stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אבי ניסנקורן

אברהם (אבי) דניאל ניסֶנְקוֹרְן (נולד ב-20 במרץ 1967, ח' באדר ב' ה'תשכ"ז) הוא איש ניהול ישראלי המשמש כיו"ר הוועד המנהל של אוניברסיטת בן-גוריון. כיהן כיושב ראש ההסתדרות החדשה, כחבר הכנסת ושר המשפטים מטעם מפלגת "כחול לבן" וכנשיא התאחדות המלונות בישראל.
ביוגרפיה

ניסנקורן נולד בעפולה, לאילנה וישראל ניסנקורן, זוג רופאים מפולין, שעלו לישראל במסגרת "עליית גומולקה".
בנעוריו היה אלוף ישראל בריצות קצרות וייצג את ישראל באליפות העולם הראשונה לנוער ב-1986 בריצת מאתיים מטר. בצה"ל הוגדר כספורטאי מצטיין והיה מדריך בבה"ד 4. למד לתואר ראשון בפקולטה למשפטים, אוניברסיטת תל אביב, והוסמך כעורך דין. בין השנים 1997–1999 שימש מנהל המחלקה להסכמים קיבוציים באגף לאיגוד מקצועי בהסתדרות. בתפקידו זה הוביל הסכמים קיבוציים לסקטורים שונים במשק הישראלי. עסק בין היתר במשא ומתן להסכם המעבר מפנסיה תקציבית לפנסיה צוברת, הסכמי שכר ארציים במגזר הציבורי, והסכם עבודה חדש בחברת בזק. במרץ 1999 מונה לראש הלשכה המשפטית של האגף לאיגוד מקצועי.
ב-2001 הקים משרד עורכי דין פרטי שעסק ביחסי עבודה, קופות גמל ופנסיה וייצג בעיקר ועדי עובדים גדולים. הוא סגר את המשרד כשמונה בידי יו"ר ההסתדרות, עופר עיני, ליו"ר האגף לאיגוד מקצועי, בפברואר 2010. בתפקידו זה הוביל מהלכי התאגדות עובדים במפעלים בולטים בישראל וטיפל בסכסוכי עבודה.
ביוגרפיה > יו"ר ההסתדרות החדשה

באוקטובר 2013 הודיע יושב ראש ההסתדרות, עופר עיני על כוונתו לפרוש בפברואר 2014, והמליץ לבית נבחרי ההסתדרות למנות את ניסנקורן למחליפו. עתירה שהוגשה לבג"ץ כנגד המינוי, ובדרישה לקיום בחירות כלליות בארגון נדחתה, ובמאי 2014 אישר בית נבחרי ההסתדרות את מינויו של ניסנקורן ליו"ר ההסתדרות במסגרת סיעת עוגן.
בדצמבר 2014 חתמה ההסתדרות על הסכם קיבוצי עם נשיאות הארגונים העסקיים, להעלאת שכר המינימום, בשלוש פעימות, מ-4,300 ל-5,000 ש"ח, ובאוקטובר אותה שנה הוסכם על פעימה נוספת שתעלה את שכר המינימום ל-5,300 ש"ח. בהתאם להסכם זה תיקנה הכנסת, בחקיקת בזק, את חוק שכר מינימום. הסכמים קיבוציים בולטים נוספים (להם הוצאו צווי הרחבה) שנחתמו בהובלתו:
הסכם קיבוצי בענף השמירה והאבטחה, מ-22 ביולי 2014
הסכם קיבוצי להגדלת ההפרשות לביטוח פנסיוני במשק
הסכם קיבוצי שהורחב על ידי שר הכלכלה המחייב כל מעסיק של למעלה ממאה עובדים להעסיק 3% עובדים עם מוגבלויות.
הסכם מסגרת לעובדי המגזר הציבורי שנחתם מול שר האוצר משה כחלון, שחלקו יושם בהעלאות שכר דיפרנציאליות (שיקליות). כמו גם הסכם המורה כי עובדי הקבלן בניקיון ושמירה במגזר הציבורי יהנו אף הם משני מענקים חד פעמיים בסך 1,000 ש"ח כל אחד בתקופת ההסכם.
הסכם מיולי 2015 המורה על קליטתם של כ-15 אלף עובדי קבלן במקצועות הליבה במגזר הציבורי.
בפברואר 2016 התפקד למפלגת העבודה.
ביוני 2016 הקימה ההסתדרות בהובלתו מחדש את עיתון דבר במהדורה דיגיטלית, שנקראה אז דבר ראשון. ביולי של אותה שנה הגיע להסכמה עם ראש הממשלה ושר התקשורת, בנימין נתניהו, לפעול לדחיית מועד פירוק רשות השידור והפעלת תאגיד השידור הישראלי לתחילת 2018. בהסכמה זו פעל ניסנקורן להגנת עובדי רשות השידור, אך היא עוררה התנגדות, משום שיש שראו בה פגיעה ביוצרים העובדים בהפקות למען התאגיד וניסיון לבטל את הקמתו של התאגיד.
במרץ 2017 חתמה ההסתדרות בראשותו של ניסנקורן עם נשיאות הארגונים העסקיים על הסכם קיבוצי לקיצור שבוע העבודה ל-42 שעות (כך שחודש עבודה בישראל יעמוד על 182 שעות במקום 186 שעות). ב-15.3.18 נחתם צו הרחבה הקובע כי מ-1 באפריל 2018 שבוע העבודה במשק יקוצר ל-42 שעות ללא הפחתה בשכר. בעקבות מאבקו של ניסנקורן בנושא זה נקבע (בהחלטת צוות ההיגוי לצורך הבהרת סעיפים בהסכם הקיבוצי לעניין קיצור שעות העבודה במשק) כי שכר העבודה השעתי למקבלי שכר מינימום בכל היקפי המשרה (חודשי ושעתי) יחושב באמצעות חלוקת שכר המינימום החודשי (5,300 ש"ח) ב-182 שעות בחודש במקום 186 שעות בחודש ויעמוד על 29.12 ש"ח לשעה, אך חוק שכר מינימום טרם תוקן.
במאי 2017 התמודד ניסנקורן על ראשות ההסתדרות מול חברת הכנסת שלי יחימוביץ' במסגרת סיעת עוגנים וניצח עם 62.42% מקולות הבוחרים. מערכת בחירות זו הייתה יצרית ורווית מתחים, ובמהלכה אף עלו טענות מצד יחימוביץ' ואנשיה לזיופים מצד אנשי ניסנקורן, וספירת הקולות אף נעצרה בשל טענות אלו באמצעה לחצי יממה. יחימוביץ' עתרה לבית המשפט המחוזי בתל אביב בדרישה לבטל את תוצאות הבחירות. באוגוסט 2017 דחה בית המשפט את עתירת יחימוביץ', בנימוק שבית הדין של ההסתדרות אמור להכריע בנושא זה.
ביוגרפיה > הכנסת ה-21 עד ה-23

לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת, ב-16 בפברואר 2019 לקח חופשה ללא תשלום מתפקידו בהסתדרות והצטרף למפלגת חוסן לישראל שבראשות בני גנץ. בסוף מרץ 2019 הוא פרש סופית מתפקידו כיו"ר ההסתדרות והוחלף בארנון בר-דוד.
ניסנקורן שובץ במקום השלישי ברשימת חוסן לישראל-תל"ם אחרי יו"ר הרשימה בני גנץ ואחרי יו"ר תל"ם משה יעלון, אך בעקבות איחוד המפלגה יחד עם מפלגת יש עתיד להקמת רשימת כחול לבן הוא הוצב במקום החמישי ברשימה. בבחירות קיבלה הרשימה 35 מנדטים וניסנקורן נבחר לחבר הכנסת העשרים ואחת, בה מונה על ידי בני גנץ ליו"ר סיעת כחול לבן.
הוא נבחר לכהן גם בכנסת ה-22 ולאחר שהמנדט להקמת הממשלה עבר לבני גנץ, החל לכהן כיו"ר הוועדה המסדרת. הוא כיהן גם כיו"ר הוועדה המסדרת בכנסת העשרים ושלוש עד שמונה לשר בממשלה.
ביוגרפיה > שר המשפטים

ב-17 במאי 2020 מונה במסגרת ממשלת ישראל השלושים וחמש לשר המשפטים.
ביולי 2020 החל משרד המשפטים לפרסם מדוע אושרו או נדחו הצעות חוק שהובאו לדיון בוועדת השרים לענייני חקיקה.
באמצע יולי 2020 קבע ניסנקורן, חרף התנגדות של לשכת עורכי הדין, שתקנות סדר הדין האזרחי, שאותן התקינה שרת המשפטים איילת שקד כשנתיים קודם לכן וכניסתן לתוקף נדחתה, ייכנסו לתוקף בתחילת 2021. התקנות החדשות נועדו לפשט את ההליכים ולקצר את לוחות זמנים להדיינויות וקבלת פסקי דין.
באוקטובר 2020 הקים ניסנקורן, יחד עם איציק שמולי, שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, צוות בין-משרדי לסיוע לטרנסג'נדרים, שייבחן את הקשיים של האוכלוסייה בישראל מול משרדי הממשלה, במטרה להסיר את החסמים מולם. בראש הצוות עומדים המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, דינה זילבר, והמשנה למנכ"ל משרד העבודה והרווחה, אבי מוטולה. מעבר להיוועצות עם גורמים אזרחיים (פרויקט גילה, ברית הלביאות, טרנסיות ישראל והאגודה למען הלהט"ב) הצוות יכלול גם גורמי מקצוע בכירים ממשרדי המשפטים, הבריאות, הרווחה, החינוך ומשרדי ממשלה נוספים.
בנובמבר 2020 הכריז ניסנקורן, לצד המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (פלילי) עמית מררי, וחברי הכנסת שרן השכל (הליכוד) ורם שפע (כחול לבן), על הגשת מתווה ללגליזציה של קנאביס בהתאם למסקנות הצוות הבין-משרדי לבחינת המדיניות בנוגע לאיסור על צריכת קנאביס בישראל. המתווה המוצע יתיר לגורמים מורשים לגדל ולשווק קנאביס, ולמכור לבגירים מעל גיל 21. בשלב ראשון יותר לצרוך קנאביס במרחב הפרטי, ולאחר מכן תיבחן האפשרות להעביר סמכויות לרשויות מקומיות ולאפשר צריכה ציבורית באזורים מותרים, על פי אופי האוכלוסייה המקומית. פיזור הכנסת מנע את קידומה.
בסוף 2020 הודיע עם נשיא המדינה ריבלין על מתווה למחיקת רישום פלילי ועידוד היציאה ממעגל הזנות.
במהלך כהונתו כשר משפטים, ניסנקורן נאבק לשמור על מערכת המשפט מול חברי כנסת וממשלה שניסו לקיים בה מהלכים שונים שבעיניו איימו על עצמאות מערכת המשפט. ביניהם, חוסר מינוי לפרקליט מדינה  וניסיונות לקדם את פסקת ההתגברות.
ב-29 בדצמבר 2020 הודיע לגנץ על החלטתו לעזוב את כחול לבן ולהצטרף למפלגת הישראלים. למחרת התפטר מתפקיד שר המשפטים. התפטרותו נכנסה לתוקף ב-1 בינואר 2021. ב-3 בינואר התפטר מהכנסת. ב-31 בינואר, החליט לקחת פסק זמן מהחיים הפוליטיים, ולא להתמודד בבחירות לכנסת ה-24.
ביוגרפיה > לאחר הפוליטיקה

