stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gustav Rothberg
Suomen sisällissota

Rothberg osallistui ennen sisällissotaa Maarianhaminassa vuosina 1915–1918 salaiseen aktivistitoimintaan ja sen jatkona liittyi 25. maaliskuuta 1918 Maarianhaminan suojeluskuntaan ja osallistui sen mukana Ahvenanmaan puhdistukseen. Rothberg saapui suojeluskuntajoukkojen mukana Turkuun, jossa joukko liitettiin 20. huhtikuuta 1918 Varsinais-Suomen rykmenttiin, josta myöhemmin muodostettiin Turun vartiopataljoona, jossa hän toimi II pataljoonan adjutanttina.
Sisällissodan jälkeinen aika

Sisällissodan jälkeen Rothberg toimi Turun vartiopataljoonassa komppanianpäällikkönä 7. komppaniassa 11. kesäkuuta 1918 alkaen. Hänet siirrettiin 23. lokakuuta 1918 alkaen Porin jalkaväkirykmentti 2:een, jossa hän toimi nuorempana upseerina 7. komppaniassa ja hoiti satunnaisesti myös komppanianpäällikön tehtäviä. Rothberg erosi armeijasta 26. marraskuuta 1918 ja liittyi Suojeluskuntajärjestöön, jossa hänet sijoitettiin päälliköksi Pernajan suojeluskuntaan. Hän toimi myös heinä-elokuussa vuonna 1919 Uudenmaan suojeluskuntain taistelukoulun adjutanttina. Suojeluskunnasta hänet määrättiin 27. kesäkuuta 1922 alkaen Sundin virkaa tekeväksi nimismieheksi ja 20. lokakuuta 1922 alkaen samaiseen tehtävään Kumlingeen. Kumlingessa hänet vakinaistettiin 14. helmikuuta 1924. Föglön nimismieheksi hän siirtyi 1. tammikuuta 1925, missä tehtävässä hän oli kuolemaansa saakka.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Reservin vänrikki 2. syyskuuta 1918  Reservin luutnantti 6. joulukuuta 1936 |    |  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Jääkärimerkki |
Dina Rubina

| Dina Rubina |
| --- | --- |
 Dina Rubina, Tallinnan yliopisto, 8 toukokuuta 2011
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. syyskuuta 1953 (ikä 71) Taškent
Kansalaisuus:  Israel
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: venäjä
Tuotannon kieli: venäjä
Aikakausi:  1969–
Tyylilajit:  proosa
Aiheesta muualla
[Dina Rubinan kotisivu (venäjäksi)  Kotisivut]
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Dina Iljinitšna Rubina (s. 19. syyskuuta 1953 Taškent) on Israelissa asuva venäjänkielinen kirjailija. Hänen teoksiaan on käännetty yli 30 kielelle ja filmatisoitu kahdeksan kertaa. Rubinan romaani Russkaja kanareika (”Venäläinen kanarialintu”) oli vuoden 2014 myydyin kirja Venäjällä.
Elämänvaiheet

Dina Rubina syntyi ja kasvoi Uzbekistanin Taškentissa, jonne hänen ukrainanjuutalaiset vanhempansa oli siirretty toisen maailmansodan aikana.lähde?
Rubina sai 16-vuotiaana julki ensimmäisen novellinsa Junost-lehdessä. Hän valmistui vuonna 1977 Taškentin konservatoriosta instrumenttinaan piano. Samana vuonna julkaistu pienoisromaani Kogda že poidjot sneg? (”Koskahan tulee lunta?”) oli ensimmäinen Rubinan teksti, joka filmatisoitiin.lähde?
Rubina muutti 1984 Moskovaan, josta hän emigroitui vuonna 1990 Israeliin.
Suomennetut teokset

Kaksiosainen sukunimi. Suomentaja Tuukka Sandström. Idiootti 2015 ISBN 978-952-5860-14-6
Aiheesta muualla

