stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yövesi
Luontoarvoja

Yöveden rannat ovat monimuotoiset: sieltä löytyy heinikkoista rantaa, hyviä hiekkarantoja sekä jylhiä ja jyrkkiä rantakallioita. Viime vuosina saimaannorppa on palannut vuosikymmenten tauon jälkeen Yövedelle . Yöveden keskivaiheilla sijaitsee Kuivasaari, jonka ympärillä on 62 hehtaaria vesialuetta, missä ei voi verkkokalastaa.
Yöveden syvänteissä elää jättikatkaa (Gammaracanthus lacustris) yli 30 metrin syvyydessä aina syvänteiden pohjaa myöten. Katkat ovat jääkauden jälkeen järveen elämään jääneitä reliktilajeja.
Luontoarvoja > Kalakanta

Yövedellä on suoritettu koekalastuksia vuosina 1999, 2006, 2010, 2013 ja 2018. Niiden mukaan yleisimmät lajit ovat ahven, jota muodosti yli puolet saaliin painosta, ja särki sekä lahna ja kuha. Näiden lisäksi saatiin pieniä määriä haukea, muikkua, kuoretta, kiiskeä, salakkaa, säynettä, härkäsimppua, kirjoeväsimppua ja madetta.
Vapaa-ajan kalastajat ilmoittavat myös saaneensa istutettua siikaa, harjusta, järvilohta ja taimenta. Yövedellä elää myös uhanalainen saimaannieriä.
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Yövedessä on kaksi pistekuormittajaa. Ristiinan jätevedenpuhdistamo laskee vetensä Pökkäänlahteen Pelloksen tehtaiden vedenpuhdistamo siitä hieman etelään päin sataman lähelle. Vesistön hajakuormitus liittyy metsätalouteen ja maanviljelyyn sekä Ristiinan taajaman hulevesiin. Hajakuormituksen keskittyminä voidaan pitää Pellosniemen sivulle laskevaa Kilpijärven laskuojaa ja Pökkäänlahteen laskevan Ala-Kaatlammen laskuojaa. Myös Pellosniemen eteläpuolisen Rautlahden ja Ostolahden alue toimii kuormittajana. Viimeksi mainitun rannassa sijaitsee Ristiinan moniraiteinen rautatiepysäkki. Yöveden vedenlaatua tutkitaan säännöllisesti kymmenessä mittauspisteessä. Yöveden laatu on vuosien 1990–2020 aikana hiljalleen heikentynyt, vaikka vedenpuhdistamoissa on saatu hyviä tuloksia.
Historiaa

Yöveden rannoilta on löydetty kivikautisia asuinpaikkoja Rahikkalassa, Aartamaniemessä ja Heiniemessä. Lisäksi Astuvansalmen pohjoisrannassa on Astuvansalmen kalliomaalaukset ja Uittamonsalmen pohjoisrannan jyrkänteissä Uittamonsalmen kalliomaalaukset.
Yöveden rannat kuuluivat 1560-luvulla Pellosniemen hallintopitäjään. Kreivi Pietari Brahe erotti vuonna 1649 Ristiinan seurakunnan itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi. Kreivi alkoi rakentaa saamansa läänityksen hallintopaikaksi Ristiinan Linnaniemeen puolustusvarustusta (Brahelinna) ja asuinresidenssiä. Linnan rakentaminen päättyi vuonna 1669 keskeneräisenä. Linna rappeutui 1710-luvulla ja se purettiin tiili- ja puuosiltaan vuonna 1802. Alueen ensimmäinen kirkko, Kristiinan kirkko, valmistui 1650-luvulla. Nykyinen Ristiinan kirkko rakennettiin sen tilalle vuonna 1775. 1790-luvun lopulla alettiin rakentaa Savon jalkaväkirykmentin virkataloa, Uutta Brahelinnaa, käyttämällä vanhasta linnasta purettuja tiiliä. Uudessa virkatalossa käynnistettiin myös kansakoulu vuonna 1799. Koulu sai oman rakennuksensa 1882.
Ennen tierakentamisen aikaa sijaitsi Himalansaaren saarikylä liikenteellisesti keskeisellä paikalla, mikä näkyi esimerkiksi kylän vilkkaana rakennustoimintana. Tänne rakennettiin kyläkoulu vuonna 1893, rukoushuone vuonna 1915 ja nuorisoseurantalo Koivula vuonna 1924. Kylän laivaranta sijaitsi saaren pohjoisrannassa, ja siellä pysähtyivät myös höyrylaivat. Himalansaarella hoidettiin kauppa-, pankki- ja postiasiat.
Vesistösuhteet

