stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kylmälle maalle

| Kylmälle maalle J> M.K.E. |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Shabby Road Studios, Helsinki, lokakuu 1989
 Julkaistu: 1989
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Stupido Twins
 Tyylilaji: punk rock, hardcore punk
 Kesto: 38.39
 Levy-yhtiö: Stupido Records
Muut kannet
   Albumin CD-versioiden kansikuva.
J.M.K.E. muut studioalbumit
|   | Kylmälle maalle 1989 | Gringode kultuur 1993 |
Kylmälle maalle on vuonna 1989 ilmestynyt virolaisen punkyhtyeen J.M.K.E.:n debyyttialbumi, jonka julkaisi suomalainen Stupido Records. Sanoituksiltaan avoimen neuvostovastainen levy sisältää muun muassa yhtyeen tunnetuimman kappaleen Tere perestroika. Albumi julkaistiin samana vuonna myös Neuvostoliitossa, jossa se ilmestyi Kuldnokk-levymerkin kasettiversiona vironkielisellä nimellä Külmale maale. Albumin myöhemmät uusintajulkaisut ovat myös samalla nimellä.
Helsingissä nauhoitetun albumin tuottivat Joose Berglund sekä Jorma Ristilä ja sen miksaajana toimi Mikko Karmila. Levyn kannen suunnitteli Rami Kuusinen. Kylmälle maalle oli Berglundin ja Ristilän aikaisemmin vuonna 1989 perustaman Stupido Records -levy-yhtiön ensimmäinen albumijulkaisu sekä myös ensimmäinen ulkomailla äänitetty virolaisen rockyhtyeen albumi. Vuonna 2011 se ilmestyi J.M.K.E.:n 25-vuotisjuhlavuoden kunniaksi remasteroituna CD-versiona, joka bonuskappaleiden lisäksi sisältää 24-sivuisen vihkosen.
Viron yleisradioyhtiön radiokanava Raadio 2 valitsi levyn vuonna 2014 maan kaikkien aikojen toiseksi parhaaksi musiikkialbumiksi. Sen alkuperäinen vinyylipainos on myös yksi Viron arvokkaimpia äänilevyjä. Vuonna 2011 siitä maksettiin paikallisessa nettihuutokaupassa 220 euroa.
Muusikot

Villu Tamme – laulu, kitara
Lembit Krull – basso, taustalaulu
Venno Vanamölder – rummut
Kappaleet > Alkuperäinen albumiversio

Valge liblika suvi – 3.45
Tere perestroika – 2.36
Mun vanaisa oli desertöör – 2.14
Tsensor – 3.28
Käed üles, Virumaa – 3.03
Elab veel Beria – 4.22
Internatsid – 2.18
Külmale maale – 2.29
Tbilisi tänavad – 3.47
Nad ei tea mu nime – 4.22
Meid aitab psühhiaatria – 3.24
Lõputu laupäev – 3.11
Kappaleet > Vuoden 1989 kasettiversio

Tere perestroika (singleversio) – 2.15 *
Valge liblika suvi – 2.36
Mun vanaisa oli desertöör – 2.14
Tsensor – 3.28
Käed üles, Virumaa – 3.03
Elab veel Beria – 4.22
Lahendus on kaos – 4.22 *
Internatsid – 2.18
Külmale maale – 2.29
Tbilisi tänavad – 3.47
Nad ei tea mu nime – 4.22
Meid aitab psühhiaatria – 3.24
Lõputu laupäev – 3.11
Tere perestroika (albumiversio) – 3.45
Kappaleet > Vuoden 1993 CD-julkaisun bonuskappaleet

Pieni mies, iso tuoppi – 2.14 *
Magamistoa aknast paistab keemiakombinaat – 3.07 *
Lahendus on kaos – 4.23 *
Tere perestroika I – 2.23 **
Tere perestroika II – 2.45 *
Kappaleet > Vuoden 2011 CD-julkaisun bonuskappaleet

Sõjavägi kohustab (demoversio) – 4.20
Lahendus on kaos II (demoversio) – 3.52
0* Äänitetty Tallinnan Linnahallissa heinäkuussa 1988, kappaleissa 13 & 14 on rumpalina Ardo Põder. 
 ** Äänitetty Tallinnan Kergetööstustehnikumin kellarissa tammikuussa 1988.
Kyrönkankaan talvitie