Dina Rubina Idiootti-kustantamon sivuilla
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Trove 
Muut:  IdRef
Ruba

| Ruba (Руба) |
| --- | --- |

 Ruba
 Koordinaatit: 55°18′10″N, 30°18′19″E 
Valtio:   Valko-Venäjä
Alue:  Vitsebskin alue
Korkeus:  noin 120–200 m
Väkiluku (10/2009):  7 134
Aikavyöhyke:  UTC+3
 
 www.vitebsk.gov.by/ru/admin_rayonov/Ruba 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ruba (valkoven.  ja ven. Руба) on Valko-Venäjän pohjoisosassa, Vitsebskin kaupunkipiirissä (ven. Витебский горсовет, Vitebski gorsovet) sijaitseva kaupunkityyppinen taajama. Tämä vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan 7 134 asukkaan hajanainen taajama sijaitsee Itämereen laskevan Väinäjoen molemmin puolin. Joen etelärannalla sijaitseva taajaman osa on vajaat 15 kilometriä Vitsebskin koillispuolella, ja taajaman toinen osa joen pohjoispuolella taajaman ensimmäisestä osasta lounaaseen.
Liikenneyhteydet

Maantieyhteyksistä merkittävin on valtatie M8 (E 85), joka ohittaa Ruban itäisen taajaman aivan sen itäpuolitse. Taajaman Väinäjoen molemman rannan osista johtaa myös paikallistieyhteys Vitsebskiin. Vitsebskistä saapuva rautatie ulottuu itäisemmän Ruban taajaman eteläpuolelle, mutta rata on lähinnä kaivosteollisuuden tarpeisiin.
Kaivospaikkakunta

Valtatien itäpuolella sijaitsee laaja avokaivos, joka on itäeurooppalaisittain merkittävän, dolomiittimursketta ja -jauhetta valmistavan OAO Dolomit -tehtaan maa-aineksen ottoalue. Taajaman nimi Ruba tarkoittaa venäjän kielessä malmia.
Aiheesta muualla

РУБА - kaupunkimaisesta taajamasta (venäjäksi) (dorogiby.info)
WikiMapia karttalinkki taajamasta ympäristöineen, kohteiden selitykset pääosin (englanniksi) tai (venäjäksi)
Neuvostoliiton aikaista topografiakarttaa alueesta (venäjäksi)
Kaivosyhtiö OAO Dolomit (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) ja (venäjäksi) (dolomit.by)
Juan Rulfo

| Juan Rulfo |
| --- | --- |
 Juan Rulfo
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. toukokuuta 1917 Apulco, Meksiko
Kuollut: 7. tammikuuta 1986 (68 vuotta) México, Meksiko
Kansalaisuus:  Meksiko
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: espanja
Tuotannon kieli: espanja
Aiheesta muualla
www.elem.mx/autor/datos/970
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Juan Rulfo (16. toukokuuta 1917 Apulco, Meksiko – 7. tammikuuta 1986 México, Meksiko) oli meksikolainen kirjailija. Hän julkaisi vain kaksi teosta, novellikokoelman Tasanko liekeissä (1953) ja romaanin Pedro Páramo (1955), jotka on käännetty useille kielille.
Rulfo sai vuonna 1970 Meksikon kansallisen kirjallisuuspalkinnon ja vuonna 1983 Asturian ruhtinaan palkinnon.
Rulfon osittain omaelämäkerrallista tuotantoa leimaa oma maaseudulle vietetty lapsuus. Hän kuvaa teoksissaan eleettömällä tyylillä Jaliscon maakunnan köyhää, oppimatonta väkeä. Rulfo käytti teoksissaan monia tekniikoita, joista sittemmin on tullut latinalaisamerikkalaisen kirjallisuuden tunnusmerkkejä, kuten tajunnanvirtaa, takaumia ja vaihtuvia näkökulmia. Rulfo vaikutti moniin latinalaisamerikkalaisiin kirjailijoihin, kuten Gabriel García Márqueziin.
Teokset

