stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסדרה
האסדרה בישראל > רובדי האסדרה בישראל > אסדרה ממשלתית

הרמה השנייה של האסדרה היא זו של משרדי הממשלה. במקרים רבים הכנסת נהגה להסמיך את הממשלה והשרים לקבוע חוקים ותקנות שיסדירו את חיי האזרחים והמסחר ואת הפיקוח והאכיפה עליהם.
משרדי הממשלה אמונים על ביצוע מדיניות הממשלה שנבחרה על ידי הכנסת.
משרדי הממשלה השונים נוגעים בחלק גדול מהפעולות שמבצעים האזרחים והתאגידים בשגרת חייהם ולפיכך נתונות בידיהם סמכויות רבות. סמכויות אלו כוללות פעולות כספיות כגון ביצוע חוק התקציב אותו אישרה הכנסת, הכולל את הכנסות המדינה (מיסים, מלוות, הנפקת איגרות חוב ממשלתיות באחריות משרד האוצר) ואת הוצאות המדינה, לדוגמה, אופן העברת כספי סל הבריאות לקופות החולים המבוצע על ידי משרד הבריאות.
הסמכויות כוללות גם קביעת מחיר למוצרים בפיקוח כדוגמת מחיר הדלק, להגנה על האזרחים בשוק הנחשב כריכוזי, או קביעת מחירים לתחבורה ציבורית גם כשהמחיר הוא הפסדי, על מנת להגן על אוכלוסיות חלשות ועל תושבי יישובים בפריפריה.
דוגמאות נוספות:
הגנה על יצרנים על ידי קביעת מכסות ייצור (לדוגמה שוק החלב) למניעת מחירי היצף.
הגנה על יצרנים מקומיים ועל מקומות עבודה על ידי הטלת מכס על ייבוא.
הגנה על בריאות הציבור על ידי אכיפה של מניעת זיהום אוויר.
דוגמה מתחום התקשורת היא כשמשרד התקשורת יזם וקידם חוקים שונים כחלק מאסדרה בשוק הסלולר וזאת במטרה להגביר את התחרות בין שלוש חברות הסלולר הגדולות ששלטו בשוק: פלאפון, סלקום ופרטנר, בידיעה כי התחרות תועיל לצרכנים. בין היתר, בשנת 2005 חוקק תיקון ל"חוק התקשורת" בנושא ניידות מספרים, המאפשר ללקוח לעבור בין חברות סלולר תוך שמירת מספר הטלפון הקיים כולל קידומתו, במטרה לאפשר מעבר יעיל יותר בין החברות על מנת להגביר את התחרות ביניהן. תהליכי אסדרה בולטים נוספים התרחשו בין השנים 2010–2021: הכנסת מפעילים וירטואליים, ביטול קנסות יציאה, הפחתת דמי הקישוריות, ואיסור חסימת כרטיסי SIM.
האסדרה בישראל > טענות לעודף אסדרה

בישראל נשמעת תדיר הטענה מצדם של בעלי עסקים ותעשיינים שבישראל יש משטר של עודף אסדרה בתחומים רבים. בדירוגי השוואה פומביים ישראל מדורגת נמוך מאוד ביחס לכדאיות ביצוע עסקים, וביחס לסרבול ביורוקרטי (הנוצר מעודף האסדרה) – ובשנים האחרונות הדירוג הולך ויורד. מקובל להעריך שבין 2007 ל-2013 השתרשה עודף אסדרה בישראל בתחומים הקשורים לשוק ההון. ישראל אף מדורגת במקומות לא מחמיאים בדירוג קלות עשיית העסקים של הבנק הבינלאומי, ובמדד תפיסת השחיתות.
למרות השימוש במונח "עודף" אסדרה, חלק ניכר מהשיח סביב האסדרה עוסק באיכותה ולא בהכרח בכמות או בהיקף שלה. לכן מדינות רבות, וישראל ביניהן, שמות דגש על שיפור איכות האסדרה החדשה באמצעות שיטות לחיזוק תהליכי קבלת ההחלטות, התבססות על כלי ניהול סיכונים וניתוח ההשפעה המערכתית הצפויה של שינויים באסדרה. בענפים בהם האסדרה לא מתפקדת טוב, חסרת שיניים וחלשה מדי, זכויות העובדים נפגעות ויחסי העבודה נוטים לכיוון המעסיקים יותר מדי, אפילו ברמה של סיכון בריאותם וחייהם של העובדים
השופט יוסף אלרון עמד על הקושי להתמודד עם אסדרה סבוכה מדי בהוראות נוהל להגשת בקשות לתמיכה מתקציב המדינה ולדיון בהן:
"הוראות נוהל תמיכות מנוסחות באופן מורכב, המקשה על הבנתן: 24 סעיפים ולמעלה מ-200 תתי-סעיפים הנפרשים על פני 15 עמודים, מנוסחים בלשון משפטית, וקובעים כללים, חריגים לכללים, וסייגים לחריגים. ספק אם אדם מן היישוב יכול להבין את הוראות הנוהל במלואן ולאשורן, וניתן להניח כי מוסדות ציבור רבים מתקשים ביישומן."
האסדרה בישראל > התוכנית הממשלתית לשיפור האסדרה

