stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Neulajärvi
Maantietoa

Järven pinta-ala on 16 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä on yksi lahti, joka työntyy kohti pohjoista. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen keskisyvyyttä ei ole ilmoitettu, mutta sen suurin syvyys on 2,8 metriä. Syvimpiä kohtia on kaksi: keskellä järveä ja järven kaakkoispäässä Neulajoen suun edustalla. Järven rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Kuohun taajama-alue ulottuu joen luusuaan asti ja näiden vastarannalla sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 16613, joka ylittää lasku-uoman sen luusuassa, ja valtatieltä 18, joka kulkee ohi järven pohjoispuolella. Joen luusuassa on uimaranta ja sen vastarannalla on Metsärannan leirintäalue .
Luontoarvoja

Järveen on istutettu planktonsiikaa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,2 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa. Yksi ojista tuo Neulalammen vesiä. Tärkein tulouoma on Neulajoki, joka tekee järvestä läpivirtausjärven. Joen vedet tulevat Vesankajärvestä, mutta virtaavat ennen Neulajärveä Mustajärven ja Kotasen läpi. Järven laskujoki on alle 400 metriä pitkä ja se laskee Iso-Lampsiin. Lasku-uomalla on pudotusta tällä matkalla 1,2 metriä.
Särkilampi (Jyväskylä, Humalaperä)

| Särkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°17′47″N, 25°29′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Kinnaslampeen 
Järvinumero:  14.286.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  160,2 m  
Pituus:  310 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,718 km  
Pinta-ala:  1,744 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkilampi 
Särkilampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Humalaperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Vesankajärven valuma-alueeseen (14.286) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 160,2 metriä mpy.
Christoffer Wilhelm Eckersberg

| Christoffer Wilhelm Eckersberg |
| --- | --- |
 Omakuva
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. tammikuuta 1783 Blåkrog, Schleswigin herttuakunta
Kuollut: 22. heinäkuuta 1853 (70 vuotta) Kööpenhamina, Tanska
Ammatti:  taidemaalari
Taiteilija
Taidesuuntaus:  maisemamaalaus, muotokuvat, historiamaalaus
Christoffer Wilhelm Eckersberg (2. tammikuuta 1783 – 22. heinäkuuta 1853) oli tanskalainen taidemaalari. Hän opiskeli Tanskan kuninkaallisessa taideakatemiassa muun muassa Nicolai Abildgaardin johdolla ja oli Pariisissa Jacques-Louis Davidin opissa. Pariisista hän muutti Roomaan, missä hän maalasi perspektiivikuvia kaupungin kaduista ja aukioista sekä muotokuvan Bertel Thorvaldsenista, joka oli Eckerbergin mielestä hänen merkittävin teoksensa. Tanskaan palattuaan hän toimi kuninkaallisen taideakatemian professorina ja johti sitä vuosina 1827–1829. Eckersbergiä on kutsuttu "tanskalaisen maalaustaiteen isäksi", sillä hänellä oli suuri vaikutus moneen myöhemään maalariin, kuten Christen Købkeen ja Constantin Hanseniin.
Töitä

Bertel Thorvaldsen (1814)
Udsigt gennem tre buer i Colosseums tredje stokværk (Tanskan valtiollinen taidemuseo 1815, valittu Tanskan kulttuurikaanoniin)
Marmortrappen som fører op til S. Maria in Aracoeli i Rom (Tanskan valtiollinen taidemuseo, 1816)
Balderin kuolema (1817)
Kvinde foran et spejl (1841)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Christoffer Wilhelm Eckersberg Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska 2  BnF data 2  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Alankomaat 
Taiteenala:  KulturNav  Museum of Modern Art  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Honkalampi (Jyväskylä)

| Honkalampi |
| --- | --- |
 Honkalampi idästä päin nähtynä.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°19′30″N, 25°32′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Pitkäjärveen 
Järvinumero:  14.286.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  171,1 m  
Pituus:  370 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,861 km  
Pinta-ala:  2,84 ha  
Tilavuus:  0.000086 km³ 
Keskisyvyys:  3,01 m  
Suurin syvyys:  4,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHonkalampi 
Honkalampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Vesangan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee maastoltaan melko epätasaisella alueella; lähistöllä on useampia mäkiä, kuten Aitolamminkennäs idässä sekä Honkamäki pohjoisessa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 85 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 4,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Rannat ovat pääosin ojitettua suota. Lampi on autio, mutta lähimmät tiet tulevat sen lähistölle yhdystieltä 16683, toinen lännestä Kalliojärven rannan asunnoille ja toinen kauempaa etelästä Aitolamminkennäälle.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Vesankajärven valuma-alueeseen (14.286) se kuuluu. Lampeen on johdettu useampia suo-ojia. Sen oma laskuoja alkaa sen eteläpäästä ja yhtyy Kalliojärven laskuojaan, joka laskee Pitkäjärveen. Lammen vedenpinnan korkeus on 171,1 metriä mpy., joten pudotusta sen ja Pitkäjärven välillä kertyy noin 21 metriä.
Kalliojärvi (Jyväskylä, Vesanka)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°19′16″N, 25°31′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Pitkäjärveen 
Järvinumero:  14.286.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  171,6 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  610 m  
Rantaviiva:  3,404 km  
Pinta-ala:  23,153 ha  
Tilavuus:  0,0009704 km³ 
Keskisyvyys:  4,19 m  
Suurin syvyys:  10,4 m  
Saaria:  1 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Vesangan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 23 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 970 400 kuutiometriä eli 0,0010 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 10,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Vesankajärven valuma-alueeseen (14.286) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 171,6 metriä mpy.
Pieni-Musta (Jyväskylä)

