stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aitosuomalaisuus
Liikkeen historia > Kannattajat ja toiminta järjestöissä

Aitosuomalaisuus sai kannatusta erityisesti nuorelta suomenkieliseltä sivistyneistöltä. Suomen ylioppilasnuoriso alkoi 1920-luvun puolivälistä alkaen omaksua aitosuomalaisuutta. Aitosuomalaiset yrittivät vetää piiriinsä myös työväenluokan, mutta työläiset eivät koskaan kiinnostuneet aitosuomalaisten sosiaalisista ohjelmista vaan pysyivät uskollisina sosiaalidemokraateille.
Aitosuomalaisuus soluttautui myös poliittisiin järjestöihin ja sivistysjärjestöihin. Vuonna 1922 perustettu Suur-Suomea havitteleva ylioppilasyhdistys Akateeminen Karjala-Seura (AKS) omaksui vuoden 1924 ohjelmassaan aitosuomalaisuuden ja ruotsalaisvastaisuuden. AKS alkoi noudattaa koko ajan jyrkempää linjaa ja vaati jopa jäseniltään suomalaiset sukunimet. Seura levitti aitosuomalaisuuden aatetta luennoin, kirjoin ja lentolehtisin. Kun AKS:läisiä valittiin ylioppilaskuntien johtoon, myös suomenkielisistä ylioppilasjulkaisuista tuli aitosuomalaisuuden äänenkannattajia. Aitosuomalaisuudella oli läheinen suhde myös Suomalaisuuden liittoon.
Liikkeen historia > Toiminta puolueissa ja eduskunnassa 1920-luvulla

Aitosuomalaiset pyrkivät työskentelemään asiansa hyväksi suomenkielisten puolueiden politiikkaan vaikuttamalla, kansallismielisiä poliitikkoja kannattamalla sekä propagandaa harjoittamalla. Omaa puoluettaan he eivät koskaan perustaneet.
Suomen puolueista aitosuomalaisin oli maalaisliitto, vaikka hallituksessa puolue ei juurikaan aitosuomalaisuutta toteuttanut. Eturivin aitosuomalaisia maalaisliitossa 1920- ja 1930-luvuilla olivat muun muassa Kyösti Kallio, Urho Kekkonen ja Uuno Hannula. Kokoomuksessa oli vuoden 1927 vaalien aikaan niin aitosuomalaisiin myönteisesti kuin siihen negatiivisestikin suhtautuvia. Puoluekentän paineesta kokoomuksen linja muuttui sen jälkeen myönteisemmäksi aitosuomalaisuutta kohtaan, ja vuotta myöhemmin puolue hyväksyi uuden aitosuomalaisen ohjelman. Edistyspuolue ei koskaan ollut erityisen aitosuomalainen kuten ei sosiaalidemokraattinen puoluekaan. Kommunistinen puolue kehotti kannattajiaan taistelemaan aitosuomalaisuutta vastaan. Porvarillinen ruotsalainen kansanpuolue vastusti aitosuomalaisia ja liittoutui vastahakoisesti sosiaalidemokraattien kanssa eduskunnassa saadakseen äänestettyä aitosuomalaisten vaatimukset nurin.
Eduskunnassa maalaisliiton aitosuomalaiset alkoivat nostaa kieliasioita esille 1920-luvun puolivälistä alkaen. Aitosuomalaisiksi katsottuja aloitteita tehtiin vuosina 1925–1929 parisenkymmentä. Ne keskittyivät yliopiston suomalaistamiseen, hallitusmuodon ja kielilain muuttamiseen, oppikoulujen kielikysymykseen sekä ruotsinkielisillä seuduilla sijainneiden suomenkielisten kansakoulujen asemaan. Koska nämä aloitteet eivät yleensä johtaneet tuloksiin, niitä uusittiin aina seuraavien valtiopäivien alussa.
Aitosuomalaisten toiminta toi kielikysymyksen myös yleiseen tietoisuuteen, ja jotkut suomenkieliset alkoivatkin esimerkiksi suosia suomalaisia pankkeja. Suomenruotsalaisissa aitosuomalaisten esiinmarssi aiheutti paljon suuttumusta ja vastaesityksiä eduskunnassa. Ruotsinkieliset lehdet kirjoittivat hyvin kielteisesti aitosuomalaisista ja joskus myös suomalaisesta kulttuurista. Tällaiset ylemmyydentunnon osoitukset kasvattivat edelleen suomalaisten vihamielisyyttä.
Liikkeen historia > Toiminta 1930-luvulla

