stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הלן דה מונז'רו
הערות שוליים

↑  notes to Orchid Classics CD Hélène de Montgeroult (2017); "M comme Montgeroult", in Improvisation so piano, Jean-Pierre Thiollet (Magland: Neva Éditions, 2017), p 79–82. ISBN 978-2-35055-228-6
↑   חגי חיטרון, במהפכה הצרפתית נגזר עליה מוות. היא ריככה את השופטים בנגינה בפסנתר, באתר הארץ, 15 ביולי 2024
↑  יעקב בר-און, ‏הזרקור מופנה למלחינות: מיכל טל באלבום המוקדש ליצירות אלן דה מונז'רו, באתר מעריב אונליין, 7 ביוני 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007321152305171  BNE: XX1774858  BnF: cb14796086s (data)  CiNii: DA10137373  GND: 133166821  ISNI: 0000 0001 1584 6250  LCCN: n96000780  LNB: 000050614  MusicBrainz: 763753f3-2ff7-48de-a7ae-7885083d1783  NKC: mzk2017952163  NTA: 216865778  SUDOC: 112836771  VIAF: 275631   WorldCat (עם VIAF): 275631
ה'רע"ה

ה'רע"ה (5,275) ובקיצור רע"ה – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 1514 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 1515.
המולד של תשרי חל ביום שלישי, 9 שעות ו-707 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים.
זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 12 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 11 (סימנה יאיבא) במחזור השמש ה-189.
שנה זו היא שנת 1,446 לחורבן הבית, ושנת 1,826 לשטרות.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
הנרי לואיס

| --- | --- |

מרילין הורן והנרי לואיס ב-1961, צילום: קרל ואן וכטן
 לידה:  16 באוקטובר 1932 לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 פטירה:  26 בינואר 1996 (בגיל 63) ניו יורק, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1948 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת דרום קליפורניה 
 כלי נגינה:  קונטרבס 
 בן או בת זוג:  מרילין הורן 
 
הנרי לואיס (באנגלית: Henry Jay Lewis; ‏16 באוקטובר 1932 - 26 בינואר 1996) היה קונטרבסיסט ומנצח אפריקאי-אמריקאי.
חייו

לואיס, שמוצאו בלוס אנג'לס, קליפורניה, למד באוניברסיטת דרום קליפורניה ובגיל שש-עשרה הצטרף לתזמורת הפילהרמונית של לוס אנג'לס, הנגן השחור הראשון בתזמורת סימפונית חשובה. אחרי שירותו הצבאי, שאותו עשה כמנצח התזמורת הסימפונית של הגייס השביעי, מינה זובין מהטה את לואיס לעוזרו בתזמורת הפילהרמונית של לוס אנג'לס, משרה שבה החזיק משנת 1961 עד 1965. בשנת 1968 התמנה למנצח ומנהל מוזיקלי של התזמורת הסימפונית של ניו ג'רזי ופיתח את הקבוצה מהרכב קהילתי קטן לתזמורת בעלת הכרה לאומית. הוא היה האפריקאי-אמריקאי הראשון שעמד בראש תזמורת סימפונית חשובה. משנת 1960 עד 1974 היה לואיס נשוי לזמרת האופרה הנודעת מרילין הורן, המייחסת לו לעיתים קרבות את ראשית התפתחותה כזמרת. לואיס ניצח לראשונה על המטרופוליטן אופרה בשנת 1972 ואחרי פרישתו מתזמורת ניו ג'רזי בשנת 1976 סייר כמנצח אורח בכל בתי האופרה החשובים. לואיס מת מהתקף לב בשנת 1996, בגיל 63.
הלבנת שיניים

הלבנת שיניים היא טיפול אסתטי להבהרת צבע הבסיס של השן. בישראל ביצוע הלבנת שיניים מותר רק לרופא שיניים. המונח הרווח בישראל הוא הלבנת השיניים, אך המונח הרפואי הנכון הוא הבהרת שיניים מאחר שבתהליך השן אינה משנה את גוונה ללבן יותר, אלא בעקבות סילוק צבענים משכבת הדנטין, השן תיראה בהירה יותר בתום התהליך. הלבנת שיניים אפשרית רק בעזרת ציפויי חרסינה לשן שיתנו צבע לבן.
רקע - השפעות על צבע השן

