stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Porin nuorkauppakamari
Suomen Nuorkauppakamarit  koordinoi kansallisia projekteja, joissa myös Pori on mukana. > Debatin SM-kilpailut

Debatin SM-kilpailu on Suomen Nuorkauppakamarit ry:n lanseeraama, vuosittain toistuva viihteellinen väittelytilaisuus.
Suomen Nuorkauppakamarit  koordinoi kansallisia projekteja, joissa myös Pori on mukana. > Tuottava Idea

Kilpailun tavoitteena on nostaa esille uusia liikeideoita ja korostaa niiden merkitystä talouden elinvoimaisuudelle. Idean tulee olla enintään kolme vuotta vanha ja sen tulee olla tuottavassa käytössä. Sopivan ehdokkaan löytyessä Porin Nuorkauppakamari laittaa ehdokkaansa liikkeelle. Kilpailuaika tarkentuu myöhemmin.
Suomen Nuorkauppakamarit  koordinoi kansallisia projekteja, joissa myös Pori on mukana. > Vuoden Nuori Menestyjä

Vuoden nuori menestyjä on vuosittain järjestettävä kansainvälinen kilpailu, jossa etsitään 18-40-v henkilöä, joka on omalla toiminnallaan saavuttanut jotain yhteiskuntaa, kansakuntaa tai maailmaa hyödyttävää. Kilpailun tarkoituksena on nostaa suomalaista osaamista esiin maailmalla. Kilpailussa on kymmenen kategoriaa.
Suomen Nuorkauppakamarit  koordinoi kansallisia projekteja, joissa myös Pori on mukana. > Vuoden Nuori Johtaja

Vuoden nuori johtaja on vuosittain järjestettävä kilpailu, jonka tavoitteena on nostaa esiin taitavia alle 40-vuotiaita johtajia ja kannustaa nuoria hakeutumaan johtotehtäviin sekä kehittymään johtajina. Mikäli sopiva ehdokas löytyy, niin Porin nuorkauppakamari laittaa ehdokkaansa liikkeelle.
Suomen Nuorkauppakamarit  koordinoi kansallisia projekteja, joissa myös Pori on mukana. > Intohimona Itämeri

Projektin tarkoituksena on saada aikaan sitoumuksia, joilla tähdätään Itämeren tilan parantamiseen.
Sandy Springs

| Sandy Springs |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna

Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Georgia
Piirikunta:  Fulton
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  99,77 km²
 – Josta vettä:  2,24 km² 
Väkiluku (2020):  108 080
 – Väestötiheys:  1080 as./km²
 
 https://www.sandyspringsga.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sandy Springs on kaupunki Yhdysvalloissa Georgian osavaltiossa. Sen väkiluku oli 108 080 vuonna 2020. Kaupunki sijaitsee Fultonin piirikunnassa ja se kuuluu Atlantan suurkaupunkialueeseen. Sandy Springs perustettiin vuonna 2005.
Väestö

Vuonna 2020 Sandy Springsin 108 080 asukkaasta valkoisia oli 66,0 %, mustia 19,6 %, aasialaisia 7,2 % ja alkuperäisasukkaita 1,4 %. Asukkaista 21,4 % puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 18,9 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sandy Springs Wikimedia Commonsissa
Iisak Niniveläinen

| Iisak Niniveläinen ܡܪܝ ܐܝܣܚܩ ܕܢܝܢܘܐ Mor Ishok dNinwe |
| --- | --- |
 Iisak Niniveläinen, arabialainen ikoni.
Henkilötiedot
Syntynyt: n. 630 Beth Qatraye, Qatar
Kuollut: n. 700 Ninive, Persian valtakunta

Teokset:  Kootut teokset
Iisak Niniveläinen (syyr. ܡܪܝ ܐܝܣܚܩ ܕܢܝܢܘܐ Mor Ishok dNinwe; arab. إسحاق النينوي‎ Ishak an-Naynuwī; m.kreik. Ἰσαὰκ Σύρος; Isaak Syros, tunnetaan myös nimellä Iisak Syyrialainen, noin 613 – noin 700) oli Niniven piispa ja munkki. Hänen kirjoituksensa ovat vaikuttaneet merkittävästi kristilliseen askeettiseen kirjallisuuteen.
Elämä