Kyrönkankaan talvitie on keskiajalta lähtien tunnettu tie Hämeestä Pohjanmaalle. Se kulki Hämeenlinnasta pohjoiseen Jalasjärven kautta Kyrönjoelle ja siitä Mustasaareen. Nykyinen Valtatie 3 on linjattu paljolti samalle reitille.
Kesäaikaan käytössä oli Kyrönkankaan kesätie, joka kulki erämaan halki välttäen kelirikolle alttiin alueet. Kesä- ja talvitiet erkanivat toisistaan Hämeenkyrössä: talvitie kulki kohti Ikaalisten kirkonkylää pitkin jäätyneen Kyrösjärven länsirantaa peltoa, suota ja järven jäitä pitkin. Kesätie kiersi pidemmän reitin lännempää Kankaanpään kautta Jämijärven ja  Parkanon länsipuolelta ja yhtyi talvitiehen Kurikan kirkon kohdalla.
Jaakko Ilkan ja Klaus Flemingin tiedetään kulkeneen Kyrönkankaan vanhaa talvitietä vuonna 1597.
Iiris Kalliola

Iiris Kalliola (s. 1959 Valkeakoski) on suomalainen tietokirjailija. Hän on kirjoittanut ja suomentanut tietokirjoja biologian alalta erityisesti lapsille. Hän toimi Suomen tietokirjailijoiden Uudenmaan aluevastaavana 2015-2017.
Vuonna 2011 Kalliola palkittiin tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla yhdessä Lasse J. Laineen kanssa teoksesta Suomen lasten luontokirja. Sama teos oli vuonna 2010 WWF:n valitsema Vuoden luontokirja. Vuonna 2013 Kalliola palkittiin Tietopöllö-palkinnolla ja 2016 Lauri Jäntin säätiön Tieto-Lauri -palkinnolla  yhdessä Lasse J. Laineen kanssa teoksesta Suomen lasten retkeilyopas.
Kalliola on koulutukseltaan biologi Helsingin yliopistosta.
Teoksia

Talven sininen hetki Suomen luonnossa (yhdessä Ulla Kokon kanssa,1995)
Kun kirppu puree sinua. Suomen luonnon kiusankappaleet (1998)
Mökkielämän ABC (yhdessä Ulla Kokon ja Antti Pietilän kanssa, 1999)
Kaukomatkaajan luontoharmeja (yhdessä Matti Nummelinin kanssa, 2001)
Ötökät (2003)
Citykettu ja muita taajaman eläimiä (2003)
Kiireestä kantapäähän – ihmeellinen ihminen (2004)
Ruokakasvit (2005)
Suomen muuttolinnut (toimittaja ja kirjoittaja, 2006)
Kumipallosta lasi-ikkunaan: Mistä tavarat tehdään? (2009)
Suomen lasten luontokirja (yhdessä Lasse J. Laineen kanssa, 2010)
Luonnon jäljillä (2011)
Luontoillan seitsemän veljestä (2013)
Suomen lasten retkeilyopas (yhdessä Lasse J. Laineen kanssa, 2014)
Ihminen napakasti (yhdessä Väinö Heinosen kanssa, 2016)
Tulevaisuuden kuusi (yhdessä Heli Laaksosen kanssa, 2017)
Pelastetaan Itämeri (yhdessä Johan Tellin kanssa, 2018)
Eläinten kesäjäljet (yhdessä Matti Nummelinin kanssa, 2021)
Haapa – Ekosysteemin avainlaji (yhdessä Kai Hypénin kanssa, 2023)
Palkinnot

Vuoden luontokirja 2010 teoksesta Suomen lasten luontokirja (yhdessä Lasse J. Laineen kanssa)
Valtion tiedonjulkistamispalkinto 2011 teoksesta Suomen lasten luontokirja (yhdessä Lasse J. Laineen kanssa)
Tietopöllö-palkinto 2013, Lasten ja nuorten tietokirjapalkinto, Suomen tietokirjailijat
Suomen lasten luontokirja on yksi valituista kirjoista kirjassa: Joel Kuortti - Jukka-Pekka Pietiäinen: 100 merkittävää suomalaista tietokirjaa: Abckiriasta Mustaan orkideaan, 2014.
Lauri Jäntin säätiön Tieto-Lauri -palkinnon 2016 teoksesta Suomen lasten retkeilyopas (yhdessä Lasse J. Laineen kanssa)
Tietokirjafestivaalin Tietokirjaraadin 2023 voittaja teoksella Haapa – Ekosysteemin avainlaji (yhdessä Kai Hypénin kanssa)
Hevoskastanjat