צבע השן מושפע משני אלמנטים המרכיבים אותה - זגוגית השן (או אמייל השן) ודנטין. הדנטין הוא השכבה הפנימית של השן וצבעו צהוב כהה. הזגוגית מצפה אותו וצבעה שקוף, המאפשר העברת אור אך אינו שקוף לגמרי. כאשר שכבת הזגוגית עבה, פחות צבע צהוב משכבת הדנטין חודר דרכה, והשן נראית בהירה יותר.
צבע השיניים בעת בקיעתן עלול להיות מושפע מגורמים שונים בזמן תקופת היווצרות השיניים. תקופה זו מתחילה בסוף התקופה העוברית ונמשכת עד גיל 18. השפעה כזו יכולה להיווצר מנטילת תרופות שונות, כגון האנטיביוטיקה טטראציקלין, בתקופה זו, היכולה לגרום לצביעה אפורה של השן בדרגות שונות של חומרה. פגיעה כזו אפשרית גם בעובר במידה והאם נטלה את התרופה בזמן ההריון או בהנקה. כמו כן, במידה והילד חולה במחלת חום חריפה, השיניים הנמצאות בתהליך התפתחות עלולות להיפגע. פגיעה כזו עלולה להיווצר אצל עובר במידה ואמו חולה במחלה כשהיא בהריון מתקדם.
עם השנים, השיניים משנות את צבעם והופכות כהות יותר. שינוי הצבע יכול להיות פנימי או חיצוני לשן. וייתכנו מספר גורמים לתופעה זו:
הידבקות לכלוך חיצוני לשן. הסוגים העיקריים של לכלוכים כאלו הם אבן שן, כתמי ניקוטין הנובעים מעישון, כתמי משקאות כהים (כגון קפה, תה וקולה), וצביעה הנגרמת על ידי שימוש ממושך במשחות שיניים או בשטיפות פה המכילות כלורהקסידין (chlorhexidine) או סטנוס פלואוריד; כמו כן יכול להופיע פס שחור אצל חלק מהאנשים, המופיע עקב נוכחות חיידקים הצוברים ברזל מהמזון שהם אוכלים. כל הצביעות המוזכרות בסעיף זה ניתנות להסרה בקלות על ידי השיננית או רופא השיניים ובדרך כלל אין צורך בטיפול "הלבנת שיניים" לצורך כך.
התכהות הנוצרת עקב שחיקת שכבת הזגוגית שעל השן עקב וחדירת הצבע הצהוב של הדנטין דרכה. השחיקה יכולה להיות תקינה (נורמלית או "פיזיולוגית") או כתוצאה מאכילה לא-תקינה ("פתולוגית") כתוצאה משחיקת שיניים (ברוקסיזם), חשיפה ממושכת לגורמי סביבתיים שוחקים (כגון מגורים במדבריות) או אכילה של חומר סיבי שוחק.
טיפולי שיניים: במהלך טיפול רופאי השיניים משתמשים בחומרים שיכולים לגרום לצביעת האמייל והדנטין, לדוגמה שחזורי אמלגם (סתימות כסופות) וכן שיניים לאחר טיפול שורש עלולות להיצבע בגוון אפור או אדמדם בגלל דליפת מרכיבים מהחומר הטיפולי אל רקמת כותרת השן.
חבלה דנטלית. לעיתים עלולה שן המקבלת מכה ישירה לקבל גוון אפרפר. גוון זה נוצר בשל קריעה של כלי דם קטנים בתוך השן, הגורם לדימום לתוך צינורות מיקרוסקופיים הנמצאים בדנטין. הדם הנקרש באזור הזה משחיר עם הזמן, ונוצר "כתם שחור" המכונה המטומה. כמו כן, בחבלות במשנן הנשיר מסוג אינטרוזיה (כניסה של השן פנימה לכיוון החניכיים), תיתכן פגיעה בנבט השן הקבועה. לעיתים הפגיעה תפריע להתסיידות האמייל בצורה תקינה ועל השן הקבועה יכולים להיווצר כתמים לבנים שמעידים על הסתיידות לא מסודרת באזור הפגיעה.
מחקרים מעידים על קיום מולקולות מיוחדות בתוך זגוגית השן שסופחות לתוכן חומרי צבע מתוך חלל הפה. צבע השן ילך ויכהה עם השנים ככל שחומרי הצבע יתאספו ויקלטו לתוך מולקולות אלו.
שיטות להבהרת שיניים