Iisakin elämän alkuvaiheista ei tiedetä paljoa, kuin ainoastaan se, että hän syntyjään qatarilainen ja että hänellä oli kristitty veli. Qatarin alueella oli ollut piispanistuin ja kristittyjä viimeistään 400-luvulta asti. Iisak vihkiytyi nuorella iällä munkiksi ja hän opetti alueen kristillisissä kouluissa. Iisak oli laajasti sivistynyt klassisissa tieteissä kuin kristillisissä kirjoituksissa. Itäsyyrialaisen kirkon katolikos Mar Giwargis I vieraili alueella vuonna 676 ja nähtyään Iisakin lahjat hän otti tämän mukaansa vihkiäkseen hänet Niniven (nykyinen Mosul) piispaksi. Ninivessä Iisak kohtasi kateutta toisilta munkeilta ja papiston jäseniltä. On mahdollista, että Iisakin voimakas Jumalan armon korostaminen sai osan papistosta ja munkeista epäilemään Iisakin oikeauskoisuutta. Iisak ei myöskään vastustanut aktiivisesti monofysitismiä, vaikka sitä häneltä odotettiin. Hän ilmeisesti halusi välttää kristittyjen keskinäisten kiistojen lietsomista. Tämän vaikenemisen seurauksena Iisakia itseään alettiin epäillä harhaoppisuudesta. Iisak halusi myös soveltaa evankeliumin ihanteita piispan rutiinitehtäviin, kuten riitojen sovitteluun. Kaksi keskenään riitelevää kristittyä, joista toinen oli velkaa toiselle, saapui Iisakin luo saadakseen piispalta ratkaisu kiistaansa. Iisakin ehdotettua velkojen anteeksiantamista evankeliumin hengessä velkoja oli suuttuneena vaatinut jättämään evankeliumin opetukset sikseen. Tämän tapauksen jälkeen, oltuaan vain viisi kuukautta Niniven piispana, Iisak jätti katolikokselle eropyynnön ja siirtyi Basran alueelle Matut-nimiselle vuorelle kilvoittelemaan erakkona useiden vuosien ajaksi. Vuoristossa hän söi vain kolme leipää viikossa raakojen kasvisten kera. Tänä aikana Iisak sokeutui osittain. Myöhemmin hän siirtyi Persiaan Šapurin luostariin ja sokeuduttuaan lopullisesti hän joutui sanelemaan kirjoituksensa. Iisak saavutti korkean iän, ja kuolemansa jälkeen hänet haudattiin Šapurin luostariin 700-luvun alussa.
Kirjallisuutta

Pyhä Iisak Niniveläinen – Kootut teokset.  (Käännös ja johdanto: Munkki Serafim. Valamon luostarin julkaisuja 102)  Uusi Valamo:  Valamon luostari, 2005.  ISBN 952-5495-03-5
Iisak Niniveläinen kuvattuna venäläisessä ikonissa.
Social Science Research Network

| Social Science Research Network |
| --- | --- |

Verkkosivusto:  https://ssrn.com/
Tyyppi:  hakukone
Omistaja:  Elsevier
Avattu:  1994
Social Science Research Network (SSRN) on yhteiskuntatieteiden ennakkojulkaisuille tarkoitettu palvelu. Palvelussa on konferenssijulkaisuja ja artikkeleita, joita ei ole vielä vertaisarvioitu. Palvelu ei ole toimitettu julkaisu vaan hakukoneen kaltainen palvelu. Elsevier hankki palvelun vuonna 2016.
SSRN on perustettu vuonna 1994.
Harold Wilson

