stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יורוטריפ
תקציר הסרט

לאחר שסקוטי (סקוט מקלוויץ) נזרק על ידי חברתו פיונה (קריסטין קרוק), הוא יוצא יחד עם חברו הטוב קופר (ג'ייקוב פיטס) לאירופה על מנת לפגוש את חברתו הגרמנייה מיקה (ג'סיקה בוהרס). המטרה הסופית שלהם היא להגיע לברלין, אך עקב שרשרת טעויות הזוג חוצה את אירופה ומגיע לברלין רק אחרי תלאות רבות.
בתחילה נוחתים סקוטי וקופר בלונדון, שם הם מגיעים בטעות לפאב של אוהדי אולטראס של המועדון מנצ'סטר יונייטד. אוהדים אלה מייצגים בסרט את האנגלים, שמתוארים כחוליגנים, שתיינים וחזיריים, המסוגלים מצד שני לקיים דיונים מעמיקים על נושאים שברומו של עולם. סקוטי וקופר מוצאים את עצמם נוסעים עם האוהדים הפנאטיים לפריז, על מנת לצפות במשחק של מנצ'סטר, ובהזדמנות הראשונה שלהם הם בורחים מאוטובוס האוהדים.
לאחר שהם מגיעים לפריז, קופר וסקוטי נפגשים עם חבריהם, התאומים ג'יימי (טרוויס ווסטר) ואחותו ג'ני (מישל טרכטנברג) ומתכננים להמשיך איתם את המסע. ג'יימי מציע לחבורה לבקר בלובר, שם בעודם הם עומדים בתור, סקוטי מסתבך בקטטה עם צרפתי המחופש לרובוט.
התחנה הבאה של החבורה היא אמסטרדם, אך על מנת להגיע אליה על החבורה לנסוע ברכבת. ברכבת זאת מסתבכת החבורה, ובמיוחד ג'יימי, עם איטלקי שמטריד אותם מינית.
לאחר שהחבורה מגיעה לאמסטרדם היא מתפצלת ולכל אחד קורה מקרה משונה ביותר עם ההולנדים המקומיים, המוצגים בסרט כחולי מין. ג'יימי מצליח לפתות מוכרת מקומית בעזרת מצלמתו, בעוד שסקוט וג'ני אוכלים חומיות, בחושבם בטעות כי בעוגיות יש חשיש. קופר שנכנס למכון ליווי מקומי בשם ונדרסקס, בחושבו כי סוף סוף ישיג "סקס אירופאי משוגע", אך הוא מולך שולל על ידי מאדאם ונדרסקס (לוסי לולס). בתחילה הכול נראה כשורה, אך לאחר שהוא נקשר, מגלה קופר כי הגיע למאורת סאדו-מאזו אפלה שבה שני גברים הקרויים האנס וגרויבר (בפרפרזה לסרט "מת לחיות") מתעללים בו, בין היתר תוך כדי שימוש במכשיר דילדו תלת ראשי משונה הקרוי פלוגנגצ'יימן (Fluggaenkoecchicebolsen).
אחרי שהחבורה עוזבת את אמסטרדם הם עולים על משאית הנהוגה בידי מזרח אירופאי שיכור במטרה להגיע לברלין, אך תוכניתם משתבשת והם מגיעים לברטיסלאבה, המייצגת בסרט את מזרח אירופה, ומתוארת כאזור עני ונחשל. הם מקבלים יחס של מלכים בתמורה לדולרים אמריקאיים בודדים, ומשם ממשיכים לברלין.
כשהם מגיעים לבסוף לברלין. מיקה, הסיבה שבגללה סקוטי יצא למסע, כלל אינה נמצאת שם. אביה מספר כי היא נסעה לרומא ומתכננת לעזוב את אירופה לטיול יום אחרי. על מנת לממן את הנסיעה לרומא, ג'יימי מוכר את מצלמתו היקרה והם טסים ליעדם.
לאחר שהם מגיעים לרומא סקוטי מוצא בסופו של דבר את מיקה, אחרי שזוהה בטעות כאפיפיור. בסוף הסרט ג'יימי נשכר כמדריך טיולים, קופר וג'ני מתחילים לצאת ואילו סקוט מקבל חדר משותף בקולג' עם מיקה.
שחקנים

סקוט מקלוביץ – סקוט "סקוטי" תומאס
ג'ייקוב פיטס – קופר האריס
מישל טרכטנברג – ג'ני
טרוויס ווסטר – ג'יימי
קריסטין קרוק – פיונה
מאט דיימון – דוני
ג'סיקה בוהרס – מייקה
לוסי לולס – מאדאם ונדרסקס
ויני ג'ונס – מיילנד המשוגע
פרד ארמיסן – המטרידן האיטלקי ברכבת
פטריק מאלאהייד – ארתור פרומר
ג'פרי טמבור – רוברט תומאס
ג'ואנה לאמלי – פקידה במלון
מינדי סטרלינג – אישה בכנסייה
לחש עלילת האלים הנאבקים בנחש