| Hevoskastanjat |
| --- | --- |
 Balkaninhevoskastanja (Aesculus hippocastanum)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Saippuamarjakasvit Sapindaceae
Alaheimo::  Hippocastanoideae
Suku::  Hevoskastanjat Aesculus  L.
Katso myös
   Hevoskastanjat Wikispeciesissä   Hevoskastanjat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tippunut ja avautunut hevoskastanjan hedelmä maassa.
Hevoskastanjat (Aesculus) on kasvisuku saippuamarjakasvien (Sapindaceae) heimossa. Sukuun kuuluu parisenkymmentä lajia, jotka kasvavat luontaisena Kaakkois-Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Himalajalla ja Itä-Aasiassa. Nimensä hevoskastanjat lienevät saaneet siitä, että turkkilaiset käyttivät hevoskastanjansiemeniä hevosten yskänlääkkeenä. Hevoskastanja (Aesculus hippocastanum) tuli Balkanilta muualle Eurooppaan 1500-luvulla. Hevoskastanjojen lehdet, kukat ja siemenet sisältävät eskuliinia (C15H16O9).
Kuvaus

Hevoskastanjat ovat kesävihantia yksikotisia järeitä puita tai joskus myös pensaita. Niiden oksat ja vuosikasvaimet ovat vankkoja. Oksien silmut ovat isoja (3,5 cm) ja tahmeita. Lehdet ovat suuria (20–30 cm), pitkäruotisia, vastakkaisia, isolapaisia ja sormilehdykkäisiä. Alkukesällä huomiota herättävä on kartiomainen kukinto, joka on suuri ja pysty (20–30 cm). Piikkipallomainen hedelmä on paksuseinäinen, nahkea kota, jossa on yksi tai kaksi isoa (2–4 cm), ruskeaa pähkinämäistä ihmisravinnoksi kelpaamatonta siementä.
Hevoskastanjat Suomessa

Etelä-Suomessa menestyy hyvin balkaninhevoskastanja (Aesculus hippocastanum). Sen kukat touko-kesäkuussa ovat valkoisia ja keskeltä kellertäviä. Myös punertavakukkainen punahevoskastanja (Aesculus × carnea) on menestynyt etelä- ja lounaisrannikolla. Se on selvästi pienempi kuin balkaninhevoskastanja ja sen talvisilmut ovat heikosti tahmeat. Keltahevoskastanjakin (Aesculus flava) on menestynyt aivan eteläisessä Suomessa.
Lajeja ja risteymiä

Aesculus arguta – texasinhevoskastanja
Aesculus californica – kalifornianhevoskastanja
Aesculus chinensis – kiinanhevoskastanja
Aesculus flava – keltahevoskastanja (syn. Aesculus octandra)
Aesculus glabra – ohionhevoskastanja
Aesculus hippocastanum – balkaninhevoskastanja eli hevoskastanja
Aesculus indica – intianhevoskastanja
Aesculus neglecta
Aesculus parviflora – huiskahevoskastanja
Aesculus pavia – hurmehevoskastanja eli missippinhevoskastanja
Aesculus sylvatica
Aesculus turbinata – japaninhevoskastanja
Aesculus wangii (syn. Aesculus assamica)
Aesculus × carnea – punahevoskatanja
Aesculus × hybrida – appalakkienhevoskastanja
Aiheesta muualla

Laji.fi: Hevoskastanjat (Aesculus)
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Hevoskastanjat (Aesculus)
Dendrologian seura: Hevoskastanjat (Aesculus), vuoden puusuku 2019
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Aesculus (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Aesculus (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Aesculus (englanniksi)
Flora of China: Aesculus (englanniksi)
Kyllisi