בעקבות המצב האסדרתי העגום יחסית של ישראל ביחס לעולם, וכחלק מהליך הצטרפותה של ישראל לארגון ה-OECD, הוביל משרד ראש הממשלה מהלך ממשלתי רחב לשיפור האסדרה הממשלתית ולהפחתת הביורוקרטיה האסדרתית. המהלך מעוגן בהחלטת ממשלה, במסגרתה נסרקת כל האסדרה הממשלתית הקיימת תוך חובת הפחתת הביורוקרטיה ב-25% לפחות, וכן חלה חובה לקיים תהליך להערכת השפעות אסדרה (מכונה RIA – Regulatory Impact Assessment) עבור כל אסדרה חדשה. בנובמבר 2021 נחקק חוק עקרונות האסדרה, הקובע את עקרונות האסדרה ומקים את רשות האסדרה.
חוזה רגולטורי

המונח "חוזה רגולטורי" הופיע לראשונה בספרות בישראל במחקריה של ד"ר שרון ידין, ואומץ לדין הישראלי בפסיקתו של בג"ץ בעניין מתווה הגז הטבעי. חוזה רגולטורי הוא תוצר של הסכמה בין גוף מנהלי מאסדר לתאגיד פרטי, שעניינה הבנות הדדיות והחלפת תמורות שחלקן או כולן קשורות באסדרת פעילותו של התאגיד. זהו הסדר הסכמי המתאפיין במתן הקלה אסדרתית על ידי המאסדר בתמורה לנטילת מחויבויות וולונטריות על ידי גורם פרטי. עניינו של ההסכם בגיבוש טיבה והיקפה של האסדרה הייחודית שתחול על המפוקח המהווה צד להסדר. אסדרה הסכמית היא כלי נפוץ בישראל, המשמש להסדרת היחסים בין רשויות המנהל ובין גופים הנתונים לפיקוחן, במגוון תחומים. כך למשל הסכימו חברות מזון להעביר את טבלת הערכים התזונתיים לקדמת אריזות המוצרים, בתמורה להורדת קמפיין של משרד הבריאות הקורא לצריכה מתונה של מלח. במקרה אחר הסכימה מכתשים אגן להקים קרן חינוכית בהשקעה של 700,000 ש"ח ולפרסם מודעת התנצלות בעיתון, בתמורה לפטור מהליכים פליליים בגין זיהום שיצרה ברמת חובב. ובמתווה הגז הטבעי הסכימה הממשלה לפטור את מונופול הגז מהוראות חוק ההגבלים העסקיים, להעניק לו הקלות כלכליות ולהימנע במשך עשור משינויי אסדרה, כולל בחקיקה ראשית, בתמורה להשקעה של מיליארד דולר וחצי בפיתוח המאגר העיקרי והסכמה לפירוק חלקי של המונופול. בבג"ץ מתווה הגז הגדיר בית המשפט את ה"חוזה הרגולטורי", החיל תבנית הסכמית זו על מתווה הגז, אף שנוסח כהחלטת ממשלה, ניתח את סמכויותיה וחובותיה של הממשלה במסגרת אסדרה הסכמית ועמד על חשיבותה של השיטה למנהל הציבורי המודרני.
שבי רגולטורי

אחת התופעות המוכרות בהקשר של רגולציה קשורה להשפעה של גורמים חיצוניים על פקידי הממשל, כגון על ידי התעשייה המפוקחת, על ידי שדלנים וארגונים שונים. בעוד שלפי הגישה הקלאסית להבנת המנהל הציבורי (גישת האינטרס הציבורי), רגולציה נועדה להשיא את האינטרס הציבורי, ומתבצעת על ידי פקידי מנהל שהם שליחי ציבור הפועלים למענו, מולה ניצבת גישת האינטרס הפרטי. גישה זו, הידועה גם כתורת הבחירה הציבורית (public choice theory) גורסת שיש להבין את מהלכי החקיקה והאסדרה על יסוד ההנחה שאנשי ציבור פועלים לקידום אינטרס פרטי ולא רק ציבורי. משמעותו של השבי הרגולטורי היא שהרגולטורים פועלים בשירות הגורמים הפרטיים עליהם הם מונו לפקח. כלומר, הרגולטור "שבוי" באינטרס פרטי כלשהו. המצב ההכרתי של השבי עשוי להשתנות ממקרה למקרה, והוא עשוי להיות מדעת או שלא מדעת.
ביוש (שיימינג) רגולטורי