| Harold Wilson |
| --- | --- |
 Wilson vuonna 1962.
Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri
 16. lokakuuta 1964–19. kesäkuuta 1970 4. maaliskuuta 1974–5. huhtikuuta 1976  
Monarkki:  Elisabet II
Edeltäjä:  Alec Douglas-Home
Seuraaja:  James Callaghan
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. maaliskuuta 1916 Huddersfield, Englanti
Kuollut: 24. toukokuuta 1995 (79 vuotta) Lontoo ,  Englanti
Ammatti:  akateemikko
Arvonimi: paroni, lordi
Puoliso:  Mary Wilson
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Uskonto:  kongregationalisti
James Harold Wilson (11. maaliskuuta 1916 Huddersfield – 24. toukokuuta 1995 Lontoo) oli brittiläinen työväenpuolueen poliitikko, joka toimi Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerinä vuosina 1964–1970 ja 1974–1976.
Varhaisemmat vaiheet

Wilson valmistui taloustieteen opinnoista parhailla arvosanoilla Oxfordin yliopistosta vuonna 1937. Hänet nimitettiin William Beveridgen tutkimusassistentiksi. Hän työskenteli yhtenä nuorimmista Oxfordin yliopiston opettajista. Hän tarjoutui vapaaehtoiseksi toiseen maailmansotaan, mutta määrättiin asiantuntijana virkamieheksi valtiontalouden hallintoon.
Vuonna 1945 hänet valittiin parlamentin alahuoneeseen. Hän työskenteli hallituksen parlamentaarisena sihteerinä työministeriössä. Sitten ulkomaankaupan valtiosihteerinä, joka mahdollisti muutamia matkoja Neuvostoliittoon. 14. lokakuuta 1947 Wilson oli hyväksytty kauppa- ja teollisuusministeriksi ja hänestä tuli nuorin jäsen hallitukseen 20. vuosisadalla. Työväenpuolueen oppositiokaudella vuoden 1951 jälkeen hän käytti lehdistöä tehokkaasti hyväkseen. Vuodesta 1959 hän työskenteli alahuoneen puhemiehenä. Vuonna 1963 hänet valittiin työväenpuolueen johtajaksi.
Pääministerinä vuodet 1964–1970

Harold Wilsonista tuli Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri lokakuussa 1964. Hän sai niukan vaalivoiton. Tämä antoi huonon lähtökohdan hänen uudistusohjelmalleen. Wilson järjesti uudet parlamenttivaalit puolitoista vuotta myöhemmin, joissa hän sai 99 paikan enemmistön. Hän tehosti julkisuuskuvaansa käyttämällä kansanomaisesti piippua. Tästä tulikin hänen symbolinsa. Hän määräsi tuotteille 15 prosentin tuontimaksun. Tämä ei tietenkään lisännyt luottamusta EFTA:ssa. Hän otti lainaa amerikkalaisilta uudistaakseen Yhdistyneen kuningaskunnan teollisuutta. Vuosina 1966–1970 hän toteutti voimakkaan säästöohjelman. Marraskuun 18. päivänä 1967 Wilson devalvoi puntaa 14,3 prosentilla. Vaikutukset olivat hitaita. Maksutasealijäämä muuttui ylijäämäksi vuosien 1967–1970 välillä. Tämä kuitenkin mahdollisti jopa 15 prosentin palkankorotukset. Se toi tuloksia ja hinnat pysyivät alhaalla. Työväenpuolueen ammattiyhdistyksen henkilöt vastustivat Wilsonin uudistuksia. Vuonna 1965 Rhodesia julistautui itsenäiseksi Ian Smithin johdolla. Wilson asetti maan boikottiin ja öljysaartoon. Helmikuussa 1966 Wilson neuvotteli Moskovassa Vietnamin sodasta ja ydinaseiden levittämiskiellosta. Britannia päätti 22. helmikuuta 1966 rajoittaa puolustussopimuksiaan ja purkaa eräitä tukikohtiaan menojen supistamiseksi. Se vähensi sotilaallista tukea ja läsnäoloaan Afrikassa ja Aasiassa. Wilson hävisi vuoden 1970 parlamenttivaaleissa konservatiivien ehdokkaalle Edward Heathille. Vuoden 1974 vaaleissa työväenpuolue voitti ja Harold Wilson valittiin uudelleen pääministeriksi vuosiksi 1974–1976.
Toinen pääministerikausi vuodet 1974–1976

