stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חמצון חוץ-גופי באמצעות ממברנה

מכונת ECMO
חמצון חוץ-גופי באמצעות ממברנה, המוכרת בראשי התיבות ECMO - Extracorporeal Membrane Oxygenation, היא טכנולוגיה רפואית המאפשרת לחמצן את דמו של מטופל באמצעות מיכשור מלאכותי. הטיפול בטכנולוגיה זו מיועד למטופלים הסובלים מכשל קיצוני אך הפיך בתפקוד ריאותיהם, הפוגע בחמצון הדם דרכן, על מנת לאפשר לריאותיהם לנוח ולהתאושש. הטיפול מסוגל גם לתמוך במטופלים הסובלים בנוסף לכך גם מכשל קיצוני והפיך בתפקוד הלב, כדי לאפשר גם ללב להתאושש.
שיטת הטיפול

בשיטת ECMO נשאב מגופו של המטופל דרך וריד מרכזי דם דל בחמצן ומוזרם דרך מעגל סגור במכשיר האקמו לשם חמצון. הדם העשיר בחמצן מוחזר לגופו של המטופל דרך וריד או עורק.
הדם נשאב ממחזור הדם של המטופל באמצעות משאבה מכנית, מוזרם במכשיר דרך ריאה מלאכותית המבוססת על ממברנה סינתטית, המחמצנת אותו ומסלקת ממנו פחמן דו-חמצני, מועבר בהמשך דרך רכיב במכשיר המחמם אותו ומוזרם חזרה אל גופו של המטופל.
הגישה אל מחזור הדם של המטופל מושגת באמצעות החדרה ניתוחית של צינוריות (Cannulas) לכלי דם גדולים שלו. צינורית אחת מוחדרת אל וריד בצווארו של המטופל עד לוריד הנבוב העליון בכניסה לעלייה הימנית של הלב, ודרכה נשאב הדם אל מכשיר ה-ECMO. הדם מוחזר אל גופו של המטופל באחת משתי שיטות:
דרך צינורית המוחדרת לווריד מרכזי אחר; שיטה זו מכונה V-V‏ (Veno-Venous), כלומר "וריד-וריד";
דרך צינורית המוחדרת לעורק בצוואר עד לקשת אבי העורקים, המצויה בצמוד למוצא מן החדר השמאלי של הלב; שיטה זו מכונה V-A‏ (Veno-Artery), כלומר "וריד-עורק". היא מאפשרת להזרים בלחץ את הדם המחומצן ישירות לתוך מחזור הדם העורקי ובכך לפצות על הפגם בפעולת החדר השמאלי של הלב, במקרה שגם פעילותו היא כושלת, בנוסף לכישלון פעולת הריאות.
הצינוריות יכולות להיות מוחדרות לגוף המטופל גם דרך כלי דם במפשעה.
המגע בין הדם לבין הצינוריות והמכונה עלול להביא להיווצרות קרישי דם, אשר יסכנו את חייו של המטופל. לפיכך, כמרכיב קבוע של הטיפול מוזרק לזרם הדם של המטופל חומר נוגד-קרישה – הפארין. ההזרקה נעשית באמצעות רכיב מובנה בתוך מכונת ה-ECMO.
לצורך הטיפול ב-ECMO מאושפז המטופל ביחידה לטיפול נמרץ בבית חולים, וניטור קפדני ותכוף נערך אחרי סימני החיים החיוניים שלו, תפקודי הקרישה, רמות הגזים בדמו ומצב ריאותיו. גם מיקום הצינוריות בכלי הדם של המטופל נבדק באופן תכוף.
המטופלים המחוברים למכונת ECMO מגיעים לטיפול זה כשהם מונשמים בהנשמה מלאכותית באמצעות צינור שהוחדר לקנה הנשימה שלהם. במהלך הטיפול מופחתת עוצמת ההנשמה המלאכותית על מנת לאפשר לריאות לנוח מבלי להינזק כתוצאה מלחצי הנשמה גבוהים או אחוזי חמצן גבוהים. לאחר שמצבו של המטופל משתפר והוא מנותק מתמיכת ה-ECMO הוא יחזור להיות מונשם עד אשר ניתן יהיה לגמול אותו גם מן ההנשמה.
משך הטיפול ב-ECMO הוא ממספר ימים ועד למספר שבועות. אחוזי ההצלחה של הטיפול נעים בין 50% לבין 85% בהתאם למצבו של החולה.
הסיכונים ותופעות הלוואי של הטיפול כוללים:
חדירת זיהום לגוף המטופל דרך פתחי הכניסה של הצינוריות;
הופעת דימום פנימי כתוצאה ממתן התרופה נוגדת-הקרישה;
חדירת בועות אוויר או קרישי דם הנוצרים במעגל ה-ECMO לתוך מחזור הדם של המטופל (אם כי האוויר מנוקז מן המכשיר בקפידה לפני תחילת הטיפול).
שיטת הטיפול ב-ECMO דומה לשיטת הטיפול במכונת לב-ריאה, המשמשת בניתוחי לב וחזה מסוימים, כתחליף ללב, אשר פעולתו מופסקת באופן זמני (עד לשעות ספורות בלבד). בניגוד לו הטיפול ב-ECMO נעשה ללא הפסקת פעולת הלב ולכן הוא יכול להיות ממושך הרבה יותר.
המטופלים להם מיועד הטיפול