לחש עלילת האלים הנאבקים בנחש הוא יצירה מהשירה האוגריתית, הכוללת השבעה או לחש עלילתי ובו אלים כנענים, בהובלת האלה שמש (באוגריתית "שפש"), נאבקים בנחש ארסי והרסני. כראוי לדברי לחש, היצירה כולה מלאה רמיזות וקשה להבנה. שני לוחות חרס, דומים בסגנונם, במושגיהם ובמטרתם (אף שהזיקה העלילתית ביניהם לא ברורה, וייתכן שמדובר בשתי יצירות נפרדות), שרדו – הראשון שרד היטב במלואו והשני שרד חלקית בלבד.
רקע

מימי קדם הטילו הנחשים את אימתם על האדם, אימה המתבטאת גם במקרא, וכאשר לא הצליחו האנשים להדביר את הנחשים, נקטו בלחשים והשבעות, כמאמר ירמיהו: ”כי הנני משלח בכם נחשים צפעונים אשר אין להם לחש ונשכו אתכם” (ח', י"ז), ובזה עניין היצירה האוגריתית הנדונה.
האל חורון, הממלא תפקיד מרכזי בעלילה ומסתמן כקשור לנחשים בה, מוזכר בלוח אחר, במסגרת לחש הקשור בלויתן נחש מיתולוגי ובגירוש, וכנראה מכיל אזכור של נחשיו של חורון; יש הקושרים בין הלוח המדובר לעלילת האלים הנאבקים בנחש.
תוכן הלוח הראשון

הלוח הראשון בנוי משלושה עשר קטעים, המופרדים זה מזה בקוים. השורה הראשונה פותחת עם דמות בשם "אם פחל פחלת בת עין, בת אבן, בת שמים ותהום" – לפי הצורה החופשית בה פנתה לאלה שמש נראה שהייתה אלה מכובדת, ולפי שמה המתייחס לכל החי (בת העין = המעיין, בת האבן, השמים והתהום), נראה שהייתה אם־כל־חי, מקבילה לאֵל "בונה הבנויים" (בורא הברואים) האוגריתי. השורות הבאות של הקטע זהות לתשעת הקטעים הבאים, שאת תוכנם ניתן להדגים באמצעות תוכן הקטע השני:
תקרא לשמש אמה: שמש אמי, קול הובילי

אל בעל מרומה צפון. מנת נשך

נחש שמרר, נחש עקשר. עליו

לחש אבד, ממנו יאבד חֵמָה. הלום, נחוֹש

נחש, ילחים נחש עקשר, יציב כסא

וישב.
המקור בכתיב אוגריתי
תקראֻ לשפש אֻמה שפש אמ קל בל

עם בעל מרימ צפנ מנת>י< נתֿך

נחש שמרר נחש עקשר לנה

מלחֿש אַבד לנה ידי חמת. הלם יתֿק

נחש ישלחם נחש עקשר י<ע>זב כסאַ

ויתֿב
"מנת נשך נחש" היא, כנראה, גורל נשיכת הנחש; "שמרר" הוא כינוי הנחש, ומשמעו מריר או חזק (משורש מ־ר־ר המוכר באוגריתית), וכך גם "עקשר" במשמעות דומה – קשר (חזק) + ע' הגועל (עטלף, עקרב, עכביש). על נחש זה "לחש אבד" – אין ללחש השפעה נגדו. "חמה" היא ארס. ההבדל בין אחד עשר הקטעים החוזרים הוא רק בשם האל המוזכר בהם ומעונו (לרוב עם ה"א המגמה), לפי הסדר: האל אֵל ומעונו "מבכי נהרים, בעדת תהומותיים" (הידוע כמעונו גם מטקסטים אוגריתיים אחרים), בעל ומעונו מרום צפון, דגן ומעונו תותול (המוכרת כעיר מקודשת לו בתרבות האמורית), ענת ועשתרת (יחד) והמעון "אִנבב" (המוכר כמעון ענת בטקסטים אוגריתיים אחרים), ירח ומעונו "לרגת", רשף ומעונו "בבת", "טֿטֿ וכמתֿ" (צץ/טט וכמוש) ומעונו "חרית", האל מלך ומעונו עשתרות, כשר וחסס ומעונו כפתר (הידוע כמעונו גם מטקסטים אוגריתיים אחרים), שחר ושלם ומעונם השמים, ואחרון חורון ומעונו "מצד"; חריגים מעט הם הקטע הראשון, שכאמור קודמת לו שורה המתארת את האלוהות הקוראת, אם פחל, וכן שהפועל בו הוא "קוֹראָה" ("קראִת" באוגריתית) ולא "תקרא" כבקטעים האחרים, והקטע האחרון המסתיים מוקדם מהרגיל, והמלים מ"הלֹם" והלאה לא מופיעות בו. כל קטע מתאר את האלה שמש מובילה קול אל אחד או שניים מהאלים, להודיעם על לחש קסם נגד נשיכת נחשים, והאלים מנסים אך ללא הצלחה – והנחש נותר חזק.
התיאור של ניסיון שווא חזרתי להכות אויב שבסופו מוזכר חוסנו של האויב הוא מוטיב בשירת העלילה האוגריתית, כגון במאבקים הפיזיים בין בעל לים ולמות, ובניסיונות להרחקת מחלתו של כרת.
סיום הקטע בו מוזכר חורון מוקדם מן הרגיל מורה על מפנה, ובקטע הבא מתואר חורון, כנראה, מטהר את הארץ: הוא כועס, הורג את בנותיה (של הנחש?), באזור של "עיר זוּ קדם" (עיר מזרחית, הנזכרת גם בלוח הבא); הוא פונה אל "ארשח רבה וארשח זעירה", מטהר מן העצים ערער ומן השחת עץ מוות (אליו כנראה זהה הערער), ושב לביתו, כנראה בהתחמקות כלשהי. בקטע הבא, האחרון בלוח זה, מתקינה בת זוגו של חורון את ביתו לכבודו במבנים מיוחדים, אולי ללידת צאצאים צפויים. בת הזוג דורשת מחורון נחשים "יחר" כמוהר ואתנן, והוא עונה: "נתתי נחשים מוהרך, בני בשן – אתננך!" – המשמעות לא ברורה, וייתכן שיש לראות ב"נחשים יחר (ו)" בקשה לשחרר כמה נחשים לפשוט בעם ולכלותו, ואולי אף שחורון שיתף פעולה בזממה; ואולי רצתה לכלוא נחשים למען תוכל לאיים על הארץ.
בצלע הלוח שלוש שורות שתוכנן: "צעד רשף >עשתרת< / אֶל עשתרת מרה / מנת נשך נחש", ולא ברור איפה יש לשבצן.
תוכן הלוח השני