ביוש רגולטורי מתייחס לכל פרסום מכוּון של מידע על ידי רשויות מנהליות המיועד להעביר מסר ערכי שלילי על גופים פרטיים לצורך מטרה רגולטורית. ביוש נדון עד כה בעיקר בהקשרים אזרחיים פרטיים, שבהם אזרחים מביישים אזרחים אולם ביוש רגולטורי מתייחס להקשר רחב יותר, במסגרתו הוא משמש ככלי אכיפה ברשות המבצעת באמצעות פרסומים ממשלתיים "מביישים" הקשורים לאחריותם המנהלית, האזרחית, הפלילית או המוסרית של תאגידים, במסגרת אחריותם החברתית. לדוגמה, רגולטורים מתחומים שונים החלו לפרסם את שמות החברות האיטיות ביותר במענה טלפוני ללקוחות; דירוגים של בתי חולים לפי רמות הזיהום השוררות בהם, זמני ההמתנה ושביעות הרצון של מטופלים; וכן סרטונים של פעולות ביקורת ואכיפה הננקטות כלפי מסעדות שקיים לגביהן חשש לסיכון תברואתי. משרדי ממשלה דורשים כעת מחברות לסמן את מוצריהן בסימונים הכוללים מידע צרכני מרתיע ושלילי, כגון מדבקות אדומות המעידות על ערכי מזון בעייתיים, סימונים של כפיות סוכר וכן המחיר הממוצע של המוצר במדינות נבחרות בעולם לצד סימון המחיר בישראל. נוסף על כך רגולטורים תובעים כיום מתאגידים לפרסם מודעות התנצלות בעיתון על התנהגות אסורה, ומפרסמים בעצמם הודעות על גופים שהוטלה עליהם עיצומים רגולטוריים משמעותיים.
בחוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, תשע"ב-2011, נקבעה חובת ביוש בדמות חובה שהחוק מטיל על המאסדר לפרסם מידע על גופים שהטיל עליהם עיצום כספי עקב הפרת החוק.
אסדרה דינמית (Dynamic Regulation)

הדרך המיטבית להביא לפיתוחו של המשק בכלל או של שוק או מערכת ציבורית מסוימת, היא באמצעות עידוד וקידום החדשנות והיזמות. על מנת להשיג תוצאה זו, המערכת המאסדרת צריכה לדעת להגיב בזמן קצר לבקשות מאתגרות אסדרה, באופן שלא תבלום את היוזמות, אלא רק תתעל או תעצב אותן למצב עניינים חדש, דהיינו: "אסדרה (רגולציה) דינמית". סביר להניח שהקורא הממוצע לא נתקל עד כה בצירוף המילים הללו. הסיבה לכך היא שהמונח 'אסדרה דינמית' לקוח משדה הביולוגיה, הגנטיקה והביוכימיה. הוא משמש לתיאור תמציתי של אופני הפעולה של מנגנוני וויסות, בקרה והחלטה בגוף האדם, למשל, הדרכים שבהן חומר גנטי "עורך" את עצמו או כיצד האקסון "לומד". השם הושאל בשנים האחרונות על ידי עולם המשפט, המבקש לתת מענה ליוזמות וחדשנות. מאחר שחדשנות מטבעה פורצת היא את גבולות העבר, וגבולות אלה "מסומנים" בדרך כלל באמצעות מערכת חוקים ותקנות, הריי שמתעורר הצורך, כשחברה מעוניינת לעודד חדשנות, לבחון דרכים להגמשה של אותם "גבולות" ולעשות זאת במסגרות זמן רלוונטיות לקצב ההתפתחות של העולם הטכנולוגי, הפיננסי, העסקי ועוד. אגף מו"פ, ניסויים ויוזמות במשרד החינוך, הקים בשנת 2016 את היחידה לאסדרה דינמית, ככל הנראה הראשונה בין משרדי הממשלה. מהלך זה נעשה בעקבות מדיניות של טיוב אסדרה שהונחתה על ידי משרד ראש הממשלה בהשראת מסמך RIA מה-OECD. מהותה של אסדרה זו היא דיאלוג אסטרטגי ומקצועי שמקיים המגזר הציבורי בשדה החינוך עם האליטה היזמית, במהלכו היזמים זוכים לתנאים אחדים שמאפשרים להם להמשיך ולפעול כ"קטר" לכל המערכת הציבורית. במקביל היזמים נדרשים לעמוד בתנאים מסוימים המבטיחים שה"קטר" יישאר מחובר לשאר ה"קרונות", ובכך תישמר הלכידות הבסיסית אך גם המשיכה קדימה, לעבר המודלים המחדשים שמייצרים עתודות חיוניות לחוסנה של המדינה כולה. בית המשפט הגבוה לצדק מצא כי המדיניות המיושמת על ידי משרד החינוך בכלל ועל ידי הוועדה להכרה בבתי ספר ייחודיים ומרחבי חינוך בפרט, באמצעות אסדרה דינמית היא סבירה, אחראית ואפקטיבית בניהול המתח הבלתי פתיר בין ערך חירות הפרט והאוטונומיה ההורית לבין ערך שוויון ההזדמנויות בחינוך. החלטת בג"ץ פסקה שמשרד החינוך מייטיב לשמור את האיזון בין אוטונומיית ההורים לשוויון ועוררה הד תקשורתי גדול.
לקריאה נוספת

