stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוק הייצור לצורכי ביטחון, 1950
שימוש בחוק > המאה ה-21

בשנת 2011 השתמש הנשיא ברק אובמה בחוק כדי לאלץ חברות טלקומוניקציה, תחת איום בעונשים פליליים, למסור מידע מפורט ללשכת התעשייה והביטחון של משרד המסחר על השימוש בחומרה ותוכנה המיוצרות בחו"ל ברשתות החברות, כחלק ממאמצים למלחמה בריגול סייבר סיני בארצות הברית (אנ').
ב-13 ביוני 2017 השתמש הנשיא דונלד טראמפ בהגדרות החוק כדי לסווג שתי מערכות מוצרים בתור "קריטיות לביטחון הלאומי". המערכת הראשונה הייתה "פריטים המשפיעים על סיבים ומבנים הקשורים לתעשיית החלל, מיקרו-אלקטרוניקה חסינת קרינה, מתקני בדיקת קרינה, וכן לוויינים ורכיביהם". השנייה הייתה "פריטים המשפיעים על יכולת ייצורו של חיסון אדנו-וירוס; בעלי חוזק רב, עמידים באש ועמידים באופן בליסטי, בעלי קו-פולימרים ספציפיים הניתנים לייצור תעשייתי; מכלים מאובטחים לשם משלוח, הניתנים לייצור תעשייתי; ורכיבי מיקרו-אלקטרוניקה בצפיפות גבוהה בעלי יכולת תעשייתית לאבטחת מידע".
שימוש בחוק > המאה ה-21 > מגפת הקורונה

ב-18 במרץ 2020 העלה הנשיא טראמפ את הצורך בשימוש בחוק בתגובה להתפרצות מחלת נגיף קורונה 2019, על ידי הוצאת צו מנהלי המאציל סמכות למזכיר הבריאות על פי צו נשיאותי 13603. הוא ציין כי לא יעשה שימוש מיידי בסמכות המוקנית לו על פי החוק. "אני מקווה שלא יהיה צורך", אמר אך ציין כי יעשה זאת במקרה בו יתממש "התרחיש הגרוע ביותר". יו"ר בית הנבחרים ננסי פלוסי קראה לטראמפ "להשתמש מיד בסמכויות החוק כדי לייצר באופן המוני ולתאם הפצה" של ציוד בית חולים הנדרש באופן קריטי כמו מכונות הנשמה וציוד מגן אישי (למשל מסכות, חלוקים וכפפות). ב-20 במרץ אמר טראמפ כי ישתמש בחוק. מנכ"ל ג'נרל מוטורס, מרי בארה, שוחחה עם גורמים בממשל טראמפ על האופן שבו ג'נרל מוטורס (GM) יכולה לתמוך בייצור מכונות הנשמה. ב-23 במרץ הוציא טראמפ צו מנהלי שהאציל למזכיר הבריאות את הרשות לקבוע איזה חומרים אסורים באגירה ובהפקעת מחירים. הסתייגותו של טראמפ משימוש בסמכויות עוררה ביקורת. ב-27 במרץ 2020 הופסק המשא ומתן עם GM בנושא ייצור מנשמים עקב מחלוקת בנושא העלות, אשר נאמדה ביותר ממיליארד דולר, ובגלל חוסר הוודאות של GM באשר ליכולת החברה לספק את מספר מכונות ההנשמה הנדרשות במהירות. טראמפ הורה למזכיר הבריאות, אלכס אזר, להשתמש בסמכות הקיימת במסגרת החוק כדי לדרוש מ-GM לקבל ולתעדף חוזים למספר מכונות ההנשמה שאזר יקבע כי יש בהן צורך.
ראו גם

הלאמה
לקריאה נוספת

"חוק ייצור ההגנה: בחירה בהקצאה." Columbia Law Review 51: 3 (מרץ 1951).
Lockwood, David E. Act Production Act: Purpose and Scope. וושינגטון די.סי. 22 ביוני 2001.
מירסקי, עשיר . "טרקים דרך עמק המוות ההוא - חוק ייצור ההגנה." חדשנות. יוני / יולי 2005.
מועצת המחקר הארצית. ייצור הביטחון בשנת 2010 והלאה: עונה על צרכים משתנים של ההגנה הלאומית. וושינגטון הבירה: הוצאת האקדמיה הלאומית, 1999. ISBN 0-309-06376-0 ISBN 0-309-06376-0
Nibley, Stuart B. "חוק ייצור הייצור הביטחוני: כלי הרכש הישן אך החזק של הממשלה." זמנים חוקיים. 1 באפריל 2002.
נבילי, סטיוארט. "חוק ייצור הייצור הביטחוני מאיץ רכישות בזמן מלחמה." ההגנה הלאומית. יוני 2006.
פיירפאולי הבן, פול ג. טרומן וקוריאה: התרבות הפוליטית של המלחמה הקרה הקדומה. קולומביה, מו: הוצאת אוניברסיטת מיזורי, 1999. ISBN 0-8262-1206-9 ISBN 0-8262-1206-9
אקס (מותג)