בשל מורכבותו הרבה של טיפול ה-ECMO, הצוות הרפואי הגדול ובעל המומחיות הנדרש לקיומו, עלותו והסיכונים הכרוכים בו, הוא מיועד רק לחולים קשים מאוד, שלא הגיבו לטיפולים שגרתיים יותר ואשר סיכוייהם להישאר בחיים בלעדיו הם קלושים.
שיטת ה-ECMO פותחה לראשונה על מנת לסייע בטיפול בתינוקות ופגים הסובלים מכשל ריאתי או לבבי חמור עקב מגוון של מצבים רפואיים (בהם דלקת ריאות, שאיפת מקוניום ומומי לב מולדים). הטיפול איננו אפשרי בפגים שמשקלם נמוך מכשני קילוגרם, שכן כלי הדם שלהם קטנים וצרים מכדי לאפשר זרימת דם מספקת לצורך הטיפול.
עם הזמן התברר שגם מטופלים מבוגרים במצב של כשל ריאתי עשויים להפיק תועלת מטיפול זה. בין השאר התברר כי הוא מסוגל לשפר את ההישרדות של מטופלים הסובלים מכשל נשימתי חריף בעקבות מחלת שפעת החזירים, מחלת נגיף קורונה 2019, מחלת הריאות של משתמשי מכשירי אידוי (סיגריה אלקטרונית) ומחלות דומות.
נכון לאוקטובר 2020, בישראל מצויות יחידות לטיפול ב-ECMO ב-13 בתי חולים, בהם המרכז הרפואי ת"א ע"ש סוראסקי, מרכז רפואי העמק, שניידר, שיבא, סורוקה,  רמב"ם, וולפסון, הדסה עין כרם, שערי צדק ושמיר (אסף הרופא). בסך הכל היו בישראל באפריל 2020 36 מכשירי ECMO, בספטמבר 2020 היו 62 מכשירים, באוקטובר 2020 היו 67 מכשירים, בינואר 2021 היו 76 מכשירים ובאוגוסט 2021 היו 82 מכשירים.
הערות שוליים

↑  ראו הרחבה.
↑  מרדכי קרמר, ECMO עשוי לשפר הישרדות חולים עם אי ספיקה נשימתית חדה באתר e-med.
↑  הידרדר מצבו של חולה קורונה בן 45 שמצבו קשה ואינו סובל ממחלות רקע, באתר ynet, 25 במרץ 2020
↑  Ronald D. Baxter, Key Vaquera, Timothy J. George, Extracorporeal Membrane Oxygenation Support for Vaping-Induced Acute Lung Injury, The Annals of Thoracic Surgery 110, 2020-09, עמ' e193–e194 doi: 10.1016/j.athoracsur.2020.01.028
↑  אלון נבט, טליה פולק, עובדי דגן, יחזקאל ויסמן, Extracorporeal Membrane Oxygenation as a Resuscitation Measure in the Pediatric Emergency Department., Isr Med Assoc J. 2015 Oct;17(10):639-41.
↑  יחידה לטיפול נמרץ ילדים, באתר www.wolfson.org.il
↑  אדיר ינקו, לא רק מכונות הנשמה: חשש ממחסור גם במכשירי "אקמו", באתר ynet, 8 באפריל 2020
↑  מכלול אשפוז בשעת חירום, משרד הבריאות, 30 בספטמבר 2020
↑  מכלול אשפוז בשעת חירום, ערוץ הטלגרם של משרד הבריאות, 20 באוקטובר 2020
↑   עידו אפרתי, לראשונה מפרוץ המגפה, חולי קורונה קשים לא קיבלו טיפול מציל חיים בשל העומס, באתר הארץ, 6 בינואר 2021
↑  איציק וולף, 73% מחולי הקורונה המחוברים לאקמו - לא מחוסנים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 16 באוגוסט 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007537086905171  LCCN: sh92005395  NKC: ph801952 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
חיבוק כלולות