Kyllisi (ven. Кюллизи, Kyllizi) oli inkeriläinen kylä, joka kuului Tuutarin luterilaiseen seurakuntaan. Nykyään entisen kylän alue kuuluu hallinnollisesti Pietarin Kraasselan piiriin.
Kylä mainitaan eri nimillä Ruotsin 1600-luvun asiakirjoissa: Kjullino (vuonna 1611),  Kylläisby (1617), Kyllis by (1639), Kyllisi (1698) jne. Nimen takana on vanhaan pakanalliseen Kyllä-henkilönnimikantaan kuuluva Kylliäinen, Kyllinen. Nimi voi olla omaperäinen, mutta toisaalta asukas Kylliäinen saattaa olla lähtöisin Viipurista tai Savitaipaleelta.
Vuonna 1849 Kyllisi listataan osana Nurkkalan kylää, johon kuului myös Pelkova ja Lamppula, ja sen asukasluku 76 ihmistä (40 miestä ja 36 naista), kaikki inkeriläisiä (äyrämöisiä).
Kylän suvut oli Putro (Putronen), Pyykkö ja Talsi. Säveltäjä, muusikko ja lehtimies Mooses Putro oli syntynyt Kyllisissä. Hänen sukunsa on ilmeisesti peräisin Uudenkirkon Putrolasta. Putron maatila käsitti 16 desjatiinaa (n. 17,5 ha) maata, päärakennus oli iso kaksikerrkoksinen talo, jossa oli useita huoneita. Tila kansallistettiin kollektivisoinnin aikana.
Vuonna 1926 kylässä oli 9 taloa ja  47 asukasta, kaikki inkeriläisiä. Kyllisi tuhoutui toisen maailmansodan aikana ja kylän alue jäi autioksi.
Kylliäinen

Kylliäinen on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Antti Kylliäinen (s. 1963), kirjailija, kouluttaja ja pappi
Jussi Kylliäinen (s. 1962), muusikko, KEMUn perustajia
Pietari Niilonpoika Kylliäinen (k. ennen 1510), ensimmäinen tunnettu Olavinlinnan vouti
Tanja Kylliäinen (s. 1993), uimari
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Huiluvarikset

| Huiluvarikset |
| --- | --- |
 Huppuhuiluvaris (Cracticus nigrogularis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Leijut Artamidae
Alaheimo::  Huiluvarikset Cracticinae
Katso myös
   Huiluvarikset Wikispeciesissä   Huiluvarikset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Huiluvarikset (Cracticinae) on leijujen heimoon kuuluva alaheimo. Niitä löytyy luonnonvaraisina ainoastaan Australiasta ja Uudesta-Guineasta ja Borneolta. Huiluvariksen höyhenpeite on enimmäkseen musta, harmaa tai valkoinen. Linnuilla on voimakas koukkumainen nokka, jota se käyttää saaliiden nappaamiseen. Huiluvaristen pääravinto koostuu hyönteisistä, selkärangattomista ja hedelmistä. Koiraiden ja naaraiden välillä ei ole suuria eroja, mutta joillain lajeilla sukupuolet ovat erinäköisiä.
Huiluvariksiin kuuluu 4 sukua, ja 13 lajia.
Suvut ja lajit > Huiluvarikset Cracticus

Hopeahuiluvaris Cracticus argenteus
Huiluvaris Cracticus torquatus
Huppuhuiluvaris Cracticus nigrogularis
Mustahuiluvaris Cracticus quoyi
Papuanhuiluvaris Cracticus cassicus
Savannihuiluvaris Cracticus mentalis
Tagulanhuiluvaris Cracticus louisiadensis
Suvut ja lajit > Huilukorpit Strepera

Huilukorppi Strepera graculina
Nokihuilukorppi Strepera versicolor
Tasmanianhuilukorppi Strepera fuliginosa
Suvut ja lajit > Kirjomonarkit Peltops

Alankokirjomonarkki Peltops blainvillii
Vuorikirjomonarkki Peltops montanus
Kunnanvaltuutettu