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1983–הווה (כ־42 שנים)
 מיקום המטה:  צרפת
 בעלות:  יוניליוור
 ענפי תעשייה:  טיפוח ויופי
  
 www.axe.com
 
אקס או לינקס (באנגלית: Axe או Lynx) הוא מותג מוצרי טיפוח לגברים של חברת יוניליוור.
מוצרי המותג
מוצרי המותג תחת השם Lynx
המוצר משווק תחת השם Lynx בבריטניה, אירלנד, מלטה, אוסטרליה, ניו זילנד וסין.
היסטוריה

המותג אקס הושק בצרפת בשנת 1983 על ידי חברת יוניליוור.
בעקבות בעיות בסימן המסחרי של המוצג, נאלצה החברה להשתמש בשם לינקס (Lynx) כשם חליפי בבריטניה, אירלנד, מלטה, אוסטרליה, ניו זילנד וסין.
החל משנת 1983 ועד לשנת 1989, שווק האקס במספר גרסאות שנשאו את שם הריח.
החל משנת 1990 ועד לשנת 1996, שווק האקס במספר גרסאות שנשאו שמות של מיקומים גאוגרפיים.
בשנת 2005, החלה יוניליוור לשווק את המותג בישראל.
בשנת 2009, השיקה החברה מכל דאודוראנט בגודל שמונה סנטימטרים בשם Axe Bullet.
בשנת 2013, השיקה החברה דאודוראנט ייחודי לנשים בשם Axe Anarchy for her.
בשנת 2014, השיקה החברה דאודוראנט בניחוח שוקולד.
בשנת 2016, השיקה החברה את מוצר Axe Black Night.
היסטוריה > מוצרי החברה

ג'ל רחצה
דאודורנט
אפטר שייב
שמפו
הערות שוליים

↑  Joeri Van den Bergh, Mattias Behrer, How Cool Brands Stay Hot: Branding to Generation Y, Kogan Page Publishers, 2011-02-03, ISBN 978-0-7494-6251-2. (באנגלית)
↑  Axe, Unilever (באנגלית בריטית)
↑  יוניליוור ישראל נכנסת לתחום מוצרי הטיפוח לגבר, באתר ynet, 24 בינואר 2005
↑  דאודורנט הנשים המבוקש חוזר, באתר ynet, 23 בנובמבר 2013
↑  דאודורנט לגבר שקשה לעמוד בפניו, באתר ynet, 17 במאי 2014
↑  ספריי גוף לגבר בניחוח חדש ומעודן, באתר ynet, 24 ביוני 2016
כביש 6 חוצה צפון (חברה)

| --- | --- |
שאל
 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  2015–הווה (כ־10 שנים) 
 בעלות:  שפיר הנדסה, קרן נוי ולאומי פרטנרס
 ענפי תעשייה:  תשתיות, תחבורה
  
 6cn.co.il
 
כביש 6 חוצה צפון היא חברה ייעודית (Special Purpose Entity) אשר נבחרה במכרז למימון, הקמה, תפעול ותחזוקת פרויקט קטעים 3 ו-7 של כביש 6 (צפון).
בהתאם לתנאי המכרז ביצוע הקטעים האלו הם בשיטת בנה-הפעל-העבר ולפיכך "כביש 6 חוצה צפון" אחראית על הקמת הכביש ותפעולו בתקופה של 34 שנים הכוללת את תקופת ההקמה ובשנת 2049 צפוי הכביש לעבור לידי מדינת ישראל.
אודות פרויקט כביש 6 חוצה צפון

פרויקט כביש 6 חוצה צפון הוא פרויקט פרי החלטת ממשלה משנת 2010, בהובלתו של שר התחבורה ישראל כ"ץ.
אודות פרויקט כביש 6 חוצה צפון > מקטע יקנעם

בין מחלף יקנעם למחלף תל קשיש, עוקף את "מסדרון יקנעם" וצומת התישבי הפקוק ומהווה את ציר התנועה הראשי בין מרכז ודרום לצפון הארץ.
אודות פרויקט כביש 6 חוצה צפון > מקטע סומך

מחבר בין מחלף העמקים למחלף סומך. מקטע זה מהווה אלטרנטיבה מהירה וקצרה למחלף יגור לנוסעים מאזור צפון מזרח (עכו, נהריה והקריות) לכיוון מרכז הארץ. וכמובן גם לנוסעים ממרכז הארץ לכיוון צפון.
אודות פרויקט כביש 6 חוצה צפון > חלופה לכביש 70 הקיים

בקטע שבין מחלף שער העמקים ועד מחלף סומך מהווה כביש 6 חוצה צפון חלופה לכביש 70 הקיים. כביש 70 הורחב בחלקים נרחבים משניים לשלושה נתיבים במסגרת הפרויקט.
אודות פרויקט כביש 6 חוצה צפון > מנהרות ומחלפים

הפרויקט כולל כ-10 ק"מ של מנהרות, 5 מחלפים חדשים ו־9 גשרים באורך כולל של כ-4.5 ק"מ. גשר הוויאדוקט מחבר את הקטע החדש עם כביש 77.
בעלות