צמד אילניתיים מהמין Litoria tyleri מדגימים חיבוק כלולות של בית השחי
חיבוק כלולות של צמד קרפדות מצויות
חיבוק כלולות (באנגלית: Amplexus) הוא תהליך בו זכר חסר זנב אוחז בנקבה בעזרת רגליו הקדמיות בזמן שהיא מטילה את ביציה. בו בזמן הזכר מפרה אותן בעזרת נוזל המכיל זרע. מכאן כי ההפריה המתרחשת בתהליך חיבוק כלולות היא הפריה חיצונית, ולא הפריה פנימית. חיבוק הכלולות מתרחש בעיקר בסביבה מימית, אולם קיימים חסרי זנב שחיים בסביבה יבשתית ומקיימים את התהליך על היבשה. דוגמה לכך היא הפרטים במשפחת העגולשוניים. קיימים הבדלים בין חסרי הזנב במקום האחיזה של הזכר בנקבה. כך, אצל חסרי זנב מפותחים יחסית, כמו הצפרדעים, האילניתיים והקרפדיים, אחיזת חיבוק הכלולות מתרחשת באזור בית השחי. לעומת זאת, אצל חסרי זנב מפותחים פחות (אצל בני תת-סדרת הארכאובטרכיה), הזכר אוחז בנקבה בבטן ליד הרגליים האחוריות.
הרוב הגדול של חסרי הזנב משתמש באסטרטגיית התרבות זו, בהפריה חיצונית - רק כ-12 מינים מכלל הסדרה משתמשים באסטרטגיה של הפריה פנימית, ואינם מבצעים את חיבוק הכלולות. חיבוק הכלולות הוא אחד מההבדלים המרכזיים בין חסרי הזנב ליתר הסדרות במחלקת הדו-חיים.
חתול שלג

חתול שלג (מאנגלית: Snowcat) הוא כלי רכב בגודל משאית קטנה בעל קבינה סגורה ושרשראות, המעוצב לנסיעה על שלג. המונח "חתול שלג" מתייחס לרוב לכלי שנועד לגריפת שלג בגלל השימוש שנעשה בהם להשטחה ועיצוב של מסלולי גלישה או מסלולי אופנועי שלג, אך נעשים בהם גם שימושים אחרים וחלקם מותאמים להסעת נוסעים.
כלי הרכב עשויים בדרך כלל מגומי, אלומיניום או פלדה והם נעים באמצעות מזקו"ם אחד בכל צד וגלגלי גומי. העיצוב של חתולי השלג מותאם למשטחים מכוסים שלג עמוק או למשטחים רכים כמו ביצות או אדמת כבול. הקבינה בנויה לשימוש בתנאי מזג אוויר קיצוניים של טמפרטורות מתחת לאפס ורוחות חזקות. כמו כן שמשות הרכב מתוכננות לראיה אופטימלית גם בתנאים אלה, העלולים ליצור שכבות של קרח ושלג המקשים בנהיגה.
שם כלי הרכב בעברית, "חתול שלג", נובע מתרגום לקוי של השם באנגלית "snowcat" כיוון שהמילה המקורית באנגלית היא קיצור של "זחל שלג" ("snow caterpillar") המתייחס למזקו"ם של כלי הרכב.
חתולי שלג בישראל

בישראל נמצאים חתולי שלג בשני גופים: אתר החרמון, שם משמשים החתולים לתחזוקת המסלולים וחטיבת החרמון שם מופעלים החתולים על ידי היחידה האלפיניסטית ומשמשים לפעילות מבצעית, חילוץ והעברת כוחות ואספקה שלא על צירי תנועה.
גלריה

חתול שלג צה"לי בחרמון בשנות ה 80. כיום רוב הכלים הצבאיים צבועים לבן.
ראו גם

M7 טרקטור שלג
דחפור
טנק
חורבת רחבה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 היסטוריה
 תקופות:  תקופת הברזל 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  31°03′06″N 35°01′44″E﻿ / ﻿31.051737°N 35.028828°E﻿ / 31.051737; 35.028828
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) חורבת רחבה(למפת צפון הנגב רגילה) חורבת רחבה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת רחבה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת רחבה
 