לרוחב הלוח כמה קוים נמתחים בין השורות, המחלקים אותו לכמה קטעים (ארוכים מאלה שבלוח הקודם). הלוח פגום ביותר, אך דומה בעניינו ללוח הקודם. הלוח כתוב משני צדיו, וקשה לדעת איזה מהצדדים קדם למשנהו.
תוכן הלוח השני > צד אחד

תחילתו אבדה ושרדו ממנה אותיות אחדות בלבד (מהן ניתן לזהות את שם האל חורון). מהשורות הראשונות ששרדו עולה כי בעקבות ערפל שכיסה את הארץ, גברה בה ה"חמה" (ארס), ודמות ששמה לא שרד (כנראה הוזכרה בשורות הקודמות) מבקשת משמש לאסוף מההרים ערפל, בתקווה שהנשך יאבד מפי "נושך" המכונה "אוכל שמדל". לאחר מכן מוזכרים אלים, רובם בזוגות, האוספים חמה: אל וחורון, בעל ודגן, ענת ועשתרת, ירח ורשף, עשתר ועשתפר, טֿטֿ וכמוש, מלך מעשתרות, ושחר ושלם, ואז חוזרת הבקשה משמש לאסוף מהרים ערפל. הופעת השם חורון בזוג הראשון וכן בשורות המקוטעות המוקדמות מעלה את ההשערה ששמש חשדה בבגידתו, כפי שנאמר – לפי אחד הפירושים – בלוח הקודם. לאחר מכן חוזרת הדמות המבקשת וקוראת לשמש אמה להוביל קול ולבחון (לבדוק) את אַזד, עיר קדם (עיר במזרח, בדומה ל"עיר זוּ קדם" שבלוח הקודם), כנראה מאחר שרב בה ההרס, ומוזכר "שמן משחת כשפים", שכנראה הוצע על ידי הדמות המבקשת כעזרה במאבק.
תוכן הלוח השני > צד שני

גם תחילת הצד השני אבדה, וניתן לזהות בה מלים אחדות בלבד; לאחר השורות המקוטעות, בהן מוזכרים "אלים רבים" (שאולי הגיעו למקום לאחר כליית האדם בו), מוזכר פטר הנחש – נחשים שבקעו, והם ללא ידע, חסרי בינה ולא מפיקים חמה. בעקבות כך, דמות בשם "שר שרעזז", או דמות שנפלה במקום בשם זה, מתוארת "יבכה כמו נער, ידמע כמו צעיר", ושמש קוראת בשמים: "[...] נפלת בשר שרעזז, תבכה כמו נער, תדמע כמו צעיר"; שר שרעזז ענה בבכי, אך תשובתו לא שרדה. המשך הלוח מקוטע במיוחד, אך נראה שהחיים שבו לתיקונם, ואף מוזכרים כהנים.
לקריאה נוספת

Baruch A. Levine, Jean-Michel de Tarragon, «Shapshu Cries Out in Heaven»: Dealing with Snake-Bites at Ugarit (KTU 1.100, 1.107), Revue Biblique 95, 1988, עמ' 481–518
Michael C. Astour, Two Ugaritic Serpent Charms, Journal of Near Eastern Studies 27, 1968, עמ' 13–36
ראו גם