Yövesi kuuluu Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Suur-Saimaan alueella (04.1) Ala-Saimaan alueeseen (04.11), johon Ala-Saimaan lähialue (04.112) kuuluu. Se on tulkinnasta riippuen eräs Saimaan järvenselkä, lahdelma tai lahti taikka järvenosa. Yöveden pinta-ala 77 km² muodostaa 5,6 % eteläisen Saimaan 1 377 km² suuruisesta pinta-alasta.
Yöveden ympäristö ei ole vesistöllisesti kiinnostavaa aluetta, sillä lähialueen maaston rikkomaisuus ei muodosta laajoja maapintoja ojille tai joille. Sellaiselle on mahdollisuus Yöveden länsipuolella, jonne laskevat tehtaan pohjoispuolelle Kilpijärven valuma-alueen (04.114 ) Kaivanto ja Uittamonsalmen kaakkoispäähän Myllyjoen valuma-alueen (04.113 ) laskujoki Myllyjoki. Lisäksi tulee Pökkäänlahteen Ala-Kaatlammen laskuoja ja ennen Uittamonsalmea Savisaaren kohdalla on Yöveden keskivirtaamaksi laskettu olevan 1,5 kuutiometriä sekunnissa . Vesitäydennystä tulee myös pohjoisesta Louhivedeltä ja Someenjärveltä Varkaantaipaleen kanavan kautta virtaavaa vettä . Vesi poistuu Yövedeltä pääasiassa kaakkoon päin saariston monien eri salmien kautta. Suunta on kohti Liittokivenselkää, joka kuuluu myös eteläiseen Saimaaseen.
Aiheesta muualla

Yövesi pahin murheenkryyni – saimaannorppa ei saanut apukinoksia, Ristiinalainen, 20.2.2020
Siroarnikki

| Siroarnikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Arnikit Arnica
Laji::  angustifolia
Kaksiosainen nimi
 Arnica angustifolia  Vahl 
Katso myös
   Siroarnikki Wikispeciesissä   Siroarnikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Siroarnikki eli tunturiarnikki eli arnikki (Arnica angustifolia) on pohjoisella pallonpuoliskolla kasvava kauniskukkainen arnikkilaji. Siroarnikki on Suomessa uhanalainen ja luonnonsuojelulailla rauhoitettu. Sitä kasvaa Suomessa alle sadassa paikassa.
Ulkonäkö ja koko

Siroarnikki on monivuotinen ja kasvaa 10–40 cm korkeaksi. Sen varsi on hento ja etenkin latvaosasta tiheään karvainen. Varren tyvellä on lehtiruusuke. Vastakkain olevia ruodittomia varsilehtiä on yksi tai kaksi paria. Lehtilapa on suikea tai puikean suikea, pitkäkärkinen, ehytlaitainen, lähes silposuoninen ja lyhytkarvainen. Kukinto on 3–5 cm leveä, yksittäinen ja usein nuokkuva keltainen mykerö. Toisinaan esiintyy 1–4 muuta mykeröä varsilehtien hangassa. Siroarnikki kukkii heinä-elokuussa.
Levinneisyys