Kunnanvaltuutettu on kunnanvaltuustoon (kaupungeissa kaupunginvaltuustoon) kunnallisvaaleissa valittu luottamushenkilö. Kaupungeissa käytetään nimitystä kaupunginvaltuutettu.
Suomen kunnallisvaaleissa vaalikelpoisia ovat tietyin poikkeuksin kaikki kunnan asukkaat, joilla on kyseisissä vaaleissa äänioikeus eivätkä ole holhouksen alaisia . Nämä kuntalaissa määrätyt poikkeukset ovat :
valtion virkamies, joka hoitaa välittömästi kunnallishallintoa koskevia valvontatehtäviä;
kunnan palveluksessa oleva henkilö, joka toimii kunnanhallituksen tai lautakunnan tehtäväalueen johtavassa tehtävässä tai sellaiseen rinnastettavassa vastuullisessa tehtävässä;
kunnan määräysvallassa olevan yhteisön tai säätiön palveluksessa oleva henkilö, joka asemaltaan voidaan rinnastaa 2 kohdassa tarkoitettuun kunnan palveluksessa olevaan henkilöön;
kuntayhtymän jäsenkunnan valtuuston osalta kuntayhtymän palveluksessa oleva henkilö, joka asemaltaan voidaan rinnastaa 2 kohdassa tarkoitettuun kunnan palveluksessa olevaan henkilöön.
Ketään ei voi asettaa kunnallisvaaleissa ehdolle valtuustoon ilman hänen omaa suostumustaan.
Hung Up Promo Tour

Hung Up Promo Tour on Madonnan kolmas promo-kiertue. Se mainosti vuonna 2005 tullutta uutta studioalbumia Confessions on a Dance Flooria. Hung Up Promo Tour esitettiin kymmenessä paikassa, The Roxyssa New Yorkissa, Atlantic Pavilionissa Lisbonissa, ZDF:ssä Mannheimissä, Parkinsonissa, Koko Nightclubissa, BBC Onessa ja G.A.Y. Nightclubissa Lontoossa sekä Studio Coastissa ja Fuji TV:ssä Tokiossa.
Esityslista

"Hung Up"
"Get Together"
"Sorry"
"I Love New York"
"Ray Of Light"
"Let It Will Be"
"Jump"
"Everybody"
Esiintyjät ja yhteistyökumppanit

Stuart Price - Kosketinsoitin
Monte Pittman - Kitara
Steve Sidelnyk - Rummut
Daniel "Cloud" Campos - Tanssija
Jamie King - Kiertueen ohjaaja
Identiteetti (filosofia)

Identiteetti tarkoittaa filosofiassa sitä, mikä tekee oliosta tai muusta entiteetistä määriteltävän ja tunnistettavan, antamalla sille joitakin ominaisuuksia tai piirteitä, jotka mahdollistavat sen erottamisen muista olioista. Identiteetti tekee asioista samoja asioita tai eri asioita.
Identiteetti logiikassa: identiteetin laki

Logiikassa identiteetti määritellään yleensä kaksisuuntaisena relaationa joka pätee vain asian ja sen itsensä välillä. Identiteetti on siis kaksipaikkainen predikaatti "=", niin että kaikille x ja y "x = y" on totta jos ja vain jos x on sama kuin y. Identiteetti on transitiivinen, symmetrinen ja refleksiivinen relaatio. Useimpien normaalien modaalilogiikoiden aksiooma on, että kaikille x, jos x = x silloin välttämättä x = x.
Identiteetti ontologiassa

Ontologit sekä mielen- ja kielenfilosofit kysyvät sellaisia kysymyksiä kuin:
Mitä tarkoittaa, että olio on sama kuin se itse?
Jos x ja y ovat identtisiä (ovat sama olio), onko niiden aina oltava identtisiä? Ovatko ne välttämättä identtisiä?
Mitä tarkoittaa, että olio on sama, jos se muuttuu ajan kuluessa? Onko omenat sama kuin omenat+1? (Katso: endurantismi, perdurantismi)
Jos olion kaikki osat vaihdetaan ajan kuluessa, kuten Theseuksen laivan esimerkissä, millä tavalla se on sama?
Perinteinen vastaus on ollut Gottfried Leibnizin näkemyksen mukainen: Kaksi oliota ovat samat jos ja vain jos ne jakavat samat ominaisuudet; tai: Jos kahdella oliolla on samat ominaisuudet, kyseessä on sama olio (Leibnizin laki). Muodollisesti: x on sama kuin y jos ja vain jos jokainen predikaatti joka on tosi x:lle on tosi myös y:lle. Leibnizin laki on vaikuttanut matematiikan filosofiaan ja predikaattikalkyylin kehitykseen.
G. W. F. Hegel katsoi, että asiat ovat luontaisesti ristiriitaisia itsensä kanssa, ja että ajatus jostakin itseidenttisenä olisi mielekästä vain jos se ei olisi myös epäidenttistä tai erilaista itsensä suhteen. Hegelin sanoin, ”identiteetti on identiteetin ja epäidentiteetin identiteettisyyttä”.
Nykyaikana ontologit ovat keskustelleet identiteetistä suhteessa mahdollisiin maailmoihin — voiko sama olio olla olemassa useissa erilaisissa mahdollisissa maailmoissa?
Kvalitatiivinen ja numeerinen identiteetti