Pedro Páramo (Pedro Páramo), suomentanut Tarja Roinila, Helsinki: Like 1991 ISBN 951-578-075-6
Tasanko liekeissä (El Llano en llamas), suomentanut Tarja Roinila, Helsinki: Like 1998 ISBN 951-578-410-7
Yhteisnide: Pedro Paramo/Tasanko liekeissä.  ((El Llano en llamas, 1953; Pedro Páramo, 1955.) Suomentaja = Tarja Roinila)  Helsinki:  Siltala, 2014.  ISBN 978-952-234-196-9
Antologiassa Kolmas maailma: uutta proosaa espanjankielisestä Amerikasta, toim. ja suom. Matti Rossi, Helsinki: Tammi 1966
Luvina
Akkojen rinne
Sano niile etteivät tapa minua!
Anacleto morones
Antologiassa Ihmisen tie: Valikoima latinalaisen Amerikan kirjallisuutta, toim. ja suom. Matti Rossi, Helsinki: Love kirjat 1983 ISBN 951-835-076-0
Tasanko liekeissä
Maa on meille annettu
Me näet olemme niin köyhiä
Ylöjärvi

| Ylöjärvi |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  61°33′N, 023°35′E
Maakunta:  Pirkanmaan maakunta
Seutukunta:  Tampereen seutukunta
Kuntanumero:  980
Hallinnollinen keskus:  Ylöjärven kirkonkylä
Perustettu:  1869
– kaupungiksi:  2004
Kuntaliitokset:  Viljakkala (2007) Kuru (2009)
Kokonaispinta-ala:  1 323,96 km² 87:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 115,75 km²
– sisävesi:  208,21 km²
Väkiluku:  33 681 35:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  30,19 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  20,8 %
– 15–64-v.:  60,7 %
– yli 64-v.:  18,5 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,5 %
– ruotsinkielisiä:  0,4 %
– muut:  3,1 %
Kunnallisvero:  8,4 % 216:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Pauli Piiparinen
Kaupunginvaltuusto:  51 paikkaa
  2021–2025   • PS   • Kok.   • SDP   • Kesk.   • Vihr.   • Vas.   • KD:   13 12 10 5 5 3 3
www.ylojarvi.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaupungintalon piha-aluetta ja Rauhanpatsas
Kaupungintalo
Keijärvi
Ylöjärven pääkirjasto "Leija"
Ylöjärvi on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Tampereen länsipuolella Pirkanmaalla. Ylöjärven naapurikuntia ovat Hämeenkyrö, Ikaalinen, Kihniö, Nokia, Parkano, Ruovesi, Tampere ja Virrat. Kaupungin pinta-ala on 1 323,96 neliökilometriä ja väkiluku 33 681. Vuoden 1954 alussa Teiskon kunnan läntinen, Näsijärven länsipuolella oleva osa jaettiin Ylöjärven ja Kurun kesken. 1. tammikuuta 2007 astui voimaan Ylöjärven kaupungin ja Viljakkalan kunnan kuntaliitos. Kurun kunta liitettiin osaksi Ylöjärveä 1. tammikuuta 2009. Ylöjärven vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se on vahvistettu vuonna 1954.
Ylöjärvi sijaitsee Tampereesta luoteeseen Näsijärven rannalla ja on osa Tampereen kaupunkiseutua, Ylöjärven keskusta-alueen kuuluessa Tampereen keskustaajamaan. Matkaa Tampereelle on 14, Helsinkiin 189 ja Turkuun 164 kilometriä. Ylöjärven kautta kulkevat Tampere–Seinäjoki-rata, valtatie 3 Tampereelta Vaasaan ja kantatie 65 Ylöjärveltä Virroille. Vuonna 1971 valmistuneella rautatiellä ei ole henkilöliikennepaikkoja Ylöjärven alueella, joten linja-autot hoitavat kaiken julkisen liikenteen.
Ylöjärvi on maaseutumainen kaupunki. Sillä ei ole selvää keskustaa: Tampere–Vaasa-maantie ja Tampere–Seinäjoki-rautatie jakavat kunnan keskusta-alueen kahteen toisistaan erottuvaan osaan, kirkonkylään ja Soppeenmäkeen. Muita Ylöjärven osia ovat muun muassa Asuntila, Vuorentausta, Siivikkala, Metsäkylä, Haavisto, Kuru, Viljakkala, Vahanta, Takamaa ja Mutala.
Vuonna 2025 kaupungin kunnallisvero oli 8,4 prosenttia. Ylöjärven väkiluku on kasvanut melko voimakkaasti viime vuosina Tampereen imussa; erityisesti tämä pätee Metsäkylän ja Asuntilan alueisiin. Väestön ikärakenne on myös suhteellisen nuori.
Historiaa