שרון ידין רגולציה חדשה: מהפכה במשפט הציבורי (הוצאת נבו, 2018).
רגולציה – המגזר השלישי (ניסן לימור עורך, 2010)
שרון ידין, רגולציה: המשפט המנהלי בעידן החוזים הרגולטוריים, (הוצאת בורסי, 2016).
מסדירים רגולציה: משפט ומדיניות (מסדרת "משפט חברה ותרבות", ישי בלנק, דוד לוי-פאור ורועי קרייטנר עורכים, אוניברסיטת תל אביב, 2016)
מוחמד שביר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  28 במרץ 1946 ח'אן יונס, המנדט הבריטי המנדט הבריטי 
 פטירה:  14 בנובמבר 2023 (בגיל 77) עזה, מדינה פלסטינית 
 שם לידה:  محمد عيد حماد شبير 
 השכלה:  אוניברסיטת וירג'יניה המערבית  אוניברסיטת אלכסנדריה  אוניברסיטת אלכסנדריה (1968)  אוניברסיטת קהיר 
 מעסיק:  האוניברסיטה האסלאמית בעזה 
 תפקיד:  President of the Islamic University of Gaza (1993–2005) 
 מספר צאצאים:  6 
 
מוחמד עיד שביר (1946 – 14 בנובמבר 2023) היה פוליטיקאי ומיקרוביולוג פלסטיני ונשיא האוניברסיטה האסלאמית בעזה.
ביוגרפיה

שביר נולד ב-1946 בח'אן יונס שבמנדט הבריטי.
אביו, השייח' עיד שביר, נחשב בחייו לאחד הבכירים בתנועת האחים המוסלמים ברצועת עזה.
את לימודיו האקדמיים החל באוניברסיטת אלכסנדריה, משם המשיך לאוניברסיטת מערב וירג'יניה, שם קיבל תואר דוקטור במיקרוביולוגיה. לאחר מכן עבר לאוניברסיטה האסלאמית בעזה, שם שימש כראש בית הספר לרפואה, כדקאן, ולבסוף כנשיא האוניברסיטה, עד פרישתו ב-2005.
ביוגרפיה > מועמדותו לתפקיד ראש הממשלה הפלסטינית

בעקבות מבצע גשמי קיץ שבא בעקבות חטיפת גלעד שליט נעשו מגעים בין פת"ח לחמאס על הקמת ממשלת אחדות שהייתה אמורה להיות מורכבת ממומחים ולא מפוליטיקאים. ב-13 בנובמבר 2006 דווח כי שביר קיבל את ההצעה לעמוד בראש ממשלה זו. שביר, שלא היה פעיל פוליטית, נחשב כמקורב לחמאס, אך היה מקובל גם על תנועת פת"ח וההסכמה על מינויו כראש ממשלה הייתה תוצאה של פשרה בין שתי התנועות.
בעקבות התגברות העימותים הפנים-פלסטיניים המינוי לא יצא לפועל ואסמאעיל הנייה וממשלתו המשיכו לכהן בתפקידם. ממשלת האחדות הוקמה בסופו של דבר ב-17 במרץ 2007, שוב בראשות הנייה. שביר לא נכלל בממשלה זו או בממשלות המקבילות והמתחרות של הנייה ושל סלאם פיאד שהוקמו בעקבות השתלטות חמאס על רצועת עזה, פיטוריו של הנייה ומינויו השנוי במחלוקת של פיאד.
ביוגרפיה > משפחה ומותו

שביר התגורר בעזה, ונולדו לו שני בנים וארבע בנות. אשתו שימשה כסגנית השרה לענייני נשים ברשות הפלסטינית.
שביר נהרג ב-14 בנובמבר 2023 בהפצצה של חיל האוויר הישראלי במלחמת חרבות ברזל.
הערות שוליים

↑  استشهاد رئيس الجامعة الإسلامية في غزة جراء قصف إسرائيلي لمنزله, مصر تايمز, ‏14 בנובמבר 2023 (ב־)
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מרואן עיסא

| --- | --- |

 לידה:  1965 אל-בורייג', רצועת עזה המצרית
 נהרג:  11 במרץ 2024  (בגיל 59 בערך) נוסייראת, רצועת עזה
 מדינה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 כינוי:  אבו אלבראא'
 השכלה:  האוניברסיטה האסלאמית בעזה
 מספר צאצאים:  4 
 השתייכות:    חמאס  גדודי עז א-דין אל-קסאם 
 תפקידים בשירות
 מפקד חטיבת מחנות המרכז, חבר המועצה הצבאית, מזכיר המועצה הצבאית, אחראי המבצעים המיוחדים, סגן מפקד הזרוע הצבאית
 פעולות ומבצעים
 מלחמת חרבות ברזל 
 
מרואן עבד אל-כרים עיסא (בערבית: مروان عبد الكريم عيسى;‏ 1965 – 11 במרץ 2024), המכונה אבו אל-בראא', היה סגן ראש הזרוע הצבאית של ארגון הטרור חמאס, גדודי עז א-דין אל-קסאם תחת מוחמד דף, וממייסדי הארגון. כמו כן היה חבר הלשכה המדינית של חמאס, ומי שמקשר בין ההנהגה הצבאית למדינית. חוסל בסיכול ממוקד בהפצצה של חיל האוויר הישראלי במרץ 2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל.
ביוגרפיה > ראשית חייו