Siroarnikki esiintyy laajasti pohjoisen pallonpuoliskon arktisilla tai subarktisilla alueilla. Laji jaetaan neljään eri alalajiin, jotka eroavat levinneisyydeltään toisistaan:
tunturisiroarnikki (A. angustifolia subsp. alpina) – Euraasiassa: Fennoskandia, Luoteis-Venäjä, Siperian länsiosa.
amerikansiroarnikki (A. angustifolia subsp. angustifolia) – Pohjois-Amerikassa: Kanada, Grönlanti, Yhdysvalloissa Alaska ja Montana.
siperiansiroarnikki (A. angustifolia subsp. iljinii) – Euraasiassa: Luoteis-Venäjä, Siperia, Kazakstan ja Mongolia.
A. angustifolia subsp. tomentosa – Pohjois-Amerikassa: Kanada.
Fennoskandiassa siroarnikkia tavataan Pohjois-Norjan ja -Ruotsin tuntureilla, paikoitellen Pohjois-Suomessa, Petsamon tunturialueella sekä Kuolan niemimaalla. Suomessa siroarnikkia kasvaa Enontekiön ja Inarin Lapissa sekä Kuusamossa ja Sallassa. Vuonna 2009 tehdyissä kartoituksissa laji löydettiin Suomesta 73 kasvupaikalta.
Elinympäristö

Siroarnikki kasvaa kalkkipitoisilla, melko kuivilla ja valoisilla paikoilla: tunturikankailla ja rotkojen ja pahtojen seinämillä olevilla pienillä hyllyillä. Laji on kalkinvaatija. Suomessa suurin osa siroarnikin kasvupaikoissa sijaitsee suojelualueilla. Kauniskukkaista kasvia saattaa kuitenkin uhata laiton keräily ja kasvupaikkojen kuluminen.
Käyttö

Siroarnikin sukulaislajeja, kuten etelänarnikkia (Arnica montana) ja idänarnikkia (Arnica sacchalinensis), käytetään rohtokasveina.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Siroarnikki (Arnica angustifolia)
Kasviatlas 2023: Siroarnikin (Arnica angustifolia) levinneisyys Suomessa.
Luontoportti: Arnikki (Arnica angustifolia)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q15586845  Wikispecies: Arnica angustifolia  CoL: GT2V  EoL: 400225  EUNIS: 153212  FNA: 250066107  GBIF: 5405911  GRIN: 433412  iNaturalist: 158684  IPNI: 19869-2  IRMNG: 10209170  ITIS: 36558  NatureServe: 2.152987  NBN: NHMSYS0000456087  NCBI: 436192  Observation.org: 114814  Open Tree of Life: 269346  Panartic Flora: 861201  Plant List: gcc-110508  PLANTS: ARAN5  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:19869-2  Tropicos: 2700089  VASCAN: 2853  WFO: wfo-0000010842  Laji.fi: MX.39854
Tuvia Bielski

Tuvia Bielski (1906–1987) oli puolanjuutalainen toisen maailmansodan aikainen partisaani, joka pystyi säilyttämään holokaustin aikana 1 200 juutalaista siviiliä hengissä piilottelemalla heitä kolmen vuoden ajan itäpuolalaisessa metsässä (nykyisen Valko-Venäjän alueella). Ryhmää pidetään suurimpana juutalaisten partisaanien ryhmänä.
Bielski syntyi itäpuolalaiseen juutalaisperheeseen, joka asui pienessä kylässä lähellä Lidan ja Navahrudakin kaupunkeja. Hän toimi ensimmäisen maailmansodan aikana aluetta miehittäneiden saksalaisjoukkojen tulkkina ja suoritti 1920-luvulla asepalveluksen Puolan armeijassa. Toisen maailmansodan sytyttyä vuonna 1939 hän sai määräyksen astua aseisiin Saksaa vastaan. Alue joutui Saksan haltuun ja sen juutalaisväestö siirrettiin Navahrudakin kaupungin ghettoon.
Bielski kuitenkin pakeni ja alkoi elää kolmen veljensä kanssa partisaanielämää metsissä. Ryhmä kasvoi vähitellen yli 1 200 hengen kokoiseksi. Se eli yli kahden vuoden ajan Nalibokskaja Pusjtjan metsässä ja joutui väistelemään partisaaneja jahdanneita natseja. Natsihallinto lupasi 100 000 markan palkkion Bielskin kiinniottajalle. Ryhmä teki aseellisia ryöstöjä hankkiakseen ruokaa ja tarvikkeita. Se myös osallistui aseellisin operaatioihin muiden partisaaniryhmien kanssa. Kesällä 1944 ryhmä tuli esille Novogrodekin kaupungissa, joka oli siirtynyt puna-armeijan haltuun.
Sodan jälkeen Bielski asui New Yorkissa, jossa hän kuoli vuonna 1987. Hänet haudattiin aluksi Long Islandille. Myöhemmin vuonna 1988 hänet haudattiin sotilaallisin kunnianosoituksin Jerusalemiin.
Vuonna 2008 valmistunut Edward Zwickin ohjaama elokuva Uhma perustuu Bielskin veljesten tarinaan.
Aiheesta muualla

