ב-2004 גילמה את אמא של גל בסרט "סיפור קיץ" שכתב וביים שמואל חיימוביץ'.
בין השנים 2004–2010 גילמה את לאה שדה בסדרת הטלוויזיה "מעורב ירושלמי" שביימו ינקול גולדווסר, שי כנות וניר ברגמן.
ב-2006 גילמה את ללי בסדרת הטלוויזיה "חברות הכי טובות" שכתבה ענת גוב וביימה עדנה מזי"א.
ב-2010 גילמה מנהלת אולפנא בסדרת הטלוויזיה "סרוגים" שביים לייזי שפירא, וגילמה את רזית אלימלך בסדרה "גירושים נפלאים" שכתבה לימור נחמיאס וביים עופר ויצמן.
ב-2011 שיחקה בסדרה "2.3 בשבוע" שכתבה עמליה רוזנבלום וביים שחר ברלוביץ'.
ב-2014 גילמה את ויויאן זגורי, אם המשפחה בסדרה "זגורי אימפריה" שיצר מאור זגורי.
ב-2015 הופיעה בסרט הקצר "עקרה" של אסתי שושן.
ב-2016 השתתפה בסרט זכות השתיקה לצד אליאנה תדהר.
בשנת 2009 הייתה חברה בצוות התסריטאים של "תיכון השיר שלנו".
בשנת 2018 גילמה את מרי נחמיאס, פרקליטת מחוז תל אביב, בסדרה "פמת"א" שכתבו נעה רוטמן ואסתר נמדר תמאם, וביים עודד לוטן.
ב-2020 הופיעה בסדרה "זאת וזאתי".
ב-2021 הופיעה בסדרה "ילדות סכסכניות".
ב-2022, 2024 גילמה בסדרה "טהרן" את דמותה של יוליה מגן, ראשת המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים.
ב-2023 הופיעה בתפקיד אורח בסדרה "השגרירות".
ב-2024 גילמה בסדרה חולי אהבה את הפוליטיקאית ליאת גיל, מקום 2 במפלגת אופק לישראל.
ב-2024 הופיע בסרט כביש הסרגל.
פרסים ומועמדויות

ב-1999 זכתה לצד קרן מור וענת וקסמן בפרס איש השנה בתיאטרון של שידורי קשת על ההצגה "חברות הכי טובות", וזכתה בפרס של עיריית תל אביב על שם אברהם בר יוסף לשחקנית מצטיינת על תפקידה בהצגה זו
ב-2001 זכתה בפרס של עיריית תל אביב על שם אברהם בר יוסף לשחקנית מצטיינת על תפקידה בהצגה "קופנהגן"
ב-2002 זכתה בפרס התיאטרון הישראלי לשחקנית משנה על תפקידה בהצגה "קופנהגן"
ב-2004 זכתה בפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לשחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה על תפקידה בסדרה "מעורב ירושלמי"
ב-2006 זכתה בפרס של עיריית תל אביב על שם אברהם בר יוסף לשחקנית מצטיינת על תפקידה בהצגה "האב"
ב-2013 זכתה בפרס התיאטרון הישראלי על כתיבת המחזה "בין שני עולמות".
ב-2013 זכתה בפרס השחקנית המצטיינת על שם אברהם בן יוסף מידי עיריית תל אביב-יפו על תפקידה ב"בין שני העולמות"
ב-2023 הייתה מועמדת בטקס פרסי האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה על תפקידה בסדרה טהרן .
פרסים ומועמדויות > חיים אישיים

פון שוורצה הייתה נשואה למעצב התפאורה אבי שכוי ולהם שלוש בנות, ביניהן השחקנית אמה שכוי פון שוורצה. כיום בן זוגה הוא הקולנוען איתמר לוריא.
גיסה הוא הכימאי יצחק מסתאי.
רשם העמותות

רשם העמותות הוא יחידה ברשות התאגידים שתפקידה לפקח ולהסדיר את רישומן ופעולתן של עמותות במדינת ישראל. יחידת רשם העמותות הוקמה במשרד המשפטים בשנת 1981 מכוח חוק העמותות, התש"ם–1980, וסמכויות האסדרה שלה הוגדלו באופן משמעותי בעקבות תיקון חוק העמותות.
תפקידיו של רשם העמותות