Maksutase oli taas alijäämäinen maaliskuussa 1974, ja hintojen korotukset olivat korkeammat kuin muualla Euroopassa. Wilsonin ensimmäinen saavutus oli hiilikaivoslakon lopettaminen. Hän teki tarvittavat myönnytykset, jotta lakko saatiin päättymään.
Wilson lakkautti Industrial Relations Actin ja korvasi sen uudella Trade Union Actilla. Wilson määräsi järjestettäväksi uudet vaalit lokakuussa 1974 saadakseen parlamentissa paremman kannatuksen. Hän saikin toivotun tuloksen, työväenpuolueen enemmistön. Wilson neuvotteli yhteiskuntasopimuksen keskusjärjestö TuC:n puheenjohtajan Jack Jonesin kanssa. Sen seurauksena palkansaajat pidättyivät uusista palkankorotuksista. Inflaatio saatiin laskemaan 15 prosenttiin vuonna 1976. Joitakin yrityksiä otettiin valtion haltuun tai valtio ryhtyi niiden osakkaaksi. Jouduttiin ottamaan lisää lainoja ulkomailta. Pohjois-Irlannissa jouduttiin ottamaan takaisin brittihallinto. Wilson erosi keväällä 1976.
Lymytantereinen

| Lymytantereinen> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Phallomycetidae
Lahko::  Gomphales
Heimo::  Gomphaceae
Suku::  Tantereiset Gautieria
Laji::  otthii
Kaksiosainen nimi
 Gautieria otthii  Trog 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lymytantereinen (Gautieria otthii) on Gomphaceae-heimoon luettava maanalaisia, mukulamaisia itiöemiä tuottava sieni. Se poikkeaa voimakkaasti mukulasienistä kuten jänönmukulasta sokkelomaisen rakenteensa puolesta, ja sillä on selkeä juurimainen rihmasto. Se on kimmoisa ja epäsäännöllinen, lyhytikäinen ja muuttuu nopeasti pahanhajuiseksi. Sienestä on Suomesta tähän mennessä yksi havainto vuodelta 2010 Ristijärven Koljatinvaaralta rehevästä sammalikosta. Lajinmäärityksen on tehnyt italialainen tutkija Angelo Bincoletto. Levinneisyydestä ei voi sanoa varmaa, mutta muun muassa Norjasta ja Ruotsista lajia on tavattu aiemmin. Suvun lajit vaikuttavat olevan pääasiassa kalkinvaatijoita ja lähinnä havupuiden juurisieniä.
Sekajoukkue kesäolympialaisissa 1896

Ateenan vuoden 1896 olympialaisissa käytiin kilpailuja, joissa useamman kuin yhden maan urheilijat kilpailivat samassa joukkueessa. Sekajoukkueen urheilijat saavuttivat vuoden 1896 olympialaisissa kaksi mitalia, jotka molemmat tulivat tenniksen nelinpelissä.
Mitalistit

| Mitali | Urheilijat | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  John Pius Boland (GBR)  Friedrich Traun (GER) | Tennis | Nelinpeli |
|  (*) |  Dionysios Kasdaglis (GRE)  Demetrios Petrokokkinos (GRE) | Tennis | Nelinpeli |
|  |  Edwin Flack (AUS)  George S. Robertson (GBR) | Tennis | Nelinpeli |
(*) = Joissakin tilastoissa on määritetty, että kaikki tenniksen nelinpeliturnauksen mitalisijat menivät sekajoukkueille. Hopeaa saavuttaneessa joukkueessa pelannut egyptiläis-kreikkalainen Dionisios Kasdaglis oli aiemmin KOK:n tietokannassa tenniksen kaksinpelissä kreikkalainen ja nelinpelissä egyptiläinen, jolloin hän muodosti kreikkalaisen parinsa Demetrios Petrokokkinoksen kanssa sekajoukkueen. Kysymys Kasdaglisin kansalaisuudesta on aiheuttanut turhautumista niille historioitsijoille, jotka haluavat sijoittaa olympialaisten varhaiset kilpailijat yksinkertaisiin kansallisuuskategorioihin. Vuoteen 2008 asti tästä urheilijasta tiedettiin vain vähän, mutta hänen tiedettiin asuvan Egyptissä. Tuona vuonna hänen sukulaisensa vahvistivat hänen todellisen nimensä olleen Demetrius Casdagli, ja että hän oli todellisuudessa Britannian kansalainen. Perhe oli kuitenkin venäläistä alkuperää ja sai kreikkalaiset nimensä, kun Demetriuksen isoisä muutti Kreikkaan 1800-luvun alussa. Kansainvälisen olympiakomitean tilastojen mukaan hän on kuitenkin kreikkalainen.
Antti Ilveskoski

