stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lamiales
Heimot

Lahkoon kuuluu 24 heimoa, 1059 sukua ja noin 23810 lajia. Suomen luonnossa lajeja esiintyy vakituisesti ainakin kuudesta lahkoon kuuluvasta heimosta.
Acanthaceae – akanttikasvit
225–230 sukua ja noin 4000 lajia erityisesti lämpimillä alueilla, kuten Afrikassa, Kaakkois-Aasiassa sekä Keski- ja Etelä-Amerikassa
Bignoniaceae – bignoniakasvit
95–120 sukua ja noin 650–800 lajia tropiikissa ja subtropiikissa eteläisellä pallonpuoliskolla
Byblidaceae
yksi suku (kihoruohot eli pensaskihokit Byblis) ja 7 lajia Australiassa ja Uudessa-Guineassa
Calceolariaceae
1–4 sukua (nimisuku tohvelikukat Calceolaria) ja 250–300 lajia Keski- ja Etelä-Amerikassa sekä Uudessa-Seelannissa
Carlemanniaceae
2 sukua ja 5 lajia Nepalista Vietnamiin ja Kiinaan ulottuvalla alueella sekä Sumatralla
Gesneriaceae – gesneriakasvit
noin 150 sukua ja noin 3500 lajia lähinnä tropiikissa
Lamiaceae – huulikukkaiskasvit
230–240 sukua ja noin 7200 lajia yleismaailmallisesti
Lentibulariaceae – vesihernekasvit
3 sukua ja 330 lajia yleismaailmallisesti, mutta eniten tropiikissa ja lauhkealla vyöhykkeellä
Linderniaceae – huuliokasvit
17 sukua ja noin 255 lajia lähinnä tropiikissa ja lämpimillä alueilla
Martyniaceae
4–5 sukua ja 16 lajia lähinnä Amerikoiden trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla
Mazaceae – matsukkikasvit
3 sukua ja 33 lajia Keski-Aasiasta Uuteen-Seelantiin ulottuvalla alueella, erityisesti Kiinassa
Oleaceae – oliivipuukasvit eli oliivikasvit eli öljypuukasvit
noin 24 sukua ja 615 lajia yleismaailmallisesti
Orobanchaceae – näivekasvit
noin 100 sukua ja noin 2160 lajia yleismaailmallisesti, erityisesti Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa
Paulowniaceae – keisaripuukasvit
2 sukua ja 8 lajia Itä-Aasiassa
Pedaliaceae – seesamikasvit
14 sukua ja 70 lajia lähinnä Vanhan maailman tropiikissa ja kuivilla alueilla
Phrymaceae – apinankukkakasvit
13 sukua ja noin 190 lajia Amerikoissa, eteläisessä Afrikassa sekä Itä- ja Kaakkois-Aasiasta Uuteen-Seelantiin ulottuvalla alueella, erityisesti Pohjois-Amerikassa ja Australiassa
Plantaginaceae – ratamokasvit
90–100 sukua ja noin 1900 lajia lähinnä lauhkealla vyöhykkeellä
Plocospermataceae
vain yksi laji (Plocosperma buxifolium) Keski-Amerikassa
Schlegeliaceae
4 sukua ja 28 lajia Meksikossa, Karibialla sekä Amerikoiden trooppisilla alueilla
Scrophulariaceae – syyläjuurikasvit (eli naamakukkaiskasvit)
65 sukua ja noin 1800 lajia yleismaailmallisesti kylmimpiä alueita lukuun ottamatta
vanhasta naamakukkaiskasvien heimosta monien sukujen ja lajien siirtelyn jälkeen muodostunut heimo
Stilbaceae – neitiökasvit
noin 10 sukua ja noin 40 lajia Afrikassa, Arabian niemimaalla, Madagaskarilla ja Maskareeneilla
Tetrachondraceae
2 sukua ja 3 lajia Amerikoissa ja Uudessa-Seelannissa
Thomandersiaceae
yksi suku (Thomandersia) ja 6 lajia Afrikan keski- ja länsiosissa
sisällytetty aiemmin akanttikasveihin (Acanthaceae)
Verbenaceae – verbenakasvit eli rautayrttikasvit
31 sukua ja noin 920 lajia lähinnä tropiikissa ja lämpimillä alueilla, erityisesti Etelä-Amerikassa.
Lisäksi lahkoon sijoitetaan yksilajinen suku Peltanthera, jonka heimosijoitus on toistaiseksi epävarma.
Kvibergin hautausmaa