Tuvia Bielski - Partisan Leader. Leader of the largest group of Jewish partisans in World War II. The Internet Index of Rough Jews.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Tuvia Bielski
Käännös suomeksi
Timi Teuho-Markkola

| Timi Teuho-Markkola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. syyskuuta 2005 (ikä 19) Nokia, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  75 kg
Seura
Seura:  Tappara
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  64
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
    
Timi Teuho-Markkola (s. 15. syyskuuta 2005 Nokia) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Tapparaa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Teuho-Markkola pelaa pääasiassa seuran U20-joukkueessa.
Ura

Teuho-Markkola on HC Nokian kasvatti. Hän siirtyi C-juniori-ikäisenä Tapparaan. Kaudella 2021–2022 Teuho-Markkola voitti U18 SM-pronssia. Kaudella 2022–2023 hän voitti toimi Tapparan U18-joukkueen sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 22+31=53, joilla Teuho-Markkola sijoittui U18 SM-sarjan pistepörssissä seitsemänneksi. Kauden 2023–2024 päätteeksi hän voitti U20 SM-pronssia.
Kaudella 2024–2025 Teuho-Markkola teki SM-liigadebyyttinsä 7. joulukuuta 2024 vieraissa Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan, kun Tappara kärsi useista poissaoloista. Hänet merkittiin vain kolmella täydellä ketjulla ketjulla otteluun lähteneen joukkueen nelosketjuun yhdessä Verneri Ahosen kanssa. Teuho-Markkola sai ottelussa jääaikaa 4.59 minuuttia.
Muuta

Teuho-Markkolan pikkuveli Roni pelaa puolustajana Tapparan U18-joukkueessa. Veljesten isä on iskelmälaulaja ja vuoden 1996 tangokuningas Tomi Markkola ja äiti laulajana tunnettu Virve Parkkonen (nyk. Teuho-Markkola). Laulaja Pete Parkkonen sekä laulaja, lauluntekijä ja tuottaja Ville Parkkonen (taitelijanimeltään Ville Eetvartti) ovat heidän enojaan.
Lulu (Tuula Amberlan albumi)