ב-3 במרץ 2021 החל לכהן כעמית מחקר אורח במכון הישראלי לדמוקרטיה.
הוא שותף במשרד עורכי דין המתמחה בייעוץ אסטרטגי ובתחום יחסי עבודה קיבוציים.
באוקטובר 2021 נבחר לנשיא התאחדות המלונות בישראל וליו"ר תאגיד המיחזור אל"ה. בינואר 2023 התפטר, לפי דרישת שר התיירות, חיים כץ, מתפקידו כנשיא התאחדות המלונות.
בנובמבר 2022 החל לכהן כדירקטור בחברה הציבורית צור שמיר אחזקות.
ב-9 במאי 2023 מונה ליושב ראש הוועד המנהל של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, לאחר ששימש כחבר הוועד החל מחודש אפריל 2021.
חיים פרטיים

נשוי לאנדראה, רופאה שמנהלת את היחידה לנירולוגיית ילדים ומנהלת שותפה של מרכז מג"ן למחלות נדירות, במרכז הרפואי וולפסון, ואב לשני ילדים. בנם הצעיר רון מתמודד עם מחלה אפילפטית קשה המלווה במוגבלות שכלית התפתחותית, דבר אשר דחף את ניסנקורן לעסוק בנושא זכויות אנשים עם מוגבלויות גם בתפקידו כיו"ר ההסתדרות. המשפחה מתגוררת בהוד השרון.
אילן אגוזי

| --- | --- |
אילן אגוזי -שני מימין -  מקבל  את עיטור העוז בבית החולים, ממפקד חיל הים אלוף בנימין תלם בנוכחות רעייתו ומפקד שייטת 13, סא"ל שאול זיו, מאי 1973.
אילן אגוזי -שני מימין -  מקבל  את עיטור העוז בבית החולים, ממפקד חיל הים אלוף בנימין תלם בנוכחות רעייתו ומפקד שייטת 13, סא"ל שאול זיו, מאי 1973.
 לידה:  1944 (בן 80 בערך)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד בית הספר להכשרות בשייטת 13
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים     מלחמת ההתשה   הפשיטה על האי גרין   מבצע ברדס 54–55     מלחמת יום הכיפורים     מלחמת לבנון הראשונה   האינתיפאדה הראשונה
 עיטורים
   עיטור העוז     עיטור המופת
 תפקידים אזרחיים
 מנהל קרן נכי צה"ל בארגון נכי צה"ל
 
אילן אגוזי (נולד ב-1944) הוא אלוף-משנה במילואים, שעוטר בעיטור העוז ועיטור המופת.
לאחר השחרור מצה"ל

לאחר שחרורו הוא שימש כשליח קרן קיימת לישראל באנגליה ונתמנה למנכ"ל המשרד שם. כששב לארץ הוא מונה למנהל קרן נכי צה"ל בארגון נכי צה"ל. בשנת 2014 התמודד על תפקיד יושב ראש ארגון נכי צה"ל והוביל את רשימת "תפנית".
אגוזי בעל תואר ראשון מהטכניון ותואר שני במנהל עסקים מטעם אוניברסיטת תל אביב. הוא נשוי ואב לשלושה.
לקריאה נוספת

יוסף ארגמן, זה היה סודי ביותר, משרד הביטחון, אפריל 1998, עמודים 343–356.
מייק אלדר, שייטת 13: סיפורו של הקומנדו הימי, ספרית מעריב, 1993.
הערות שוליים

↑  נסתיים מחזור קציני אג"ם, דבר, 15 בפברואר 1966
1 2 3 4  אבי צור, הלוחם, ביטאון "הלוחם", אפריל 2013.
↑  יצחק יעקבי, מושבה ישראלית בשבי מצרים, דבר, 28 בינואר 1968
↑  עיטור המופת שהוענק לסגן אילן אגוזי, באתר הגבורה.
↑  עיטור העוז שהוענק לרס"ן אילן אגוזי, באתר הגבורה.
↑  עיטורי העוז והמופת לרס"ן אילן אגוזי, דבר, 26 באפריל 1973
מנספילד פארק