Kansallisuustaistelu oli kommunismin vastustamiseen keskittyneen Lapuan liikkeen vilkkaimmassa toimintavaiheessa 1930-luvun taitteessa siirtynyt väliaikaisesti taka-alalle. Hetken aikaa lehtikeskustelu kieliasiasta oli molemmin puolin sovinnollista, eikä eduskunnassakaan tehty vuoden 1930 istuntokaudella mitään aloitteita kielitilanteen muuttamiseksi. Suomalaiset kieliaktivistit heräsivät jälleen syksyn 1930 eduskuntavaalien jälkeen ja kielitaistelu leimahti uudelleen. Suomalaiset ylioppilaat tarttuivat erään ruotsinkielisen yliopistonopettajan suomalaisia väheksyvään haastattelulausuntoon ja alkoivat järjestää mielenosoituksia. Myös suomenkielinen lehdistö alkoi jälleen lietsoa kansallisuustaistelua.
Nationalistien painostus levisi eduskuntaan, missä suomalaisuusmiehet alkoivat jälleen vaatia kielilainsäädännöllisiä toimenpiteitä, kuten pienten suomalaisvähemmistöjen lasten oikeuksien parantamista ruotsinkielisissä kunnissa. Maalaisliitto jatkoi ehdottelua Helsingin yliopiston suomalaistamiseksi. Usein maalaisliittolaisten esitysten tueksi tuli kokoomuslaisia, harvemmin edistysmielisiä tai sosiaalidemokraatteja, joten kieliesitykset eivät onnistuneet saamaan enemmistöä taakseen. Kansallismielisten tueksi eduskuntaan nousi vuoden 1933 vaaleissa myös Isänmaallinen kansanliike (IKL).
Aitosuomalaisten toimintaan 1930-luvun alkuvuosina kuului myös muun muassa erilaisia suomalaistamisvaatimuksia sisältäneen suomalaisuusadressin luovutus eduskunnalle helmikuussa 1932, hakkapeliittojen muistojuhlan järjestäminen marraskuussa 1932 sekä aitosuomalaisten kansanedustajien poistuminen eduskunnan istuntosalista protestiksi aina kun joku alkoi puhua ruotsia.
Hallituksen tekemät esitykset kielilainsäädännön ja yliopistolain muutoksista aiheuttivat vuonna 1934 paljon kiistelyä eduskunnassa, ja ruotsalaisille tehtyjen myönnytysten suututtamat suomalaisuusintoilijat järjestivät tammikuussa 1935 ylimääräisillä valtiopäivillä jopa jarrutuspuheita yliopistolain muuttamisen estämiseksi. Ruotsalaisuuden päivänä nuorten suomalaisten ja ruotsalaisten välillä sattui jo katumellakoitakin.
Kielitaistelut ja nationalistien vaatimukset kielilain uudistamisesta huipentuivat eduskunnassa vuosina 1934–1935. Kansalliskiihkoiset ylioppilaat ryhtyivät tahollaan protesteihin, marsseihin, lakkoiluun ja suurten joukkokokousten järjestämiseen eri paikkakunnilla. Maltilliset suomalaiset sekä ruotsalaiset tuomitsivat ylioppilaiden protestit mutta muutamat aitosuomalaiset kansanedustajat ja maalaisliiton eduskuntaryhmä tukivat niitä.
Liikkeen historia > Liikkeen hiipuminen