Kvibergin hautausmaan vehreää maisemaa.
Kvibergin hautausmaa (ruots. Kvibergs kyrkogård) on ruotsalaiskaupunki Göteborgin itäosassa sijaitseva hautausmaa, joka on vihitty käyttöön 27. lokakuuta 1935. Se on Göteborgin suurin ja yksi koko Pohjois-Euroopan suurimmista hautausmaista. 130 hehtaarin laajuinen alue käsittää yli 24 000 hautaa.
Nykyisen hautausmaan paikalla toimi aikoinaan Göteborgin ensimmäinen lentokenttä.
Kappelit ja krematorio

Hautausmaalla on kaksi 1950-luvulla valmistunutta, toisiinsa kiinni rakennettua kappelia. Arkkitehtien Gunnar Asplundin ja Sven Ivar Lindin suunnittelema Pyhän Olavin kappeli (Sankt Olofs kapell) on peräisin vuodelta 1951. Sen jatkeena on Lindin suunnittelema Pyhän Sigfridin kappeli (Sankt Sigfrids kapell), joka on rakennettu 1957. Kappelikokonaisuus on kulttuurihistoriallisesti arvokas, ja se on suojeltu Riksantikvarieämbetetin päätöksellä.
Hautausmaan ensimmäisen, vuonna 1935 valmistuneen Pyhän Ristin kappelin (Helga Korsets kapell) suunnitteli arkkitehti R. O. Svensson. Rakennus muutettiin krematorioksi 1990-luvun lopussa, ja sitä on laajennettu uudisosalla vuonna 2017. Hautausmaan alkuperäinen krematorio sijaitsi Pyhän Olavin kappelin yhteydessä, mutta sen käyttö lopetettiin vuonna 1996 tapahtuneen tulipalon jälkeen.
Brittiläiset sankarihaudat

Kvibergin hautausmaalle on vuonna 1961 perustettu Brittiläisen kansainyhteisön sankarihauta-alue, johon on haudattu ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa kaatuneita. Sankarivainajia on yhteensä 66, ja lähes kaikki heistä on siirretty Kvibergiin muilta hautausmailta.
Hautausmaalle haudattuja

Sten Branzell (1893–1959), ruotsalainen arkkitehti
Georg Henriksson (1901–1963), suomalainen arkkitehti
Torgny Segerstedt (1876–1945), ruotsalainen lehtimies ja uskonnonhistorian tutkija
Agne Simonsson (1935–2020), ruotsalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja
Kuvia hautausmaalta

Brittiläisiä sankarihautoja.
Muistolehto.
Kaksikielinen Karjalaan jääneiden muistomerkki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kvibergin hautausmaa Wikimedia Commonsissa
Kvibergin hautausmaan opaskartta (ruotsiksi)
Pyhän Olavin ja Pyhän Sigfridin kappelien sisäänkäynnit..
Kuusijärvi (Keuruu)

| Kuusijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°19′58″N, 24°09′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskujoki:  Hankasalmi 
Järvinumero:  35.482.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,6 m  
Rantaviiva:  17,675 km  
Pinta-ala:  3,21808 km²  
Keskisyvyys:  3,5 m  
Valuma-alue:  450 km²  
Keskivirtaama:  5,2 m³/s  
Saaria:  15 
 fiKuusijärvi 
Kuusijärvi  on Keski-Suomessa Keuruulla Virtain ja Haapamäen puolivälissä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 322 hehtaaria eli 3,2 neliökilometriä. Se on 4,4 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee Puolivälinkankaiden länsipuolella olevassa painaumassa, jota ympäröivät laajat ja kivikkoiset kangasmetsät. Järvi on L-kirjaimen muotoinen. Pohjoisosa on vain 700 metriä leveä. Järvessä on kartan mukaan 15 saarta, joista vain kaksi suurinta Kanasaari ja Ristelinsaaret on nimetty karttoihin. Koska ympäröivä maasto on kivistä, löytyy kiviä myös järvestä. Suurin vedessä oleva kivikko sijaitsee Ristelinsaarten yhteydessä. Se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä.
Järven rantaviivan pituus on 17,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsäaluetta. Rantojen lähellä on neljä maatilaa, joiden peltomaat ulottuvat rantaan asti. Asutus on harvaa haja-asutusaluetta. Rannoille on rakennettu 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 16501 ja 6215.
Vedenkorkeus ja menovirtaamat