חברה "כביש 6 חוצה צפון" נמצאת בבעלות משותפת של שפיר הנדסה, קרן נוי ולאומי פרטנרס.
דוויין ג'ונסון

דוויין דאגלס ג'ונסון (באנגלית: Dwayne Douglas Johnson;‏ נולד ב-2 במאי 1972), הידוע גם בשם הבמה שלו דֶה רוֹק (באנגלית: The Rock, "הסלע"), הוא שחקן קולנוע ומתאבק עבר אמריקאי-קנדי. נחשב לאחד מגדולי המתאבקים המקצועיים בכל הזמנים.
התפרסם כאשר גילם דמות במסגרת ארגון ההיאבקות WWE. דמותו, "The Rock" (הסלע), זכתה להצלחה כה רבה עד שכאשר החליט לעבור להוליווד, שמר ג'ונסון בתחילה על שם זה כשם במה. הוא נחשב לאחד המתאבקים המצליחים שידע הארגון וזכה ב-8 אליפויות של ה-WWE. לאחר קריירת ההיאבקות פיתח קריירה מצליחה כשחקן קולנוע וטלוויזיה.
ביוגרפיה

ג'ונסון נולד בהייוורד שבקליפורניה, ארצות הברית. אביו הוא המתאבק רוקי ג'ונסון, ממוצא אפרו-קנדי, ואמו, אטה מאיביה היא בת לשושלת של צ'יפים מסמואה. במהלך ילדותו נדדה משפחתו ברחבי ארצות הברית, כולל הוואי, עקב עבודתו של אביו, והוא אף התגורר עם משפחת אמו בניו זילנד. בנוסף לאזרחותו האמריקאית, ג'ונסון ירש גם אזרחות קנדית בזכות אביו. ג'ונסון הוא הדור השלישי במשפחתו כמתאבק.
במהלך לימודיו בתיכון קיבל מספר הצעות למלגות ספורט ממספר אוניברסיטאות מובילות בתחום הפוטבול בארצות הברית ולבסוף בחר באוניברסיטת מיאמי. על אף שבמסגרת זו זכה ג'ונסון יחד עם חבריו לקבוצה באליפות, עם סיום הקולג' לא מצא קבוצה מה-NFL, ליגת הפוטבול המקצוענית, שתסכים לקבל אותו. הוא חתם על חוזה עם קבוצת קלגרי סטמפדירס מליגת ה-CFL הקנדית, היה חבר בסגל קבוצת האימונים ושוחרר לפני תום העונה מבלי ששותף באף משחק.
ב-1995 סיים לימודי תואר ראשון בקרימינולוגיה ובפיזיולוגיה באוניברסיטת מיאמי.
ב-3 במאי 1997 נישא ג'ונסון לדני גרסיה, חברת נעוריו, ולהם בת אחת. בשנת 2007 התגרשו. החל מ-2008, דני היא שותפתו העסקית של ג'ונסון ומנהלת ביחד איתו את חברת ההפקות שלהם וחברות נוספות.
ב-2008 החל לצאת עם לורן השיאן והם נישאו ב-2019. לזוג שתי בנות.
בשנת 2000, פרסם ג'ונסון אוטוביוגרפיה בשם "The Rock Says". הספר הגיע למקום הראשון ברשימת רבי המכר של המגזין הניו יורק טיימס למשך מספר שבועות. ג'ונסון הוא חבר טוב של מושל קליפורניה לשעבר, ארנולד שוורצנגר, וחברו הטוב של השחקן קווין הארט.
בשנת 2006, הקים את "קרן דוויין ג'ונסון" המסייעת לילדים החולים במחלות סופניות. באוקטובר 2007, הוא ואשתו לשעבר תרמו מיליון דולר לאוניברסיטת מיאמי לשיפוץ מתקני הפוטבול.
בעקבות טבח 7 באוקטובר 2023, העלה ג'ונסון פוסט תמיכה בישראל בו גינה בחריפות את מעשי הטבח שביצע ארגון הטרור חמאס.
בפברואר 2024 ג'ונסון הכריז בפודקאסט מוכר של חברו המשודר ביוטיוב של ארצות הברית בלבד ולא במדינות אחרות, שהציעו לו פעמיים לרוץ לנשיאות ארצות הברית, עקב כך ש-46% מהמבקרים בחר בו לנשיא ארצות הברית ה-47 לאחר ג'ו ביידן, נשיא ארצות הברית ה-46. ג'ונסון הכריז שאמר להם ובציטוט: "זה מאוד מחמיא לי, זה מרגיש כאילו בזה הרגע פיצחתי את הקוד להצלחה, אבל אני כרגע לא מעוניין להתעסק בפוליטיקה, מעדיף לשמור על הצד שלי בסיפור. מאוד מצטער". למרות כל זאת, הסדרה "רוק הצעיר" שבה הוא משחק תפקיד ראשי בתור עצמו, מסתובבת סביב העלילה שלו רץ לנשיאות ארצות הברית. הסדרה מתרחשת בשנת 2032.
קריירת היאבקות