מבחינה אדמיניסטרטיבית, מחולקת יחידת רשם העמותות לשתי מחלקות:
מחלקת רישום עמותות – מחלקה העוסקת בתחום רישום וניהול שוטף של עמותה. כולל רישום עמותות חדשות, רישום אגודות עות'מאניות כעמותות, אישורי שינויים אותם מבקשות עמותות לבצע בשם ומטרות או תקנון העמותה.
תחום הפיקוח והבקרה – תחום המורכב מ-4 מחלקות משנה: מחלקת ניהול תקין, מחלקת חקירות ותלונות, מחלקת תוכניות הבראה ומחלקת פירוקים ומחיקות.
תפקידיו של רשם העמותות > מחלקת רישום עמותות

הרשם עוסק בין היתר באישור שינויי תקנון, מטרות ושמות עמותות, פרסום עמותות חדשות ברשומות וייעוץ משפטי בנושאי רישום ושינויים. כיום רשומות כ־30 אלף עמותות ובכל שנה נוספות בממוצע כ־1,500–2,000 עמותות חדשות.
תפקידיו של רשם העמותות > מחלקת פיקוח ובקרה

פעילות העמותות השונות ממומנת מתרומות, נכסים וכספי ציבור בהיקפים עצומים. בנוסף, עמותות רבות זוכות גם לתמיכה ממשלתית מגוונת בדמות הקצבה ישירה, הקלות ופטורים ממס או ייעוד קרקע ציבורית. היות שהעמותות מתחייבות לפעול אך ורק לשם מטרותיהן המוצהרות יש לוודא כי זו אכן המציאות בפועל. אם פעילות העמותה סוטה ממטרותיה, מחויבים הגורמים המופקדים על פיקוח ובקרת העמותות לזהות פעילות זאת, לעצור אותה ולמנוע את השנותה.
על רשם העמותות לבחון האם כל עמותה עומדת בכל דרישות החוק והאם הכנסות העמותה ונכסיה משמשים לא "לקיום הארגון" אלא אך ורק לקיום מטרותיו המוצהרות. עמותה שעונה לדרישות הרשם ולבדיקתו זוכה ל"אישור ניהול תקין". (הרשם אחראי לבחון את כלל העמותות, לא רק את אלו הפונות אליו בבקשה לאישור ניהול תקין). בשנים האחרונות גם גורמים נוספים כגון: ועדת הכספים של הכנסת, רשויות מקומיות, הסוכנות היהודית ותורמים פרטיים החלו לדרוש את אישור הניהול התקין מטעם רשם העמותות. עובדה זו מהווה עדות לכך שאישור הרשם נתפש כסטנדרט בסיסי ומחייב של ניהול תקין.
תפקידיו של רשם העמותות > אמצעי אכיפה

אמצעי אכיפה נוסף על בדיקתו היזומה של רשם העמותות, מתקבלות מהציבור הרחב, ממשרדי הממשלה ולעיתים אף מגורמים בעמותות עצמן פניות בנוגע לחשדות באשר להתנהלות בלתי תקינה של עמותות. במידה ואכן מתגלה פער בין החוק לבין התנהלות העמותה יש בידי הרשם מספר אמצעי אכיפה: החל מסירוב להנפקת האישור לניהול תקין, דרך דרישה מהעמותה לעמוד בתוכנית הבראה והטלת קנסות מנהליים ועד למינוי חוקר לעמותה, הגשת בקשה לפירוק העמותה על פי צו בית משפט ומחיקת העמותה באופן סופי.
התפתחות החקיקה בנושא רשם העמותות