ערך זה עוסק ברומן מאת ג'יין אוסטן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

עטיפת אחת המהדורות העבריות
 מידע כללי
 מאת:  ג'יין אוסטן
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  רומן
 מקום התרחשות:  אנגליה 
 הוצאה
 הוצאה:  תומאס אגרטון 
 תאריך הוצאה:  1814
 מספר עמודים:  392
 הוצאה בעברית
 תרגום:  אהרן אמיר
 סדרה
 ספר קודם:  גאווה ודעה קדומה 
 הספר הבא:  אמה 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  004082308, 001015506, 001088906
 
מנספילד פארק (באנגלית: Mansfield Park) הוא רומן מאת ג'יין אוסטן. הרומן נכתב בין השנים 1812 ל-1813, כשאוסטן גרה בצ'אטון, ופורסם ביולי 1814.
"מנספילד פארק" הוא הרומן הארוך והמורכב ביותר של אוסטן, הוא רציני וקודר יותר מספריה האחרים. באחד ממכתביה כתבה אוסטן שהוא יעסוק ב"הסמכה לכמורה" (Ordination). גיבור הרומן אדמונד ברטרם אכן מוסמך לכמורה במהלך הסיפור, אך אין זה נושא עיקרי. הספר פחות פופולרי משאר ספריה של אוסטן, אולי בגלל דמות הגיבורה פאני פרייס, שהיא דמות שונה בתכלית מגיבורות אחרות של אוסטן כמו אליזבת בנט ("גאווה ודעה קדומה") או אֶמָה מהספר הנושא את שמה. בניגוד לאליזבת ואֶמָה, השופעות בריאות וחיוּת, פאני עדינה, מופנמת וחלשה בגופה, אך חזקה ברוחה ובמוסריותה.
הדמויות > פאני פרייס

פאני היא גיבורת הסיפור, בת למשפחה מרובת ילדים, אביה מלח לשעבר ואמה שנישאה בניגוד לרצון משפחתה, נאלצת להיעזר באחיותיה העשירות כדי לגדל את ילדיה. פאני נשלחת לחיות במנספילד פארק, בית דודתה העשירה. משפחת ברטרם ומרת נוריס מצפים ממנה שתהיה אסירת תודה על כך, ואינם חדלים להזכיר לה את מוצאה הדל.
פאני צנועה, ביישנית, רגישה ביותר ובעלת הבחנה דקה לאופיים ולריגשותיהם של אחרים. היא שקטה וחסרת ביטחון, המנסה לרצות את כולם אבל גם עומדת על עקרונותיה. כשטום דורש ממנה להצטרף להצגה שהם מעלים, היא מסרבת בתוקף, יותר משהיא אינה מאמינה ביכולתה לשחק, לדעתה לא ראוי שיעלו את ההצגה כלל. היא מסרבת להצעת הנישואים של הנרי קרופורד, שאותו היא מעריכה כחסר עקרונות ואינה אוהבת את משחקו ברגשותיהן של בנות דודתה, ועומדת בלחצים מצד כל המשפחה ובמיוחד מסר תומאס, וזה עולה לה במחיר גירוש ממנספילד לבית הוריה בפורטסמות'.
בריאותה רופפת והיא חלשה וזקוקה לשפע אוויר צח ולפעילות שאינה מעייפת (כמו רכיבה על סוס), כשהיא נמצאת מספר חודשים בפורטסמות' בריאותה מדרדרת.
היא מתביישת בהוריה, אמה שאינה מצליחה לנהל את הבית כראוי, ואביה המקלל והמדיף ריח של אלכוהול, אך היא חשה רגשי אשמה על כך שהיא חושבת על מנספילד כעל ביתה.
פאני אוהבת בסתר את אדמונד וסולחת לו על משוגותיו משום שהיא שרואה אותו כמעצב אישיותה, ומקנאה במרי קרופורד על אהבתו של אדמונד. היא רואה את התנהגותם הלא נאותה של מרי והנרי קרופורד והיא היחידה במשפחה שאינה נשבית בקסמיהם. בסופו של דבר זוכה לאהבתו של אדמונד ומתחתנת איתו וכן גם להערכה של סר תומאס.
הדמויות > אדמונד ברטרם

אדמונד הוא הבן הצעיר של סר תומאס וליידי ברטרם. בהיותו הבן הצעיר הוא אינו יורש את האחוזה או את התואר של אביו, והוא נאלץ למצוא לעצמו מקצוע. הוא מתכוון להיות כומר, ומוסמך לכמורה במהלך הסיפור. ככומר יש לו משרה במנספילד. הוא מאמין בערכי הנצרות אך לעיתים מתנהג כשוטה וכצבוע. הוא מתכוון לחיות בקרב הקהילה שלו ואינו מוכן לוותר על דרכו גם למען האהבה.
אדמונד הוא הידיד היחיד שיש לפאני במנספילד פארק, הוא דואג לה ומבין אותה אך מתייחס אליה בהתנשאות. הוא מתאהב במרי קרופורד ונהיה להוט אחריה והיא אף גורמת לו לחרוג מהנהגות אמונותיו, והוא מתלבט אם להציע לה נישואין. היא מצידה רוצה שהוא יחליף מקצוע, אבל אדמונד ממשיך בדרך שבה הוא מאמין. בסופו של דבר הוא מבין שהם שונים מדי בגישתם ובערכים שהם מחזיקים. כשמרי מתייחסת בזלזול לפרשת האהבים של מריה והנרי קרופורד, הוא מתפכח מהאשליה שמרי מתאימה לו.
הדמויות > סר תומאס ברטרם