יש מספר דרכים לטפל בשינויי צבע בכותרת השן. מובן, שיש לאבחן את הגורם לשינוי צבע השן לפני הטיפול.
הסרה של אבן שן וכתמי צבע חיצוניים מהשיניים על ידי השיננית או רופא השיניים. פעולה זו אינה משנה את צבע הבסיס של השן. טיפול זה חיוני גם לפני ביצוע הבהרה כימית או הבהרה באמצעות לייזר, כדי לנקות את פני השטח ולאפשר חדירה של החומר אל הדנטין. כמו כן, ישנם מספר תכשירים, כגון משחות שיניים, ומסטיקים, בדרך כלל על בסיס סודיום ביקרבונט ("סודה לאפיה"), אשר יצרניהם טוענים שיכולים לסייע בהסרת כתמים חיצוניים מפני שטח כותרת השן.
הבהרה של כותרת השן באמצעות חומרים כימיים, בדרך כלל על בסיס מי חמצן. חומר זה מונח על גבי השן וחודר אל הדנטין באמצעות דיפוזיה דרך נקבוביות מיקרוסקופיות שבשן. ככל שריכוז חומר ההבהרה גבוה יותר, ניתן להחדיר אותו אל השן במהירות גבוהה יותר. לכן, ניתן לחלק את שיטות ההבהרה לשני סוגים. בהבהרה מיידית, המתבצעת לרוב במרפאה, משתמשים בחומר הבהרה בריכוז גבוה החודר לשן במהירות. לפני ההבהרה יש להפוך את חומר ההבהרה לפעיל (שפעול החומר), וזאת נהוג לעשות באמצעות חשיפתו לאור, חימומו או ערבובו בחומר אחר. בהבהרה ממושכת, משתמשים בחומר הבהרה בריכוז נמוך, שאינו מחייב השגחה רפואית צמודה. בשיטה זו, מתאים רופא השיניים סד לילה מפלסטיק למטופל, ומספק לו את תמיסת ההבהרה. המטופל ממלא את הסד בחומר ההבהרה ומניח את הסד בתוך הפה על גבי השיניים. הסד נשאר בפיו של המטופל בין שעה לעשר שעות (לרוב במהלך הלילה). בשיטה זו בדרך כלל מגיעים לגוון הרצוי בתוך 4–7 ימים. יתרונה של שיטת ההבהרה הממושכת הוא בשליטה שיש למלבין בגוון המבוקש. שכן, אם צבע השן אינו משביע את רצונו ניתן להמשיך את ההבהרה עד להגעה לגוון המבוקש. חסרונה של שיטת ההבהרה המיידית הוא בכך שקשה יותר לדעת מראש את תוצאות ההבהרה, שכן הן תלויות במבנה השן. אם שן היא בעלת נקבוביות מרובות, חומר ההבהרה יקל לחדור לשכבות השן העמוקות, וההבהרה תהיה מהירה ויעילה יותר. רופא השיניים יכול לבחון את מידת נקבוביות השן טרם פעולת ההבהרה, על ידי ייבוש השן ובדיקת צבעה כשזו יבשה. במידה והבהרה מיידית אינה מניבה את התוצאה הרצויה, אפשר להשלימה באמצעות הבהרה ממושכת עד לגוון הרצוי. במקרה זה, עקב הסרת השכבה האורגנית מהשן, חומר ההבהרה יחדור לשן במהירות גבוהה יותר, וההבהרה הממושכת תקוצר.
הבהרה באמצעות לייזר.
הבהרה של שיניים בודדות שנצבעו בעקבות טיפולי שיניים (שחזור מתכתי או טיפול שורש). טיפול זה מתבצע על ידי רופא שיניים במרפאה בלבד, בו מונח חומר הבהרה בתוך השן.
השפעת תהליך ההלבנה

בדומה לעצמות אחרות בגוף, השן מורכבת ברובה המוחלט ממינרל קשיח הנקרא הידרוקסי-אפטיט (Hydroxyapatite). שאר חומר השן הוא חומר רך הקובע את צבע השן, ועליו משפיע חומר ההלבנה. במחקר משנת 1993 בדקו חוקרים שן שעברה טיפול בהלבנה תחת מיקרוסקופ אלקטרוני סורק. במחקר נתגלה שחומר השן הקשה לא נפגע, ונפגע רק החומר הרך שסביבו. פגיעה זו הייתה זמנית ונמשכה כשלושה שבועות, שלאחריהם שחזר הגוף את כל שכבת הציפוי.
סיכונים וסיכויים