חורבת רחבה היא אתר ארכאולוגי בהר הנגב, כקילומטר מדרום לדימונה. האתר נסקר על ידי ג' קירק בין השנים 1937 ו-1938, אז נקרא האתר אום אל-טין. ב-1955 סקר את האתר הארכאולוג האמריקאי-יהודי נלסון גליק וב-1965 נסקר האתר על ידי חוליית הסקר של רודולף כהן, שקיים חפירת הצלה באתר בשנת 1974.
באתר נמצאו שרידי מצודה, שהיא חלק ממצודות הנגב שנבנו לדעת חוקרים על ידי ממלכת ישראל המאוחדת במהלך תקופת הברזל. קוטר המצודה האליפטית נע בין 60 ל-75 מטרים. עובי הקירות 60 ס"מ וגובהם נשתמר לחצי מטר. חומת המצודה היא חומת סוגרים המורכבת משני קירות מקבילים המחולקים לחדרים, מהם נחשפו שמונה. גודל החדרים אינו אחיד ובתוכם נמצאו כלים משני סוגים: כלי חרס עשויים באבניים האופייניים למאה ה-10 לפנה"ס וכלי חרס גסים עשויים ביד, האופייניים לנגב. מספר החדרים כמו מיקום השער של המצודה לא נמצאו ועל גבי חלק חורבת המצודה נבנה מבנה בתקופה הרומית או בתקופה הביזנטית. לא נמצאו שרידי יישוב בסביבת המצודה.
הערות שוליים

↑  רודולוף כהן, "המצודות הישראליות בהר הנגב", קדמוניות, החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, חוברת 46–47, 1979, עמ' 40–41
חיפוי חוץ

דוגמה לחיפוי
חיפוי (באנגלית: Cladding) הוא יישום של חומר אחד על גבי אחר כדי לספק שכבת הגנה. בבנייה משתמשים בחיפוי כדי לספק מידה של בידוד תרמי ועמידות למזג האוויר, ולשיפור מראה המבנים. החיפוי יכול להיות עשוי ממגוון רחב של חומרים, כולל עץ, מתכת, לבנים, ויניל וחומרים מרוכבים שיכולים לכלול אלומיניום, עץ, ותערובת של צמנט מחוזקת בסיבים (פיבקו). חיפוי מסך הגשם הוא סוג של חיפוי מזג אוויר שנועד להגן מפני האלמנטים, אך מציע גם בידוד תרמי. החיפוי עצמו אינו צריך להיות עמיד למים, אלא רק אלמנט בקרה: הוא עשוי לשמש רק לכוון מים או רוחות בבטחה כדי לשלוט על הנגר ולמנוע את חדירתו למבנה הבניין. חיפוי עשוי להיות גם אלמנט בקרה לרעש, בין אם הוא נכנס או בורח. חיפוי שלא עומדי בתקני אש יכול להפוך לסיכון חיי אדם.
תיאור

חיפוי בבנייה הוא חומר המונח על גבי אחר כדי לספק שכבה של בידוד תרמי ועמידות במזג האוויר, וכדי לשפר את מראה המבנים. בין החיפוי לקיר יש חלל שבו הגשם יכול לרדת.
עיצוב

חיפוי יכול להיות עשוי ממגוון רחב של חומרים, כולל עץ, מתכת, תערובת של צמנט מחוזקת בסיבים (פיבקו), ויניל וחומרים מרוכבים שיכולים לכלול אלומיניום, עץ, תערובות של מלט ופוליסטירן ממוחזר. חומרים המשמשים לחיפוי משפיעים על אמידות המבנה לאש.
מטרות

חיפוי מסך הגשם הוא סוג של חיפוי מזג אוויר שנועד להגן מפני האלמנטים, אך מציע גם בידוד תרמי. החיפוי אינו צריך, כשלעצמו, להיות עמיד למים, אלא רק אלמנט בקרה: הוא עשוי לשמש רק כדי לכוון מים או רוחות בבטחה כדי לשלוט על הנגר ולמנוע את חדירתו למבנה הבניין.
לוחות מתכת חד-עוריים הם לוחות קיר שנוצרו מראש ממתכת והם אחד מסוגי החיפוי הנפוצים ביותר לפרויקטים תעשייתיים ומסחריים. העמידות הגבוהה שלהם והתקנתם הקלה הופכים אותם לאידיאליים לבניית תחזוקה נמוכה.
חיפוי עשוי להיות גם אלמנט בקרה לרעש, בין אם הוא נכנס או בורח.
חיפוי המופעל על חלונות מכונה לעיתים קרובות מכסת חלונות והוא תחום מיוחד.
פגיעות לשריפות