סר תומאס הוא בעל אחוזת מנספילד פארק ובעל תואר ברונט. הוא נדיב ודואג למשפחת אחותה הצעירה של אשתו, מגדל את פאני אחייניתו בביתו עם ילדיו ובכוונתו לדאוג גם לעתידה. לסר תומאס יש מטעים באנטיגואה וכשעסקיו שם נקלעים לקשיים הוא נאלץ לעזוב את אנגליה לתקופה של כשנתיים. הוא חמור סבר וסמכותי, כשפאני מגיעה למנספילד היא יראה מפניו, כשהוא חוזר מאנטיגואה הוא מתחשב יותר ודואג לרווחתה של פאני. הוא כועס עליה כשהיא ממרה את פיו ומסרבת להתחתן עם הנרי קרופורד, אך זאת מתוך דאגה לשלומה ולעתידה. הוא מחמיר עם בנותיו והן מסתירות את תחושותיהן מפניו, בסוף הסיפור הוא מבין שטעה בחינוך ילדיו, ומעריך יותר את פאני על מוסריותה ועקרונותיה.
הדמויות > מרי קרופורד

מרי קרופורד היא צעירה בעלת רכוש (20,000 פאונד). היא רגילה לחיי החברה הלונדונית, והחיים במנספילד שקטים מדי עבורה. בניגוד לפאני היא שופעת בריאות ומלאת חיים. אדמונד נמשך לשנינותה ופקחותה, ועוצם עין מהפגמים שבאופייה ומתרץ אותם. היא מתאהבת באדמונד אף על פי שהוא הבן הצעיר ואינו יורש את רכוש המשפחה ולא את התואר של אביו. מרי אינה יכולה שלא להעריך את מעלותיו של אדמונד, אך היא אנוכית מדי ואינה רוצה להתחתן עם כומר כפרי. היא מנסה לשכנע את אדמונד לשנות את מקצועו אך לשווא - הוא רואה בכמורה ייעוד ואינו מוותר. מרי גם מעריכה ואוהבת את פאני, ובכל זאת היא עוזרת לאחיה בניסיונו ללכוד אותה ברשתו.
כשטום חולה אנוש, מרי כותבת מכתב לפאני ומביעה תקווה שהוא ימות ואדמונד יהיה היורש. מרי מכנה את פרשת האהבים של מריה והנרי מעשה של שטות, בעוד שבעיני אדמונד בגידת אישה בבעלה הוא חטא כבד. קלות הראש והזלזול שבהם היא מתייחסת לנושאים שחשובים בעיני אדמונד הם הגורמים המביאים לפרידה הסופית ביניהם. אחרי שאיבדה את אדמונד ברטרם, מרי מחליטה שלא להתאהב יותר בבן צעיר במשפחה, אך אינה מוצאת בין אלה המחזרים אחריה מישהו שישווה לאדמונד.
הדמויות > הנרי קרופורד

הנרי קרופורד הוא ג'נטלמן, רווק מבוקש ומקסים, אחיה של מרי ושל מרת גראנט. הנרי גדל אצל דודו אדמירל קרופורד, שנודע במנספילד בחוסר מוסריותו. הוא מגיע למנספילד עם אחותו מרי ומתחיל לחזר אחרי האחיות ברטרם והוא משחק ברגשותיהן. כשמריה מתחתנת וג'וליה עוזבת יחד איתה, הוא מתחיל לחזר אחרי פאני, הצעירה היחידה במקום. אף על פי שפאני אינה נענית לחיזוריו, יופייה ועדינותה מושכים את הנרי והוא מתאהב בה ומבקש את ידה. כדי למצוא חן בעיניה הוא מתיידד עם אחיה ויליאם, מציג אותו בפני אדמירל קרופורד ועוזר לו לקבל העלאה בדרגה.
הנרי מכיר בערכה ובמוסריותה של פאני, הוא מאמין שהיא טובה ממנו, ושאם יהיה נחוש באהבתו הוא יהיה ראוי לה. כשהנרי מבקר את פאני בפורטסמות' הוא מתנהג ביתר התחשבות, הוא מנומס להוריה ולסוזן, ודואג לבריאותה של פאני. הנרי גם מנסה לפעול לטובת האיכרים שלו ומבקש ממנה עצות בקשר לניהול אחוזתו בנורפוק. אך יהירותו גוברת, וכשהוא מוצא בלונדון שמרת ראשוורת' מתעלמת ממנו, הוא מנסה לפתות אותה ומצליח בכך. מריה עוזבת את בעלה ועוברת לגור איתו, ובכך מפרידה אותו סופית מפאני.
הדמויות > מרת נוריס