הצלחת ההלבנה היא טובה בדרך כלל, אולם השפעתה איננה אחידה ומשתנה מאדם לאדם. תמיד יש אפקט כלשהו, אולם שינוי הגוון איננו בהכרח לצבע לבן מלא, אלא לגוונים בהירים יותר של צהוב. למעשה, עדיף לכנות את התהליך לא הלבנת שיניים, אלא הבהרת שיניים. הסיבה העיקרית לחוסר שביעות הרצון של מטופלים מהתהליך נובע מרמת ציפיות לא ריאלית מלכתחילה. אנשים רבים מבקשים להידמות לדוגמנים במודעות הפרסומת שבעיתונים, אולם מתעלמים מהעובדה שמה שהם רואים שם הוא בחלקו תולדה של עריכה גרפית, ולא צבע השיניים המקורי של הדוגמנים. בנוסף, התהליך עשוי אמנם לשפר משמעותית את צבע השיניים, אולם אין לו השפעה על סידור השיניים, או המתאר שלהן.
תופעות הלוואי הסיכונים בהלבנת שיניים הן בעיקר רגישות לחום, קור ולמאכלים מתוקים. רגישות זו מתפתחת אצל כ-60% מכלל מולבני השיניים והיא תופעת הלוואי העיקרית של ההלבנה. רגישות זו חולפת תוך יום מסיום הטיפול ואינה מסוכנת. בנוסף לכך, כשחומר ההלבנה בא במגע עם רקמה רכה, עלולות להיווצר שלפוחיות בצבע לבן, הנעלמות תוך כחצי שעה מתום הטיפול. שלפוחיות אלה אינן כואבות ואינן מזיקות, להוציא את האי נעימות האסתטית הרגעית.
מרבית היצרנים מבקשים להימנע מביצוע הלבנת שיניים במהלך תקופת הריון. כמו כן, מומלץ לבצע הלבנת שיניים רק מעל גיל 18 - הגיל המשוער בו מסתיים תהליך בקיעת השיניים. חשוב להדגיש כי יש לטפל בעששת או בכל מחלת חניכיים אחרת טרם ביצוע ההלבנה.
משך הזמן שבו נותרת השפעת ההלבנה תלוי באורח החיים של האדם. הרגלי חיים שיכולים לגרום להכתמה חיצונית, כגון עישון או שתייה תכופה של קפה ותה, יכולים לפגום בהלבנה לאורך זמן. באופן כללי, השפעות ההלבנה דועכות לאיטן במשך כשנה עד שנתיים ואז ניתן לחזור על התהליך שוב. עם זאת, ישנן עדויות לכך שגם לאחר ארבע ושמונה שנים צבע השן נותר בהיר יותר מצבעה המקורי.
.
בתרבות הפופולרית

בקומדיית המצבים הפופולרית חברים, יש פרק שבו רוס גלר מלבין בטעות את שיניו עד לרמה מוגזמת שהן מאירות בחושך.
בקומדיית המצבים הפופולרית שני גברים וחצי, יש פרק שבו אלן הארפר קונה ומשתמש בערכה ביתית להלבנת שיניים.
הערות שוליים

↑  מידע על הלבנת שיניים באתר משרד הבריאות
↑  Sánchez AR, Rogers RS 3rd, Sheridan PJ (אוק' 2004). "Tetracycline and other tetracycline-derivative staining of the teeth and oral cavity". Int J Dermatol. 43 (10): 709–15. נבדק ב-2009-04-22. {{cite journal}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Li Y (אפר' 1997). "Toxicological considerations of tooth bleaching using peroxide-containing agents". J Am Dent Assoc. 128 (Suppl): 31S–36S. נבדק ב-2009-04-22. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Dahl JE, Pallesen U (אפר' 2003). "Tooth bleaching - a critical review of the biological aspects". Crit Rev Oral Biol Med. 14 (4): 292–304. נבדק ב-2009-04-22. {{cite journal}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563349905171  BnF: cb12150408h (data)  LCCN: sh85133207  LNB: 000338594  NKC: ph493940 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
ערכה ביתית להבהרת שיניים
הנפקת זכויות