Antti Juhani Ilveskoski (10. toukokuuta 1944 Sortavala – 28. huhtikuuta 2008 Espoo) oli suomalainen arkkitehti, joka keskittyi työssään etenkin julkisiin tiloihin. Hän vastasi Yrjönkadun uimahallin restauroinnista ja Tampereen taidemuseon laajennuksesta. Ilveskoski voitti myös useita arkkitehtuurikilpailuita. Hänellä oli arkkitehtitoimisto Helsingissä ja sivutoimisto Tampereella.
Ilveskoski piti tärkeänä, että vanhoja rakennuksia säilytetään ja kohdellaan kunnioittavasti. Hän halusi töidensä sopeutuvan ympäristöön ja korosti rakennusten toiminnallisuutta. Hänen ammatillisia esikuviaan olivat arkkitehdit Aarne Ervi ja Alvar Aalto. Ilveskosken uranvalintaan vaikutti vahvasti hänen isänsä Jaakko Ilveskoski, joka toimi Tampereen kaupunginarkkitehtina vuosina 1953–1972.
Antti ja Jaakko Ilveskoski on haudattu Tampereelle Kalevankankaan hautausmaalle.
Svalta

Get Away on tuotantovaiheessa oleva koominen jännitys- tai kauhuelokuva.
Se kertoo perheen lomasta ruotsalaisella saarella, jonne on päätynyt myös karkuteillä oleva sarjamurhaaja. Tuotantovaiheessa elokuva tunnettiin nimellä Svalta, joka on elokuvan kuvitteellisen saaren nimi.
Elokuvan on käsikirjoittanut Nick Frost, joka näyttelee myös pääroolin. Toista pääosaa näyttelee irlantilainen näyttelijä, kirjoittaja ja stand-up-koomikko Aisling Bea. Elokuvan ohjaavat hollantilaiset koomikot Steffen Haars ja Flip van der Kuil.
Elokuva kuvattiin Suomessa Tampereen seudulla. Kuvauspaikkoja olivat muun muassa Tammelantori, Hiedanrannan Möljän laituri Lielahdessa, Tyrvään Pyhän Olavin kirkon maisemat sekä Ilkon kurssikeskuksen alueella Kangasalla oleva Wanha huvila. Kuvauksia tehtiin myös Tampereen Tammelassa sijaitsevassa Vanha Ike -ravintolassa. Kuvaukset päättyivät lokakuussa 2023.
Elokuvan tuotantoyhtiö on XYZ Films, joka on tuottanut myös Tampereella vuonna 2020 kuvatun Dualin.  Elokuvan rahoittaa XYZ yhteistyössä IPR.VC:n kanssa. IPR.VC on suomalainen pääomarahasto. Lisäksi elokuvaa ovat tukeneet Creativity Media, Business Finland, Business Tampere ja Tampereen kaupunki. Film Tampere / Business Tampere ja Tampereen kaupunki tukivat tuotantoa 235 000 eurolla.
Elokuvan budjetti on noin viisi miljoonaa euroa.
Epakti