בין החיפוי לקיר יש חלל שבו הגשם יכול לרדת. במקרה של שרפה זה מושך אוויר חם כמו ארובה, מעצים את האש ומפיץ אותו לראש אזור החיפוי. לאחר מכן האש יכולה להיכנס לבניין דרך חלונות פתוחים ופתחים נוספים.
בנוסף לאפקט הארובה, חומר החיפוי עצמו יכול לתרום לשרפה. ללבנים ולפיבקו יש עמידות באש מצוינת; קרשים או לוחות עשויים סיבים או פלדה הם בעלי עמידות גבוהה באש; מוצרי אלומיניום ומוצרי עץ משופצים הם בעלי עמידות סבירה בפני אש, ולוחי עץ ויריעות דיקט הם בעלי עמידות באש ירודה. חיפוי מרוכב בדרך כלל מלוחות בעובי של 3–5 מילימטרים (0.12–0.20 אינץ') העשוי מחומר ליבה דחוק בין שתי פאות אלומיניום. חומר הליבה עשוי להיות פוליאתילן (שהוא דליק ), חומר על בסיס מינרלים, או שילוב של שניהם. בפאנלים בעלי מראה זהה עשויים להיות חומרי ליבה שונים; בעלי שיעור גבוה יותר של ליבת מינרלים עומדים באש טוב יותר, אך עדיין יכולים להיחשב בעירים. אש תתפשט על ידי החיפוי אם הליבה דליקה.
בעקבות השרפה במגדל גרנפל בלונדון, ושריפות דומות בצרפת, בדובאי ובמקומות אחרים, הוקדשה תשומת לב רבה לאיכויות עמידות באש של חיפוי  המשמשות במגדלים ובנייני דירות רב-קומות דומות לגובה רב, במיוחד השימוש בחומרים מרוכבים מאלומיניום (ACM) ולוחות ACM (ACP).  מגדל גרנפל היה לבוש בלוחות מרוכבים עם ליבת פוליאתילן שתרמו לשרפה; לוחות אלה עולים כ -2 פאונד פחות מאלו עם ליבה בלתי דליקה. ההערכה היא כי כ־600 בלוקים גבוהים של דירות בבריטניה הם בעלי חיפוי "דומה"  וכמה בדיקות בטיחות אש - לא בדיקות BS 8414 מלאות - נערכו בפאנלים; מתוך 75 הראשונים שנבדקו, 100% נכשלו.
הערות שוליים

1 2    Adam Boult, ‏What is cladding, and why can it be a fire risk?, The Telegraph, 16 June 2017
1 2 3  "What is cladding and why is it used on buildings?". 15 ביוני 2017. נבדק ב-22 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Nik Vigener, PE and Mark A. Brown (5 באוקטובר 2016). "Curtain Walls – WBDG". Whole Building Design Guide – National Institute of Building Sciences. נבדק ב-22 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mail.com. "London high-rise fire: Cladding helped spread blaze". mail.com.
↑  Patrick Grafton-Green (22 ביוני 2017). "Six hundred high rise blocks in UK have 'similar' cladding to Grenfell Tower". נבדק ב-22 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Robert Booth (26 ביוני 2017). "Tower cladding tests after Grenfell fire lack transparency, say experts". נבדק ב-27 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The English tower blocks that have failed combustibility tests – mapped". נבדק ב-27 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה) Updated as information becomes available.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548862405171  GND: 4126525-7  LCCN: sh85144906 
בית הנובר, מגדל מגורים בשפילד, חלק מחיפויו הוסרו לאחר כשל בבדיקות בטיחות אש בעקבות שריפת מגדל גרנפל .
חלוקה מנהלית של בלגיה
אזורי בלגיה

בלגיה היא מדינה פדרלית המורכבת משלושה אזורים (ראו איור משמאל) בעלי ממשל עצמי:
אזור פלנדריה בצפון בלגיה (מוצג בצהוב), בו השפה הרשמית היא פלמית (הולנדית).
אזור ולוניה בדרום בלגיה (מוצג באדום ובכחול), בו השפות הרשמית הן ולונית (מעין ניב של צרפתית, בחלק המוצג באדום), וגרמנית (בחלק המוצג בכחול).
אזור מטרופולין בריסל (מוצג בכתום) בתוך שטח פלנדריה, בו השפות הולנדית וצרפתית הן השפות הרשמיות, מורכב מ-19 ערים, בהן בירת בלגיה בריסל.
החלוקה לאזורים ולמחוזות היא ביסודה חלוקה לשלוש קהילות על בסיס שפה וזיקה תרבותית:
פלנדריה הקהילה הפלמית (אנ')
ולוניה הקהילה הצרפתית של בלגיה (אנ')
הקהילה הגרמנית בבלגיה הקהילה הגרמנית של בלגיה (אנ')
אזור מטרופולין בריסל נתון לשליטה משותפת של הקהילה הפלמית והקהילה הוולונית.
כמו כן ניתן להבחין כי הקהילות הללו מצויות בזיקה למדינות הגובלות בבלגיה: מצפון גובלת בלגיה בהולנד, מדרום - בצרפת, וממזרח - בגרמניה. לרשימה זו ניתן לצרף אף את מדינת לוקסמבורג, הגובלת במחוז לוקסמבורג של אזור ולוניה מדרום-מזרח.
מחוזות בלגיה