הנפקת זכויות היא מתן אפשרות לבעלי ניירות הערך הנוכחיים בחברה לרכוש ניירות ערך נוספים, שיוקצו להם בידי החברה, תמורת מחיר מימוש הנקוב בכתב הזכויות. בחוק ניירות ערך, "הצעה בדרך של זכויות" מוגדרת כ"הצעה של המנפיק לבעלי ניירות ערך שלו או לבעלי סוג ניירות ערך שלו לרכוש ניירות ערך נוספים שלו". ברוב הנפקות הזכויות, הזכות מוענקת לבעלי המניות והיא זכות לרכוש מניות נוספות.
בדרך כלל, יש לכתב הזכויות אורך חיים קצר למדי (ימי מסחר ספורים). במהלך תקופה זו, בעלי הזכויות רשאים להודיע האם ברצונם לממש את זכותם ולרכוש את ניירות הערך הנוספים. בחברה ציבורית, ההודעה כאמור ניתנת לחבר הבורסה באמצעותו מוחזקים ניירות הערך המקוריים והזכויות, אשר מעביר אותה לרכז ההנפקה.
כמו כן, במקרים רבים מתקיים מסחר בזכויות (לרוב, במשך יום מסחר בודד), כך שבעלי ניירות הערך שקיבלו לידיהם את הזכויות יכולים למכור אותן לרוכשים חיצוניים (שלא בהכרח היו בעלי ני"ע בחברה במועד הנפקת הזכויות).
בדומה לחלוקת דיווידנד או מניות הטבה, חלוקת הזכויות היא שוויונית בין כל בעלי המניות. אולם, הקצאת המניות לאחר הנפקת הזכויות היא לרוב בלתי-שוויונית, מכיוון שרק חלק מבעלי הזכויות בוחרים לממש את זכותם ולהגדיל את אחזקתם בחברה. תאורטית, אם הקצאת הזכויות מבוצעת באופן שוויוני לחלוטין בין כל בעלי המניות ואם כל בעלי הזכויות מממשים אותן, שיעורי האחזקה היחסיים בין בעלי המניות לא ישתנו.
כתב הזכויות הוא סוג של נייר ערך המיר. בהנפקת זכויות נהוג לקבוע מחיר מימוש נמוך ביחס למחירה הנוכחי של המניה. מסיבה זו, יש לכתב הזכויות ערך כלכלי משל עצמו; לאחר הנפקת זכויות, כמו לאחר חלוקת דיווידנד, הבורסה מפחיתה את ערכו של כתב הזכויות ממחיר המניה (אז נאמר שהמניה נסחרת "אקס-זכויות").
למעשה, הנפקת זכויות היא שלב מקדים להצעת ניירות ערך בידי החברה, שהניצעים בה נבחרו להיות בעלי ניירות הערך הנוכחיים. כאשר מדובר בהקצאת מניות, החברה מבקשת להכניס כסף חדש אל תוך ההון העצמי שלה. במקרה של חברה ציבורית, הקצאת ניירות הערך שלאחר הנפקת זכויות מהווה סוג של הנפקה (הצעה לציבור), מאחר שניירות ערך חדשים נמכרים לבעלי ני"ע רבים מהציבור. לכן, הנפקת זכויות מצריכה תשקיף. אם לחברה יש כבר תשקיף מדף המכסה את ניירות הערך שיונפקו לבעלי הזכויות, עליה לפרסם רק דו"ח הצעת מדף.
הנפקות זכויות בהן הזכות אינה למניות אלא לניירות ערך אחרים (כגון אופציות) שהחברה מקצה, או למניות יחד עם ניירות ערך אחרים, מתרחשות פחות מאשר הנפקות זכויות למניות. תיתכן גם הנפקת זכויות לבעלי ניירות ערך של החברה שאינם מניות (כגון הנפקת זכויות לבעלי אופציות).
לעיתים, ישנם מניעים נוספים להנפקת זכויות, דוגמת רצונו של בעל השליטה להגדיל את שיעור אחזקתו בהון החברה.
הערות שוליים