Vedenkorkeuksia on mitattu Kuusijärveen vuonna 2003 sijoitetun korkeusmittarin avulla, mutta aikaisemmat mittaukset tehtiin Hankajärven korkeusmittarin avulla. Vuosien 1999–2008 mittauksissa vedenkorkeudet ovat vaihdelleet 127,16–128,13 metriä mpy. (N60). Järvien keskivedenkorkeus on ollut 127,57 metriä. Molempien järvien virtaamat ovat lähes samat. Keskivirtaama on ollut (MQ) 5,2 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Yläkeskivirtaama (MHQ) oli 21 m³/s ja alikeskivirtaama (MNQ) oli 1,1 m³/s. Alin mitattu virtaama (NQ) oli vain 0,25 m³/s. Ylin arvioitu virtaama, jollainen sattuu keskimäärin joka 20. vuosi, olisi ollut noin 35 m³/s. Hankajärven luusuaassa Reinikankosken nistaan rakennetaan pohjapato, jonka tarkoituksena on nostaa Hankajärven ja Kuusijärven vedenpinnat.
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Vedenväri on ruskea, johtuen pääasiassa humuksesta. Valuma-alueelle kuuluu laajat metsäalueet, jonka joukossa on paljon ojitettuja soita. Tämän vuoksi vesi on myös hapanta. Veden kokonaisfosforipitoisuudet ovat lievästi koholla ja järveä pidetäänkin lievästi rehevöityneenä. Veden happipitoisuus laskee järven syvänteissä lämpötilakerrostumisen aikoina. Järven käyttökelpoisuusluokka on kuitenkin hyvä. Järvellä on uitettu puutavaraa sata vuotta, mutta sen uittosääntö on kumottu vuonna 1998.
Luontoarvoja > Kasvillisuus ja eläimistö

Järvellä on runsaasti vesikasvillisuutta, mutta järvellä ei ole tehty vesikasvillisuusselvitystä. Niiden määrä kasvaa aina, kun järven vedenpinta laskee alas. Samoin käy levien määrälle. Järvellä ja sen ympäristössä pesii runsaasti lintuja. Harvinaisempia ovat kuikka, kalatiira ja selkälokki. Kalastoselvityksessä esiintyvät hauki, ahven, kuha, kiiski, made, särki, lahna, säyne, siika, taimen, kirjolohi, salakka, kivisimppu, harjus ja mahdollisesti järvinahkiainen. Ne lajit, jotka viihtyvät koskissa, löytyvät järvestä vain satunnaisesti. Koskissa elää myös rapuja. Mainittavia ovat myös saukko ja majava.
Kasvillisuutta on runsauden vuoksi niitetty pois järvestä. Kalastus on virkistys- ja kotitarvekalastusta.
Luontoarvoja > Natura-alue

Järvellä on alueta, jotka kuuluvat Natura 2000-ohjelman rantojensuojeluohjelmaan (FI0900032, Project Aqua). Alueita on varattu Kankijoen alajuoksulta ja joen laskukohtaan, Talviniemen rannoilta ja luusuan ympäristö ja siitä länsirantaa myöten kilometrin verran pohjoiseen.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Kitusjärven alueeseen (35.482) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,6 metriä mpy. Järvi kuuluu osana järvien ketjuun, jonka kautta Pihlajaveden reitti virtaa järven läpi.
Järvi saa pääosan vedestään Pihlajavedestä, joka laskee Kuusijärveen Pihlaislammelta alkavien Pihlaiskoskien kautta järven kaakkoispäähän. Järveen on johdettu runsaasti metsä- ja suo-ojia. Pohjoisesta järven pohjoispäähän laskee Kankijoki, jonka Vihtamonpuron valuma-alue (35.487) on muita alueita suurempi. Järven luusuaan laskeva Hietasenpuron valuma-alueen (35.486) pinta-ala lienee seuraavaksi suurin. Sen laskuoja on Hietasenpuro. Kuusijärven omalla lähialueella sijaitsee ainoana järvenä vain Karimonlampi, jonka laskuoja Karimonpuro laskee Kuusijärven kaakkoispäähän.
Järven laskujoki on Hankasalmi, joka on 300 metriä pitkä ja noin 20 metriä leveä. Salmi sijaitsee järven lounaispäässä ja se laskee Hankajärveen eli Lapinjärveen. Kuusijärven ja Hankajärven vedenpinnat ovat samalla korkeudella.
Lanainkoukkunokka