Satunnaisten olioiden a ja b voidaan sanoa olevan kvalitatiivisesti identtisiä jos a ja b ovat kaksoiskappaleita, eli jos a ja b ovat täysin samanlaisia kaikilla tavoilla, eli jos a:lla ja b:llä on kaikki samat kvalitatiiviset eli laadulliset ominaisuudet. Esimerkiksi kaksi juomalasia, jotka ovat valmistuneet saman lasitehtaan samalta tuotantolinjalta, ja ovat käytännössä samanlaisia; tai kaksi hiiliatomia, joista toinen sijaitsee tietyn henkilön oikeassa ja toinen vasemmassa kädessä, ja ovat samanlaisia tiukempienkin mittapuiden mukaan.
Vaihtoehtoisesti olioiden a ja b voidaan sanoa olevan numeerisesti identtisiä jos a ja b ovat yksi ja sama asia; jos a on b, eli jos on olemassa yksi asia, jota kutsutaan vuoroin a:ksi ja vuoroin b:ksi. Esimerkiksi Clark Kent on numeerisesti identtinen Teräsmiehen kanssa sikäli, että on vain yksi henkilö, jolla on välillä päällään eri vaatteet. Siis a = b, tai Clark Kent = Superman.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Deutsch, Harry: Relative identity The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
French, Steven: Identity and Individuality in Quantum Theory The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Gallois, Andre: Identity over time The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Korfmacher, Carsten: Personal Identity The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Mackie, Penelope: Transworld Identity The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Noonan, Harold: Identity The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Olson, Eric T.: Personal identity The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Roberts, Melinda: The Nonidentity Problem The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Identity (philosophy)
Käännös suomeksi
Huilut suorina

| Huilut suorina Popeda |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 24. lokakuuta 1986 Husulan Casino
 Julkaistu: 1986
 Tyylilaji: rock
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Popedan muut julkaisut
| 15 GT Golden Turpo 1986 | Huilut suorina 1986 | Ei oo valoo 1987 |
Huilut suorina on Popedan toinen livealbumi ja kaikkiaan yhdeksäs albumi. Se julkaistiin vuonna 1986. Levyn sai ilmaiseksi 15 GT Golden Turpo -kokoelman mukana.
Levy on äänitetty Husulan Casinolla 24. lokakuuta 1986. Se julkaistiin myös Kuulat sekaisin -videokasettina ja DVD:nä vuonna 2007 Popedan 30-vuotinen sota 1977–2007 -kokoelman bonuksena.
Levy julkaistiin myöhemmin CD-levynä, jolla on mukana vuoden 1984 studioalbumi Harasoo.
Kappaleet

Synnyimme lähtemään (- Born to Run -) – 4.22
Olen valmis – 3.30
Elämässä pitää olla runkkua – 3.10
Pohjantähden alla – 3.10
John Holmes – 2.24
Beibi on Y.L.P.E.E. – 2.21
Christina – 5.28
Cadillac – .58
Palle & the Boys – 3.08
Muumi Muumi – 3.33
Kuulat sekaisin – 3.02
Da da – 3.32
Mörri-Möykky – 0.50 (yleisön esittämä)
Kokoonpano

Pate Mustajärvi – laulu
Costello Hautamäki – kitara
Timo Tapaninen – kitara
Jyrki K. Melartin – basso
Jukka Järvinen – kosketinsoittimet
Kari Holm – rummut
+
Raaka-Arska – laulu (kappale 10)
Kokoonpano > Muut