↑  סע' 1 לחוק ניירות ערך, תשכ"ח-1968, ס"ח 234.
↑  מצב בו חלוקת הזכויות אינה שוויונית לגמרי יכול להתקיים כאשר ישנם בעלי ני"ע המחזיקים בפחות ממספר יחידות הני"ע המזכה ביחידת זכות אחת, או בכפולה בלתי-שלמה של מספר זה, כך שלא יוקצו להם זכויות או שיוקצו במספר נמוך יחסית לכמות הני"ע שבידיהם.
↑  שילוב של שתי אפשרויות אלו (הנפקת זכויות למניות ולניירות ערך שאינם מניות גם יחד, כאשר הזכויות חולקו הן לבעלי מניות והן לבעלי ניירות ערך שאינם מניות) מופיע, לדוגמה, בדיווח לבורסה של חברת פולאר תקשורת בע"מ מתאריך 24.06.2012.
| ניירות ערך והשקעות בשוק ההון |
| --- | --- | --- |
| ניירות ערך הוניים | הון מניות • מניה • מניה רגילה • כתב אופציה • כתב זכויות • מניות הטבה • כתב זכויות • מניית בכורה • מניית שליטה • מניות באוצר • יחידת השתתפות • בעל מניות |  |
| ניירות ערך התחייבותיים | איגרת חוב (איגרת חוב קונצרנית • איגרת חוב ממשלתית • איגרת חוב מוניציפלית) • אג"ח אופציה |  |
| ניירות ערך אחרים | קרן נאמנות • קרן מחקה • תעודת סל • תעודת סל בחסר • קרן סל • נייר ערך המיר • המירות • אג"ח להמרה |  |
| קבוצות ניירות ערך | שטר הון • מניית בכורה |  |
| השקעות שאינן נייר ערך | מוצר מובנה • פיקדון • חיסכון • חשבון בנק • קרן הון סיכון • קרן גידור • קרן השקעות פרטיות • מימון המונים • הלוואת בעלים • קרן נדל"ן |  |
| חסכונות פנסיוניים | קופת גמל (קרן פנסיה • קרן השתלמות) • קופת גמל להשקעה • ביטוח מנהלים • קופת גמל בניהול אישי |  |
| נגזרים | אופציה • חוזה עתידי • אופציה אקזוטית (אופציה בינארית • אופציה אסייתית) • CDO • CDS • עסקת החלף |  |
| סחורות נפוצות | סחורה • זהב • כסף (יסוד) • נפט |  |
| מטבעות דיגיטליים | הצעת מטבע ראשונית • מטבע מבוזר • ביטקוין |  |
| ניתוח ניירות ערך | ניתוח טכני • מודל בלאק ושולס • בטא (מדד) • ארביטראז' • רווח למניה |  |
| בורסות מרכזיות | הבורסה לניירות ערך בתל אביב • נאסד"ק • הבורסה לניירות ערך בניו יורק • הבורסה לניירות ערך בלונדון • Euronext |  |
| מדדים מרכזיים | מדד תל אביב 35 • דאו ג'ונס • S&P 500 • FTSE • מדד נאסד"ק 100 |  |
| תאגידים | מיזוגים ורכישות • הערכת שווי • בדיקת נאותות • הצעת רכש • השתלטות עוינת • רכישה ממונפת • מנוף פיננסי • דיבידנד • מיזוג חברות • פירוק חברות • דיני תאגידים • שליטה |  |
| דוחות כספיים | יחסים פיננסיים • דו"ח כספי • רואה חשבון • תקן דיווח כספי בין-לאומי • תשקיף • הערת עסק חי |  |
| רגולציה וגופים רגולטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון • הפיקוח על הבנקים • חוק ניירות ערך • הוועדה לניירות ערך ולבורסות (ארצות הברית) • מועצה לפיקוח על הביקורת בחברות ציבוריות • פדרל ריזרב • חוק גלאס-סטיגל • רפורמת בכר • חוק החברות |  |
| היסטוריה | השפל הגדול • משבר הסאבפריים • משבר מניות הבנקים |  |
| תחומים אקדמיים קשורים | מימון • חשבונאות • כלכלה • מנהל עסקים |  |
| דירוג אשראי | דירוג אשראי • דירוג אג"ח • מודי'ס • סוכנות הדירוג פיץ' • סטנדרד אנד פורס |  |
| ערכים נוספים | הנפקה • ערך ריאלי וערך נקוב • הנפקה ראשונה לציבור • השוק הראשוני • השוק המשני • בנק השקעות • חיתום • רכישה עצמית • בורסה לניירות ערך • נייר ערך • ברוקר • דילר • חוזה הפרשים • מסלקת הבורסה • נייר ערך מגובה משכנתה • איגוח • עושה שוק • מעבר לדלפק • ספר הפקודות • מכירה בחסר • שורט סקוויז • קסטודיאן • שוק המעו"ף • בקדייטינג • מידע פנים • Dark Pool • הרצת מניות • ויסות שערי ניירות ערך • סיכון אשראי • נזילות פיננסית • EBITDA • אמות מידה פיננסיות • פירמידת שליטה • עקום התשואה • אזהרת רווח |  |
הלן דודסון פרינס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  31 בדצמבר 1905 בולטימור, מרילנד
 פטירה:  4 בפברואר 2002 (בגיל 96) מחוז ארלינגטון, ארצות הברית 
 עיסוק:  אסטרונומית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מישיגן (1934)  מכללת גאוצ'ר 
 מנחה לדוקטורט:  הבר דאוסט קרטיס 
 מוסדות:  אוניברסיטת מישיגן 
 פרסים והוקרה:  פרס אנני ג'אמפ קאנון (1955) 
 
הלן דודסון פרינס (באנגלית: Helen Dodson Prince ‏31 בדצמבר 1905 - 4 בפברואר 2002) הייתה אסטרונומית אמריקאית.
שנותיה הראשונות והשכלתה

הלן פרינס נולדה ב -31 בדצמבר 1905 בעיר בולטימור, מרילנד להלן והנרי דודסון. לאחר לימודי הפיזיקה והמתמטיקה, קיבלה הלן מלגה מלאה ללימוד מתמטיקה במכללת גוצ'ר, ובשנת 1927 קיבלה  תואר ראשון באומנות. במהלך לימודי התואר הראשון היא הושפעה מהפרופסור פלורנס פ. הלן המשיכה ללמוד באוניברסיטת מישיגן, שם קיבלה את התואר השני ואת הדוקטורט שלה. בשנת 1934, שניהם התארים היו באסטרונומיה.
קריירה והישגים

פרינס שימשה כעוזרת פרופסור לאסטרונומיה במכללת ולסלי בין השנים 1933–1945. לאחר מלחמת העולם השנייה חזרה למכללת הלן למכללת גוצ'ר, שם הייתה לפרופסור לאסטרונומיה בין השנים 1945 עד 1950. פרינס החלה את מחקריה במצפה הכוכבים מקמת'- הולברט בשנת 1947.
דודסון החזיקה במלגת דין ואן מטר ובשנת 1932 קיבלה את פרס אנני ג'אמפ קאנון לאסטרונומיה. לאורך הקריירה שלה פרסמה דודסון מעל 130 מאמרים בכתבי עת, בעיקר על התלקחויות סולאריות.    בין תלמידיה היו האסטרונומים נן דיטר-קונקלין והרייט ה. מליסון.
הערות שוליים