מרת נוריס היא האחות הבכורה של ליידי ברטרם ושל אמה של פאני. היא אלמנתו של הכומר הקודם של מנספילד פארק, מר נוריס. כאשר בעלה מת עברה לגור בבית קטן קרוב למנספילד, והיא נוהגת להתארח לעיתים קרובות במנספילד פארק. מרת נוריס היא קמצנית אך נדיבה בכספם של אחרים, זה היה רעיון שלה להביא את פאני למנספילד פארק, אך ללא כל כוונה לאסוף אותה לביתה או לקחת חלק כלשהו בגידולה. היא חסונה ונמרצת, ומצפה מכולם ובמיוחד מפאני להיות פעילים כמוה. היא מרבה להעיר לפאני על נחיתותה ודורשת ממנה הכרת טובה לה ולסר תומאס על שהביאו אותה למנספילד. מרת נוריס מפנקת את בנות ברטרם ומלווה אותן לנשפים ואירועים במקום ליידי ברטרם. היא עודדה את הנישואין בין מריה ומר ראשוורת' וגירושיה של מריה היו מכה עבורה, והיא מאשימה את פאני בכך, שאם הייתה נישאת לקרופורד הפרשה הייתה נמנעת.
שמה של הדמות מופיע בסדרת הספרים המצליחה "הארי פוטר" בתור "גברת נוריס" חתולתו החטטנית והמעצבנת של שרת בית הספר הוגוורטס "מר פילץ'".
הדמויות > דמויות משנה

ליידי ברטרם - דודתה של פאני (אחות אמה), נישאה לסר תומאס ברטרם. אישה עצלה וחרדה לבריאותה, נוהגת לשבת כל היום על הספה כשלצידה פאג, חיית המחמד שלה. ליידי ברטרם הייתה צעירה יפהפייה, והצליחה לשבות את לבו של ברונט. היא לא נוהגת להטריח עצמה בטיפול בענייני הבית ובחינוך ילדיה, ומשאירה זאת לאחותה מרת נוריס. פאני משמשת בת לוויה שלה כשכולם מוזמנים לנשף או לסעודה, היא רגילה לכך שפאני נמצאת תמיד אתה ואינה מוכנה להיפרד ממנה. אחרי נישואי פאני ואדמונד, סוזן משמשת בת לוויה לליידי ברטרם.
טום ברטרם - בנם הבכור של סר תומאס וליידי ברטרם. טום אמור לרשת את האחוזה ואת תואר הברונט מאביו. הוא מתעניין בעיקר בהימורים ובהוללות בלונדון עם חבריו הרבים. טום שוקע בחובות שאותם נאלץ סר תומאס לפרוע באמצעות מכירת משרת הכמורה של מנספילד לד"ר גראנט, ובכך גורם להפסד כספי לאדמונד שהמשרה הייתה אמורה להיות שלו. סר תומאס לוקח את טום איתו למסע לאנטיגואה כדי להרחיקו מאנגליה, אבל אחרי שנה טום חוזר, ועם ידידו ייטס הם מעלים את הצגת התיאטרון בביתם למורת רוחו הרבה של סר תומאס. באחד מביקוריו אצל חברים טום נופל למשכב ומצבו מדרדר והוא נוטה למות, הוא מוחזר לביתו ומבריא. אחרי מחלתו טום הופך להיות פחות קל-דעת ויותר אחראי ומביא תועלת.
מריה ברטרם - הבת של סר תומאס וליידי ברטרם, מאורסת למר ראשוורת' בעל אחוזת סאת'רטון, אבל מתאהבת בהנרי קרופורד. אחרי נישואיה היא בוגדת בבעלה ובורחת עם קרופורד. משפחתה מתנערת ממנה והיא נאלצת לחיות עם מרת נוריס בכפר מרוחק.
ג'וליה ברטרם - הבת הצעירה של סר תומאס וליידי ברטרם. ג'וליה מאוהבת אף היא בהנרי קרופורד, אך כשהיא רואה שהוא מעדיף את אחותה מריה היא מפלרטטת עם מר ייטס. גם היא בורחת להינשא בסתר עם ייטס, אבל בסוף מתפייסת עם אביה ומשפחתה.
מרת גראנט - אשת הכומר במנספילד פארק, ואחותם למחצה של הנרי ומרי קראופורד.
מר ראשוורת' - צעיר עשיר בעל אחוזת סאת'רטון ובעל הכנסה של 12,000 פאונד בשנה. הוא טיפש ומשעמם, אך נחשב לשידוך ראוי בזכות עושרו. הוא מתארס עם מריה ברטרם ונושא אותה לאישה.
ויליאם פרייס - אחיה הבכור של פאני, צעיר מלא שמחת חיים ואופטימי, המשרת כקצין ימי. הוא האח האהוב על פאני ומחזיר לה אהבה, הוא היחיד מבני משפחתה שמתכתב איתה בקביעות ובא לבקר אותה במנספילד כשהוא נמצא באנגליה. ויליאם מעריך את פאני ודואג לרווחתה כאשר היא מבקרת איתו בפורטסמות'. הנרי קרופורד מתיידד עם ויליאם ונעזר בדודו האדמירל כדי לאפשר העלאה בדרגה לוויליאם, כל זאת בשביל למצוא חן בעיני פאני. (ייתכן שאוסטן ביססה את דמותו על אחיה פרנק).
סוזן פרייס - אחותה הצעירה של פאני, חוזרת יחד איתה למנספילד ולוקחת את מקומה כמלווה של ליידי ברטרם אחרי שפאני מתחתנת עם אדמונד.
מר ייטס - חבר טוב של טום ברטרם, הם מתהוללים יחד בלונדון. ייטס מביא למנספילד את אהבתו לתיאטרון, ומחזר אחרי ג'וליה ברטרם.
נושאים מרכזיים > תיאטרון ביתי