עיסא נולד במחנה הפליטים אל-בורייג' ברצועת עזה. מוצא משפחתו מהכפר בית טימא, ששכן עד מלחמת העצמאות דרומית מזרחית לאשקלון. למד בבתי ספר מטעם אונר"א ולאחר מכן באוניברסיטה האסלאמית בעזה. עסק באתלטיקה והצטיין במשחקי כדורסל במועדון המחנה.
בנעוריו השתייך לתנועת האחים המוסלמים, זמן קצר לפני הקמתה של חמאס, אליה הצטרף בגיל 19.
ביוגרפיה > פעילותו בחמאס

לאחר הצטרפותו לחמאס, עיסא המשיך להיות מעורב בגדודי עז א-דין אל-קסאם, ולאורך השנים היה מפקד חטיבת מחנות המרכז, חבר המועצה הצבאית, ומזכיר המועצה הצבאית, עד שהגיע למעמד סגן מפקד הזרוע הצבאית.
ריצה עונש מאסר בישראל בשנים 1987–1993 בגין פעילותו בחמאס. בנוסף, ריצה עונש מאסר בבית הכלא של הרשות הפלסטינית מ-1993 עד סוף שנת 2000, ושוחרר עם פרוץ האינתיפאדה השנייה.
ב-10 בפברואר 2005 השתלט בראש עשרות חמושים מאנשי חמאס על בית הכלא ה"סראיה" שבעזה ורצח שלושה אסירים פלסטינים אנשי פת"ח, בעקבות חשד בשותפות ברצח קרוב משפחתו, אחמד עיסא. לדברי קצין בכיר בצה"ל, ספק אם הנרצחים היו קשורים לאירוע ההריגה של אחמד עיסא. לפני תוכנית ההתנתקות, תפקידו היה מפקד המבצעים "לכיבוש ההתנחלויות". נחשב על ידי קהילת המודיעין הישראלית כאחד המחבלים המסוכנים והאכזריים באזור.
ביוגרפיה > לאחר תוכנית ההתנתקות

באוגוסט 2006 נפצע עיסא באגן בעת ניסיון סיכול ממוקד שכוון לצמרת ארגון חמאס ברצועה.
באוקטובר 2011 דווח כי סייע במשא ומתן על עסקת חילופי שבויים עם ישראל עבור החייל הישראלי גלעד שליט שהוחזק בשבי. העסקה כללה את שחרורם של 1,027 אסירים פלסטינים ביטחוניים ששהו במאסר בישראל.
בנובמבר 2012, לאחר הריגתו של אחמד ג'עברי במבצע עמוד ענן, מונה עיסא לסגן ראש הזרוע הצבאית של חמאס. המינוי נחשב כמפתיע, משום שהציפייה הייתה שימונה ראאד אל-עטאר. עם זאת, על פי גורמים שונים, מצרים, אז בראשות מוחמד מורסי (מתנועת האחים המוסלמים), התנגדה למינויו של אל-עטאר, בטענה שהיה מעורב במתקפת הטרור במפגש הגבולות ישראל–מצרים–רצועת עזה ביולי 2012. בעקבות כך, יש שראו בעיסא מנהיג כלפי חוץ בלבד, בעוד המנהיג בפועל היה אל-עטאר, שנהרג במבצע צוק איתן. באותה עת צה"ל הפציץ את ביתו.
בימים הראשונים של מבצע צוק איתן (2014) צה"ל הפציץ את ביתו, שלטענת צה"ל היה תשתית פיקוד ושליטה של חמאס. בפברואר 2015 הצהיר שחמאס אינו מעוניין בעימות בעת הנוכחית אך ממשיך לייצר רקטות לקראת עימות עתידי.
ב-10 בספטמבר 2020 נכנס לרשימת הטרוריסטים המבוקשים בידי ארצות הברית.
במבצע שומר החומות (2021) צה"ל הפציץ שוב את ביתו.
ביוגרפיה > מלחמת חרבות ברזל

