Tenedos (saari)
Historia > Kreikan miehityskausi 1912–1922 > Turkin valtakausi vuodesta 1922 nykyaikaan

Kreikka palautti saaren Turkille vuonna 1922. Lausannen rauhansopimuksen mukaan Kreikan ja Turkin väestönvaihto ei koskenut sen asukkaita. Sopimuksesta huolimatta Kreikan ja Turkin väliset suhteet sekä yleisemmin maailmanpoliittiset tekijä samoin kuin Turkin sisäpoliittisetkin tekijät vaikuttivat suuresti Tenedoksen kreikkalaisväestön asemaan. Rauhansopimuksen 14. artiklaa, jonka mukaan saarelaisille oli myönnettävä itsehallinnollisia oikeuksia, ei koskaan toteutettu eikä myöskään 39. artiklaa, jonka mukaan Turkin kansalaisilla oli oikeus itse valita, mitä kieltä he käyttivät jokapäiväisessä elämässään. Turkki teki myös useita yrityksiä evakuoida kreikkalaisväestö saarelta.
Vuoden 1926 tenedoslaiset asevelvolliset ja reserviläiset kuljetettiin Anatoliaan. Tapaus herätti suuren paniikin, ja nuoret kreikkalaiset pelkäsivät joutuvasa sorrettuun asemaan. Osa heistä yritti piileksiä vuorilla, mutta heidät löydettiin pian ja kuljetettiin Anatoliaan.
Vuonna 1927 säädetty Turkin laki nro 1151 nimenomaisesti vahvisti saaren hallinnon kuuluvan Turkin hallitukselle eikä paikalliselle väestölle, kielsi opetuksen kreikan kielellä ja sulki kreikkalaiset koulut.
Kun Kreikka ja Turkki vuonna 1930 lähentyivät tavalla, joka merkitsi maiden suhteissa käännekohtaa, myös Tenedoksen kreikkalaisväestön asema parani jonkin verran. Syyskuussa 1933 lisäksi saarelta Amerikkaan muuttaneet saivat oikeuden palata. Turkki salli saarelaisten myös valita säännöllisesti kreikkalaisen pormestarin, seitsemän kylänvanhinta ja joukon paikallisia virkamiehiä.
Kun Kreikan ja Turkin välit 1950-luvulla paranivat, vuoden 1927 laki kumottiin ja korvattiin vuoden 1951 lailla nro 5713, jonka mukaisesti saaren kouluihin perustettiin kreikankielisiä luokkia. Myös matkustusrajoituksia lievennettiin, ja kasvava määrä kreikkalaisia ja muita matkailijoita alkoi käydä Tenedoksessa. Nämä turistit eivät ainoastaan tuoneet kipeästi kaivattuja lisätuloja vaan tekivät myös lopun saaren 27 vuotta kestäneestä eristyksestä ulkomaailmasta.
Vuonna 1963 maiden välinen jännitys kuitenkin kiristyi jälleen Kyprosta koskevan kiistan vuoksi. Silloin Turkin hallitus kielsi jälleen kreikankielisen opetuksen ja pakkolunasti sotilastukikohtaa varten suuren osan saaren viljelyskelpoisesta maasta. Tämä politiikka, paremmat taloudelliset mahdollisuudet muualla, suuremman kreikkalaisyhteisön läsnäolo Kreikassa, pelko ja painostus johtivat siihen, että suuri osa saaren kreikkalaisväestöstä muutti pois. Pois muuttaneet säilyttivät Turkin kansalaisuuden, joka kuitenkaan ei peritytynyt heidän jälkeläisilleen. Monet saarelta 1960-luvulla pois muuttaneista kreikkalaista myivät omaisuutensa pilkkahintaan turkkilaisille naapureilleen, mikä kuvasti heidän silloista ankeaa tilaansa, jonka vuoksi he poistuivat.
Viime vuosina saaren eri uskonnollisten ryhmien väliset suhteet ovat jonkin verran parantuneet. Vuonna 2005 Kreikan ja Turkin yhteinen valtuuskunta vieraili Tenedoksessa, ja myöhemmin samana vuonna siellä kävi myös Turkin pääministeri Recep Tayyip Erdoğan. Vierailun jälkeen Turkin hallitus myönsi varat Tenedoksen vuonna 1869 rakennetun ortodoksisen kirkon kellotapulin kunnostamiseen. Saaren ortodoksiset seurakunnat ovat vuodesta 1925 lähtien kuuluneet Imbroksen ja Tenedoksen metropoliitan alaisuuteen. Vuodesta 2002 lähtien sen piispana on toiminut Cyril Dragounis. Vuonna 2009 Bozcaada Kimisis Tedokun kreikkalais-ortodoksisen kirjo säätiö voitti Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen vedetyn kiistan häväistyn hautausmaan tunnustamisesta ja rahakorvauksesta.
Vanhan käytännön mukaisesti Tenedosta on edelleen käytetty myös karkotuspaikkana. Demokraattinen puolue karkotti sinne Ticani -nimisen uskonlahkon johtaja Kemal Pilavoğlun Tenedokseen rangaistukseksi Atatürkin muiston häpäisemisestä. Ulkomaalaisilta saaret olivat suljettuja 1990-luvulle saakka, mutta 1990-luvun puolivälissä Turkin hallitus tuki taloudellisestikin saaren viininviljelyn laajentamista ja matkailun mahdollisuuksien parantamista. Nykyään saari on kesäisin suosittu matkailukohde varsinkin viinien harrastajille.
Vuodesta 2011 lähtien saarella on vuosittain juostu puolimaraton.