Epakti (lat. epactae) on ajanlaskussa kuhunkin vuoteen liittyvä luku, joka osoittaa, kuinka monta vuorokautta vuoden ensimmäisenä päivänä oletetaan kuluneen edellisestä uudesta­kuusta. Epaktia käytetään pääasiassa pääsiäisen ajankohdan laskemiseen. Kunkin vuoden epakti on tavallisimmin 11:n verran suurempi, joskus 19:n pienempi kuin edellisen vuoden, koska kalenterivuosi on 365 paitsi karkausvuosina 366 päivän pituinen, mutta 12 synodista kuukautta on noin 354–355 päivän pituinen. Epaktin avulla lasketut kuun vaiheiden ajankohdat ovat kuitenkin vain ajanlaskussa käytettyjä likiarvoja; niiden todelliset päivämäärät saattavat poiketa epaktin avulla lasketuista jonkin verran.
Nimitys epakti johtuu kreikan kielen sanoista epakte' hèmera (επακτη ημερα), jotka tarkoittavat tarkoittaa lisättyä päivää.
Kuukalenteri

Epaktin avulla voidaan aurinko­kalenterin, esimerkiksi gregoriaanisen kalenterin päivämäärä muuntaa vastaavaksi päiväksi kuukalenterissa tai luni­solaarisessa kalenterissa.
Aurinkokalenterissa vuodessa on 365 paitsi karkausvuosina 366 päivää. Kuukalenterin vuodessa on 12 kuukautta, joissa on vuorotellen 30 ja 29 päivää; lunisolaarisissa kalentereissa lisätään vuoteen toisinaan kolmastoista kuukausi.
Jos aurinko- ja kuukalenterin mukainen vuosi joskus alkavat samana päivänä, seuraavana vuonna aurinkokalenterin vuosi alkaa 11 päivää myöhemmin kuin kuukalenterin ja sitä seuraavana 22 päivää myöhemmin.
Näiden lisättyjen päivien lukumäärä on epakti, ja kun ne lisätään aurinkovuoden päivämäärään, saadaan sitä vastaava päivämäärä kuukalenterin mukaan. Kun näin laskettu epakti saa arvon 30 tai ylittää sen, kuukalenterissa vuoteen lisätään ylimääräinen kuukausi ja epaktista vähennetään 30. Jokaisen vuoden epakti on siis välillä 0...29.
Karkauspäivä pidentää sekä aurinko- että kuuvuotta, joten sitä ei oteta huomioon muille päivämäärille tehdyissä epaktilaskuissa.
Kuukalenteri > Metonin 19 vuoden jakso

Trooppinen vuosi on noin 365¼ vuorokautta, kun taas synodinen kuukausi on keskimäärin hieman pidempi kuin 29½ vuorokautta. Kumpikaan näistä luvuista ei ole kokonaisluku. Mutta jo kauan on tiedetty, että 19 trooppista vuotta on kutakuinkin yhtä pitkä kuin 235 synodista kuukautta. Tätä 19 vuoden jaksoa sanotaan Metonin jaksoksi, ja se voi kestää 6 939 tai 6 940 vuorokautta riippuen siitä, sisältyykö siihen neljä vai viisi karkauspäivää.
Tämän 19-vuotisen jakson kuluttua kuun vaiheet sattuvat yleensä samoiksi vuoden päiviksi, minkä vuoksi myös epaktit toistuvat 19 vuoden välein samassa järjestyksessä. Kuitenkin 19 × 11 = 209, eikä tämä tulo ole jaollinen 30:llä vaan sen jakojäännös 30:llä jaettaessa on 29.  Siksi tämän jakson lopussa epaktia joudutaan korjaamaan termillä +1, jotta uuden Metonin jakson epaktit olisivat samat kuin 19 vuotta aikaisemmin. Tätä korjaus­termiä sanotaan "kuun hypyksi" (lat. saltus lunae). Vuoden järjestys­lukua 19-vuotisessa Metonin jaksossa sanotaan kultaiseksi luvuksi.
Kuukalenteri > Gregoriaaninen kalenteri ja Liliuksen epaktit