עיסא היה ממתכנני טבח שבעה באוקטובר בו נרצחו למעלה מ-1,200 ישראלים ואזרחים זרים. בעקבות הטבח הכריזה ישראל על מלחמה נגד חמאס וצה"ל פתח במלחמת חרבות ברזל.
ב-8 בדצמבר 2023 נכנס גם לרשימת הטרוריסטים המבוקשים בידי המועצה האירופית.
ב-11 במרץ 2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל, תקף צה"ל מתחם תת-קרקעי שבו שהה ביחד עם ע'אזי אבו טמאעה (אחראי אמצעי הלחימה ומפקד חטיבת מחנות המרכז לשעבר) במחנה הפליטים נוסייראת. התקיפה בוצעה באמצעות מפצחת בונקרים ו-20 פצצות כבדות. גורלו נותר עלום עד שב-17 במרץ פורסם כי התקבלו אינדיקציות שהוא נהרג בתקיפה, ולמחרת אישר זאת פומבית ג'ייק סאליבן, היועץ לביטחון לאומי של ארצות הברית. ב-26 במרץ אישר דובר צה"ל כי מרואן עיסא חוסל בידי ישראל. ב-19 בינואר 2025 הודו בחמאס שעיסא מת וב-30 בינואר 2025 הודיע רשמית דובר החמאס אבו עוביידה כי מרואן עיסא חוסל בתקיפה. עיסא הובא לקבורה במחנה הפליטים אל-בורייג' ב-7 בפברואר 2025.
ב-10 ביולי 2024 חוסל בנו, מוחמד מרואן עיסא, בתקיפה ישראלית ברצועה.
חיים אישיים

עיסא שמר על פרופיל תקשורתי נמוך ומיעט להופיע בפומבי.
אחיו, ואיל עיסא, שהיה ראש מחלקת סיכול ריגול בביטחון הצבאי של המודיעין הצבאי, נהרג על ידי הכוחות הישראליים בשנת 2021, במהלך מבצע שומר החומות.
בנו הבכור, בראא', נפצע בשנת 2008 ומת בשנה שאחריה, לאחר שמצרים סירבה להעניק לו טיפול רפואי.
אחד מבניו נפצע מירי צה"ל בעת העימותים ליד הגדר באוגוסט 2018. בנו, מוחמד, נהרג ב-28 בדצמבר 2023 במסגרת מלחמת חרבות ברזל.
דווח כי עיסא סבל ממחלת הסרטן במשך מספר שנים, ובוצעו ניסיונות להוציא אותו מרצועת עזה לפני טבח שבעה באוקטובר על מנת שיקבל טיפול.
הערות שוליים

↑  אמיר בוחבוט‏, או שיחוסל, או שינהל את המערכה הבאה נגד ישראל: איש הצללים האכזר מעזה, באתר וואלה, 20 במרץ 2021
1 2  Who Is Marwan Issa, the ‘Shadow Man’, Al-Qassam Brigade’s No. 2?, english.aawsat.com (באנגלית)
↑  זאב שיף, ירי המרגמות - בלחץ חמאס דמשק, באתר הארץ, 13 בפברואר 2005
1 2 3  שי לוי, ‏היורש, באתר ‏מאקו‏, 15 בנובמבר 2012
↑  ברק רביד, הנהגת החמאס עולה מהמחתרת, באתר nrg‏, 3 בספטמבר 2005
↑  אבי יששכרוף‏, ירידה חדה בירי קסאמים לעבר ישראל, באתר וואלה, 13 באוגוסט 2006
1 2  Marwan Issa, Counter Extremism Project (באנגלית)
↑  אמיר בוחבוט‏, הפסקת אש או פעולה קרקעית? חמאס סירב לתנאי ישראל, באתר וואלה, 18 בנובמבר 2012
↑   גילי כהן, שירלי סיידלר, יניב קובוביץ, הרוג ישראלי ראשון במבצע: תושב בית אריה נהרג מפגיעת פצמ"ר, באתר הארץ, 16 ביולי 2014
↑  אליאור לוי, ראש הזרוע הצבאית של חמאס בהתבטאות פומבית נדירה: "ממשיכים לייצר רקטות", באתר ynet, 2 במרץ 2015
↑  כתבי ישראל היום, הירי מרצועת עזה נמשך; מטח רקטות כבד נורה לעבר ערי הדרום, באתר ישראל היום, 14 במאי 2021
↑   צפו בעדכון דובר צה"ל, באתר צה"ל, 11 במרץ 2024
↑  האינדיקציות בצמרת חמאס שמוכיחות: מרוואן עיסא חוסל, באתר מעריב אונליין, 17 במרץ 2024
↑   שיחות סגורות בחמאס: רמטכ"ל הארגון מרוואן עיסא חוסל בתקיפת צה"ל, סרטון בערוץ "כאן חדשות", באתר יוטיוב (אורך: 02:33), 17 במרץ 2024
↑  ארה"ב מאשרת: מרואן עיסא, סגנו של מוחמד דף, חוסל, באתר ynet, 18 במרץ 2024,
מערכת ישראל היום, הבית הלבן: "מאשרים כי מרואן עיסא חוסל, נתניהו הסכים לשלוח צוות לוושינגטון כדי לדון בסוגיית רפיח", באתר ישראל היום, 18 במרץ 2024
↑  אדם קוטב, דובר צה"ל אישר: חוסל מרואן עיסא, סגנו של מוחמד דף, באתר ynet, 26 במרץ 2024
↑  עומר שחר, בכיר חמאס אוסאמה חמדאן הודה לראשונה: מרואן עיסא, מנהיג הזרוע הצבאית של ארגון הטרור, חוסל. את הדברים אמר בריאיון לערוץ אל-מנאר המזוהה עם חיזבאללה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 19 בינואר 2025
אבי אשכנזי, ‏הודעה מיוחדת: המסר שקיבלה משפחתו של אחד מבכירי החמאס, באתר מעריב אונליין, 22 בינואר 2025
↑  חמאס מודה: מוחמד דף ומרואן עיסא חוסלו בידי צה"ל, באתר חדשות 13, 30 בינואר 2025
↑  עינב חלבי, תהלוכת ענק של חמושים בהלוויית הסגן של מוחמד דף | תיעוד, באתר ynet, 7 בפברואר 2025
↑  צה"ל: חוסלו שני בכירים במערך המודיעין של חמאס, באתר וואלה, 11 במאי 2021
↑  הבחירות להנהגת חמאס ברצועה: תמונת מצב ומשמעויות, מרכז המידע למודיעין ולטרור ע"ש מאיר עמית, 22 בפברואר 2017
↑   ציוץ של חדשות 13 ברשת החברתית אקס (טוויטר), 5 באוגוסט 2018
↑  גבי שניידר, משפחות גולדין ושאול תקפו את נתניהו, הקבינט התכנס לדון בהסדרה עם החמאס, הידברות, 5 באוגוסט 2018
↑  הפלסטינים מדווחים: בנו של בכיר חמאס מרואן עיסא חוסל בהפצצה , באתר ynet, 28 בדצמבר 2023
זולתנות