Aitosuomalaisuuden kannatus ja vaikutus oli noussut huippuunsa 1930-luvun puolivälissä. Euroopan poliittisten jännitteiden vuoksi Suomi pyrki nyt kuitenkin lähentymään Skandinavian maita, mitä jyrkimmät ruotsalaisvastaiset suomalaiset vastustivat. Vuoden 1936 eduskuntavaalit olivat nationalisteille pettymys. Uusi hallitus kuitenkin teki suomen kielestä Helsingin yliopiston ainoan hallintokielen. Samalla tosin perustettiin 15 ruotsinkielistä täyttä professuuria, mikä oli kiihkeimmille aitosuomalaisille pettymys. Suomen ulkopolitiikan skandinavisen suuntauksen sekä maalaisliittolaisten ja sosiaalidemokraattien lähentymisenä syntyneen uuden yliopistolainsäädännön seurauksena kansallisuustaistelu menetti merkityksensä ensiarvoisena poliittisena ongelmana 1930-luvun lopussa.
Sotaa edeltäneet koulutusaiheiset ristiriidat hälvenivät 1940-luvulta alkaen, kun suomenkielisiä oppikouluja syntyi yhä tihenevässä tahdissa. Myös liike-elämässä ruotsinkielisten korkea suhteellinen osuus väheni, kun uudet teollisuuden alat tulivat julkiseen tai valtion hallintaan. Kiihkeä nationalismi ei maailmansodan seurauksena myöskään enää ollut suuressa huudossa. Moni suomenkielinen alkoikin nähdä kaksikielisyyden ja ruotsinkielisen vähemmistön olemassaolon aiempaa myönteisempänä asiana.
Helsingin aitosuomalaisen kerhon 10-vuotisjuhla 14.11.1933.
Olivia Rodrigo

| Olivia Rodrigo |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. helmikuuta 2003 (ikä 21)
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä, näyttelijä
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2015–
Tyylilajit:  pop, pop punk, pop rock, alternative, musikaali
Soittimet:  laulu, kitara, piano
Levy-yhtiöt:  Geffen, Interscope
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Olivia Isabel Rodrigo (s. 20. helmikuuta 2003 Murrieta, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä ja näyttelijä.
Rodrigo esiintyi uransa alussa lapsinäyttelijänä Disneyn televisiosarjoissa Bizaardvark ja High School Musical: The Musical: The Series. Rodrigo esitti useita musiikkikappaleita molemmissa televisiosarjoissa.
Rodrigon debyyttisingle "Drivers License" julkaistiin tammikuussa 2021 Rodrigon ollessa 17-vuotias. Se nousi listaykköseksi muun muassa Yhdysvalloissa, Kanadassa, Britanniassa ja Suomessa. Rodrigon toinen single "Deja Vu" nousi Billboard Hot 100 -listan 3. sijalle. Hänen kolmas singlensä "Good 4 U" nousi listaykköseksi muun muassa Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Rodrigo julkaisi ensimmäisen albuminsa Sour 21. toukokuuta 2021. Se nousi albumilistan kärkeen muun muassa Yhdysvalloissa. Rodrigo voitti kolme Grammy-palkintoa vuoden 2022 Grammy-gaalassa.
Rodrigon toinen albumi Guts julkaistiin 7. syyskuuta 2023. Albumin ensimmäinen single "Vampire" nousi listaykköseksi muun muassa Yhdysvalloissa.
Näyttelijän ura

Rodrigo aloitti uransa lapsinäyttelijänä Old Navy -mainoksessa. Hän sai ensimmäisen elokuvaroolinsa vuonna 2015 elokuvassa An American Girl: Grace Stirs Up Success.
Rodrigo esiintyi pääroolissa Disneyn komediasarjassa Bizaardvark vuosina 2016–2019. Aloittaessaan sarjassa hän oli 12-vuotias. Hän esiintyi yhdessä Kolme miestä ja tyttö -televisiosarjan jaksossa vuonna 2017 ja The Regrettes -yhtyeen musiikkivideossa "Monday" vuonna 2021.
Rodrigo on esitti Nini Salazar-Robertsia Disneyn televisiosarjassa High School Musical: The Musical: The Series vuosina 2019–2022. Sarja perustuu osittain musikaalielokuvaan High School Musical. Rodrigo oli sarjassa pääosassa kahdella ensimmäisellä kaudella, mutta kolmannella kaudella hänen osuuttaan vähennettiin Rodrigon musiikkiuran takia. Hän poistui sarjasta kolmannen kauden jälkeen.
Musiikkiura > Alkuaika

Rodrigo esitti musiikkia Bizaardvark-televisiosarjassa ja levytti kappaleita sarjan soundtrackiä varten vuonna 2016. Hän esitti useita musikaalikappaleita High School Musical: The Musical: The Series -sarjassa ja osallistui useiden sarjan kappaleiden säveltämiseen. Rodrigon esittämä ja säveltämä kappale "All I Want" nousi Billboard Hot 100 -listan sijalle 90 tammikuussa 2020.
Musiikkiura > Sour: 2020–2022