| Lanainkoukkunokka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Hävinnyt  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Dysmorodrepanis
Laji::  munroi
Kaksiosainen nimi
 Dysmorodrepanis munroi  Perkins, 1919 
Katso myös
   Lanainkoukkunokka Wikispeciesissä   Lanainkoukkunokka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lanainkoukkunokka (Dysmorodrepanis munroi) oli peippojen heimoon kuulunut varpuslintu.
Lanainkoukkunokkaa tavattiin vain Havaijiin kuuluvalla Lanain saarella. Siitä ei ole tehty havaintoja vuoden 1918 jälkeen, ja laji katsotaan sukupuuttoon kuolleeksi. Sen häviämisen syinä olivat elinympäristöjen tuhoutuminen ja vieraslajit.
Lake Wānaka

| Lake Wānaka |
| --- | --- |

Valtiot:  Uusi-Seelanti
Paikkakunta:  Otago ja Queenstown-Lakes District (en) (käännä suomeksi) 
Koordinaatit:  44°30′00″S, 169°08′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Clutha
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  300  m 
Leveys:  10  km 
Pinta-ala:  192 km²
Suurin syvyys:  300  m 
 fiLake Wanaka 
Lake Wānaka on 192 neliökilometrin laajuinen järvi Uudessa-Seelannissa. Se sijaitsee Uuden-Seelannin Eteläsaarella, ja se on Uuden-Seelannin neljänneksi suurin järvi. Järvi on noin 45 kilometriä pitkä ja leveimmästä kohdasta 6 kilometriä leveä. Järven syvyydeksi on arvioitu noin 311 metriä.
Lake Wānakan sijainti Uuden-Seelannin Eteläsaarella.
Lake Wānakan eteläisessä osassa on saaristo, johon kuuluvat muun muassa Rabbit Island ja Harwich Island. Järven rannalla sijaitsevat kaupungit Wānaka ja Albert Town.
Järven valuma-alueen pinta-ala on 2 543 neliökilometriä. Tärkeimmät järveen laskevat joet ovat Makarora ja Mātukituki. Järven laskujoki on Clutha.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lake Wānaka Wikimedia Commonsissa
Largo do Senado

Largo do Senado.
Largo do Senado (kiin.: 議事亭前地; Jyutping: Ji5si6ting4 cin4dei6) on aukio Kiinan erityisitsehallintoalue Macaossa, Portugalin entisessä siirtomaassa. Se sijaitsee Macaon vanhassa historiallisessa keskustassa, joka on listattu Unescon maailmanperintöluettelossa. Aukio on vuodesta 1993 ollut suljettu autoliikenteeltä ja päällystetty värjätyillä mosaiikkikivillä aaltoilevaan tyyliin, perinteiseen portugalilaiseen tapaan. Aukio kattaa noin 3 700 neliömetrin suuruisen alueen.
Aukion nimi on peräisin sen vieressä sijaitsevasta Macaon senaatin (Leal Senado) rakennuksesta.
Largo

Largo voi tarkoittaa:
Largo, kunta (civil parish) Skotlannissa
Largo, kaupunki Yhdysvaltojen Floridassa
Largo, kaupunki Yhdysvaltojen Marylandissa
Largo, saari Antarktiksella
largo, hyvin hidas musiikin tempo
Largo, kolmen rakennuksen arkkitehtuurinen kokonaisuus Bulgarian pääkaupungissa Sofiassa
M/S Largo, ahvenanmaalaisen Rederi Ab Lillgaardin omistama sto-ro-alus
Dewey Largo, hahmo Simpsonit-animaatiosarjassa
Largo, Brad Mehldaun musiikkialbumi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Largo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Le roi l’a dit