Ylöjärven kappeliseurakunta perustettiin vuonna 1779 erottamalla se Pirkkalasta. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1895, mutta ero Pirkkalasta toteutui lopullisesti vasta 1900-luvun vaihteessa. Nykyisen kirkon paikalla sijainnut Ylöjärven ensimmäinen kirkko oli valmistunut vuonna 1781, ja se tuhoutui salaman sytyttämässä tulipalossa vuonna 1842. Ylöjärven maalaiskunta perustettiin vuonna 1869. Ylöjärven ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1871; sitä ennen kunnassa oli toiminut asessori Gabriel Ahlmanin testamenttivaroin toiminut kiertävä pitäjänkoulu vuodesta 1811 alkaen. Jatkosodan jälkeen Ylöjärvelle asutettiin Kaukolan siirtoväkeä. Maa- ja metsätalous pysyi pitkään Ylöjärven pääelinkeinona, kunnes kunta alkoi nopeasti teollistua viime sotien jälkeen. Vuonna 1951 aloitti Ylöjärvellä toimintansa Hämeen Työläisnuoriso -opisto, jonka nimi muutettiin jo varsin pian Voionmaan opistoksi professori Väinö Voionmaan mukaan. Kaupungiksi kunta muuttui vuoden 2004 alusta.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys vuodesta 1805 lähtien. Kaaviossa on käytetty kulloinkin voimassa ollutta aluejakoa.
| Ylöjärven väestönkehitys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1805 | 1805 |    | 1 336 | 1 336 |
| 1860 | 1860 |    | 2 338 | 2 338 |
| 1900 | 1900 |    | 3 098 | 3 098 |
| 1930 | 1930 |    | 4 3041 | 4 3041 |
| 1964 | 1964 |    | 8 809 | 8 809 |
| 1996 | 1996 |    | 19 293 | 19 293 |
| 2010 | 2010 |    | 30 5002 | 30 5002 |
| 2016 | 2016 |    | 32 799 | 32 799 |
| 2020 | 2020 |    | 33 216 | 33 216 |
Selitykset: 1 Lielahti liitettiin Tampereeseen 1950  2 Viljakkala liitetty 2007 ja Kuru 2009  Lähde: 2010–2016 Tilastokeskus; 1805–1996 Historian suursanakirja.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Ylöjärvellä oli 32 878 asukasta, joista 28 787 asui taajamissa, 3 842 haja-asutusalueilla ja 249:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Ylöjärven taajama-aste on 88,2 %. Ylöjärven taajamaväestö jakautuu kuuden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tampereen keskustaajama* | 25 382 |
| 2 | Kurun kirkonkylä | 976 |
| 3 | Kyröskoski* | 720 |
| 4 | Vastamäki | 590 |
| 5 | Viljakkalan kirkonkylä | 588 |
| 6 | Takamaa | 531 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Ylöjärven kaupunkialue ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Tampereen keskustaajamaa, joka ulottuu Ylöjärven lisäksi usean muun Tampereen lähikunnan alueelle. Yhteensä Tampereen keskustaajamassa on 334 112 asukasta ja sen pinta-ala on 276,23 neliökilometriä. Kyröskosken taajama ulottuu pääosin Hämeenkyrön kunnan alueelle.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Ylöjärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Ylöjärven seurakunta
Kurun kappeliseurakunta
Viljakkalan seurakuntapiiri
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Ylöjärvellä toimii Ylöjärven helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Ylöjärven alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Ylöjärven kaupungin nykyisellä alueella.
Kurun seurakunta (liitetty Ylöjärven seurakuntaan 2009)
Viljakkalan seurakunta (liitetty Ylöjärven seurakuntaan 2007)
Kaupunginosat, asuinalueet ja kylät

Ylöjärvellä sijaitsevia kaupunginosia, asuinalueita ja kyliä ovat Antaverkka, Asuntila, Elovainio, Haavisto, Ilmari, Kaihari, Kirkonseutu, Lempiäniemi, Metsäkylä, Mutala, Peräsilta, Pinsiö, Siivikkala, Soppeenmäki, Takamaa, Vahanta, Vasama, Veittijärvi sekä Vuorentausta.
Kurun alueen kylät ja asuinalueet:
Hainari, Itä-Aure, Kallio, Karjula, Kulju, Kurun kirkonkylä, Kyrönlahti, Länsi-Aure, Länsi-Teisko, Luode, Niemikylä, Parkkuu, Pengonpohja, Poikelus, Riuttanen, Seitseminen.
Viljakkalan alueen kylät ja asuinalueet:
Hanhijärvi, Harhala, Haveri, Hiiroinen, Inkula, Karhe, Manni, Nisu, Pikku-Pispala, Viljakkalan kirkonkylä.
Nähtävyydet