יחידת רשם העמותות מהווה חלק מתחום המלכ"רים (מוסדות ללא כוונת רווח) ברשות התאגידים (רשות אשר אחראית במשרד המשפטים על חברות, הקדשות, מפלגות ועוד).
להלן תהליכי החקיקה השונים בהקשר למוסד רשם העמותות:
1954 – הצעת החוק הממשלתית הראשונה (עברה רק בקריאה ראשונה ונבלמה).
1964 – הצעת החוק הממשלתית השנייה (עברה גם כן רק בקריאה ראשונה ונבלמה).
1979 – הצעת החוק הממשלתית השלישית (עברה את כל תהליכי החקיקה הנדרשים).
1980 – נחקק "חוק העמותות, התש"ם–1980".
1981 – הוקמה יחידת רשם העמותות.
1996 – נעשה שינוי יסודי בחוק – הרחבת סמכויות הרשם בנושא אישור תקנוני עמותות ובבקרה ופיקוח.
1998 – החלטת ממשלה – החל משנת התקציב 1999 נדרש מגופים הפונים בבקשה לתמיכה ממשרד ממשלתי להציג אישור של רשם העמותות.
2001 – החלטת ממשלה – הורחבה חובת הצגת אישור ניהול תקין גם לעמותות הנותנות שירותים למשרדי ממשלה.
2003 – מעבר משרד הרשם מכפיפות משרד הפנים לכפיפות משרד המשפטים.
2004 – צירוף יחידת רשם ההקדשות למשרד הרשם.
2007 – במסגרת תיקון 6 לחוק החברות ביוזמת הממשלה – הוכנסו הוראות חדשות ומחייבות לעמותות בנוגע לשינוי מטרות ולסמכויות ועדת הביקורת והוספה החובה להגשת דו"ח מילולי.
2010 – נכנסו לתוקפן תקנות העמותות, הקובעות לראשונה הגבלות על גובה שכרם של חברי ועד וחברי ועדת ביקורת בעמותות.
התפתחות החקיקה בנושא רשם העמותות > רשמי העמותות החל משנות האלפים

| שם | התחלת כהונה | סיום כהונה |
| --- | --- | --- |
| עמירם בוגט | 1997 | יוני 2003 |
| רות שלגי (ממלאת מקום) | יוני 2003 | אוגוסט 2004 |
| ירון קידר | אוגוסט 2004 | פברואר 2008 |
| אלון בכר | פברואר 2008 | יוני 2014 |
| אייל גלובוס | יוני 2014 | אוקטובר 2020 |
| קארן שוורץ | אוקטובר 2020 | מרץ 2022 |
| שולי אבני שהם | מרץ 2022 | עד היום |
מוסד רשם העמותות במדינות נוספות

סקירת המוסדות לפיקוח על נאמנויות צדקה במספר מדינות מובילות מבחינה כלכלית וחברתית בעולם המערבי מגלה כי מדינות אלו מחשיבות את המגזר השלישי כמגזר שיש להסדירו ולעודדו ולפיכך מקצות לו משאבים וכוח אדם ומתמרצות ומחייבות רישום ודיווח של הארגונים הקיימים במסגרתו. על אף קיום מנגנוני אכיפה ענפים, מגמה מועדפת היא למעט בשימוש בהליכים משפטיים ופליליים ולהרבות באמצעים הדרכתיים, מעקבים שוטפים וחשיפה ציבורית. מטרה מרכזית היא יצירת נורמה של שקיפות בתחום התרומות והגברת אמון הציבור בארגוני הסיוע.
להלן פירוט עיקרי הפיקוח והבקרה על עמותות וארגוני המגזר השלישי במדינות שונות:
אנגליה – הפיקוח על עמותות נתפס כבעל חשיבות רבה בעיני הציבור והממשלה גם יחד. מערכת החקיקה המפורטת בנושא מגובה בתקצוב ראוי ובכוח אדם ומבוססת על בקרה יזומה לפי תוכניות עבודה רב-שנתיות המוכוונות להשגת יעדים כלכליים ומנהליים ברורים. אמצעי האכיפה באנגליה מבוססים על מניעת התנהלות בלתי תקינה והשלטונות פועלים בשיתוף פעולה עם המגזר השלישי. בנוסף קיימת נגישות טובה למידע הרלוונטי לציבור דרך האינטרנט. נקודה הטעונה לשיפור היא העלאת השקיפות בעניין גיוס התרומות המקצועי מן הציבור. היבט זה אינו מוסדר באופן חקיקתי.
ארצות הברית – הבקרה על העמותות מותאמת לשינויים במגזר השלישי שהביא עמו העידן המודרני ולכן ממוקדת בהסדרת ההכנסות האדירות אשר עולות מגיוס תרומות מסחרי ובשקיפותן. עיקר המאמץ מופנה לנגישות הציבור למידע ולפרסומים בנושא על ידי הדרכות ואמצעים ממוחשבים. לעומת זאת, תחום האכיפה האגרסיבי הכולל סמכויות התערבות מנהליות ושימוש באמצעים משפטיים אינו מפותח דיו.
גרמניה – במדינה זו לא קיים מוסד כללי המרכז את רישום הקרנות אך גופים התנדבותיים אחדים
אמונים על כך ואף מנהלים את התחום בהצלחה. לגופים אלו סמכויות ביצוע ואכיפה נרחבות וקיימת הכרה בחשיבות הסדרת תחום גיוס התרומות מן הציבור. מגמה עתיקת יומין של ניהול קשוח ונוקשה נחלשת ואת מקומה החלה לתפוס גישה ידידותית יותר אשר מעודדת פשטות, נגישות ושקיפות. מגמה זו מתבטאת בהקלת תנאי הרישום ובאפשרות להמיר את מנגנון הפיקוח החיצוני במנגנוני בקרה פנימיים.
ביקורת על מוסד רשם העמותות