Le roi l’a dit (suom. Kuningas on puhunut) on Léo Delibesin koominen ooppera. Se käsittelee Ludvig XIV:n aikaa. Teos esitettiin ensimmäistä kertaa Pariisissa 24. toukokuuta 1873.
Lauluja lapsille

| Lauluja lapsille Irwin Goodman |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1982
 Julkaistu: 1982
 Tyylilaji: lastenmusiikki pop
Irwin Goodmanin muut julkaisut
| Keisari Irwin I 1979 | Lauluja lapsille 1982 | Uudet protestilaulut 1983 |
Lauluja lapsille on Irwin Goodmanin vuonna 1982 julkaistu lastenmusiikkia sisältävä albumi. Albumi on julkaistu ainoastaan C-kasettina. Albumin kaikki kappaleet sävelsi Ossi Riipi. Kasetin kansitaiteen teki Hannu Pärssinen.
Kappaleet

A-puoli:
"Meidän pojan rokki-rolli"
"Lil lil lil lil lieru"
"Miks kukaan ei kerro"
"Juhlat variksien kanssa"
"Kissanpoika Rolle-Molle"
B-puoli:
"Isin iltasatu"
"Lastenkutsut"
"Haukku juttu"
"Äidin iltasatu"
"Vaarat liikenteen"
"Kauppamatka"
Lauluja laitakaupungilta

| Lauluja laitakaupungilta Pääesiintyjät |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 18. helmikuuta 2022
 Kesto: 29.10
 Levy-yhtiö: Bluelight Records
Listasijoitukset
  49. (albumilista)    7. (fyysinen albumilista)
Pääesiintyjien muut julkaisut
| Lättähatun paluu 2020 | Lauluja laitakaupungilta 2022 |   |
Lauluja laitakaupungilta on suomalaisen Pääesiintyjät-yhtyeen studioalbumi. Se julkaistiin 18. helmikuuta 2022.
Kappaleet

Kaunis Veera – 3.01
Itkut itketty on – 2.42
Kun nähdään taas – 3.22
Tauno ja Ansa – 3.23
Ei niin pahaa ettei hyvääkin – 2.53
Lättähatun lauantai – 2.38
Liian kaunis – 2.50
Öiset varjot – 3.04
Kaikki järjestyy – 2.41
Luotu kulkemaan – 2.33
Arvostelut

Soundi:
Big Love

| Big Love |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  50 minuuttia
Luoja(t):  Mark V. Olsen   Will Scheffer
Pääosissa:  Bill Paxton Chloë Sevigny Jeanne Tripplehorn Ginnifer Goodwin Amanda Seyfried Douglas Smith Shawn Doyle Melora Walters Grace Zabriskie Bruce Dern Harry Dean Stanton Matt Ross Daveigh Chase Mireille Enos Mary Kay Place Željko Ivanek Cassi Thomson
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   HBO  Canal+  Nelonen  KinoTV
Esitetty:  12. maaliskuuta 2006 – 20. maaliskuuta 2011
Tuotantokausia:  5
Jaksoja:  53
Tunnuskappale:  "God Only Knows"   (Beach Boys)   (kaudet 1–3)   "Home"   (Engineers)   (kaudet 4–5)
Tuotanto
Tuottaja(t):  Bernadette Caulfield   Daniel Attias   Jill Sprecher   Karen Sprecher   Doug Jung   Seth Greenland
Vastaava(t) tuottaja(t):  David Knoller   Mark V. Olsen   Will Scheffer   Gary Goetzman   Tom Hanks
Ohjaaja(t):  David Attias   David Petrarca   Adam Davidson   muita ohjaajia
Käsikirjoittaja(t):  Mark V. Olsen   Will Scheffer   Eileen Myers   Dustin Lance Black   muita käsikirjoittajia
Säveltäjä(t):  Mark Mothersbaugh   Will Edwards   David Byrne   Anton Sanko
Leikkaaja(t):  Byron Smith   Chris Figler   Carole Kravetz Aykanian	  Meg Reticker   muita leikkaajia
Lavastaja(t):  Kitty Doris-Bates   Dan Bishop
Kuvaaja(t):  Anette Haellmigk   James Glennon   M. David Mullen   muita kuvaajia
Tuotantoyhtiö(t):  Anima Sola Productions   Playtone Productions
Palkinnot
Voitetut:  Golden Globe, paras naissivuosa televisiosarjassa   (Chloë Sevigny, 2010)
Ehdokkuudet:  Golden Globe, paras draamasarja (2007, 2008, 2010)  Golden Globe, paras miespääosa draamasarjassa   (Bill Paxton, 2007, 2008, 2010)  Emmy, paras draamasarja (2009)  Emmy, paras vieraileva miesnäyttelijä draamasarjassa (Bruce Dern, 2011)  Emmy, paras ohjaus draamasarjassa (2006)  Emmy, paras casting draamasarjassa (2006, 2010)  Emmy, paras vieraileva naisnäyttelijä draamasarjassa (Ellen Burstyn, 2008; Mary Kay Place, 2010; Sissy Spacek, 2010)  Satellite Award, paras draamasarja  Satellite Award, paras miespääosa draamasarjassa (Bill Paxton, 2006, 2007, 2009)  Satellite Award, paras naispääosa draamasarjassa (Jeanne Tripplehorn, 2006, 2007)  Satellite Award, paras miessivuosa televisiosarjassa tai -elokuvassa (Harry Dean Stanton, 2007, 2009)  Satellite Award, paras naissivuosa televisiosarjassa tai -elokuvassa (Chloë Sevigny, 2009)  Young Artist Award, paras naissivuosa   (Keaton & Kylie Tyndall, 2008; Bella Thorne, 2011)  Young Artist Award, paras vieraileva nuori miesnäyttelijä   (Justin Tinucci, 2012)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Big Love on HBO:n draamasarja, joka kertoo polygamisesta fundamentalistimormoneihin kuuluvasta perheestä, joka elää Utahin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sarjaa tehtiin viisi tuotantokautta vuosina 2006–2011.
Tuotanto