| Lulu Tuula Amberla |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : heinä–elokuussa 1984
 Studio : Studio55
 Julkaistu: 21. syyskuuta 1984   5. lokakuuta 1989 (CD)
 Formaatti: LP-levy (SELP 013)   C-kasetti (SEMC 013)   CD-levy (SECD 013)
 Tuottaja(t): Jukka Alihanka ja   Ilpo Murtojärvi
 Tyylilaji: iskelmä, pop
 Kesto: 41.04
 Levy-yhtiö: Ensio Music
 Levymerkki: Selecta
Listasijoitukset
  Suomi: 5. (syyskuu 1984)
Tuula Amberlan muut julkaisut
|   | Lulu 1984 | Pienet sanat 1985 |
Singlet albumilta Lulu
 ”Lulu” Julkaistu: kesällä 1984 (SES 030)  ”Lona” / ”Tyttö kampaa märkää tukkaa” Julkaistu: 1984 (SES 033)
Lulu on suomalaislaulaja Tuula Amberlan esikoisalbumi, joka julkaistiin syyskuussa 1984. Levyn nimikappale ”Lulu” saavutti suuren suosion ja oli parhaimmillaan 50 hittiä -ja singlemyyntilistojen ykkössijalle. Muita levyn tunnettuja kappaleita ovat ”Lona” ja ”Tyttö kampaa märkää tukkaa”, joka on käännös kappaleesta ”Maman, papa”.
Albumin kansikuva otettiin Helsingin yössä. Kansikuvan otti Erik Uddström ja sen suunnittelijana sekä toteuttajana toimi graafikko Tapsa Rantanen. Rantanen on muisellut, että he kiertelivät Amberlan ja Uddströmin kanssa öisessä Helsingissä etsien hyvää paikkaa kuvan otolle. Amberla oli edellisenä päivänä ollut pienessä auto-onnettomuudessa ja hänellä oli paha päänsärky niskan venähdyksen lisäksi. Rantasen mukaan hän kesti kuvaustilanteen ”ihan kiitettävästi”.
Albumi julkaistiin Ensio Musicin Selecta-levymerkillä vinyylilevynä ja C-kasettina syyskuussa 1984. CD-levynä albumi julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1989. Albumi on julkaistu CD-levynä kahdesti.
Kappaleet

Kaikkien kappaleiden sovitukset Ilpo Murtojärvi.
Kappaleet > A-puoli

Lulu – 3.26 (säv. J. Alihanka, san. J. Alihanka ja A. Jaakola)
Monet kyyneleet – 3.34 (alkup. ”Too Many Tears”, säv. ja alkup. san. H. Warren, suom. san. J. Alihanka)
Pihan pojat – 4.23 (säv. ja san. J. Alihanka)
Tyttö kampaa märkää tukkaa – 3.12 (alkup. ”Maman, papa”, säv. ja alkup. san. G. Brassens, suom. san. J. Alihanka)
Siinä meni taivas – 4.40 (säv. P. Raappana, san. P. Raappana ja J. Alihanka)
Kappaleet > B-puoli

Vesi kohisee – 4.24 (säv. J. Alihanka, san. Sirkku Lehtimäki ja J. Alihanka)
Lona – 3.49 (säv. Ossi Paasonen, san. J. Alihanka ja O. Paasonen)
Maailman mies – 3.34 (alkup. ”Deirdres samba”, säv. ja alkup. san. Cornelis Vreeswijk, suom. san. J. Alihanka)
Pursiseuran pojat – 3.12 (säv. J. Alihanka, san. Jarkko Laine)
Laulukuoron pojat – 7.15 (säv. J. Alihanka ja I. Murtojärvi, san. J. Alihanka)
Lähteet:
Tekijät

Tuula Amberla – laulu
Tekijät > Muusikot

Ilpo Murtojärvi – kitarat
Pasi Lyysaari – basso (3, 5, 6, 9, 10)
Hannu ”Tunnu” Pärssinen – basso (2, 4, 7, 8)
Pertti Humalainen – basso (1)
Timo Koskinen – rummut ja lyömäsoittimet (muut paitsi 1)
Ilpo Kallio – rummut (1)
Ilkka Viljanen – viulu
Severi Pyysalo – vibrafoni
Pekka Tyni – kosketinsoittimet (3, 5, 7–10)
Risto Pahlama – sähköpiano (1)
Kari ”Kunu” Lehtomäki – trumpetti
Ilpo Murtojärvi ja Risto Pahlama – taustalaulu
Ilpo Murtojärvi – musiikin johto
Lähde:
Tekijät > Tuotanto

Jukka Alihanka ja Ilpo Murtojärvi – tuottajat
Veijo Mäki ja Erik Gylphe – äänitys (äänitetti Studio 55:ssä heinä–elokuussa 1984)
Veijo Mäki – miksaus
Erik Uddström – kannen valokuvat
Tapsa Rantanen / Private Eye – kannen suunnittelu ja toteutus
Lähde:
Paris Jackson

| Paris Jackson> Paris-Michael Katherine Jackson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. huhtikuuta 1998 (ikä 26) Beverly Hills, Kalifornia Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, malli, aktivisti
Vanhemmat:  Michael Jackson Debbie Rowe
Paris-Michael Katherine Jackson (s. 3. huhtikuuta 1998) on yhdysvaltalainen näyttelijä, aktivisti ja malli. Hän on Michael Jacksonin ja Debbie Rowen toinen lapsi ja ainoa tytär.
Varhainen elämä