Vuonna 2020 Rodrigo teki levytyssopimuksen Interscope Recordsin ja Geffen Recordsin kanssa. Hänen ensimmäinen virallinen singlensä "Drivers License" julkaistiin tammikuussa 2021. Kappale nousi listaykköseksi monissa maissa, muun muassa Yhdysvalloissa, Kanadassa, Britanniassa ja Suomessa. Siitä tuli myös Spotifyn kuunnelluin kappale maailmanlaajuisesti. Rodrigon toinen single "Deja Vu" nousi Billboard 100 -listan kolmannelle sijalle. Hänen kolmas singlensä "Good 4 U" nousi listaykköseksi muun muassa Yhdysvalloissa ja Kanadassa.
Rodrigon ensimmäinen albumi Sour julkaistiin 21. toukokuuta 2021. Sour nousi albumilistan kärkeen muun muassa Yhdysvalloissa. Albumin tuottajana toimi Dan Nigro. Albumi on tyyliltään popmusiikkia ja siinä on viitteitä myös pop-punk ja alternative-genreistä. Rodrigo on osallistunut kaikkien albumin kappeleiden säveltämiseen. Rodrigo on sanonut saaneensa vaikutteita muun muassa Taylor Swiftin, Lorden ja Alanis Morissetten ja Fiona Applen musiikista.
Menestyksestä huolimatta Rodrigo sai osakseen myös kritiikkiä, koska kappaleet "Deja Vu" muistutti joidenkin mielestä liikaa Swiftin kappaletta "Cruel Summer" ja "Good 4 U" Paramoren kappaletta "Misery Business". Rodrigo antoi osan kappaleiden tekijänoikeuksista "Cruel Summer" ja "Misery Business" -kappaleiden tekijöille.
Rodrigo sai seitsemän Grammy-ehdokkuutta vuoden 2022 Grammy-gaalassa. Sour oli ehdolla muun muassa vuoden albumin palkinnon ja kappale "Drivers License" vuoden levytyksen ja vuoden laulun palkintojen voittajaksi. Rodrigo voitti seitsemästä ehdokkuudestaan kolme Grammy-palkintoa. Hän voitti parhaan uuden artistin palkinnon, Sour-albumillaan vuoden pop albumin palkinnon ja kappaleellaan ”Drivers License” vuoden pop-sooloesityksen palkinnon.
Rodrigon ensimmäinen kiertue Sour Tour pidettiin vuonna 2022. Hän esiintyi kiertueella teattereissa Yhdysvalloissa, Kanadassa ja useissa Euroopan maissa.
Musiikkiura > Guts: 2023–

Rodrigo julkaisi singlen "Vampire" ilmestyi 30. kesäkuuta 2023. Se on ensimmäinen single Rodrigon toiselta albumilta Guts. "Vampire" nousi listaykköseksi muun muassa Yhdysvalloissa. Albumin toinen single "Bad Idea Right?" julkaistiin 11. elokuuta. Albumi Guts julkaistiin 8. syyskuuta. Albumi nousi listakärkeen muun muassa Yhdysvalloissa, Isossa-Britanniassa ja Australiassa.
Albumin kolmas single on kappale "Get Him Back!" Kappaleesta tuli single albumin julkaisun jälkeen syyskuussa 2023. Kappale "Obsessed" julkaistiin albumin neljäntenä singlenä helmikuussa 2024. Rodrigo julkaisi samalla bonuskappaleita sisältävän uuden version albumista nimeltään Guts (Spilled).
Albumi sai useita Grammy-ehdokkuuksia. Se oli ehdolla muun muassa vuoden albumin Grammy-palkinnon ja parhaan pop-albumin palkinnon voittajaksi. "Vampire" oli ehdolla muun muassa vuoden lauluksi ja vuoden levytykseksi. Rodrigo jäi kuitenkin gaalassa ilman palkintoja.
Rodrigon toinen kiertue Guts World Tour alkoi helmikuussa 2024. Kiertue sisältää konsertteja Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa.
Rodrigo kirjoitti ja levytti kappaleen "Can’t Catch Me Now" elokuvan Nälkäpeli: Balladi laululinnuista ja käärmeistä soundtrackille. Kappale julkaistiin singlenä marraskuussa 2023.
Yksityiselämä > Perhe