שירה אוגריתית
לחש, השבעה
לחשים במסופוטמיה
שמש (שפש)
חורון
ביאורים

↑  כנראה זכר הבהמה שאיננו מסורס,'"`UNIQ--ref-0000000A-QINU`"'
↑  ואולי יש להשוות ל"מרורת פתנים בקרבו" (איוב,'"`UNIQ--nowiki-00000013-QINU`"'כ','"`UNIQ--nowiki-00000013-QINU`"'י"ד)
↑  למשל בראשית,'"`UNIQ--nowiki-00000015-QINU`"'ל','"`UNIQ--nowiki-00000015-QINU`"'מ"ב
↑  השוו דברים,'"`UNIQ--nowiki-00000017-QINU`"'ל"ב,'"`UNIQ--nowiki-00000017-QINU`"'כ"ד, תהלים,'"`UNIQ--nowiki-00000018-QINU`"'נ"ח,'"`UNIQ--nowiki-00000018-QINU`"'ה', ירמיהו,'"`UNIQ--nowiki-00000019-QINU`"'כ"ה,'"`UNIQ--nowiki-00000019-QINU`"'ט"ו (ובדומה לו ישעיהו,'"`UNIQ--nowiki-0000001A-QINU`"'נ"א,'"`UNIQ--nowiki-0000001A-QINU`"'י"ז)
↑  במקור "בבתה" – ניתן לפרש "בביתו", אך סביר יותר לפרש כ"בבת" (שם מקום) + ה"א המגמה.
↑  כנראה מלשון מְצָד, מצודה (דברי הימים א','"`UNIQ--nowiki-0000001E-QINU`"'י"א,'"`UNIQ--nowiki-0000001E-QINU`"'ז').
↑  במקור: "שפש אֻמ קל בל" – היו שהציעו ש"קל־בל" הוא שם אלוהות, בנה או בתה של שמש, שכן "אֻמ" איננה הצורה אוגריתית הרגילה ל"אמִי" אלא ל"אֵם" (בצורת הבסיס או בצירוף סמיכות), אך סביר יותר שמדובר בציווי, "קול הובילי".
↑  מטבעו המאגי של הטקסט הבנתו קשה, והפרשנות משוערת
↑  בלשון השירה: "אזי פנים לו ייתן"
↑  במקור: "אַרשחֿ רבת ואַרשחֿ תֿררת", והשוו "אדום רבה ואדום זעירה" בעלילת כרת.'"`UNIQ--ref-0000002B-QINU`"'
↑  השוו "בני אמי נחרו בי" (שיר השירים,'"`UNIQ--nowiki-00000031-QINU`"'א','"`UNIQ--nowiki-00000031-QINU`"'ו')
↑  במקור: "אַכל תֿמדל". משמעות הכינוי לא ברורה; שארל וירולו הציע לפרש "שום דל", לפי היותו של השום צמח הרסני.
↑  במקור שרד מזוג זה רק השם "דגן"; "בעל" הוא ההשלמה המקובלת וההגיונית לחלק השבור.
↑  במקור תחילת שמו של עשתר לא שרדה: "[עתֿת]ר ועתֿתפר".
↑  במקור: "[שמ]ן משחת כתֿפם"
↑  ראו שמות,'"`UNIQ--nowiki-00000042-QINU`"'י"ב,'"`UNIQ--nowiki-00000042-QINU`"'ב' ול"ד,'"`UNIQ--nowiki-00000043-QINU`"'י"ט–כ'
↑  הכוונה ב"ידע" היא אולי ליכולת רבייה, שכן "לדעת" הוא גם לקיים יחסי מין.
↑  במקור "שר שרעֿזז". שארל וירולו השווה אותו ל"צֻר תרעזז/תרעֿזז", מעון האל מות.
הערות שוליים