בעוד שמטרופולין בריסל אינו מחולק למחוזות, פלנדריה וולוניה מחולקות ל-5 מחוזות כל אחת (ראו איור חלוקה למחוזות משמאל, התיאור ממערב למזרח ומצפון לדרום):
מחוזות פלנדריה :
פלנדריה המערבית.
פלנדריה המזרחית.
אנטוורפן.
ברבאנט הפלמית (בה מובלע אזור מטרופולין בריסל).
לימבורג.
מחוזות ולוניה :
אנו.
ברבאנט הוולונית.
נאמור (בה שוכנת בירת ולוניה נאמור).
לייז'.
לוקסמבורג.
ערי הבירה

| אזור | מחוז | שם בשפת המקור | עיר בירה | אוכלוסייה (2022) | שטח (קמ"ר) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פלנדריה פלנדריה | אנטוורפן | Antwerpen | אנטוורפן | 1,886,609 | 2,867 |
| פלנדריה פלנדריה | לימבורג | Limburg | האסלט | 885,951 | 2,422 |
| פלנדריה פלנדריה | פלנדריה המזרחית | Oost-Vlaanderen | גנט | 1,543,865 | 2,982 |
| פלנדריה פלנדריה | בראבנט הפלמית | Vlaams-Brabant | לוון | 1,173,440 | 2,106 |
| פלנדריה פלנדריה | פלנדריה המערבית | West-Vlaanderen | ברוז' | 1,209,011 | 3,144 |
| ולוניה ולוניה | אנו | Hainaut | מונס | 1,351,127 | 3,786 |
| ולוניה ולוניה | לייז' | Liège | לייז' | 1,110,989 | 3,862 |
| ולוניה ולוניה | לוקסמבורג | Luxembourg | ארלון | 291,143 | 4,440 |
| ולוניה ולוניה | נאמור | Namur | נאמור | 499,454 | 3,666 |
| ולוניה ולוניה | בראבנט הוולונית | Brabant wallon | ואבר | 409,782 | 1,091 |
| בריסל (מחוז) בריסל | בריסל (מחוז) בריסל | / Région de Bruxelles-Capitale  Brussels Hoofdstedelijk Gewest | בריסל | 1,222,637 | 161 |
הערות שוליים

1 2  אזור במובן של חבל ארץ. ברוב השפות הזרות מדובר במקבילה כלשהי ל-Region.
↑  Structuur van de bevolking | Statbel, statbel.fgov.be
↑  be.STAT, bestat.statbel.fgov.be
1 2  בבלגיה המחוזות מכונים פרובינציות.
↑  BELGIUM: MRegions & Provinces
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של בלגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בלגיה - חלוקה מנהלית (הצבעים מייצגים חלוקה ראשית לאזורים לפי קהילות ושפות, הגבולות הפנימיים מציגים חלוקת-משנה למחוזות)

     אזור פלנדריה - קהילת הפלמים, דוברי פלמית (הולנדית))

     אזור מטרופולין בריסל - חברי קהילות הפלמים והוולונים (שפות: פלמית וְולונית בהתאמה).

     אזור ולוניה - קהילת הוולונים דוברי הולונית (צרפתית).

     אזור ולוניה - קהילת הוולונים דוברי הגרמנית.
חלוקת בלגיה למחוזות
חיפה אנדרדוגס

קבוצת חיפה אנדרדוגס היא קבוצת פוטבול מקיבוץ החותרים, קיבוץ במחוז חיפה, המשחקת בליגת הפוטבול הישראלית. חיפה אנדרדוגס הוקמה בשנת 2005, השנה בה הוקמה ליגת ה-IFL. בשנת 2007 הצטרפה הקבוצה לליגת הפוטבול הישראלית שהוקמה כתוצאה משיתוף פעולה בין ה-IFL לבין ה-AFI - ההתאחדות לפוטבול אמריקאי בישראל.
היסטוריה > שנות ה-90 וה-2000 - משחקים לא רשמיים