טום ברטרם וחברו ייטס מנסים להעלות הצגת תיאטרון במנספילד פארק, פאני ואדמונד הם היחידים שמתנגדים להעלאת המחזה בבית. משחק בתיאטרון נחשב עיסוק שאינו יאה בקרב נשים צעירות במעמדן. סר תומאס נמצא רחוק מביתו במסע הרה סכנות, השתתפות ילדיו בהעלאת מחזה בעת כזו מראה חוסר רגישות לכבודו וחוסר דאגה לשלומו. טום וחברו ייטס מקימים מעין תיאטרון בחדר הביליארד ובחדר הפרטי של סר תומאס, בלי התחשבות בהוצאות. טום מעסיק נגר לבניית במה, מזמין צייר תפאורות ומשנה את כל סדרי הבית. למרות תחינותיו של אדמונד שההצגה תהיה בקרב המשפחה בלבד, טום מפזר הזמנות לכל מכר שהוא נתקל בו. בתחילה אדמונד מסרב בתוקף להשתתף בהצגה, אך נכנע לבסוף כשהוא מבין שאם לא ישתתף טום יזמין זרים גמורים להופיע אתם.
סיבות נוספות להתנגדות עלו כשנבחר המחזה "שבועות אוהבים" (Lovers' Vows) מאת מרת אינצ'בלד. המחזה כולל דיאלוגים שנחשבו לא הולמים, והוא עוסק באישה שננטשה על ידי מאהבה ובבן שנולד מחוץ לנישואין, אלה נחשבו נושאים רגישים שלא ראוי לדון בהם בחברה מהוגנת. מריה המאורסת למר ראשוורת' משחקת את אמו של הנרי קרופורד במחזה, התפקידים מאפשרים להם להתחבק ולהתנשק, והם מרבים לעשות חזרות על חלקם בהצגה יותר מהדרוש. תפקידה של מרי קרופורד הוא של אישה צעירה ונועזת שבניגוד למקובל מביעה בגלוי את אהבתה לגבר.
ההצגה גורמת לחיכוכים בין בני המשפחה, ג'וליה ומריה המאוהבות שתיהן בהנרי קרופורד מעוניינות בתפקיד הנשי הראשי. כשנבחרת מריה, ג'וליה ממורמרת ומסרבת להשתתף בכל תפקיד אחר. מר ראשוורת', המאורס למריה, מתחיל לקנא בהנרי קרופורד.
חזרתו של סר תומאס ממסעו כשהחבורה בעיצומה של חזרה גנרלית, שמה קץ לניסיון התיאטרלי. הוא מביע את מורת רוחו מהעלאת ההצגה בביתו ומהמחזה שנבחר בשרפת כל העותקים של "שבועת האוהבים" שהוא מוצא.
נושאים מרכזיים > תורשה מול סביבה

"מנספילד פארק" מעלה את השאלה האם הטבע או הסביבה קובעים את אופי האדם. התשובות אינן חד-משמעיות, פאני ואחיה, וגם מרי והנרי קרופורד משנים את מקום מגוריהם במשך חייהם, ולא ברור אם אישיותם נקבעה מראש או הושפעה מסביבתם.
החינוך משפיע לטובה, אדמונד מלמד את פאני ובמידה מסוימת מעצב את אישיותה, פאני בתורה מלמדת את סוזן אחותה. מריה וג'וליה גדלו בחסות דודתן המפנקת, חינוכן כלל כללי התנהגות נאותה בחברה אך לא ערכים מוסריים שראוי לנהוג לפיהם.
את התנהגותם ודעותיהם של מרי והנרי קרופורד, מייחסים לחינוכם הקלוקל על ידי דודם האדמירל ואשתו שלא נטעו בהם ערכים טובים, והחברה הלונדונית שהשפיעה עליהם לרעה.
חיי הכפר נחשבים לערכיים ומוסריים יותר מחיי העיר (לונדון בעיקר), חבריה של מרי וחבריו של טום בלונדון מוצגים כחומרניים, נהנתנים, ואנוכיים. לעומת זאת מרי רואה את חיי המשפחה במנספילד כאידיאלים.
טום, מריה וג'וליה שגדלים בכפר סותרים את ההנחה הזאת. בבסיס של כל אחד מהם יש גרעין פנימי שהוא טוב או רע מראש, והחינוך לא היה יכול לשנות זאת. כל ילדי משפחת ברטרם ופאני גדלים באותה סביבה ובכל זאת אדמונד גדל להיות אדם מוסרי ואחיו ואחיותיו הם קלי דעת וחסרי אחריות. פאני ואחיה גדלים להיות אנשים טובים ומועילים על אף שגדלו בתנאי חיים קשים.
עיבודים לקולנוע ולטלוויזיה > סדרת דרמה של ה-BBC