במהלך חייו ג'ונסון רצה להיות מתאבק ואביו השכיל ללמדו. בשנת 1995, בעזרתו של פאט פאטרסון, החל ג'ונסון למשוך את עיניהם של אנשי ליגת ה-WWF (לימים ה-WWE) בעודו מופיע בארגונים קטנים יותר. כאשר התקבל לבסוף לארגון הבכיר דמותו של ג'ונסון נקראה "רוקי מאיביה", אנגרמה משמותיהם של אביו וסביו. הזיקה להיסטוריה המשפחתית נכנסה אף לתסריט הפתלתל של הארגון והוא "גילם" את אשר היה - נצר דור שלישי לשושלת מתאבקים.
דמות זו של ג'ונסון זכתה במהירות לפופולריות כיריבה לאחת הדמויות הוותיקות יותר באותה העת - סטיב אוסטין. התסריט ניפק לג'ונסון תואר ראשון, האלוף הבין-יבשתי, שלושה חודשים בלבד לאחר בכורתו. דמותו זכתה לכינויי גנאי עקב התחרות שהתסריט הציב בינה לבין אוסטין.
ב-1997 חל מהפך - התסריט ציוות את ג'ונסון לקבוצת דמויות בשם "Nation of Domination" (משחק מילים מאנגלית: "אומת השליטה") ודמותו עברה שינוי דרסטי, גם בשמה, והפכה ל"דה רוק". דמות זו אופיינה כבריון כריזמטי אשר לעיתים אף הגיב לקריאות הקהל בבוז משלו. גם בדמותו החדשה המשיך ג'ונסון בקו העלילה נגד דמותו של אוסטין, אך אט-אט צבר פופולריות הולכת וגוברת. לבסוף ב-1998 דמותו הייתה לצעירה ביותר לה אפשר התסריט לזכות באליפות ה-WWE. בפיתולי התסריט הספיק הרוק לאבד את האליפות ולזכות בו שוב מספר פעמים במסגרת הקרבות המבוימים שזימן לו התסריט. דמותו הפכה לקבועה במופעי ההיאבקות המרכזיים, בהם רסלמניה.
במופע רסלמניה של שנת 2012 התמודד דה רוק נגד ג'ון סינה, בקרב המרכזי של האירוע שהתקיים במיאמי עיר מגוריו.
ג'ונסון חזר ל-WWE ב-6 באוקטובר 2014 וקטע את רוסב ולנה, אחרי כמה דקות שהוא נכנס לזירה הוא התחיל לרדת עליהם, ובסוף הכה את רוסב והעיף אותו מהזירה ונישק את לנה.[דרוש מקור]
דה רוק חזר ברויאל ראמבל ותקף את קיין וביג שואו לאחר שניסו להפיל את רומן ריינס מהרויאל ראמבל.[דרוש מקור]
כמו כן אמר, שאם הוא יחזור ל-WWE הוא ירצה להתאבק לפחות עוד קרב אחד נגד ברוק לסנר, ג'ון סינה, סטון קולד סטיב אוסטין ושון מייקלס (דה רוק אף פעם לא התאבק נגד שון מייקלס).[דרוש מקור]
קריירת משחק