.
הענקת נדבה לעניים נתפסת לרוב כמעשה זולתני. ציור מאת ז'אק-לואי דויד.
מתנדבים מסייעים לקורבנות הוריקן. יוסטון, טקסס, 2005
זוּלָתָנוּת (בלועזית: אַלְטְרוּאִיזְם) היא נטייה, רצון או תכונה של עזרה לזולת, המתבטאת בעשיית חסד ובהתנהגות המסבה טוב למישהו אחר ללא תמורה.
לפעמים מקבלת זולתנות את הביטוי בלשון חז"ל חסד של אמת - על פי לשון המקרא בפרשת ויחי.
אטימולוגיה

המונח הלועזי נטבע על ידי הסוציולוג הצרפתי אוגוסט קונט, המונח הוטבע בצרפתית, כדי לסמל את הביטוי הנגדי לאגואיזם.
המונח אלטרואיזם נגזר מאיטלקית, ומקורה מהמילה altrui, אשר בתורה נגזרה מהמילה הלטינית alteri, שמשמעה "אנשים אחרים" או "מישהו אחר".
האקדמיה ללשון העברית קבעה את המילה "זולתנות" כחלופה למינוח הלועזי[דרוש מקור], המונח מתאר את התכונה האוניברסלית הרווחת באנושות כפרטים וקולקטיב השואפת לדאוג עבור רווחת הזולת, לפעמים אף תוך צמצום או פגיעה ברווחה הפרטית. ברמה קיצונית יותר היא יכולה להתבטא גם בהקרבה עצמית מודעת למען הזולת.
"זולתנות" היא גם שמה הנרדף של דוקטרינה בתחום פילוסופיה של המוסר הדוגלת באורח חיים ובהתנהגות זולתנית (אלטרואיסטית).
לתכונה הזאת יש היסטוריה ארוכה והובילו לדיונים ערים בחשיבה הפילוסופית והאתית בקרב פסיכולוגים, סוציולוגים, אתולוגים ואנשי מחקר באקדמיה.
השיטות השונות וההתפתחות בחקר תחומים אלו מובילים לנקודות מבט שונות על הזולתנות.
זולתנות בתורת האבולוציה

התנהגות זולתנית נצפתה בקרב רוב בעלי החיים וזה הביא לבחינה מדויקת יותר אודות התכונה ושורשיה. התנהגות זו הביאה את החוקרים באבולוציה לעמוד על טיבה האבולוציני של תופעה זו.
בתורת האבולוציה, מוגדרת זולתנות כתרומה של פרט אחד לפרט אחר, הדורשת השקעה כלשהי. מנקודת מבט אינטואיטיבית נראית התנהגות זולתנית כהתנהגות שאמורה להיכחד בברירה הטבעית, מכיוון שהיא גורמת לפרט להשקיע מאמצים בדבר שהוא אינו נהנה ממנו. אולם עם התפתחות מדע הסוציוביולוגיה התגלו מנגנונים אבולוציוניים שונים המשפיעים על התפיסה אחרת בנוגע להתנהגות הזולתנית אצל בעלי חיים כגון ברירת שארים, עקרון ההכבדה ואסטרטגיות יציבות אבולוציונית שונות, התפיסות הללו נותנים הסבר אפשרי להפצת התנהגות זולתנית במהלך האבולוציה.
רעיון מרכזי בהסבר הזולתנות בתורת האבולוציה הוא שהברירה הטבעית מעודדת גנים התורמים להפצת עצמם, ללא קשר לפרט הנושא אותם. הביולוג ריצ'רד דוקינס הוא מראשי המדברים ומצדדים בתפיסה זו, הוא מסביר בספרו הגן האנוכיי כי כשהגן מתעצב על רקע התכונה הזאת כך ייתכנו מצבים בהם פרט יקריב עצמו למען פרטים אחרים, אם הפרטים האחרים גם נושאים גנים דומים לשלו.
זולתנות אצל בני האדם