Big Love -sarjan loivat Mark V. Olsen ja Will Scheffer, jotka toimivat sarjan vastaavina tuottajina. Sarja kertoo Bill Henricksonista, joka elää kolmen vaimonsa ja seitsemän lapsensa kanssa Salt Lake Cityn esikaupunkialueella. Sarjaa kuvattiin Valenciassa ja Fillmoressa Kaliforniassa sekä Sandyssä ja Salt Lake Cityssä Utahissa.
Big Love sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa maaliskuussa 2006. Sarjaa tehtiin viisi tuotantokautta. Viimeinen kausi esitettiin Yhdysvalloissa keväällä 2011. Suomessa sarjan esitys käynnistyi Nelosella 19. helmikuuta 2007. Toinen kausi esitettiin vuonna 2010 ja kolmas kausi 2012. Neljäs kausi esitettiin talvella 2013.
Sarjan pääosissa ovat Bill Paxton, Chloë Sevigny, Jeanne Tripplehorn, Ginnifer Goodwin, Amanda Seyfried ja Douglas Smith. Sevigny voitti Golden Globe -palkinnon roolistaan Nicolette Grantina vuonna 2010. Sarja on ollut ehdolla parhaan draamasarjan ja Paxton parhaan miespääosan Golden Globen saajaksi. Big Love on ollut ehdolla myös useiden Primetime Emmy -palkintojen saajaksi.
Musiikki

Sarjan tunnusmusiikkina oli kolmella ensimmäisellä Beach Boys -yhtyeen kappale ”God Only Knows”. Neljännellä kaudella tunnusmusiikiksi vaihdettiin Engineers -yhtyeen kappale ”Home”. Sarjan taustamusiikkia ovat säveltäneet Mark Mothersbaugh, Will Edwards, David Byrne ja Anton Sanko. Byrnen säveltämää musiikkia julkaistiin albumilla Big Love: Hymnal vuonna 2008.
Näyttelijät ja roolit > Päähenkilöt

| Näyttelijä | Rooli | Kaudet |
| --- | --- | --- |
| Bill Paxton | Bill Henrickson | 1–5 |
| Jeanne Tripplehorn | Barb Henrickson | 1–5 |
| Chloë Sevigny | Nicolette Grant | 1–5 |
| Ginnifer Goodwin | Margene Heffman | 1–5 |
| Amanda Seyfried | Sarah Henrickson | 1–5 |
| Douglas Smith | Ben Henrickson | 1–5 |
Näyttelijät ja roolit > Muita henkilöitä