לנוכח הצלחתו הגדולה בעולם ההיאבקות המקצועית ניסה ג'ונסון להמירה לאולמות הקולנוע. לצורך כך שמר על שם הבמה שלו מה-WWE. בשנת 2001, הופיע לראשונה בקולנוע בסרט "המומיה חוזרת" תחת הכינוי "דה רוק". בסרט דמותו שולבה בהנפשה ממוחשבת עם זו של עקרב ענק, כמעין מפלצת פרעונית המבקשת להרוג את אלו אשר פלשו לקברה. הדמות השולית וחסרת האפיון זכתה לסרט ספין אוף, "מלך העקרבים", שהפך לשובר קופות וסרטו הבולט ביותר, שעסק בדמותו הבדיונית כמלך-לוחם במצרים העתיקה.
בשנת 2004, שיחק את דמותו של כריס בסרט "בראש מורם" לצד ג'וני נוקסוויל וב-2005, הוא השתתף בתפקידים קטנים יותר ובסרטים מצליחים פחות, כמו "המרדף", "בי קול" ו"דום". ב-2006, הוא כיכב בסרט "כנופיה במגרש", וב-2007, הוא שיחק בסרטים "עלילות סאות'לנד" ו"תוכנית משחק" בתור שחקן פוטבול מוצלח שגילה בפתאומיות שיש לו ילדה בת 8. עם הזמן החל לזנוח את הכינוי "דה רוק" והחל להשתמש בשמו האמיתי, לעיתים תוך שילוב בין השניים (דוויין "דה רוק" ג'ונסון). בשנת 2008, שיחק בסרט "שחק אותה סמארט" לצידו של סטיב קארל.
ב-2009, הופיע בסרט "המרוץ להר המכשפות" ודיבב את דמותו של קפטן צ'ארלס בסרט "פלאנט 51".
בשנת 2010, שיחק בתפקיד הראשי בקומדיה פיית השיניים. בנוסף באותה שנה שיחק בסרטים "החבר'ה האחרים", "מהיר יותר", "למה התחתנתי גם?" ו"רק לא את".
ב-2011 כיכב ג'ונסון בסרט מהיר ועצבני 5, הכותר החמישי בסדרת הסרטים "מהיר ועצבני". הסרט זכה להצלחה גדולה בכל רחבי העולם וגרף מעל ל-86 מיליון דולר בשבוע הבכורה. בהפקת הסרט היו מרוצים מתפקודו של ג'ונסון והחתימו אותו על השתתפות בסרט ההמשך, השישי במספר, שגם הוא זכה להצלחה רבה. בשנת 2012 ג'ונסון כיכב בסרט "מסע אל האי המסתורי". בשנת 2013 שיחק ג'ונסון בתפקיד קטן בסרט הקומדיה "רק לא את". בנוסף לכך שיחק בסרט "רווח וכאב" בשנת 2013 וכאמור בסרט השישי בסדרת "מהיר ועצבני". הפעם, לעומת הסרט הקודם, קיבל זמן מסך גדול יותר. כמו כן שיחק בתפקיד הראשי בסרט "ג'י איי ג'ו: סוגרים חשבון".
ב-2014 יצא לאקרנים הסרט הרקולס בבימויו של ברט ראטנר, בו מגלם ג'ונסון את הגיבור המיתולוגי הרקולס.
ב-2015 שיחק בסרט השביעי בסדרת סרטי "מהיר ועצבני" ובנוסף שיחק בסרט "סן אנדראס". בשנים 2015–2019 כיכב בסדרה "בולרז", דרמת ספורט מבית HBO.
ב-2016 שיחק בתפקיד ראשי בסרט "סוכן וחצי".
ב-2016 יצא לאקרנים סרט האנימציה "מואנה" שבו דיבב ג'ונסון את דמותו של האל למחצה, מאווי.
ב-2017 שיחק בסרט "משמר המפרץ" המבוסס על סדרה בעלת שם זהה, וכן בסרטים "מהיר ועצבני 8" ו"ג'ומנג'י: שורדים בג'ונגל".
ב-2018 יצאו לאקרנים הסרטים "פרא" ו"גורד שחקים" בכיכובו.
ב-2019 גילם את דמותו של לוק הובס בסרט "מהיר ועצבני: הובס ושואו". בנוסף, הפיק את הסרט "ג'ומנג'י: השלב הבא" וכיכב בו.
ב-2021 גילם את דמותו של פרנק בסרט "קרוז בג'ונגל". ב-12 בנובמבר של אותה שנה יצא הסרט "הודעה אדומה" בו גילם את הסוכן ג'ון הארטלי.
ב-2022 שיחק בתפקיד הראשי בסרט "בלאק אדם", בו גילם את האנטי-גיבור, אדם השחור.
פילמוגרפיה נבחרת > קולנוע

המומיה חוזרת (2001) – מאטאיוס
מלך העקרבים (2002) – מאטאיוס
המרדף (2003) – בק
בראש מורם (2004) – כריס ווהן
בי קול (2005) – אליוט ווילהלם
כנופיה במגרש (2006) – שון פורטר
תוכנית המשחק (2007) – ג'ו קינגמן
עלילות סאות'לנד (2007) – המתאגרף סאנטרוס
שחק אותה סמארט (2008) – סוכן 23
המרוץ להר המכשפות (2009) – ג'ק ברונו
פיית השיניים (2010) – דרק תומפסון
החבר'ה האחרים (2010) – הבלש כריסטופר דנסון
למה התחתנתי גם? (2010) – דניאל פרנקלין
רק לא את (2010) – אייר מרשל
מהיר יותר (2010) – ג'יימס קולן
מהיר ועצבני 5 (2011) – הסוכן לוק הובס
מסע אל האי המסתורי (2012) – האנק פרסונס
מלשין (2013) – ג'ון מאת'וס
מהיר ועצבני 6 (2013) – הסוכן הובס
ג'י איי ג'ו: סוגרים חשבון (2013) – מרווין
רווח וכאב (2013) – פול דויל
אמפייר סטייט (2013) – ג'יימס רנסאם
הרקולס (2014) – הרקולס
מהיר ועצבני 7 (2015) – הסוכן הובס
ג'ם וההולוגרמות (2015)
סאן אנדראס (2015) – ריימונד גיינס
מואנה (2016) – מאווי
סוכן וחצי (2016) – בוב סטון
מהיר ועצבני 8 (2017) – הסוכן הובס
משמר המפרץ (2017) – מיטש ביוקנן
ג'ומנג'י: שורדים בג'ונגל (2017) – ד"ר ברייבסטון
פרא (2018) – דייוויס אוקוי
גורד שחקים (2018) – וויל סוייר
ג'ומנג'י: השלב הבא (2019) – ד"ר ברייבסטון
מהיר ועצבני: הובס ושואו (2019) – לוק הובס
נלחם עם המשפחה שלי (2019) – בתפקיד עצמו
קרוז בג'ונגל (2021) – פרנק
הודעה אדומה (2021) – ג'ון הארטלי
בלאק אדם (2022) – טת'-אדם / אדם השחור
ליגת DC סופר-פטס (2022) – קריפטו
מואנה 2 (2024) – מאווי
מבצע סנטה‏ (2024) – קאלום דריפט
הודעה אדומה 2 (2024) - ג'ון הארטלי
הודעה אדומה 3 (2025) - ג'ון הארטלי
מואנה (לייב אקשן) (2026) - מאווי
פילמוגרפיה נבחרת > טלוויזיה