ב-1983 הפיקה ה-BBC את סדרת הטלוויזיה "מנספילד פארק" המבוססת על הרומן. הסדרה נאמנה ביותר למקור הספרותי, בזכות אורכה כמעט לא הושמטו דמויות ואירועים המופיעים בספר. הסדרה איטית ותיאטרלית ושומרת על רוח ואופי הרומן, הדגש בה אינו על פעילות אלא על דיאלוגים הלקוחים ברובם מהרומן.
השחקנים הראשיים הם סילבסטרה לה טוזל בתפקיד פאני, וניקולאס פארל בתפקיד אדמונד. עוד בלטו בהופעתם אנה מאסי בתפקיד מרת נוריס, וברנרד הפטון כסר תומאס. השחקן ג'וני לי מילר, שמגלם בסדרה את אחד מאחיה הצעירים של פאני, גילם את דמותו של אדמונד בסרט הקולנוע של פטרישה רוזמה.
עיבודים לקולנוע ולטלוויזיה > סרט הקולנוע "מנספילד פארק"

בשנת 1999 יצא לאקרנים הסרט "מנספילד פארק" שביימה וכתבה את התסריט פטרישיה רוזמה. הסרט הופק בעקבות ההצלחה הרבה של הסרטים המבוססים על ספריה של אוסטן שיצאו ב-1995 "על תבונה ורגישות" של אמה תומפסון, "אמה" סרט בכיכובה של גווינת' פלטרו, וסדרת הטלוויזיה "גאווה ודעה קדומה" עם קולין פירת'.
הסרט שהוצג כ"מנספילד פארק לפי ג'יין אוסטן" סטה מאוד מהמקור הספרותי. בעוד קווי העלילה העיקריים לקוחים ברובם מהרומן, דמותה של פאני קיבלה אפיונים שונים מדמותה בספר. בסרט שולבו אפיזודות מחייה של ג'יין אוסטן, ומיצירותיה המוקדמות. ורוזמה התמקדה בנושאים כמו עבדות שאין להם כמעט אזכור ברומן.
פאני ברומן היא ביישנית, חסרת ביטחון עצמי וחולנית מעט. בסרט פאני, בגילומה של פרנסס או'קונור, היא צעירה נמרצת, חדת לשון ובטוחה בעצמה, מעין שילוב של חיי פאני פרייס עם אופייה של ג'יין אוסטן. היא כותבת יומן, מכתבים וקטעי יצירות, הלקוחים מיצירותיה המוקדמות של אוסטן.
אפשר להניח שסר תומאס הוא בעל עבדים באנטיגואה, אבל הדבר אינו נאמר בפירוש ברומן. בסרט יש דגש על כך שהונה של משפחת ברטרם נצבר מסחר בעבדים, ופאני רואה ציורים שצייר טום ובהם סר תומאס מתעלל בעבדיו. בניגוד לדמות שג'יין אוסטן מציגה אותו כאדם מוסרי והגון שמכיר בשגיאות שעשה בחינוך ילדיו, כאן הוא מוצג כאיש אכזר ורע לב. ליידי ברטרם בסרט אינה רק אישה מפונקת ועצלנית אלא מכורה לאופיום. דמויות חשובות ברומן כמו ויליאם, אחיה האהוב של פאני, ד"ר גראנט ואשתו אינם מופיעים כלל בסרט.
סצנה בסרט שאינה לקוחה מתוך הרומן היא כשפאני מקבלת את הצעת הנישואים של הנרי קרופורד אחרי ניסיונות שכנוע רבים, וחוזרת בה אחרי יום. ברומן פאני כלל אינה מוכנה לשמוע על נישואים לקרופורד. יש כאן חיקוי של אירוע בחיי ג'יין אוסטן שבו קבלה הצעת נישואין מהאריס ביג-ווית'ר, שהיה צעיר ממנה ואדם אמיד. אוסטן נעתרה לו אבל למחרת היום שינתה את דעתה וסירבה להינשא לו.
בסרט מופיעים פרנסס או'קונור בתפקיד פאני פרייס, ג'וני לי מילר כאדמונד ברטרם, הרולד פינטר בתפקיד סר תומאס, לינדזי דאנקן בתפקיד כפול של ליידי ברטרם ומרת פרייס, אלסנדרו ניבולה בתפקיד הנרי קרופורד ואמבת' דייוויץ בתפקיד מרי קרופורד.
עיבודים לקולנוע ולטלוויזיה > סרט טלוויזיה

סרט הטלוויזיה "מנספילד פארק" הוא עיבוד נוסף לרומן שנעשה ברשת ITV הבריטית כחלק מסדרת עיבודים לרומנים של ג'יין אוסטן ("עונת ג'יין אוסטן"). הסרט צולם בניובי הול שבצפון יורקשייר. הוא הוקרן לראשונה בבריטניה במרץ 2007. את פאני פרייס גילמה השחקנית בילי פייפר, עוד השתתפו בסרט בלייק ריטסון כאדמונד, ג'מה רדגרייב בתפקיד ליידי ברטרם ודאגלס הודג' כסר תומאס.