↑  KTU2 1.100 = UT 607
↑  KTU2 1.107 = UT 608
↑  בראשית, ג', ט"ו, דברים, ח', ט"ו, עמוס, ה', י"ט, ובמיוחד במדבר, כ' – עלילת מגפת הנחשים בישראל ונחש הנחושת
1 2 3 4  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 690
↑  André Caquot, Un recueil Ougaritique de formules magiques: KTU 1.82, SEL 5, 1988, עמ' 40, 42–43
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 682–683, 690
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 692
1 2  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 693
↑  Andrew George, Manfred Krebernik, Two Remarkable Vocabularies: Amorite-Akkadian Bilinguals!, Revue d'assyriologie et d'archéologie orientale 116, 2022, עמ' 118 doi: 10.3917/assy.116.0113
↑  אלוהות זאת מוזכרת גם בטקסט העלילתי KTU2 1.82
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 682–687, 690, 693–695
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 690–691
1 2 3  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 691
↑  במקור: "אַתֿר רשף >עתֿתרת< / עם עתֿתרת מרה / מנת נתֿך נחש"
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 689, 691
1 2  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 703
↑  השוו למשל בין מהדורות KTU1 ו־KTU2 ללוח זה.
1 2  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 698, 703
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 699, 703
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 699–700, 703
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 700, 703
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 701, 703
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 702, 703
| אלים במיתולוגיה הכנענית |
| --- | --- | --- |
| מפחרת האלים | אל (אל קונה ארץ) • אשרה • בעל־הדֻּ/הדד • ענת • עשתרת • דגן • אדון • בעלת גבל • בוהו • מוֹת • בעל פעור • ים • שמש • ירח  • כושר וחסיס • כושרות • רשף • חורון • קדש • אשמון • עשתר • כמוש • מלך • קוס • יהוה • שחר • שלם • צד • נכל ואב • שכמן ושנם • לויתן • תנין (אנ') • מלקרת • תנת • בעל חמון • פמי (אנ') • סכן • צדק (אנ') • מישור (אנ') • שלמן • גד • רפאים |  |
| אתרים מקודשים | מרום צפון • חכפת • כפתר • עשתרות • תותול |  |
| ספרוּת | שירה אוגריתית: עלילות בעל וענת ‧ עלילת אקהת ‧ עלילת כרת ‧ הולדת שחר ושלם ‧ חתונת ירח ונכל ‧ לחש עלילת האלים הנאבקים בנחש • כתבי סכניתן |  |
| פולחן | במות • מרזח • פסלים מצבות • מצבות נדר • בית אל • כס עשתרת • מקדש מגדול • תרפים • נסך וקטורת • מזבחות אבן ונחושת • קורבנות, זבחים, מנחות, זבח חלב, שלמים, כליל ועולות • העלאה באוב |  |
עישון בישראל

עישון טבק בישראל נוגע לעישון טבק במדינת ישראל. שיעור המעשנים בקרב האוכלוסייה הבוגרת בישראל עומד מזה מספר שנים על 18%. ואף נמצא במגמת עליה קלה. לפי משרד הבריאות העישון גורם לכ-8,000 מקרי מוות בשנה, כתוצאה ממחלות סרטן, מחלות לב, מחלות כלי דם (ובכללן שבץ מוחי), מחלות נשימה, סוכרת ועוד. כ-10% מתוך התמותה מעישון, כ-800 בני אדם בשנה, היא של לא מעשנים שמתים עקב עישון כפוי. עישון ההורים נקשר לתופעת קשות בתינוקות כגון פגות, תמותת תינוקות, משקל לידה נמוך ומוות בעריסה.
לפי נתוני משרד הבריאות, נכון לשנת 2022 נצרכות בישראל כ-353 אלף חפיסות סיגריות בשנה, כ-415 טונות של טבק לגלגול עצמי, 133 טונות טבק לנרגילה, בשנת 2021 נרשם שיא ביבוא של סיגריות אלקטרוניות שעמד על 12.5 מיליון יחידות. במקביל ליבוא הרשמי של סיגריות, טבק וסיגריות אלקטרונית יש בשנים האחרונות עליה משמעותית בהברחות מוצרי טבק.
נכון לשנת 2021 משקי בית בישראל הוציאו כ-10 מיליארד ש"ח בשנה על מוצרי טבק שונים - סיגריות, נרגילות, סיגריות אלקטרונית ומוצרים אחרים. לשם השוואה, בשנת 2022 סך ההוצאה על מוצרי חלב בישראל עמדה על כ-8.7 מיליארד ש"ח. הכנסות המדינה ממיסוי טבק בשנת 2022, עמדו על 7.5 מיליארד ש"ח בשנה. הוצאות מערכת הבריאות בישראל בגין מחלות הנגרמות עקב נזקי העישון מוערכות בכ-1.7 מיליארד ש"ח בשנה. עלויות עקיפות המושתות על כלל המשק נוגעות לפגיעה בפריון היצור במשק עקב ימי מחלה או אובדן כושר עבודה והן מגיעות ל-1.9 מיליארד ש"ח נוספים בשנה.
שיעור המעשנים בישראל