הרשת (1999)
בולרז ‏(2015–2019) סדרה ב-HBO – ספנסר סטרסמור
רוק הצעיר (2021–הווה)
הערות שוליים

↑  Ranking the 25 Greatest Wrestlers of All Time, Bleacher Report (באנגלית)
↑  The Top 100 Pro Wrestlers of All Time Reviewed In Wrestling Perspective, wrestlingperspective.com
↑  דה רוק נגד הפלסטינים: "נגעל מהרציחות האכזריות והחטיפה", באתר אייס, 11 באוקטובר 2023.
↑   אורון שמיר, "מואנה 2" לא משתווה לקודמו, באתר הארץ, 28 בנובמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007398675105171  PLWABN: 9810645402805606  BIBSYS: 9028451  BNE: XX1646189  BnF: cb14454876v (data)  CANTIC: a11519502  CiNii: DA19861685  GND: 135865557  ISNI: 0000 0000 8413 6984  LCCN: no99049473  LNB: 000344826  MusicBrainz: 5f3411dd-4723-430a-a82b-c5580abd5bb0  NDL: 00895853  NKC: pna2007403585  NLA: 43799131  NTA: 302969357  SUDOC: 078052971  Trove: 1459524  VIAF: 116976150   WorldCat (עם VIAF): 116976150
ארנון רולניק

| --- | --- |

 לידה:  7 ביוני 1951 (בן 73) יפו, ישראל 
 ענף מדעי:  פסיכולוגיה קלינית, פידבק ביולוגי, טיפול קוגניטיבי-התנהגותי, פסיכופיזיולוגיה, פסיכולוגיה צבאית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת ברנדייס 
 מוסדות:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב  אוניברסיטת רייכמן 
 arnonrolnick.com
 
ארנון רולניק (נולד ב-7 ביוני 1951) הוא פסיכולוג קליני ופסיכותרפיסט ישראלי, בעל תואר דוקטור בפסיכולוגיה קלינית. מפתח מודלים בתחום הפסיכותרפיה וה-CBT, חוקר בנושאי הביופידבק והפסיכולוגיה הרפואית, שימש כמרצה באוניברסיטת בן-גוריון ועמית מחקר בכיר ביחידה למחקר יישומי במדעי המוח בבית הספר לפסיכולוגיה במרכז הבינתחומי הרצליה. רולניק היה ממקימי האגודה הישראלית לפסיכופיזיולוגיה יישומית ולביופידבק, וכיהן כיושב ראש הראשון של אגודה זו.
ב-2011 נבחר רולניק לוועד המנהל של האגודה האמריקאית לפסיכופיזיולוגיה יישומית ומשוב ביולוגי (AAPB); רולניק הוא הישראלי הראשון שנבחר לתפקיד זה.
הגישה הטיפולית של רולניק היא שילוב ידע נוירופיזיולוגי והתנהגותי עם חשיבה פסיכודינמית.
המודל התאורטי לטיפול אינטגרטיבי

המודל הטיפולי, אותו פיתח רולניק, מבוסס על אינטגרציה של שיטות טיפוליות שונות. המודל מציע להבין את הפסיכופתולוגיות השונות כביטויים של חוסר יכולת לוויסות רגשי. מטפל נדרש לשפר את הוויסות הרגשי תוך הקשבה לגורמים הבאים: (א) הבסיס הביולוגי, (ב) העמדה ההורית, (ג) התניות, (ד) כישורים והתנהגויות, (ה) מחשבות וסְכֶמות.
המודל התאורטי לטיפול אינטגרטיבי > המרכיב הביולוגי

המרכיב הביולוגי מתייחס לאספקטים טמפרמנטאלים שונים, ובעיקר - קיום מערכת אוטונומית רגישה ופעילה יתר על המידה, בעלת תגובות מוגברות לרמות נמוכות של לחץ מחד, ויכולת נמוכה להחזיר את מערכת העצבים חזרה למצב הבסיסי של הגוף מאידך. מאפיין זה גורם לתגובות לחץ להיות ממושכות יותר.
באמצעות מכשור הביופידבק מתאפשר, לדעת רולניק, לבדוק את מידת הריאקטיביות ויכולת ההסתגלות. על פי מודל זה, על הטיפול לעסוק בשיפור יכולת ההסתגלות, כפי שנמדדה במכשור המשוב הביולוגי.
המודל התאורטי לטיפול אינטגרטיבי > העמדה ההורית