תכונות זולתניות נפוצות בעיקר אצל בני האדם ולא תמיד הן מזוהות כתכונה אנושית בלבד.
זולתנות אצל בני האדם משמש כמניע לעשיית טוב למען אחרים ולגמילות חסד הדדי, ומקבלת ביטוי במגוון התנהגויות.
נעשו הרבה ניסיונות כדי לספק הסבר לתופעה הזאת, וזו עד היום מהווה אחת מהשאלות הבסיסיות ביותר בנוגע להתנהגות האדם בתוך החברה. מעדויות בניסויים בתחום עולה כי הזולתנות בקרב בני האדם היא כח רב עוצמה וייחודי בעולם החי. והיא מקבלת ביטוי בין היתר בזולתנות הדדית בין בני אדם אינה יחסי גומלין הדדיים רגילים או שיתופי פעולה מבוססי מוניטין. ממצאים ממחקרים בנושא זולתנות הדדית מראים כי ישנו רצון רב יותר לעשייה זולתנית למען האחר אם ישנה אפשרות לאינטראקציה בעתיד.
זולתנות אצל בני האדם > גילויים לגבי זולתנות הדדית

חוקרים רבים חקרו קשרים זולתניים ואת ההיתכנות שלהם במצבים שונים. נמצא למשל, באחד הניסויים בתחום, כי קשר זולתני במידה רבה מוגבל לקשר בין שני אנשים. נמצא כי קשר זולתני גם בקבוצה קטנה של 4–8 אנשים הוא מוגבל מאוד ויכול להתקיים רק אם כל חברי הקבוצה שיתפו פעולה אחד עם השני קודם לכן.
ממצא נוסף אומר שישנו סיכוי גבוה יותר לזולתנות הדדית כאשר שני אנשים נאלצים להישאר יחד תקופה ארוכה, ושלתמריצים הקשורים להיווצרות מוניטין השפעות חזקות על שיתוף פעולה אנושי וזולתנות.
נקודה חשובה בנושא, היא שזולתנות הדדית כמעט תמיד מתבססת על הרעיון שההתנהגות הזולתנית תביא לאדם יתרונות כלכליים בעתיד. לכן, ישנו קושי להסביר זולתנות הדדית חזקה שלא ניתנות ממנה הטבות בעתיד. במקרים כאלה ישנו סיכוי גבוה יותר להתפרקות הקשר או נטישת הקשר על ידי אחד האנשים בו.
אחד הכלים שמשמשים לחקירת זולתנות והתהליכים הקוגניטיביים והרגשיים המעורבים בקבלת החלטות כלכליות הוא משחק האולטימטום. במשחק זה שני שחקנים מקבלים את ההזדמנות לחלק סכום כסף בין שניהם. שחקן אחד הוא המציע והשני הוא מקבל-ההצעה. המציע שולח הצעה לשחקן השני לגבי חלוקת הכסף. השחקן השני (מקבל-ההצעה) יכול לקבל או לדחות אותה. אם היא מתקבלת, הכסף מתחלק כמוצע. אם היא נדחית, אף שחקן אינו מקבל כלום.
נמצא שהצעה מאדם שקודם לכן היה מקבל-ההצעה מאדם אחר היא יותר זולתנית.
בנוגע להשפעת הגיל, נמצא ששחקנים שצריכים לעזור ולייעץ לאדם אחר, ישתפו יותר פעולה ויהיו זולתנים יותר כאשר הם המבוגרים יותר. בנוסף, כאשר ביצעו ניסויים עם ילדים נראה כי ילדים מבוגרים יותר היו זולתנים יותר ונדיבים יותר. אף על פי ששינויים אלו בהתנהגות ילדים עשויים להיות תוצאה של התפתחות תהליכים מוחיים, נראה סביר להניח כי זוהי גם תוצאה של תהליך התנסות חברתית ותרבותית ארוך יותר של הילדים המבוגרים עם הוריהם וחבריהם.
בניסוי אחר שביצעו עם משחק האולטימטום, שהשתתפו בו שחקנים מכמה מקומות ותרבויות שונים בעולם, נראה כי בכמה שבטים (לדוגמה, שבט ההדזה) הזולתנות בין האנשים הייתה גבוהה ביותר, ואילו למשל בפרו נמצא חשש משיתוף הוגן. כלומר, ישנן ראיות לכך שמאפיינים תרבותיים שונים משפיעים על הזולתנות של האדם.
אף על פי יש לנו מידע רב יותר על זולתנות ממחקרים וניסויים שונים, עדיין הרבה לא ידוע ומחקר רב נחוץ על מנת להבין זולתנות שיתופית בקבוצות קטנות וגדולות, זולתנות בגילאים שונים ותרבויות שונות והקשר שלה לדמוגרפיה ורמה כלכלית.