בשנת 1959 העריכה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שכ-48% מהגברים מעל גיל 18 מעשנים, וכ-13% מהנשים מעל גיל 18 מעשנות. בשנת 1972 נותר שיעור הגברים המעשנים בסביבות 48%, ושיעור הנשים עלה ל-23%. שיעור המעשנים בקרב הערבים בישראל עמד על 63%. סקר של מכון דחף מתחילת 1988 הצביע על ירידה בשיעור המעשנים במהלך שנות ה-80 מכ-37% בשנת 1983 ל-28.5% בתחילת 1988.
בשנת 2007 הוערך שיעור הגברים היהודים המעשנים בכ-26.7%, שיעור היהודיות המעשנות בכ-19.7%, שיעור הגברים הערבים המעשנים בכ-39.8% ושיעור הערביות המעשנות בכ-6.8%. בשנת 2017 הוערך שיעור הגברים היהודים המעשנים בכ-23.3%, שיעור הנשים היהודיות המעשנות הוערך בכ-16.9%, שיעור הגברים הערבים המעשנים הוערך בכ-38.2% ושיעור הנשים הערביות המעשנות הוערך בכ-7.2%.
על פי נתוני התוכנית הלאומית למדדי איכות לרפואת הקהילה בישראל, שיעור כלל הגברים המעשנים בשנת 2017 עמד על 26.6% ושיעור כלל הנשים המעשנות עמד על 12.1%. שיעור העישון בשכבה החברתית-כלכלית החלשה עמד על 19.2% ובשכבה החברתית-כלכלית החזקה עמד השיעור על 13.0%. שיעור המעשנים נמצא בעליה קלה ועקבית מאז 2017 - משיעור של 18.9% בשנת 2017, לשיעור של 20.9% בשנת 2021.
על פי נתוני דו"ח העישון ל-2023 שפרסם משרד הבריאות בינואר 2025, 20.5% מאוכלוסיית ישראל מגיל 21 מעשנים. הדו"ח מעריך את העלויות הישירות והעקיפות של נזקי העישון למערכת הבריאות ולכלל המשק ב-3.6 מיליארד שקל. לפי הערכות, ההוצאה של משקי הבית בישראל על מוצרי עישון עמדה  ב-2023 על קרוב ל-10 מיליארד שקל.
לפי סקר של המרכז הלאומי לבקרת מחלות משנת 2011, הראשון מסוגו שהתמקד בחברה החרדית, אחוז המעשנים בקרב הגברים הבוגרים בחברה החרדית עמד על 13.8%. בנוסף, עוד 18.9% מהגברים החרדים עישנו בעבר (ואינם מעשנים בהווה). הגיל הממוצע של התחלת העישון בקרב המעשנים החרדים בהווה ובעבר היה 17.8. 47% מבין הגברים החרדים המעשנים בהווה השיבו כי הם מעוניינים להפסיק לעשן. 40% מהמעשנים בהווה השיבו כי ניסו להפסיק לעשן למשך יום אחד או יותר בשנה האחרונה, אולם מעל 90% מהם לא השתתפו מעולם בסדנה לגמילה מעישון. ייתכן שיש רתיעה מסוימת בציבור החרדי או חוסר ידיעה לגבי המשמעות של סדנה כזו. 77% מבין המעשנים החרדים בהווה לא ידעו שישנן תרופות העוזרות לגמילה מעישון. 84.5% מהמעשנים החרדים בהווה שמעו על פסק ההלכה נגד העישון משנת תש"ס (74%) או על איסורים דתיים אחרים (10%). 31% מהמעשנים בהווה השיבו שרב חשוב שהם קשורים אליו מעשן, אולם רובם (80%) טענו כי אם רב זה יפסיק לעשן לא תהיה לכך השפעה על הרגלי העישון שלהם.
עישון בני נוער בישראל

טווח הגילים שבין 13 ל-24, ובאופן מיוחד שכבות הגיל 15–17, הוא חלון הכניסה העיקרי והמסוכן ביותר אל עולם העישון, הכולל כל מוצר המבוסס על טבק או ניקוטין, הנצרך בעישון, באידוי, בהרחה או בלעיסה.
בגילים שבין 13–24 מספיקות התנסויות בודדות בניקוטין על מנת להתמכר אליו.
שיעור הילדים בני 12–14 שעישנו בשנת 2023 כמעט ושילש את עצמו בהשוואה לשנה קודמת, מ-5.7% בשנת 2022 ל-14.6% בשנת 2023. כך עולה מסקר שערכו במיזם למיגור העישון.
עישון בני נוער בישראל > עישון נרגילה