Ylöjärven nähtävyyksiin lukeutuvat muun muassa Villa Urpo (kustantaja Urpo Lahtisen koti ja hänen perustamansa Lehtimiehet Oy:n edustustila), Teivon ravirata (joka korvasi Tampereen Kalevassa sijainneen Hippoksen), ympäristötaidetta edustava, 10 000 istutetusta puusta koostuva Puuvuori ja Ylöjärven kotiseutumuseo. Kotiseutumuseoon kuuluu 11 rakennusta, joista vanhin on 1700-luvulta. Ylöjärvellä on neljä kirkkoa ja kaksi rukoushuonetta: Ylöjärven kirkko, Kurun kirkko, Viljakkalan kirkko, Aurejärven kirkko, Pengonpohjan rukoushuone ja Länsi-Teiskon kirkko (rukoushuone). Antaverkassa on Huurre-yhtiön perustajan vuorineuvos Paavo V. Suomisen perustama Suomen Jäähdytystekniikan Museo ja hänen rakennuttamansa Pyhän Mikaelin kappeli museon vieressä. Lisäksi Ylöjärvellä on Ylisen palvelukeskuksen omistama Ylisen kirkko, joka valmistui alun perin viljavarastoksi 1921 ja vihittiin kirkoksi 1963.
Osittain Ylöjärven alueella sijaitsee Seitsemisen kansallispuisto.
Koulutus ja kirjastotoimi

Ylöjärven kaupungilla on neljä peruskoulua, joissa on vain ala-aste (luokat 1-6): Mutalan, Siivikkalan, Takamaan ja Vahannan koulut. Kurun, Viljakkalan, Metsäkylän ja Ylöjärven Yhtenäiskouluissa sekä Kauraslammen ja Vuorentaustan kouluissa on sekä ylä- että ala-aste. Yhteensä peruskouluja on kymmenen.
Lisäksi kaupungissa toimii lukio ja Tampereen seudun ammattiopisto Tredu, joka tarjoaa Koulutuskeskus Valossa ammatilliset perustutkinnot ajoneuvoalan, kone- ja tuotantotekniikan, metsäkoneasennusalan, puhtaus- ja kiinteistöpalvelualan, sosiaali- ja terveysalan sekä liiketalouden aloilta. Ylöjärven lukio tarjoaa valtakunnallisen opetussuunnitelman lisäksi mahdollisuuden syventää opiskelijan näkemystä ja tietämystä yhteiskunnallisen vaikuttamisen mahdollisuuksista ja yrittäjyydestä. Lukiossa toimii erillinen Y-linja. Tredun Metsätien toimipisteellä Kurussa aloina ovat metsä-, logistiikka- ja luontoala.
Ylöjärven pääkirjasto Leijan on suunnitellut arkkitehti Tero Harjunniemi ja se valmistui 2002. Kirjastosalin 80-metrinen lasiseinä avautuu Kuruntielle.
Urheilu ja liikunta

Ylöjärven Ilves on vuonna 1990 perustettu erikoisurheiluseura, joka tunnetaan harraste- ja kilpaurheiluseurana päälajeinaan jalkapallo ja futsal. Ylöjärven Urheilijat on ylöjärveläinen urheiluseura, joka toimii yleisurheilussa, hiihdossa, uinnissa, suunnistuksessa ja kuntoliikunnassa. Uplakers on jääkiekossa, taitoluistelussa ja ringetessä toimiva seura. Ylöjärven Ryhti toimii lentopallon, voimanoston, hiihdon, frisbeegolfin ja jalkapallon osa-alueilla. Vuorentaustan voima (VuVo), toimii nyrkkeilyn parissa.
Ylöjärvellä on keskustan alueella urheilutalo, jossa on muun muassa uimahalli ja palloilusali. Vuoden 2019 marraskuussa Ylöjärvelle avattiin myös Ylöjärven Areena Oy:n omistama ylöjärven monitoimihalli eli Ylöjärven Ilves Areena. Hallin käyttövuorojen vuokraamisesta vastaa Ylöjärven Ilveksen omistama osakeyhtiö Ylöjärven Urheiluhallit Oy. Hallissa on sekä tekonurmi- että sisäpelialusta. Monitoimihalli sijaitsee Elonvainion alueella, jossa ovat myös Ylöjärven jäähalli ja liikuntakeskus. Julkujärvellä sijaitsee 26-väyläinen frisbeegolfrata.
Yrityksiä ja yhdistyksiä