Äänitys: MTV-Mobile / Jorma Hämäläinen ja Mika Sundqvist
Miksaus: MTV-Studiot / Jorma Hämäläinen, Costello Hautamäki ja Jyrki K. Melartin
Foto & leiska: Kari
Popeda
| --- | --- |
Studioalbumit:  Popeda · Raswaa koneeseen! · Hullut koirat · Mustat enkelit · Kaasua... · Harasoo · Pohjantähden alla · Ei oo valoo · Hallelujaa · Kans'an Popeda · Svoboda · H.Ö.N.Ö. · Live at the BBC · 500 cc · Vieraissa · Just! · Häkää! · Täydelliset miehet · Voitto· Haista Popeda!
Livealbumit:  Raakaa voimaa · Huilut suorina · Pitkä kuuma kesä 2010 – Live
Kokoelmat:  15 GT Golden Turpo · Poko-klassikko · Peetlehemin pesäveikot (nopein saa) · Hittejä, kersantti Karoliina! · Pelkkää juhlaa! · 30-vuotinen sota 1977–2007 · Museorekisterissä
Singlet:  ”Hei mies / Mönkiäislaulu” · ”Erkki ja Leena / Sammakkalaulu” · ”Suuret setelit / Lauri Lutavuori” · ”Huummetta / Kouluun” · ”Mörrimöykky / Bebobbahobbin” · ”Minä elän / Silimiklasikyy (live)” · ”Minä elän / Silimiklasikyy (live) / Luvattu maa (live)” · ”Kalteriblues / Onnellinen mies” · ”Yö / Maailma palaa” · ”Delilah / Yks kysta kimma” · ”Kaasua, komisaario Peppone / Viimeinen mohikaani” · ”Kaasua, komisaario Peppone” · ”Matkalla Alabamaan / Nyrkki-Kyllikki” · ”Matkalla Alabamaan (remix) / Sielun Veljet: Aina nälkä” · ”Sukset (vaikeata tämä hiihtäminen) / Raz, Dva, Tri” · ”Palle and the Boys / Hjulapata” · ”Palle and the Boys / Hjulapata / Sukset (vaikeata tämä hiihtäminen) (4x10 km:n viestihiihtomixaus)” · ”Kuuma kesä / Tuomas parka” · ”Tää on se yö / Mikä vika mussa on” · ”Eläinten vallankumous / Omia ollaan” · ”Kellot lyö / Potkurilakkirock” · ”Maailmankaikkeuden suvijenkka / Ranttalitytön tärinät” · ”Bandiittipolkka / Luumäkirock” · EppuPopedaNormaali: ”20 vuotta sikana / Hyvä kankkunen” · Raaka-Arska & Räp-Popeda: ”Muumi Muumi / Hei mies -räp” · ”Optinen O / Valkoisessa huoneessa” · ”Sä lähdit taas / Kovan pojan blues” · ”Sä lähdit taas / 4711” · ”Paulin taikakaulin / Heavy lutaa” · ”Lilli Kupponen / Nysse tulee / Kuuma kokardi” · ”Enkeliblues / Nysse tulee” · ”Punaista ja makeaa / Kotiin” · ”Kirje / Irmeli” · ”Kersantti Karoliina / Mää ja Tapparan mies” · ”Kersantti Karoliina / Mää ja Tapparan mies” · ”Repe ja Lissu / Sen kunniaksi” · ”Hjulapata / Omia ollaan / Kovan pojan blues” · ”Siankorvaa ja raanavettä” · ”Oodi makkaralle” · ”Siankorvaa ja raanavettä” · ”Tahdotko mut tosiaan / Pelkosenniemen poika” · ”Mustameri ja mies / Mannaa mammonaa” · ”Paperitähdet / Mayday Mayday” · ”Mustaa / No niin tottakai” · ”Beibin kanssa Irlantiin / Entisestä pois” · ”Tohtori Mustajärvi” · Hilipatipippaa / Onko vielä aikaa” · ”Kakskytä centtiä / Pakko saada BMW” · ”Ei lasten käsiin” · ”Ikurin mimmi” · ”Katsastuslaulu (Popeda) / Tango Pelargonia (Trio Mukavat)” · ”Reino” · ”Kuutamohullu” · ”Onhan päivä vielä huomennakin” · ”Elän itselleni” · ”Hääkellot soi” · ”Bermudan kolmio” · ”Onko saunan takana tilaa?” · ”Lihaa ja perunaa” · ”Sha-la-la / Ikävä keikalle” (feat. Klamydia)
Muuta:  Luettelo Popedan kappaleista · Luettelo Pate Mustajärven kappaleista
Kunnari

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kunnari tarkoittaa seuraavia asioita:
kunniajuoksu, arkikielessä kunnari, pesäpallotermi
Kunnari, saari Haminassa
suomalainen sukunimi
Alex Kunnari (s. 1974), DJ
Olli Kunnari (s. 1982), lentopalloilija
suomalainen etunimi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kunnari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.