Paris-Michael Katherine Jackson syntyi 3. huhtikuuta 1998 Beverly Hillsissä Kaliforniassa. Paris Jackson sai etunimensä Ranskan pääkaupungin mukaan, jossa hän sai väitetysti alkunsa. Hän on sisaruskatraansa keskimmäinen lapsi, Michael Jacksonin ainoa tytär ja tämän sen aikaisen vaimon Debbie Rowen nuorempi lapsi. Hänellä on yksi vanhempi veli, Michael Joseph Jackson Jr. (kutsumanimeltään Prince) ja yksi nuorempi velipuoli, Prince Michael Jackson II (kutsumanimeltään Blanket). Michael Jackson toimi koko Parisin lapsuuden hänen yksinhuoltajanaan, kun sai täydet huoltajuusoikeudet erottuaan Rowesta vuonna 1999. Rowe sopi erossa Michaelin kanssa, että kasvattaisi Parisin ja Princen yksin. Paris varttuikin Neverland Ranchillä isänsä ja veljiensä kanssa.
Elizabeth Taylor ja Macaulay Culkin ovat Parisin ja tämän isoveljen Princen kummeja. Lapsuudessaan sisarukset usein käyttivät julkisuudessa kasvonaamioita, koska Michael-isä halusi piilotella heitä yleisöltä voidakseen ilman maskeja elää myöhemmin normaalia elämää kenenkään heitä tunnistamatta.
Vuonna 2010 Jackson ja hänen veljensä antoivat haastattelun Oprah Winfreylle heidän isoäitinsä Katherinen ja serkkujensa kanssa viettämästään elämästä sen jälkeen, kun hänen isänsä kuoli. Paris Jackson ja hänen veljensä Prince noutivat myös Lifetime Achievement -palkinnon vuoden 2010 Grammy Awardseissa isänsä puolesta. Paris Jackson ja hänen veljensä Prince kävivät Buckleyn yksityiskoulua Sherman Oaksissa, Kaliforniassa. Siellä Paris pelasi lippujalkapalloa, baseballia ja harrasti cheerleadingia. Jackson valmistui koulusta vuonna 2013.
Jacksonia häiritsi seksuaalisesti tuntematon vanhempi mies hänen ollessaan 14-vuotias. Tämä trauma yhdessä nettikiusaamisen kanssa ajoi hänet yrittämään itsemurhaa kolme kertaa. Viimeinen yrityksen jälkeen hänet lähetettiin terapeuttiseen kouluun Utahiin. Jackson kertoi, että koulu auttoi häntä voittamaan masennuksen.
Ura

Vuonna 2011 Jackson kävi Lundon's Bridge and the Three Keys lasten fantasiaelokuvan koekuvauksissa, mutta rooli ei kuitenkaan koskaan toteutunut. Toukokuussa 2012 Jackson pääsi People-lehden Most Beautiful -luetteloon.
Jackson antoi useille lehdille haastatteluita ja esiintyi myös niiden kansikuvissa vuoden 2017 aikana. Tammikuussa 2017 Jackson esiintyi Rolling Stone- lehden kannessa ja antoi lehdelle haastattelun. Maaliskuussa 2017 Jackson allekirjoitti mallisopimuksen IMG Modelsin kanssa. Samassa kuussa Jackson teki debyyttinsä näyttelijänä, esiintyen vierailevana tähtenä Foxin ohjelmassa Star. Vuoden 2017 aikana Jacksonista kirjoitettiin artikkelit vielä Harper's Bazaar-, Teen Vogue-, Vogue Australia ja L'Uomo Vogue- lehtiin.
Jacksonin teki kokoillan elokuvan debyyttinsä komediaelokuvassa Gringo vuonna 2018.
Jackson ja muusikko-laulaja Gabriel Glenn perustivat The Soundflowers -nimisen musiikkiduon ja esiintyivät ensimmäisellä keikkallaan Canyon Sessions -tapahtumassa 23. kesäkuuta 2018 kappaleillaan "Daisy" ja "In the Blue". Duossa Jackson lauloi ja soitti ukulelea, Glenn myös lauloi ja soitti akustista kitaraa. The Soundflowers julkaisi EP:n vuoden 2020 kesäkuussa.  Pari erosi myöhemmin kesällä. Jackson esiintyi televisiosarjan Scream kolmannella kaudella.
Yksityiselämä