החשיבה הביולוגית, במודל זה, קשורה לחשיבה דינמית. השאלה היא כיצד הגיבו ההורים לילד שהגיע לעולם עם מערכת עצבים רגישה ולא מווסתת. עד כמה שימשו ההורים כמכל המאפשר הרגעה וטרנספורמציה, או שמא יצרו סביבה הורית לא מתקפת (על פי מרשה לינהאן). סביבה כזו נוטה להגיב באופן לא יציב, בלתי הולם וקיצוני לחוויות אישיות, ובעיקר לרגשות שליליים. התגובה ההורית השלילית הבלתי-קשובה והבלתי-יציבה יוצרת בקרב ילדיהם קושי להבחין בין רגשותיהם לאלה של אחרים, לשיים רגשות ולווסת עוררות, להיות סבלניים כלפי מצוקה, לבטוח בתגובות הרגשיות שלהם כפירושים תקפים לאירועים ולנבא התנהגויות שונות.
לפיכך, התנהגותו של הילד תתאפיין בתנודות - בין ניסיונות אינהיביציה, כדי לקבל אישור מהסביבה, לבין החצנה של הרגש בניסיון שיכירו בתחושותיו. תפקיד המטפל, על פי מודל זה, הוא לימוד טכניקות ויסות, מן הצד האחד, ובעצם נוכחותו הטיפולית להוות מודל מכיל ומווסת, מן הצד האחר.
המודל התאורטי לטיפול אינטגרטיבי > התניות

רולניק מציע להבין חלק מהפרעות הוויסות, ובעיקר הפרעות החרדה, כתהליך שמחוזק על ידי התניות קלאסיות ואופרנטיות. במודל הטיפול האינטגרטיבי מוטל על המטפל לסייע בהתרתן של התניות אלו.
המודל התאורטי לטיפול אינטגרטיבי > כישורים והתנהגויות

בהמשך למודלים עדכניים בתחום ההתנהגותי, רולניק מראה כי חלק גדול מטיפול פסיכולוגי צריך להתמקד בהקניית כישורים או התנהגויות החסרות לפרט.
המודל התאורטי לטיפול אינטגרטיבי > מחשבות וסכמות

המרכיב הקוגניטיבי בגישתו של רולניק קובע כי מטפל צריך לנסות על העת להבין "מה עובר בראשו" של המטופל: איזה דיאלוג פנימי מסביר את תגובותיו הרגשיות, זאת בהתאם למקובל בטיפול הקוגניטיבי הקלאסי.
העיסוק בסכמות מרחיב את הגישה הקוגניטיבית. לפי רולניק, על המטפל לחפש את העמדה (הפוזיציה) הבסיסית של המטופל המסבירה את תגובותיו השונות. הנחת המודל היא כי בתהליך ההתפתחות יצר לעצמו המטופל סכמות כלפי עצמו, כלפי האחר וכלפי העולם. סכמות אלו הן בעצם הבסיס לאישיות - וגם להפרעותיה. כאן חוזר רולניק לחשיבה פסיכואנליטית בניסיונו להבין כיצד חוויות ילדות יצרו סכמות שונות. עם זאת, תהליך שינוי הסכמה עצמו הוא מובנה ומבוסס על Schema Focused Therapy.
תחומי מחקר > משוב ביולוגי (ביופידבק)

רולניק ערך מספר מחקרים בתחום המכונה ביו-פידבק או "משוב ביולוגי" והתמקד בקשרי הגומלין של התחום עם הפסיכולוגיה. הוא פיתח מודלים המציעים שילוב של משוב ביולוגי בפסיכותרפיה דינמית (ראו לעיל) ואף פרסם ספר המתאר מודלים אלו.
רולניק חקר גם את האפשרות להשתמש במשוב ביולוגי ככלי להתמודדות של חיילים עם מצבי לחץ. רולניק הראה כי שימוש בפסיכופיזיולוגיה יכול לסייע לא רק לחיילים, אלא גם לאזרחים בעורף ככלי להתמודדות עם החרדה בעת מלחמה. רולניק ערך ניסויים בנושא בזמן מלחמת המפרץ הראשונה, ובשנים האחרונות נבדק הנושא גם עם נפגעי העורף במלחמת לבנון השנייה ובמסגרת התמודדות אזרחים עם התקפות רקטות קסאם בשדרות.
המודלים הטיפוליים באמצעות משוב ביולוגי שפיתח רולניק משמשים גם לטיפול בסוגים אחרים של הפרעות פסיכוסומאטיות כגון הפרעות חרדה, סוגים מסוימים של יתר לחץ דם, כאבי ראש וכיוצא באלה. רולניק פיתח מודל טיפולי שבו משמש המשוב הביולוגי ככלי מרכזי בטיפול בהפרעות הפסיכוסומאטיות האלה, ואף פעל להטמעת שיטות הטיפול ביחידות הפסיכולוגיה הציבורית בישראל.
תחומי מחקר > תפקוד והתמודדות בתנאי לחץ