Kun gregoriaaninen kalenteri vuonna 1582 otettiin käyttöön, korjattiin myös taulukoita, joiden avulla pääsiäisen ajankohta juliaanisessa kalenterissa oli siihen saakka laskettu.  Gregori­aanisessa kalenterissa epaktit määräytyvät Aloysius Liliuksen alun perin laatimien, hieman muokattujen sääntöjen mukaan. Vanhoihin oletuksiin kuun vaihteiden ajankohdista tehtiin seuraavat korjaukset:
"aurinkoyhtälö", jonka mukaisesti epaktista vähennetään 1:llä silloin, kun gregori­aanisesta kalenterissa vuosisadan vaihteessa jätetään karkauspäivä pois (3 kertaa 400 vuodessa)
"kuuyhtälö", jonka mukaisesti epaktiin lisätään 1, mikä tehdään 8 kertaa 2 500 vuoden aikana; näistä 7 kertaa 300 vuotta edellisen kerran jälkeen ja kahdeksas kerta 400 vuotta edellisen kerran jälkeen).
"Aurinkoyhtälö" perustuu muutoksiin, jotka gregoriaanisessa kalenterinuudistuksessa tehtiin, jotta kalenterivuosi keskimäärin olisi mahdollisimman tarkoin trooppisen vuoden pituinen. "Kuuyhtälö" määräytyi vuosisatojen kuluessa kertyneiden havaintojen perusteella, joiden mukaan Kuu liikkuu hieman nopeammin kuin aikaisemmissa kuukalentereissa oli oletettu. Vuoden 1582 aikoihin jolloin gregoriaaninen kalenteri otettiin käyttöön, voitiin jo todeta, että siihen aikaan uusikuu ja täysikuu sattuivat hieman yli neljä vuorokautta aikaisemmin kuin niiden olisi pitänyt sattua vanhojen, Metonin jaksoon perustuvien taulukoiden mukaan.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Epact
Eri vuosien epaktit

Seuraavaan taulukkoon on merkitty vuosien 1900-2099 kultaiset luvut ja epaktit. Lisäksi siihen on merkitty kevätpäiväntasausta seuraavan täyden­kuun laskennallinen ajan­kohta, jota seuraava sunnuntai on pääsiäis­sunnuntai.
| Vuodet | Vuodet | Vuodet | Vuodet | Vuodet | Vuodet | Vuodet | Vuodet | Vuodet | Vuodet | Vuodet | Kultai­nen luku | Epakti | Täyden­kuun lasken­nal­linen ajan­kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1900 | 1919 | 1938 | 1957 | 1976 | 1995 | 2014 | 2033 | 2052 | 2071 | 2090 | 1 | 29 | 14. huhtikuuta |
| 1901 | 1920 | 1939 | 1958 | 1977 | 1996 | 2015 | 2034 | 2053 | 2072 | 2091 | 2 | 10 | 3. huhtikuuta |
| 1902 | 1921 | 1940 | 1959 | 1978 | 1997 | 2016 | 2035 | 2054 | 2073 | 2092 | 3 | 21 | 23. maaliskuuta |
| 1903 | 1922 | 1941 | 1960 | 1979 | 1998 | 2017 | 2036 | 2055 | 2074 | 2093 | 4 | 2 | 11. huhtikuuta |
| 1904 | 1923 | 1942 | 1961 | 1980 | 1999 | 2018 | 2037 | 2056 | 2075 | 2094 | 5 | 13 | 31. maaliskuuta |
| 1905 | 1924 | 1943 | 1962 | 1981 | 2000 | 2019 | 2038 | 2057 | 2076 | 2095 | 6 | 24 | 18. huhtikuuta |
| 1906 | 1925 | 1944 | 1963 | 1982 | 2001 | 2020 | 2039 | 2058 | 2077 | 2096 | 7 | 5 | 8. huhtikuuta |
| 1907 | 1926 | 1945 | 1964 | 1983 | 2002 | 2021 | 2040 | 2059 | 2078 | 2097 | 8 | 16 | 28. maaliskuuta |
| 1908 | 1927 | 1946 | 1965 | 1984 | 2003 | 2022 | 2041 | 2060 | 2079 | 2098 | 9 | 27 | 16. huhtikuuta |
| 1909 | 1928 | 1947 | 1966 | 1985 | 2004 | 2023 | 2042 | 2061 | 2080 | 2099 | 10 | 8 | 5. huhtikuuta |
| 1910 | 1929 | 1948 | 1967 | 1986 | 2005 | 2024 | 2043 | 2062 | 2081 |  | 11 | 19 | 25. maaliskuuta |
| 1911 | 1930 | 1949 | 1968 | 1987 | 2006 | 2025 | 2044 | 2063 | 2082 |  | 12 | 0 | 13. huhtikuuta |
| 1912 | 1931 | 1950 | 1969 | 1988 | 2007 | 2026 | 2045 | 2064 | 2083 |  | 13 | 11 | 2. huhtikuuta |
| 1913 | 1932 | 1951 | 1970 | 1989 | 2008 | 2027 | 2046 | 2065 | 2084 |  | 14 | 22 | 22. maaliskuuta |
| 1914 | 1933 | 1952 | 1971 | 1990 | 2009 | 2028 | 2047 | 2066 | 2085 |  | 15 | 3 | 10. huhtikuuta |
| 1915 | 1934 | 1953 | 1972 | 1991 | 2010 | 2029 | 2048 | 2067 | 2086 |  | 16 | 14 | 30. maaliskuuta |
| 1916 | 1935 | 1954 | 1973 | 1992 | 2011 | 2030 | 2049 | 2068 | 2087 |  | 17 | 25 | 17. huhtikuuta |
| 1917 | 1936 | 1955 | 1974 | 1993 | 2012 | 2031 | 2050 | 2069 | 2088 |  | 18 | 6 | 7. huhtikuuta |
| 1918 | 1937 | 1956 | 1975 | 1994 | 2013 | 2032 | 2051 | 2070 | 2089 |  | 19 | 17 | 27. maaliskuuta |
Käännös suomeksi
Aapo (Seitsemän veljestä)