Tunnetuimpia ylöjärveläisiä yrityksiä ovat muun muassa Avant Tecno ja Huurre Group Oy:n kylmäkalustetehdas. Plastiroll Oy valmistaa roska- ja biopusseja sekä jätesäkkejä.
Lakialassa lähellä Hämeenkyrön rajaa toimi vuosina 1943–1966 Outokumpu Oy:n Paroisten kuparikaivos, joka oli aikanaan kunnan merkittävimpiä työnantajia. Entisellä kaivoksella on vuodesta 1967 lähtien toiminut Puolustusvoimien tutkimuslaitos.
Ylöjärveläisistä yhdistyksistä Rantajätkät järjestää erilaisia tapahtumia, joista tunnetuin on kesällä pidettävä Räikkärock.
Ylöjärvi fiktiossa

Kansallisrunoilija J. L. Runebergin runoteos Hirvenhiihtäjät sijoittuu Kuruun. Kurulainen Suomen sodan 1808–1809 lipunkantaja Carl Gustaf Polviander oli yksi veteraaneista, joita on pidetty yhtenä Runebergin Vänrikki Stoolin esikuvista. Runeberg kuuli häneltä tarinoita sodasta.lähde?
Yle TV2:ssa ensimmäisen kerran vuosina 1978–1980 esitetyn, aikansa suosituimpiin kuuluneen komediasarjan Tankki täyteen ulkokohtaukset kuvattiin toimintansa lopettaneella Kesoilin huoltoasemalla Soppeenmäessä. Huoltoasema oli rakennettu valtatie 3:n ja Kuruntien risteyksen länsipuolelle vuonna 1960, ja se purettiin 1980-luvun lopulla.
Tunnettuja ylöjärveläisiä

Tunnetuimpiin ylöjärveläisiin kuuluvat Syrjän veljekset Martti Syrjä ja Mikko "Pantse" Syrjä ja heidän serkkunsa Aku Syrjä sekä Juha Torvinen, jotka kuuluvat ylöjärveläiseen Eppu Normaali -yhtyeeseen. Tunnettuja ovat myös Syrjän veljesten vanhemmat, kirjailijat Jaakko Syrjä ja Kirsi Kunnas.
Muita tunnettuja Ylöjärvellä asuneita tai nykyään asuvia ovat tai ovat olleet muun muassa Aron, Antti Honkkila, Petteri Alanen, Pasi Kaunisto, Esa Keskinen, Sanni Leinonen, Maria Lund, Tiina Lymi, Jaakko Löytty, Pate Mustajärvi, Toni Nieminen, Ville Nieminen, Ari Vallin, Matti Nykänen, Mervi Tapola, Tenho Saurén, Carl J. Danhammer, Kirsi-Kaisa Sinisalo, Saara Tuominen, Joni Karvinen, Rosa Lindstedt, Linda Leppänen, Harri Veistinen, Jenni Banerjee ja Maria Ylipää. Tunnettuja ylöjärveläisiä poliitikoita ovat kansanedustaja Sami Savio (ps.) sekä varakansanedustaja Juho Ojares (kok.). Vuorineuvos Paavo V. Suominen perusti Ylöjärvellä toimivan kylmäkalustevalmistajan Huurre Oy:n.
Ystävyyskaupungit

Arvikan kunta, Ruotsi
Skinnskattebergin kunta Ruotsi
Kongsvinger, Norja
Skive, Tanska
Saku, Viro
Kareda, Viro
Saare, Viro
Vyšni Volotšok, Venäjä
Balatonföldvár, Unkari
Kulttuuri > Murre