בתחילת שנות ה-2000, הפך עישון נרגילה לתופעה שכיחה בקרב בני נוער. על פי תוצאות סקר HBSC 2019 שהוצגו בדו"ח שר הבריאות על העישון בישראל 2019, כ-25% מהתלמידים בסקר התנסו בעישון נרגילה אי פעם. התופעה נפוצה הרבה יותר במגזר הערבי: כ-46% מהבנים וכ-24% מהבנות דיווחו שעישנו אי פעם נרגילה לעומת כ-26% מהבנים וכ-15% מהבנות במגזר היהודי. מהסקר עולה כי שיעור התלמידים אשר התנסו אי פעם בנרגילה עולה משמעותית עם הגיל: בקרב שכבת גיל י"א-י"ב במגזר היהודי כ-44% מהבנים וכ-28% מהבנות, ובמגזר הערבי מעל 60% מהבנים ומעל 30% מהבנות מדווחים כי התנסו אי פעם בעישון נרגילה. מתוך התלמידים שדיווחו כי עישנו אי פעם נרגילה, 12% מתלמידי כיתות י"א-י"ב וכ-24% מתלמידי כיתות י', עשו זאת לראשונה בגיל 12 ומטה. 8% מקרב התלמידים בסקר מדווחים שהם מעשנים נרגילה לפחות פעם בשבוע. כ-25% מהבנים במגזר הערבי מעשנים נרגילה לפחות פעם בשבוע לעומת כ-7% מהבנים במגזר היהודי. כ-8% מהבנות במגזר הערבי מעשנות נרגילה לפחות פעם בשבוע לעומת כ-3% מהבנות במגזר היהודי.
עישון נרגילה מזיק לבריאות בדומה לעישון סיגריות ומגביר את הסיכון לסרטן, למחלות ריאה ולמחלות אחרות ולהתמכרות. עקב צורת העישון האופיינית לנרגילה וזמן העישון הארוך יותר מסיגריות, אנשים שמעשנים נרגילה עלולים לספוג כמות רבה יותר של חומרים רעילים בהשוואה לעישון סיגריות. כמו כן, השימוש בגחל על מנת לשרוף את הטבק מעלה את הסיכון לפגיעה בריאותית מכיוון ששריפת שני החומרים ביחד מייצרת רעלנים, מתכות כבדות וכימיקלים מסרטנים. עישון נרגילה במשך שעה גורם לשאיפת עשן פי 100–200 משאיפת עשן מסיגריה בודדת. יש הטוענים, כי ההשפעה המזיקה הטמונה בעישון נרגילה אחת משולה לעישון חפיסת סיגריות שלמה. מעשני נרגילה נמצאים בסיכון לחלות גם במחלות מידבקות באמצעות רוק, כמו הרפס ומחלות ויראליות שונות, וכן להופעת אקזמה על אצבעות היד האוחזת בפיית הנרגילה.
למרות הסכנות הבריאותיות הטמונות בעישון נרגילה, קיימת תפישה מוטעית בקרב בני נוער והוריהם בנוגע לעישון נרגילה, שתערובת הטבק מכילה פירות ולכן אינה מזיקה, אולם למעשה מדובר בחומרי טעם בלבד. כמו כן, יש הסבורים שהמים בנרגילה מסננים את הרעלים, בעוד שהמים לא מעניקים הגנה כלשהי למעשן, אלא דווקא מוסיפים לחות לעשן, מה שמאפשר חדירה טובה יותר של החלקיקים המכילים את כל החומרים המזיקים לריאות.
עישון בני נוער בישראל > תוכניות מניעת עישון במערכת החינוך

במחקר שפורסם על ידי פרופסור לאה רוזן, ראש החוג לבריאות הציבור בבית הספר לבריאות הציבור בהפקולטה למדעי הרפואה והבריאות, אוניברסיטת תל אביב באוניברסיטת תל אביב, נטען כי "מניעת הכניסה למעגל ההתמכרות לעישון היא התרופה הטובה ביותר. יש צורך דחוף בקידום יוזמות למניעת התחלת עישון בקרב בני נוער וצעירים".
מתחילת שנות ה-2000, גוברת המודעות לחשיבות מקומו של בית הספר כגורם הגנה, תמיכה וסיוע למתבגרים. משרד החינוך משקיע מאמצים רבים בתוכניות למניעת עישון במוסדות חינוך ברחבי הארץ באמצעות השירות הפסיכולוגי ייעוצי. המשרד שולל עישון סיגריות, נרגילות ומוצרי טבק אחרים על ידי תלמידים בבית הספר, ומפעיל תוכניות למניעה ראשונית של עישון סיגריות כחלק בלתי נפרד מתוכנית הלימודים. על פי תיאוריות מקובלות, הסיגריות הן "סם שער" העלול להוביל בני נוער לצריכת אלכוהול וסמים אחרים. יש הסכמה שהדרך היעילה ביותר להתמודד עם התופעה היא מניעה.
משרד החינוך שותף לגורמים שונים, הן ממלכתיים והן התנדבותיים, במאמץ לקדם את בריאות החברה בישראל ולהביא להפחתה בשיעורי העישון. הגוף האמון על תוכניות מניעה הם היועצים החינוכיים בבתי הספר ולעיתים גם בגנים, באמצעות שירות פסיכולוגי ייעוצי של משרד החינוך. מתבגרים, הנמצאים בתהליכי שינוי מואצים וחיים בחברה מורכבת ומשתנה, עלולים להיקלע לעיתים קרובות למצבי לחץ, דחק וסיכון. מציאות זו מחזקת את הצורך בהרחבת תוכניות המניעה, ההולכות ותופסות מקום כחלק ממדיניות קבועה של מערכת החינוך ובתי הספר.
עישון בני נוער בישראל > תוכניות מניעת עישון במערכת החינוך > מסגרת לתוכנית מניעה