בדומה לכל רגולטור – וסת ממשלתי של פעילות חברתית, כלכלית או אחרת – גם על מוסד רשם העמותות נמתחה ביקורת.
אחת הביקורות מתייחסת לסמכויות הנרחבות של הרשם, המאפשרות לו לפסול או למנוע מלרשום עמותות מסוימות. מתנגדי השיטה טוענים שרשמי העמותות הם מינויים פוליטיים ושקידום או פסילת עמותות רבות מתבצעים משיקולים ומאינטרסים זרים – פוליטיים ואחרים.[דרוש מקור]
מדי שנה מעניק רשם העמותות למספר עמותות חיסיון, המאפשר להן לא לפרסם את שמות התורמים להן. ב-2011 עתרה התנועה לחופש המידע לבג"ץ, כדי שיורה למדינה לחשוף את שמות העמותות שקיבלו חיסון כזה. ב-2012 מסרה המדינה את שמותיהן של 16 עמותות שהן "קרוב לוודאי" רוב העמותות שקיבלו חיסיון כזה בשנתיים שחלפו.
ראו גם

אגודה שיתופית
לקריאה נוספת

דוד א' פרנקל וצבי פרנקל. (2021). דיני עמותות בישראל, מהדורה שלישית, פרלשטיין-גינוסר.
אהרוני, מיכל. (2007). רשומון הרשם: חוק העמותות ויישומו על ידי רשם העמותות בשנים 1997-2003. אוניברסיטת תל- אביב, הפקולטה למשפטים ע"ש בוכמן, המשפט בשירות הקהילה.
זנדברג, חיים. (2003). פיקוח ציבורי על נאמנויות לצורכי צדקה - מחקר השוואתי. הוצאת רמות: תל- אביב.
כץ, אופיר. (1999). חוק העמותות - הלכה ולמעשה. שתיל - שירות תמיכה וייעוץ לארגונים לשינוי חברתי מיסודה של הקרן החדשה לישראל.
לימור, נ. (2007) היבטים פוליטיים בהליכי חקיקת חוק העמותות. חיבור לשם קבלת תואר דוקטור, אוניברסיטת בר-אילן, רמת-גן.
הערות שוליים

↑  אורי בלאו, עמותת סודי ביותר, באתר הארץ, 17 ביוני 2011
↑  ניר חסון, כתבה, באתר הארץ, 12 ביוני 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304395405171
הפארק הלאומי עמק המוות
גאולוגיה