Ylöjärven alueella puhutun kielen perustana on perihämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Perihämäläinen murrealue on hämäläismurteiden keskeisin alue. Perihämäläisellä murteella on 19 tyypillistä hämäläistä murrepiirrettä.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Ylöjärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla Ailin imelälimppu ja saunapalvikinkku.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ylöjärvi Wikimedia Commonsissa
Ylöjärven kaupungin viralliset sivut
Ilmapanoraamakuva Ylöjärven keskustasta – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Tilastokeskus – Ylöjärven avainluvut
Ylöjärven kouluportaali (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylöjärven kaupunkiopas – Ylöjärviopas (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomenmaa 7 (toim. Hannu Tarmio, Marketta Heinonen ja Kalevi Korpela), WSOY 1978 (ss. 480–482)
| n k Pirkanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Akaa  Hämeenkyrö  Ikaalinen  Juupajoki  Kangasala  Kihniö  Kuhmoinen  Lempäälä  Mänttä-Vilppula  Nokia  Orivesi  Parkano  Pirkkala  Punkalaidun  Pälkäne  Ruovesi  Sastamala  Tampere  Urjala  Valkeakoski  Vesilahti  Virrat  Ylöjärvi 
Entiset kunnat:  Aitolahti  Akaa  Eräjärvi  Ikaalisten epäitsenäinen kauppala  Ikaalisten maalaiskunta  Karkku  Keikyä  Kiikka  Kiikoinen  Kuhmalahti  Kuru  Kylmäkoski  Luopioinen  Längelmäki (osa)  Messukylä  Mouhijärvi  Mänttä  Pohjaslahti  Sahalahti  Suodenniemi  Suoniemi  Sääksmäki  Teisko  Toijala  Tottijärvi  Tyrväntö (osa)  Tyrvää  Vammala  Viiala  Viljakkala  Vilppula  Äetsä 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 2 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Ylöjärven kirkko
Ylöjärven kylät vuonna 1931:
1-Lielahti, 2-Possila, 3-Kukkola, 4-Niemi, 5-Pohtola, 6-Siivikkala, 7-Teivaala, 8-Ilmari, 9-Mäkkylä, 10-Keijärvi, 11-Ylöjärvi, 12-Kuusisto, 13-Metsäkylä, 14-Lakiala, 15-Lempiäniemi, 16-Liimola, 17-Kaihari, 18-Runsas, 19-Kyöstilä, 20-Mutala, 21-Pohjankylä, 22-Penko, 23-Pengonpohja
Teivon ravirata.
Puuvuori.
Pengonpohjan rukoushuone.
Nora Roberts

| Nora Roberts |
| --- | --- |
 Nora Roberts vuonna 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. lokakuuta 1950 (ikä 74) Silver Spring, Maryland, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  romaanikirjailija
Kirjailija
Salanimi: Nora Roberts, J. D. Robb,  Sarah Hardesty,  Jill March
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Aikakausi:  1981–
Tyylilajit:  romantiikka, jännitys, fantasia
Esikoisteos:  Täysverinen irlantilainen (Irish Thoroughbred, 1981),  Irlannin ruusu (Irish Rose, 1981)  ja (Irish Rebel, 1981)
Palkinnot
 Useita, mm.  Kultainen medaljonki,  RITA -palkinto,  Quill -palkinto 
Aiheesta muualla
[www.noraroberts.com Kotisivut]
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Nora Roberts (s. 10. lokakuuta 1950 Maryland, Yhdysvallat), syntymänimeltään Eleanor Marie Robertson, on yhdysvaltalainen kirjailija. Roberts on kirjoittanut yli 200 kirjaa, joista lähes jokainen on ollut The New York Timesin bestseller-listalla. Yhteensä kirjat ovat olleet 220 viikkoa listan ykkösenä. Robertsin kirjoja on myyty yli 500 miljoonaa kappaletta. Nimellä J. D. Robb hän kirjoittaa tulevaisuuteen sijoittuvia jännitysdekkareita (In Death -sarja).
Suomessa ylitettiin vuoden 2000 kesäkuussa 300 000 myydyn kirjan raja, minkä kunniaksi Roberts vieraili Suomessa.lähde?
Robertsin romaaneja on myyty yhteensä 35 maahan.