↑  Shearer, Benjamin F. (1997). Notable women in the physical sciences : a biographical dictionary (1. publ. ed.). Westport, Conn. [u.a.]: Greenwood Press. ISBN 978-0-313-29303-0.
↑  Lindner, Rudi Paul. "Helen Dodson Prince (1905 - 2002)". אורכב מ-המקור ב-2 באפריל 2015. נבדק ב-23 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Marilyn Bailey Ogilvie; Joy Harvey (2000). "Prince, Helen Walter (Dodson)". The Biographical Dictionary of Women in Science: L-Z. New York: Routledge. p. 1055. ISBN 978-0-415-92040-7.
↑  Wayne, Tiffany K. (2011). "Prince, Helen Walter Dodson". American Women of Science Since 1900. Santa Barbara, Calif.: ABC-CLIO. pp. 771–773. ISBN 978-1-59884-158-9.
↑  Lindner, Rudi Paul (בינואר 2009). "Obituary: Helen Dodson Prince, 1905-2002". Bulletin of the Astronomical Society. 41: 575. Bibcode:2009BAAS...41..575L. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  David DeVorkin (1977), Oral history interview with Nan Dieter-Conklin. American Institute of Physics.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 90857789  ISNI: 0000 0000 8263 4197  LCCN: n82118576  NLA: 35860260  NTA: 068684797  SUDOC: 234133821  VIAF: 72744479   WorldCat (עם VIAF): 72744479 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
היפונקס

| --- | --- |

איור משנת 1553
 לידה:  המאה ה־6 לפנה״ס אפסוס, טורקיה 
 פטירה:  המאה ה־6 לפנה״ס קלזומנאי, טורקיה 
 שפות היצירה:  יוונית עתיקה 
 סוגה:  שירה יאמבית 
 תקופת הפעילות:  540 לפני הספירה – 537 לפני הספירה 
 
הִיפּוֹנַקְס (ביוונית עתיקה: Ἱππῶναξ) היה משורר יווני עתיק מהעיר אפסוס, ואחר-כך מקלזומנאי. שירתו, המשויכת לסגנון היאמבי, תארה את השוליים של החברה האיונית במאה השישית לפנה"ס, תוך שימוש בסגנון הנחשב לבוטה ומשתלח. על אף שהיפונקס זכה להערצה מצד המשוררים ההלניסטיים, כגון קאלימאכוס והרודס (Ἡρώδας), וחיבוריו נאגדו לשלושה כרכים על ידי מלומדי הספרייה הגדולה של אלכסנדריה, רוב שיריו אבדו, ומיצירתו נשארו רק פרגמנטים.
תרגומים

דוד וייסרט. דו-לשוני. כולל ניתוח מטרי. בתוך: וייסרט, "סוגים וצורות", ירושלים: הוצאה עצמאית, 1976. עמ' 8. כולל: 115 (אל ישליכוהו), 120-121 (על בגדי שמרו).
אהרן שבתאי. ע"פ אדמונדס (לבּ, 1961). בתוך: אריסטופנס, "הצפרדעים", ת"א: שוקן, 1997. עמ' 136-138. כולל: 1 (12), 13 (9), 14 (10), 15 (8), 16 (6), 17 (11), 21 (7), 32 (1-2), 34 (3), 36 (4), 37 (14), 44(13), 68 (16), 120-121 (5), 182 (15).
שמעון בוזגלו. נטול משקל. כולל מבוא והערות. בתוך: בוזגלו, "חריץ מושחת", רעננה: אבן חושן, 2016. עמ' 101-156. כולל: 1, 2א, 3א, 5-10, 12-17, 19, 21, 22, 25, 26, 26א, 28, 29א, 30, 32, 34, 36, 38-42, 44, 50, 52,54, 58, 59, 62, 63, 66, 68, 70, 79, 115, 117, 119-122, 128, 135, 135א-ב.
הערות שוליים

↑  David A. Campbell, Greek Lyric Poetry, Bristol Classical Press, 1982, עמ' 374
↑  "תרגומים מהשירה היוונית". ביבליוגרפיות עבריות. 2016-11-16. נבדק ב-2018-03-22.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007277308505171  PLWABN: 9811720109405606  BIBSYS: 90201160  BNE: XX1772125  BnF: cb12024829r (data)  CANTIC: a17052221  GND: 118705156  ICCU: RAVV062798  ISNI: 0000 0003 8187 7578  LCCN: n84058405  NKC: xx0155117  NLA: 36034095  NTA: 069746486  RERO: 02-A003373665  SELIBR: 190904  SUDOC: 028407261  Trove: 1194782  VcBA: 495/7636  VIAF: 262487413   WorldCat (עם VIAF): 262487413
הנרי כהן (ספורטאי)