| Näyttelijä | Rooli | Kaudet |
| --- | --- | --- |
| Shawn Doyle | Joey Henrickson | 1–4 |
| Melora Walters | Wanda Henrickson | 1–4 |
| Grace Zabriskie | Lois Henrickson | 1–5 |
| Bruce Dern | Frank Harlow | 1–5 |
| Matt Ross | Alby Grant | 1–5 |
| Mary Kay Place | Adaleen Grant | 1–5 |
| Joel McKinnon Miller | Don Embry | 1–5 |
| Tina Majorino | Heather Tuttle | 1–5 |
| Keegan Holst | Wayne Grant | 1–5 |
| Garrett Gray | Raymond Grant | 1–5 |
| Audrey Wasilewski | Pam Martin | 1–5 |
| Sandy Martin | Selma Green | 1–5 |
| Jolean Wejbe   Bella Thorne | Teenie Henrickson | 1–3   4 |
| Daveigh Chase | Rhonda Volmer | 1–3, 5 |
| Harry Dean Stanton | Roman Grant | 1–4 |
| Luke Askew | Hollis Green | 2–4 |
| Branka Katić | Ana Mesovich | 2–5 |
| Aaron Paul | Scott Quittman | 2–5 |
| Anne Dudek | Lura Grant | 2–5 |
| Mireille Enos | Kathy Marquart   Jodean Marquart | 2–3  3–4 |
| Robert Beltran | Jerry Flute | 3–4 |
| Željko Ivanek | J.J. Walker | 3–4 |
| Cassi Thomson | Cara Lynn Walker | 3–5 |
| Adam Beach | Tommy Flute | 4 |
Jaksot > 1. kausi

| Nro | Englanninkielinen nimi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen esitys | Esitetty Suomessa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pilot | Pilottijakso | 12. maaliskuuta 2006 | 19. helmikuuta 2007 |
| 2 | Viagra Blue | Sinisiä pillereitä | 19. maaliskuuta 2006 | 26. helmikuuta 2007 |
| 3 | Home Invasion | Kodin suojelu | 26. maaliskuuta 2006 | 5. maaliskuuta 2007 |
| 4 | Eclipse | Pimennys | 2. huhtikuuta 2006 | 12. maaliskuuta 2007 |
| 5 | Affair | Suhde | 9. huhtikuuta 2006 | 19. maaliskuuta 2007 |
| 6 | Roberta’s Funeral | Robertan hautajaiset | 16. huhtikuuta 2006 | 26. maaliskuuta 2007 |
| 7 | Eviction | Häätö | 23. huhtikuuta 2006 | 2. huhtikuuta 2007 |
| 8 | Easter | Pääsiäinen | 30. huhtikuuta 2006 | 9. huhtikuuta 2007 |
| 9 | A Barbecue for Betty | Grillijuhlat Bettylle | 7. toukokuuta 2006 | 16. huhtikuuta 2007 |
| 10 | The Baptism | Kastejuhla | 14. toukokuuta 2006 | 23. huhtikuuta 2007 |
| 11 | Where There's a Will | Testamentti | 21. toukokuuta 2006 | 30. huhtikuuta 2007 |
| 12 | The Ceremony | Seremonia | 4. kesäkuuta 2006 | 2. huhtikuuta 2007 |
Jaksot > 2. kausi

| Nro | Englanninkielinen nimi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen esitys | Esitetty Suomessa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Damage Control | Paljastuksen jälkeen | 11. kesäkuuta 2007 | 7. heinäkuuta 2010 |
| 2 | The Writing on the Wall | Unohtunut merkkipäivä | 18. kesäkuuta 2007 | 14. heinäkuuta 2010 |
| 3 | Reunion | Sukukokous | 25. kesäkuuta 2007 | 21. heinäkuuta 2010 |
| 4 | Rock and a Hard Place | Kiristystä | 2. heinäkuuta 2007 | 28. heinäkuuta 2010 |
| 5 | Vision Thing | Piirakkaa | 9. heinäkuuta 2007 | 4. elokuuta 2010 |
| 6 | Dating Game | Salatapaamisia | 16. heinäkuuta 2007 | 11. elokuuta 2010 |
| 7 | Good Guys and Bad Guys | Yllätysvierailu | 23. heinäkuuta 2007 | 18. elokuuta 2010 |
| 8 | Kingdom Come | Omaa aikaa | 30. heinäkuuta 2007 | 25. elokuuta 2010 |
| 9 | Circle the Wagons | Uhkapelejä | 6. elokuuta 2007 | 1. syyskuuta 2010 |
| 10 | The Happiest Girl | Edustustehtävissä | 13. elokuuta 2007 | 13. syyskuuta 2010 |
| 11 | Take Me As I Am | Häät | 19. elokuuta 2007 | 20. syyskuuta 2010 |
| 12 | Oh, Pioneers | Totuuksia | 26. elokuuta 2007 | 27. syyskuuta 2010 |