בית הספר, כמסגרת לתוכניות מניעה והתערבות, הוא מסגרת המחזקת ומלמדת התנהגות בריאותית בגילאי בית הספר, ובעיקר בגיל ההתבגרות. בגיל זה נקבעים ההרגלים אשר יעצבו את ההתנהגות של הילדים בבגרותם. ההתנהגויות וההרגלים בגילים הצעירים עדיין לא הפכו לדפוס קבוע ויציב, ויש מקום להניח שהתערבות תסייע לעיצובם הרצוי. התשתית הבית־ספרית, מעצם מהותה, מהווה בסיס לפעילות חינוכית, סביבתית, ומבנית, כתהליך מתפתח המתבטא ברצף של 12 שנים. בני נוער שוהים בבית הספר פרק ניכר מזמנם, בשנים שבהן פוטנציאל הלמידה וההתפתחות שלהם גבוה במיוחד. לפיכך, בתי הספר מהווים סביבה חשובה לפיתוח תוכניות יעילות, המאפשרות להגיע לחלק נרחב מהאוכלוסייה: ילדים ומתבגרים, צוות הוראה, משפחות וחברי קהילה - כולם שותפים פעילים.
בתחילת שנות ה-2000 ניתנת תשומת לב מוגברת לתפקיד היועץ החינוכי בהיבט של עבודהמכוונת-צוות, מתוך הכרה והבנה שיש ליועץ החינוכי כלים מקצועיים מתאימים להעצים ולשכלל יכולות ועמדות של צוותי הוראה בעבודתם עם התלמיד כפרט ועם הכיתה כגוף קבוצתי .
ככל שמחמירה בעיית העישון, כך עולה תשומת הלב המוקדשת לתחום המניעה.
מניעה פירושה "שלילת אפשרות לעשות מעשה". על פי מילון ובסטר.על פי האקדמיה ללשון העברית, פירוש המושג הוא פעולה שנועדה למנוע התרחשות מסוימת. המניעה מיועדת לקהילות, קבוצות או יחידים שעדיין לא חוו מחלה, הפרעה או התנהגות בעייתית, ומספקת להם שירותים או התערבויות המפחיתות את הסיכויים לחוות חוויה לא רצויה זו בעתיד . בליבת המניעה עומדת גישה של צמצום סיכונים. בתחום בריאות הציבור והרפואה המונעת נהוג להבחין בין מניעה ברמה ראשונית, שניונית ושלישונית. מניעה ראשונית מכוונת לצמצום גורמי הסיכון המשותפים לטווח רחב של מחלות והפרעות, כגון עישון, שימוש באלכוהול, השמנה ויתר לחץ דם, על מנת למנוע את הופעת המחלה בקרב הפרט מלכתחילה. לשם כך נעשות פעולות לשינוי התנהגות, ומוכוונים שינויים בסביבה הפיזית והחברתית. מניעה שניונית מכוונת לגילוי מוקדם של מחלות קיימות בקרב הפרט, במטרה לעצור או לעכב את התפתחותן. ואילו מניעה שלישונית מכוונת לטיפול ושיקום על מנת למנוע הידרדרות המצב או סיבוכים במקרה של הימצאות מחלה.
קיימת הסכמה גוברת בין הגורמים השונים כי לטווח ארוך, הדרך הטובה ביותר להתמודד עם התופעה היא מניעה ראשונית, כלומר לפני התחלת העישון. רוב המחקרים מראים כי כ־90% מהמעשנים מתחילים לעשן לפני גיל 18 לפיכך, הטיפול במניעת עישון בקרב בני ילדים ובני נוער הוא בעל חשיבות גדולה. קהל היעד למניעה ראשונית כולל בני נוער אשר טרם התנסו בעישון סיגריות, והם קבוצה בסיכון לעישון בעתיד. בנוסף, תלמידים אשר התנסו בעישון, מהווים קבוצה בסיכון גבוה לאימוץ התנהגות עישון קבועה. מחקר בקרב תלמידים, בו נערך מעקב של שלוש שנים, נמצא ש־54% - מקרב תלמידי כיתות ט' אשר דווחו כי התנסו בעישון סיגריות, הפכו למעשנים קבועים בכתה י"א.
עישון בני נוער בישראל > תוכניות מניעת עישון במערכת החינוך > סוגים של תוכניות מניעה

תוכניות מניעה מוצלחות למניעת עישון סיגריות, עשויות גם להשפיע על שימוש בסמים אחרים. גיל התערבות צעיר, בטרם התנסות בעישון, מבטיח תוצאות יעילות יותר במניעה. רמות התערבות בקרב מתבגרים בנושא עישון פעולות למניעת עישון סיגריות בקרב מתבגרים צריכות לכלול מספר מישורים מקבילים: מניעה והסברה, חקיקה ואכיפה. על פי החלטת שר החינוך שפורסמה בחוזר מנכ"ל משנת 2018הונהגו בבתי ספר תוכניות למניעה ראשונית של עישון סיגריות, שתיית אלכוהול ושימוש בסמים לא חוקיים. הן מתוכננות ומופעלות על ידי היועצים החינוכיים, בפיקוח השרות הפסיכולוגי ייעוצי של משרד החינוך.
דוגמה של תוכנית התערבות מרשימה היא ה-Tobacco on Program Pilot Florida Control, שהחלה לפעול ב-1998. זוהי תוכנית כוללנית המורכבת ממגוון גישות למניעת עישון בקרב בני נוער, הכוללת: מסע הסברה באמצעי התקשורת ובקהילה בשילוב בני נוער עמיתים; חינוך לבריאות בבתי הספר; ואכיפת חוקים המגבילים את מכירת הסיגריות לקטינים.