| עידן | יחידות סלע/תצורות | אירועים גאולוגיים עיקריים |
| --- | --- | --- |
| קנוזואיקון | מניפות סחף, משקעים בנהרות ובאגמים היבשים, יחידות סלעי משקע, סלעים געשיים וסלעים פלוטוניים רבות באגנים נפרדים ומחוברים ושדות סלעי יסוד (תצורות ארטיסט דרייב (Artist Drive), פרנס קריק, פיונרל (Funeral) ונובה (Nova). | אי התאמה נרחבת, המשך השקעה בעמק המוות של ימינו, פתיחת עמק המוות, המשך התפתחות רכסי ההרים והאגנים של ימינו, התרחבות והתמתחות קרום כדור הארץ. |
| מזוזואיקון | פלוטונים גרניטיים, עמק ביוט (Butte Valley) | העתקי דחיקה ומחדרים של פלוטונים הקשורים לבתולית של סיירה נבדה; משקעים של ימים רדודים, אי התאמה |
| פלאוזואיקון | פצלי רסטינג ספרינג (Resting spring Shale), אבן גיר טין מאונטיין (Tin Mountain Limestone), לוסט בורו (Lost Burro), דולומיט הידן ואלי (Hidden Valley Dolomite), קוורציט יורקה (Eureka Quartzite), נופה (Nopah), בוננזה קינג (Bonanza King), קררה (Carrara), קוורציט זבריצקי (Zabriskie Quartzite), ווד קניון (Wood Canyon). | התפתחות ממושכת של מאגר קרבונטים על שולי יבשת סבילים, כשמדי פעם ההצטברות נעצרה כאשר חלה השקעה של אבן חול באמצע תור האורדוביק. השקעה של טריז של משקעים קלאסטיים במהלך ומיד אחרי תהליך הביקוע לאורך שולי היבשת החדשה |
| פרוטרוזואיקון | קריסטלין בייסמנט (Crystalline basement), פארמפ (Pahrump), קוורציט סטירלינג (Stirling Quartzite), ג'וני (Johnnie), אייבקס (Ibex), דולומיט נונדיי (Noonday Dolomite), קינגסטון פיק (Kingston Peak), בק ספרינג (Beck Spring), קריסטל ספרינג (Crystal Spring) | התמרה אזורית, אי התאמה נרחבת, התרוממות מהירה וסחיפה, משקעים של ימים רדודים, אי התאמה. משקעים ימיים מימים רדודים או עמוקים לאורך שולי היבשת המתהווה. |
ההיסטוריה הגאולוגית של הפארק מגוונת ומורכבת. מאז שנוצר עבר האזור המכיל את הפארק לפחות ארבע תקופות עיקריות של געשיות נרחבת, שלוש או ארבע תקופות של השקעה נרחבת, וכמה תקופות של עיוותים טקטוניים שבהם עבר קרום כדור הארץ עיצוב מחדש. שתי תקופות של התקרחנות (סדרה של עידני קרח) שגם להן הייתה השפעה על האזור, אם כי מעולם לא היו קרחונים על הרכסים בשטח הפארק של ימינו.
גאולוגיה > סלעי התשתית וחבורת פארמפ

מעט מאוד ידוע על הסלעים העתיקים ביותר שנחשפו באזור עקב התמרה (שינוי של הסלע בעקבות חום ולחץ) נרחבת. באמצעות תיארוך רדיומטרי נקבע כי ההמרה התרחשה לפני 1,700 מיליון שנים במהלך עידן הפרוטרוזואיקון. לפני כ-1,400 מיליון שנים חדר גוש גרניט גדול, כיום ברכס פנאמינט, לתוך מתחם זה. התרוממות שהתרחשה מאחר יותר חשפה סלעים אלו לקרוב ל-500 מיליון שנים של סחיפה.
התצורות של סלעי המשקע מעידן הפרוטרוזואיקון של חבורת פארמפ (Pahrump Group) הושקעו על גבי סלעי תשתית אלו. תהליך זה התרחש בעקבות ההתרוממות והסחיפה של משקעים מוקדמים כלשהם מסלעי התשתית של הפרוטרוזואיקון. חבורת פארמפ בנויה מקונגלומרט של ארקוזה (קלאסטים של קוורץ במסת אם דמוית בטון) ואבן בוץ בחלק התחתון, שמעליה דולומיט מסלעים קרבונטיים שעליהם מרבדי אצות כסטרומטוליטים, ובחלק העליון משקעים שמילאו את האגן מסחיפה של ההרים מעל, כולל טיל קרחוני מהתקרחנות של השערת כדור השלג ארץ. הסלעים הצעירים ביותר בחבורת פארמפ הם קילוחי לבה בזלתית.