Olivia Rodrigo syntyi 20. helmikuuta 2003 Rancho Medical Center -sairaalassa Murrietassa Kaliforniassa. Hän kasvoi naapurikaupunki Temeculassa. Rodrigon isä on terapeutti ja äiti opettaja. Rodrigolla on isänsä puolelta filippiiniläiset sukujuuret.
Yksityiselämä > Ihmissuhteet

Rodrigo oli läheinen High School Musical -sarjan vastanäyttelijänsä Joshua Bassettin kanssa ja heidän huhuttiin seurustelleen. Kappaleen "Drivers License" ja useiden muiden Sour-albumin kappaleiden on mediassa ja fanien keskuudessa tulkittu kertovan heidän erostaan. Bassett kirjoitti tilanteen saamasta julkisuudesta EP:llä Crisis/Secret/Set Me Free joulukuussa 2021. Bassett sanoi tuolloin, että hän ja Rodrigo eivät ole puheväleissä. Rodrigo ja Bassett tulivat kuitenkin yhdessä sarjan kolmannen kauden ensi-iltaan vuonna 2022.
Rodrigo seurusteli tuottaja ja viihdetoimittaja Adam Fazen kanssa vuonna 2021. Keväällä 2022 Rodrigo alkoi seurustella DJ ja liikemies Zack Bian kanssa. Heidän uutisoitiin eronneen elokuussa. Rodrigon kappaleen "Vampire" on tulkittu mediassa kertovan heidän suhteestaan ja erostaan.
Laulaja Conan Gray on Rodrigon läheinen ystävä. Gray oli mukana Rodrigon videojulkaisulla Sour Prom ja on esiintynyt hänen kanssaan livenä. Rodrigo on myös hyviä ystäviä näyttelijä Iris Apatow’n ja Bizaadwark-sarjan vastanäyttelijänsä Madison Hu’n kanssa.
Filmografia

Rodrigon omat musiikkivideot pääartikkelissa Olivia Rodrigon diskografia.
| Vuosi | Nimi | Rooli | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | An American Girl: Grace Stirs Up Success | Grace Thomas | elokuva |
| 2016–2019 | Bizaardvark | Paige Olvera | televisiosarja, päärooli |
| 2017 | Kolme miestä ja tyttö | Terrinea | televisiosarja, jakso "Young Adult" |
| 2017 | Disney Channel Stars: DuckTales Theme Song | oma itsensä | musiikkivideo, cameo |
| 2019–2022 | High School Musical: The Musical: The Series | Nini Salazar-Roberts | televisiosarja, päärooli kaudet 1-2, sivuosa kausi 3 |
| 2021 | Monday | oma itsensä | The Regrettesin musiikkivideo, cameo |
Diskografia > Studioalbumit

Sour (2021)
Guts (2023)
Kiertueet

Sour Tour (2022)
Guts World Tour (2024)
Aiheesta muualla

Olivia Rodrigon kotisivut (englanniksi)
Olivia Rodrigo Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ala (Rooman armeija)

Ala (suom. siipi) oli Rooman armeijan sotilasyksikkö. Alalla tarkoitettiin eri aikoina eri yksikköjä. Tasavallan aikana alalla tarkoitettiin Rooman italialaisia liittolaisia. Tuolloin ala oli osapuilleen samankokoinen kuin roomalainen legioona. Siipeä tarkoittava nimi tuli siitä että tyypillisessä konsulin johtamassa armeijassa oli kaksi legioonaa keskellä ja kummallakin siivellä yksi liittolaisten ala. Keisariajalla ala tarkoitti auxilia-joukkojen ratsuväkeä joiden vahvuus oli joko 521 tai 768 miestä. Keisariajalla alaa johti joko prefekti tai tribuuni.
Lähde