Jackson kihlautui vuonna 2022 tapaamansa musiikkituottaja Justin Longin kanssa joulukuussa 2024.
Filmografia > Elokuva

| Vuosi | Elokuva | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | Gringo | Nelly |  |
| 2018 | Every Valley  | Loz the Cruelin rakastajatar |  |
| 2018 | The Space Between  | Cory |      |
Filmografia > Televisio

| Vuonna | Otsikko | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Living with Michael Jackson | Hän itse | TV dokumentti |
| 2009 | Michael Jackson Memorial Service | Hän itse | Live televisiointi, hänen isänsä Michael Jacksonin julkinen muistotilaisuus |
| 2010 | The 52nd Annual Grammy Awards | Hän itse | TV spesiaali |
| 2010 | Oprah Winfrey Show | Hän itse | All New! A World Exclusive: Oprah Talks to Michael Jackson's Mother, Katherine, and Visits with His Children |
| 2011 | X Factor | Hän itse | Show #6 |
| 2011 | Ellen DeGeneres Show | Hän itse | Episodi, päivämäärä 15. joulukuuta, 2011 |
| 2012 | Oprah's Next Chapter | Hän itse | Episodi, päivämäärä 11. kesäkuuta, 2012 |
| 2017 | 2017 Grammy Awards | Hän itse | TV spesiaali |
| 2017 | Star | Rachel Wallace | vieraileva tähti (kausi 1); toistuva kausi 2- |
| 2017 | 28 GLAAD Media Awards | Hän itse | TV spesiaali |
| 2017 | Tonight Show Starring Jimmy Fallon | Hän itse |  |
| 2017 | 2017 MTV Video Music Awards | Hän itse | TV spesiaali |
Filmografia > Musiikkivideot

| Vuonna | Otsikko | Artisti | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | "She's Tight" | Steel Panther | Hän itse |
| 2017 | "I Dare You" | The xx | Teini |
| 2017 | "Dragonfly" | Nahko | Hän itse |
| 2018 | "Rescue Me" | Thirty Seconds to Mars | Hän itse |
Palkintoja ja nimityksiä

| Vuonna | Tyyppi | Palkinto | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Daily Front Row | Emerging Talent Award | Voitto |
Aiheesta muualla

Paris Jackson Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Paris Jacksonin instagram profiili
Paris Jackson
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz 
Vasemmalta oikealle Paris, Prince ja Bigi (Blanket)
Koston enkeli

Koston enkeli voi tarkoittaa seuraavia:
Koston enkeli, Ms. 45 tai Angel of Vengeance, Abel Ferraran ohjaama elokuva vuodelta 1981
Koston enkeli, Keke Soikkelin ohjaama elokuva vuodelta 2024.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koston enkeli”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Christine Anderson

| Christine Anderson |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–  
Ryhmä:  ID-ryhmä (2019–2024) Sitoutumaton (2024) Suverenistit (2024–)
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. kesäkuuta 1968 (ikä 56) Eschwege, Länsi-Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Tiedot
Puolue:  Vaihtoehto Saksalle
Aiheesta muualla
christineanderson.eu
Christine Anderson (s. 29. kesäkuuta 1968 Eschwege, Länsi-Saksa) on saksalainen poliitikko. Anderson edustaa Vaihtoehto Saksalle -puoluetta. Anderson on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa nykyisin sitoutumattomana jäsenenä.