הנרי כהן (בצרפתית: Henri Cohen; נפטר בשנת 1930) היה שחקן כדורמים יהודי-בלגי.
ביוגרפיה

באולימפיאדת פריז (1900) זכה כהן במדליית כסף בכדורמים במסגרת קבוצתו מועדון השחייה והכדורמים של בריסל. בטורניר השתתפו 7 קבוצות. בשלב רבע הגמר קבוצתו ניצחה 0-2 קבוצה מצרפת מועדון תלמידי נפטון מליל (קבוצה מס' 2). בשלב חצי הגמר קבוצתו ניצחה 1-5 קבוצה מצרפת, מועדון ליבלול (שפירית) מפריז. במשחק הגמר קבוצתו הפסידה 7-2 לקבוצת מועדון השחייה אוסבורן מבריטניה שזכתה במדליית זהב. במדליית ארד התחלקו שתי הקבוצות מצרפת, מועדון ליבלול (שפירית) מפריז ומועדון תלמידי נפטון מליל (קבוצה מס' 2).
הנרי לבואיס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  11 בפברואר 1904 ניו אורלינס, ארצות הברית 
 פטירה:  25 במרץ 1987 (בגיל 83) מנהטן, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת פרינסטון  בית הספר למשפטים בהרווארד 
 מעסיק:  האומות המאוחדות 
 תפקיד:  שגריר  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מפלגה:  המפלגה הדמוקרטית 
 בן או בת זוג:  אווה קירי 
 פרסים והוקרה:  מדליית ההוכרה ע״ש דאג המרשלד (1981) 
 
הנרי ריצ'רדסון לבואיס, הבן (באנגלית: Henry Richardson Labouisse‏; 11 בפברואר 1904 – 25 במרץ 1987) היה דיפלומט אמריקאי, כיהן כשגריר ארצות הברית ביוון ובצרפת. עמד בראש ארגון יוניצ"ף בין השנים 1965 ל-1979.
ביוגרפיה

לבואיס, בנם של הנרי ריצ'רדסון האב ופרנסס דוברו (הוגר) ריצ'רדסון, נולד בניו אורלינס ב-1904. בשנת 1926 סיים לבואיס תואר ראשון באוניברסיטת פרינסטון ובשנת 1929 הוכשר לבואיס כעורך דין באוניברסיטת הרווארד. לאחר סיום לימודיו עבד כפקיד בתוכנית מרשל, שם התקדם בסולם הדרגות עד למקום עבודתו הבא כשגריר ארצות הברית בצרפת בין השנים 1951–1954. לאחר כהונתו כשגריר מונה לבואיס לעמוד בראש ארגון אונר"א. לאחר מכן, ב-1961, מונה לבואיס לעמוד בראש המנהלה לשיתוף פעולה בינלאומי האמריקאית, שתפקידה לקבוע את העזרה הכספית הניתנת על ידי ארצות הברית למדינות זרות, עד מינויו לשגריר ארצות הברית ביוון בשנת 1962. הוא החזיק במשרה זו עד 1965, עת מונה ליושב ראש יוניצ"ף. מדיניותו ביוניצ"ף הייתה ש"הדאגה לילדים של היום היא חלק בלתי נפרד מהדאגה לשלום של מחר". לבואיס פעל רבות למען מטרות הומניטריות ברחבי העולם.
לבואיס, חבר בכנסייה האפיסקופלית (הכנסייה האנגליקנית בארצות הברית), נשא ב-29 ביוני 1935 לאישה את אליזבת סקריבן קלארק, שילדה את בתו אן. בשנת 1945 מתה אליזבת. תשע שנים לאחר מותה של אליזבת, בשנת 1954, בזמן כהונתו כשגריר ארצות הברית בצרפת הוא הכיר את אווה קירי, בתם של מארי ופייר קירי, והתחתן איתה. לבואיס מת מסרטן במנהטן ב-1987.
בשנת 1984 ייסדו בתו של לבואיס ובעלה, אן ומרטין פרץ, קרן המעניקה את פרס לבואיס לזכרו, מלגה על סך 25,000 דולר לבוגרי אוניברסיטת פרינסטון, הרוצים לעבוד מחוץ לארצות הברית בעבודות המעבירות את "מורשת לבואיס".
ה'רע"ו

ה'רע"ו (5,276) ובקיצור רע"ו – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 1515 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 1516.
המולד של תשרי חל ביום השבת, 18 שעות ו-503 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחג. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים.
זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 13 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 12 (סימנה יביגז) במחזור השמש ה-189.
שנה זו היא שנת 1,447 לחורבן הבית, ושנת 1,827 לשטרות.
נפטרו

רבי יעקב בן חביב ממגורשי ספרד ורב קהילת המגורשים בסלוניקי, מחבר "עין יעקב" על אגדות התלמוד.