בשנות ה-90 ותחילת שנות ה-2000 התקיימו בספורטק חיפה משחקי פוטבול לא רשמיים בימי שבת שמשכו תושבים מחיפה, הקריות, נהריה, קיבוץ עין השופט ומקומות נוספים בצפון הארץ. במקביל התקיימו משחקים דומים בספורטק תל אביב של תושבי אזור גוש דן. אחת לחודש לערך התקיימו משחקי ידידות בין שחקני חיפה לשחקני תל אביב. רוב המפגשים הללו הסתיימו בניצחון קבוצת תל אביב, מה שלימים הביא לשמה של קבוצת חיפה - אנדרדוגס (בלעז - מי שצפויים להפסיד).
היסטוריה > עונת 2005/6 - ליגת ה-IFL

בעונת 2005/2006, במסגרת ליגת ה-IFL לפני איחודה עם ארגון ה-AFI, זכתה קבוצת חיפה אנדרדוגס באליפות. במשחק הגמר של אותה עונה, שהתקיים ב-23 ביוני 2006, גברה הקבוצה על תל אביב פיונירס 14-37.
היסטוריה > עונת 2006/7 - מעבר לציוד מלא

בשנת 2007 הוחלט על הקמת ליגת הפוטבול הישראלית, על ידי איחוד בין ליגת ה-IFL וארגון ה-AFI. לראשונה שיחקו בישראל פוטבול עם ציוד מלא העומד בתקני המכללות בארצות הברית (NCAA). בעונתה הראשונה של הליגה השתתפו בה קבוצות חיפה אנדרדוגס, תל אביב-יפו סייברס, תל אביב פיונירס וירושלים ליונס. חלק משחקני המשחקים הלא רשמיים בחיפה הפכו לראשי הקבוצה החיפאית, ויחד עם עמיתיהם מתל אביב, היו שותפים בהקמת ליגת הפוטבול הישראלית.
היסטוריה > 2007-2017 - ליגת הפוטבול הישראלית

בעונת 2007/2008 סיימה הקבוצה במאזן 6-3 העפילה לגמר והפסידה לאריות ירושלים.
בעונת 2008/2009 גדלה ליגת הפוטבול הישראלית ל-5 קבוצות. הקבוצה סיימה במאזן 6-2 והפסידה בחצי גמר לאריות ירושלים.
עונת 2009/2010 סיימה הקבוצה במאזן 4-6 והודחה בחצי גמר על ידי מורדי יהודה.
בעונת 2010-2011 סיימה הקבוצה במאזן 1-9 ולא העפילה לפלייאוף.
בעונת 2011-2012 סיימה הקבוצה במאזן 6-4 והפסידה בחצי הגמר לתל אביב סייברס.
בעונת 2012-2013 סיימה הקבוצה במאזן 5-5 ולא העפילה לפלייאוף.
בעונת 2013-2014 סיימה הקבוצה במאזן 4-5 והודחה בווילד קארד על ידי אריות ירושלים.
בעונת 2014-2015 סיימה הקבוצה במאזן 6-3 העפילה לחצי גמר והפסידה לתל אביב פיונירס.
בעונת 2015-2016 סיימה הקבוצה במאזן 7-3, העפילה לחצי הגמר והפסידה למורדי יהודה.
בעונת 2016-2017 סיימה הקבוצה במאזן 1-9 ולא העפילה לפלייאוף.
טבלת עונות

| עונה | מאזן | פלייאוף |
| --- | --- | --- |
| 2007/08 | 6-3 | גמר |
| 2008/09 | 6-2 | חצי גמר |
| 2009/10 | 4-6 | חצי גמר |
| 2010/11 | 1-9 | לא העפילה |
| 2011/12 | 6-4 | חצי גמר |
| 2012/13 | 5-5 | לא העפילה |
| 2013/14 | 4-5 | רבע גמר |
| 2014/15 | 6-3 | חצי גמר |
| 2015/16 | 7-3 | חצי גמר |
| 2016/17 | 1-9 | לא העפילה |
2023/12 2-8
שחקני קבוצת חיפה "ריל האוזינג" אנדרדוגס, 2008
חורבת ריבוא

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידות
 גובה מעל פני הים:  426 מ' 
 היסטוריה
 תקופות:  התקופה הרומית בארץ ישראל 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  31°39′28″N 34°58′45″E﻿ / ﻿31.6579047944°N 34.979124546°E﻿ / 31.6579047944; 34.979124546
  (למפת השפלה מוגדלת) חורבת ריבוא(למפת השפלה רגילה) חורבת ריבוא(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת ריבוא(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת ריבוא
 