ארנון רולניק פיתח תאוריה הבודקת התנהגות ותפקוד בתנאים שונים, פיזיים ומנטליים, בניסיון לנבא מה יעזור לאנשים לשמור על שליטה עצמית במצבי לחץ. תאוריה זו מתבססת על מודל השליטה העצמית של פרופסור מיכאל רוזנבאום והיא התפרסמה במאמר משותף של השניים משנת 1983 (הקישור אינו פעיל). באמצעות התאוריה הזאת פיתח רולניק מודל למיון מועמדים לשירות צבאי – בעיקר ליחידות עילית. מודל זה מיושם, בין השאר בשייטת 13.
תחומי מחקר > מחלת התנועה

ארנון רולניק התוודע לתופעת מחלת התנועה ("מחלת ים" או "מחלת נסיעה") ולהשפעתה על תפקודם של אנשים בעת שהיה חניך בקורס חובלים של חיל הים. לימים חקר רולניק את התופעה והוכיח כי יש קשר בין יכולתו של חייל להתמודד עם תסמיני "מחלת הים" לבין יכולתו להתמודד עם מצבים קשים אחרים בזמן השירות הצבאי. מחקריו של רולניק בנושא מבוססים על "תאוריית חוסר אונים נלמד", ובהם הוא הוכיח את חשיבות היבט השליטה העצמית במניעת מצבי מחלה ודיכאון.
בהתייחסו לעובדה כי "מחלת ים" מתפתחת אצל נוסעים במכונית אך לא אצל נהגים, פיתח רולניק שיטה להשראת מחלת התנועה בתנאי מעבדה, והצליח להראות כי מתן שליטה על המצב מונע את מחלת התנועה .
רולניק הקים בחיל הים יחידה אינטרדיסציפלינרית העוסקת בחקר התפקוד בים. ביחידה זו פיתחו שיטות למיון אנשים לפי סיכוייהם ללקות במחלה, וכן שיטות למניעתה ולטיפול בה. אחת השיטות מבוססת על מושג האופק המלאכותי. במחקר שביצע עם חוקרים הולנדים הצליחו רולניק ושותפיו להראות כי הקרנה של אופק מלאכותי בחדר המתנודד בקצב של תנועות ספינה, יקטין באופן משמעותי את התחושה הלא-נעימה של הנמצאים בחדר.
מעבר לעבודה היישומית בחיל הים, על פי רולניק, מחלת התנועה מהווה מודל מצוין למחקר בפסיכולוגיה רפואית. מחלת התנועה מכילה סימפטומים קשים של בחילות כאבי ראש והקאות, ונוסף להם תגובה רגשית קשה של דיכאון וחוסר אונים. התהליך בו מתמודד הפרט עם סימפטומים אלו מאפשר לפסיכולוג ללמוד על המשתנים האישיותים והמצביים הקשורים להתמודדות עם חולי. העובדה כי מדובר בתופעה שקל ליצור אותה במעבדה (באמצעות סבוב הנבדק ובצוע תנועות ראש לצדדים) אך אינה מזיקה ומסתיימת זמן קצר אחרי הפסקת הגירוי, הופכת את מחלת התנועה לפרדיגמה נוחה מאוד למחקר.
הוראה

רולניק מכהן כמרצה בבית הספר לפסיכותרפיה באוניברסיטת בן-גוריון בבאר שבע, שם הוא מלמד את שילוב הטיפול הדינמי עם הטיפול הקוגניטיבי התנהגותי. בנוסף הוא משמש כעמית מחקר בכיר ביחידה למחקר יישומי במדעי המוח בבית הספר לפסיכולוגיה במרכז הבינתחומי הרצליה. רולניק שימש בעבר כיושב-הראש הראשון של האגודה הישראלית לפסיכופיזיולוגיה יישומית ולמשוב ביולוגי, ומכהן כיום כיושב-הראש של מועצת ההסמכה.
מאמרים ופרסומים > מאמרים ברשת

אינדקס מאמרים מקוונים
נוירוביולוגיה של אינטרסובייקטיביות
מאמר בנושא אופק מלאכותי
מאמר בנושא מחלת התנועה
מאמרים ופרסומים > ספר שערך

Weinberg, H., & Rolnick, A. (2019). Theory and Practice of Online Therapy: Internet-delivered Interventions for Individuals, Groups, Families, and Organizations (1st ed.). Routledge. https://doi.org/10.4324/9781315545530
מאמרים ופרסומים > ספר שכתב

"ביו-פידבק, היזון חוזר - וחזרה לאיזון", הוצאת פרולוג
מאמרים ופרסומים > ספרים שהשתתף בכתיבתם

המדריך לפסיכולוגיה צבאית (Handbook of Military Psychology)‏
ROLNICK, A. AND GORDON, C. R. “The Effects of Motion Induced Sickness on Military Performance.” In R Gal and A D Mangelsdorff (eds), Handbook of Military Psychology (pp.279-293). John Wiley & Sons, New York. 1991
הערות שוליים

↑  מס רישיון 27-1305
↑  ד"ר ארנון רולניק, "ביו-פידבק, היזון חוזר - וחזרה לאיזון", הוצאת פרולוג
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313771705171  LCCN: n2019188656  NKC: mzk20211102562  VIAF: 298680314   WorldCat (עם VIAF): 298680314