Adrian Goldsworthy: Roman Warfare s.212.  Cassell & Co, 2000.  ISBN 0-304-35265-9
Kirsi Ala-Lipasti

| Kirsi Ala-Lipasti> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. tammikuuta 1991 (ikä 33) Seinäjoki
Kansalaisuus:   Suomi
Pesäpalloilija
Seura:  
Pelaajaura
Ammattilaisjoukkueet
2007–2010, 2012 2011 2013–2015 2016–2018:  PeTo-Jussit Ylihärmän Pesis-Junkkarit Mansen Räpsä Manse PP
Kirsi Ala-Lipasti (s. 7. tammikuuta 1991 Seinäjoki) on suomalainen pesäpalloilija.  Hän on pelannut kauteen 2020 mennessä urallaan naisten Superpesiksessä 298 runkosarjaottelua, sekä useita pudotuspelejä. Hän pelasi Itä–Länsi-ottelussa vuonna 2018 ja 2022 sekä Liitto-Lehdistö -ottelussa vuosina 2016 ja 2017. Hän voitti Suomen mestaruuden Manse PP:n joukkueessa kaudella 2017, sekä hopeaa 2018 ja 2020 niin ikään Manse PP:ssä. Hänen kasvattajaseuransa on Seinäjoen Maila-Jussit.
Ala-Lipasti on edustanut Superpesiksessä seinäjokelaista PeTo-Jusseja 2007–2010 ja 2012, Ylihärmän Pesis-Junkkareita 2011, Mansen Räpsää 2013–2015 sekä Manse PP:tä kaudesta 2016.
Saavutukset > Pelaajana

3 Itä-Länsi -ottelua: 2018, 2021, 2022
Al Gore

| Al Gore |
| --- | --- |
 Virallinen muotokuva vuodelta 1994.
Yhdysvaltain 45. varapresidentti
 20. tammikuuta 1993 – 20. tammikuuta 2001  
Presidentti:  Bill Clinton
Edeltäjä:  Dan Quayle
Seuraaja:  Dick Cheney
Yhdysvaltain senaattori Tennesseestä
 3. tammikuuta 1985 – 2. tammikuuta 1993  
Edeltäjä:  Howard Baker
Seuraaja:  Harlan Mathews
Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen Tennesseen 6. vaalipiiristä
 3. tammikuuta 1983 – 3. tammikuuta 1985  
Edeltäjä:  Robin Beard
Seuraaja:  Bart Gordon
Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen Tennesseen 4. vaalipiiristä
 3. tammikuuta 1977 – 3. tammikuuta 1983  
Edeltäjä:  Joe L. Evins
Seuraaja:  Jim Cooper
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. maaliskuuta 1948 (ikä 76) Washington, D.C., Yhdysvallat
Kansalaisuus:   yhdysvaltalainen
Asuinpaikka:  Washington, D.C.
Ammatti:  kirjoittaja, poliitikko, ympäristöaktivisti
Puoliso:  Tipper Gore (aviol. 1970, asumusero 2010)
Lapset:  Karenna, s. 1973; Kristin, s.1977; Sarah, s. 1979; Albert 3rd, s. 1982.
Tiedot
Puolue:  Demokraatit
Koulutus:  B.A. (hallinto)
Tutkinnot:  Harvardin yliopisto (BA 1969)  Vanderbiltin yliopisto (1971–1971, 1974–1976)
Uskonto:  baptisti
Kunnianosoitukset:   Nobelin rauhanpalkinto (2007)
 Nimikirjoitus
Sotilaspalvelus
Palvelusmaa(t):  Yhdysvallat
Puolustushaara:  maavoimat
Palvelusvuodet:  1969–1971
Sotilasarvo:  sotamies reportteri
Joukkoyksikkö:  20th Engineer Brigade
Taistelut ja sodat:  Vietnamin sota
Aiheesta muualla
www.algore.com
Albert Arnold ”Al” Gore Jr. (s. 31. maaliskuuta 1948 Washington, D.C.) on yhdysvaltalainen poliitikko, joka oli Yhdysvaltain varapresidenttinä vuosina 1993–2001 ja demokraattisen puolueen presidenttiehdokas vuoden 2000 vaaleissa. Gore sai koko maassa noin puoli miljoonaa ääntä enemmän kuin vastaehdokkaansa George W. Bush, mutta enemmistövaalityyppisen vaalijärjestelmän takia Gore hävisi vaalit. Gorelle myönnettiin vuonna 2007 Nobelin rauhanpalkinto hänen ilmastonmuutoskysymyksen parissa tekemästään työstä.
Tausta ja yksityiselämä