חורבת רִבּוֹא (ח'רבת רִבַּא במקור) היא אתר ארכאולוגי בשפלת יהודה.
החורבה שוכנת על גבעה ברום של 426 מטרים מעל פני הים, כשני ק"מ ממערב לתל עדולם וכקילומטר אחד ממערב למושב אדרת.
בחורבה שרידים מתקופות שונות, וכן מערכות מסתור מתקופת מרד בר כוכבא.
החורבה מזוהה בידי החוקרים עם היישוב "ריבו" (Rebbo), הנזכר באונומסטיקון של אוסביוס מתחילת המאה הרביעית לספירה במיקום זה ביחס לבית גוברין.
בסמוך לחורבה עובר כיום מסלול טיול המותאם לרכבי שטח ולאופניים.
הערות שוליים

↑  י' אליצור, שמות מקומות קדומים בארץ ישראל השתמרותם וגלגוליהם, הוצאת מוסד ביאליק ויד יצחק בן-צבי, עמ' 356.
↑  מאמר על מסלול טיול באזור החורבה באתר "מפה".
חורבת קצביה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°58′35″N 35°42′53″E﻿ / ﻿32.976317060675°N 35.714836831443°E﻿ / 32.976317060675; 35.714836831443
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) חורבת קצביה(למפת הגליל העליון רגילה) חורבת קצביה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת קצביה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת קצביה he
 
חורבת קצביה (ח'רבת קצביה במקור) הוא אתר ארכאולוגי במרכז רמת הגולן, בו נתגלו שרידי יישוב יהודי מתקופת התלמוד.
החורבה שוכנת ברום של כ-360 מטרים מעל פני הים, כקילומטר וחצי מדרום לאזור התעשייה של קצרין וכקילומטר ממזרח לאפיקו של נחל זוויתן.
בשטח החורבה אותרו פריטים ארכיטקטוניים שמקורם כנראה בבית כנסת קדום, שמקומו טרם התברר, ובהם שרידי עמודים וכותרות, משקוף מעוטר בנשר פרוש כנפיים ואבן עם חריטת מנורה.
לקריאה נוספת

א' שילר, אריאל: כתב עת לידיעת ארץ ישראל, גיליון 50 - הגולן, תשמ"ז-1987, עמ' 161.
זכויות להט"ב בג'ורג'יה

| --- | --- |

ג'ורג'יה, ארצות הברית
 מעמד בחוק:  הומוסקסואליות ולסביוּת חוקיות משנת 1998
 טרנסג'נדריות:  המדינה מתירה לטרנסג'נדרים לשנות את מגדרם, אך רק לאחר ניתוח לשינוי מין
 שירות צבאי:  להט"בים מורשים לשרת בכוחות המזוינים של ארצות הברית
 הגנה מפני אפליה:  קיימת הגנה מפני אפליה על רקע זהות מגדרית, אך רק בערים מסוימות ישנם חוקים האוסרים אפליה על רקע נטייה מינית
 זכויות משפחה
 הכרה בזוגיות חד־מינית:  נישואים חד־מיניים חוקיים משנת 2015 (כחלק מארצות הברית)
 אימוץ:  זוגות חד־מיניים מורשים לאמץ ילדים
 
 הצבעה על הצהרת האו"ם:  בעד(כחלק מארצות הברית)
זכויותיהם של לסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב) במדינת ג'ורג'יה שבארצות הברית התקדמו במאה ה־21. עם זאת, להט"בים בג'ורג'יה עדיין עשויים לחוות מספר קשיים שהטרוסקסואלים אינם חווים מבחינת החוק. זוגות חד-מיניים מורשים להינשא ולאמץ ילדים במדינה משנת 2015. כמו כן, אפליה על רקע זהות מגדרית אסורה בג'ורג'יה בעקבות החלטה של בית המשפט הפדרלי האחד עשר לערעורים של ארצות הברית, אך חוקי המדינה אינם אוסרים אפליה על רקע נטייה מינית.
באטלנטה, עיר הבירה של ג'ורג'יה, ישנם אירועים רבים של קהילת הלהט"ב. מצעד הגאווה הראשון בעיר התקיים בשנת 1971, וכיום משתתפים בו מאות אלפי אנשים בכל שנה.
מעמדם של הומוסקסואלים ושל לסביות בחוק

בעבר היו קיימים בג'ורג'יה חוקים שאסרו מעשי סדום. חוקים אלה אסרו, בין היתר, פעילות מינית בין בני אותו המין. בשנת 1998 בית המשפט העליון של ג'ורג'יה קבע שחוקים אלה אינם חוקתיים משום שהם מפרים את הזכות לפרטיות. כתוצאה מכך, הומוסקסואליות ולסביוּת הפכו לחוקיות במדינה.