| Aapo |
| --- | --- |
 Aapo Heikki Kinnusen näyttelemänä Turun kaupunginteatterin Seitsemässä veljeksessä.
Luoja(t):  Aleksis Kivi
Näyttelijä(t):  Kosti Elo Kaarlo Halttunen Kalevi Kahra Heikki Kinnunen Kaarlo Kytö Heimo Lepistö Tarmo Manni Jalmari Rinne Martti Suosalo
Ensi- esiintyminen:  Seitsemän veljestä
Viimeinen esiintyminen:  Seitsemän veljestä
Henkilötiedot
Status:  suuren maatilan perillinen
Ammatti:  maanviljelijä, lautamies, parantaja
Sukupuoli:  mies
Kotipaikka:  Toukola, Häme
Asuinpaikka:  Toukola, Häme
Luonteenpiirteet:  järki-ihminen, harkitseva, sovitteleva, sopeutuva, moralisoiva
Suhteet
Vanhemmat:  Juhani
Sisarukset:  Juhani, Tuomas, Simeoni, Timo, Lauri, Eero
Puoliso(t):  Konkkalan Hindrikka
Lapset:  useita
Sisarusten lapset:  runsaasti, mm. Juhanin poika Juhannes
Muut sukulaiset:  Männistön Venla, Härkämäen tytär, Kuokkalan kaksostyttäret, Seunalan Anna (kälyjä)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aapo on Aleksis Kiven luoma kuvitteellinen hahmo. Hän on mukana Kiven romaanissa Seitsemästä veljestä. Aapo on veljessarjan kolmanneksi vanhin ja Tuomaan kaksosveli. Tuomasta ja Aapoa vanhempi on Juhani, heitä nuorempia ovat Simeoni, kaksoset Timo ja Lauri sekä kuopus Eero. Veljesten ikäerot ovat verraten pienet: Juhani on tarinan alussa noin 25-vuotias ja Eero noin 18-vuotias.