Gore syntyi poliitikkoperheeseen Washingtonissa: Hänen isänsä, Albert Gore, Sr., oli pitkäaikainen senaattori Tennesseen osavaltiosta. Al Gore asui lukukausien ajan vanhempiensa kanssa Washingtonissa ja kävi poikakoulua St. Albans Episcopal School. Lomat hän vietti perheen maatilalla Tennesseessä.
Gore Jr. valmistui Harvardin yliopistosta 1969. Hän värväytyi armeijaan ja toimi Vietnamin sodassa armeijan rintamareportterina 1969-1971. Palattuaan kotimaahan hän työskenteli toimittajana Tennesseessä ja opiskeli työn ohella filosofiaa ja oikeustiedettä Vanderbiltin yliopistossa.
Gorella on neljä lasta avioliitostaan Tipper Goren kanssa. Pari ilmoitti asumuserostaan 40 vuoden avioliiton jälkeen vuonna 2010. Gore on seurustellut ympäristöaktivisti Elizabeth Keadlen kanssa vuodesta 2012 alkaen.
Siirtyminen politiikkaan

Vietnamista palattuaan Gore oli jatkanut opiskeluitaan vaikka ei suorittanut jatkotutkintoja. Hän sanoi että ei ollut kiinnostunut politiikasta. Hän kuitenkin päätti  pyrkiä kongressin alahuoneen jäseneksi Tennesseestä, isänsä kotivaltiosta, kun hänen isänsä seuraaja alahuoneessa jäi eläkkeelle 1976. 28-vuotias Gore asettui ehdokkaaksi ja sai 94% äänistä. Äänestäjät tunnistivat hänen nimensä. Gore tuli uudelleenvalituksi kolme kertaa. Alahuoneessa hän käsitteli pääasiassa liittovaltion asevoimien sekä liikenne-, kauppa- ja tiedeministeriön budjetteja säätäen muun muassa ARPANETin rahoitusta. Vuonna 2000 käyty keskustelu siitä, onko Gore sanonut "luoneensa internetin" liittyy tuonaikaiseen päätöksentekoon.
Harvat olivat yllättyneitä Tennesseessä Goren pyrkimyksistä päästä kongressin ylähuoneeseen, mutta varhainen ajankohta ensimmäiselle senaattorikampanjalle oli melko odottamaton: Goren pyrkiessä ja päästessä senaattoriksi Tennesseestä 1984 hän oli vain 36-vuotias, 20 vuotta silloista senaattorien keski-ikää nuorempi. Vielä suurempi uutispaukku osavaltiossa oli Goren presidenttikampanja vuoden 1988 demokraattien esivaaleissa. Goren etelävaltioiden tukeen perustuva vaalistrategia kuitenkin petti pahan kerran Jesse Jacksonin hajauttaessa etelävaltioiden äänet: demokraatit valitsivat Massachusettsin kuvernöörin Michael Dukakisin presidenttiehdokkaakseen, ja Gore näytti vaipuvan unholaan.
Goren poika jäi auton alle vuonna 1989, ja perhe keskittyi yksityisasioihin muutaman vuoden ajan kunnesi poika toipui pahimman yli. Gore ilmoitti että ei asetu ehdokkaaksi 1992.
Varapresidenttinä

Vuonna 1992 demokraattien esivaalit voitti kuitenkin Arkansasin kuvernööri Bill Clinton. Clinton, jonka kampanja näytti aluksi tuhoon tuomitulta republikaanien ylivoiman edessä, päätti taata itselleen edes kahden osavaltion voiton vaaleissa valitsemalla itselleen varapresidenttiehdokkaan naapuriosavaltiosta. Kun vanhemman presidentti Bushin suosio sitten hiipui, Clinton voitti yllättäen vaalit ja Goresta tuli varapresidentti.
Gore ja Clinton ovat suunnilleen samanikäisiä ja heidän sanotana olevan ideologisesti lähellä toisiaan. Avustajien mukaan Clinton kysyi kaikissa tärkeissä päätöksissä myös Goren mielipidettä. Goren mielenkiinnon kohteina olivat etenkin teknologia- ja ympäristökysymykset. Hänen näkyvin tehtävänsä oli keskushallinnon uudistaminen.
Asiantuntemuksen kääntöpuoli oli Goren kyvyttömyys tuoda sanottavansa esiin kiinnostavassa muodossa.