| Pieni-Musta |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°20′39″N, 25°29′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Iso-Mustaan 
Järvinumero:  14.286.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  190,2 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  320 m  
Rantaviiva:  1,259 km  
Pinta-ala:  7,931 ha  
Tilavuus:  0,000162 km³ 
Keskisyvyys:  2,04 m  
Suurin syvyys:  3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Musta 
Pieni-Musta  eli Pieni-Mustalampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Nyrölän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,9 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 162 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 3,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Vesankajärven valuma-alueeseen (14.286) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 190,2 metriä mpy.
Viinijärven rautatieasema

Viinijärven rautatieasema (lyh. Vnj) on rautatieliikennepaikka Liperin Viinijärvellä. Se sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Liperin kirkonkylältä luoteeseen, valtatie 9:n lähellä.
Historia

Viinijärven asema on risteysasema: Siellä rataosan Pieksämäki–Joensuu kanssa risteää tavaraliikenteen käyttämä rataosa Siilinjärvi–Viinijärvi. Thure Hellströmin suunnittelema Viinijärven asema on rakennettu jo vuonna 1926 Outokumpuun vievän radan rakentamisen yhteydessä, mutta vasta 1940 Viinijärvestä tuli risteysasema, kun rautatie Pieksämäeltä Varkauden ja Vihtarin kautta Viinijärvelle valmistui. Outokumpuun vievää rataa on sittemmin jatkettu Siilinjärvelle. Siilinjärvelle on ollut vuosina 1986–1989 yöjunaliikennettä ja Outokumpuun on ollut paikallisliikennettä 1950-luvulle, mutta muuten Viinijärven merkitys henkilöliikenteen risteyasemana on jäänyt vähäiseksi.
Viinijärvellä on ollut myös kolmioraide, mutta se tuli liikenteen vähenemisen myötä tarpeettomaksi ja purettiin 1986.
Asema-alueeseen kuuluu asemarakennuksen lisäksi tavaramakasiini, asuintaloja, maakellari, viljasiilo, vesitorni sekä muita pienempiä rakennuksia. Asemarakennukset kuuluvat valtakunnallisesti merkittävien rautatieasema-alueiden luetteloon.
Nykyisin Viinijärvi toimii junien kohtauspaikkana sekä henkilöliikenteen pysähdyspaikkana. Asemalla pysähtyy päivittäin kaksi henkilöjunaa molempiin suuntiin. Tavaraliikennettä Viinijärvelle ei enää ole, minkä takia seisontaraiteita on purettu 2016. Liikennepaikan liikenteenohjaustoimintoja on ohjattu vuodesta 2003 Pieksämäeltä ja itse Viinijärvellä ei ole enää rautatiehenkilöstöä. Lipunmyynti Viinijärveltä loppui kesällä 2000.
Senaatti-kiinteistöt myi asemarakennukset 2009 yksityiselle. Ne ovat nyt asuinkäytössä.
Viinijärven ratapihaa vuonna 2020. Ratapihaa on supistettu raiteita purkamalla.
Mörkölampi (Jyväskylä)

| Mörkölampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°20′57″N, 25°31′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Pieni-Vasaraiseen 
Järvinumero:  14.286.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  186,9 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,473 km  
Pinta-ala:  1,223 ha  
Tilavuus:  29 600 m³  
Keskisyvyys:  2,42 m  
Suurin syvyys:  5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMörkölampi 
Mörkölampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Vertaalan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 29 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 5,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Vesankajärven valuma-alueeseen (14.286) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 186,9 metriä mpy.
Samburun kieli

| Samburu |
| --- | --- |
Oma nimi:  sampur
Tiedot
Alue:   Kenia
Virallinen kieli:  ei virallista asemaa
Puhujia:  147 000
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalaiset aakkoset
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  nilosaharalaiset kielet
Kieliryhmä:  itäsudanilaiset kielet niloottiset kielet itäniloottiset kielet lotuxo-teso-kielet lotuxo-maa-kielet ongamo-maa-kielet
Kielikoodit
ISO 639-2:  ssa
ISO 639-3:  saq
 Ohje 
Samburu (omakielinen nimi: sampur) on nilosaharalainen kieli, jota puhuvat pohjoisen Kenian samburut. Kieltä puhuu äidinkielenään noin 147 000 henkilöä. Chamusin kieli lasketaan usein samburun murteeksi.
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.
Collanin solki

Collanin solki on Suomen Partiolaisten ansiomerkki. Se on nimetty partioylijohtaja Anni Collanin (1876–1962) mukaan. Collanin soljen saamisen edellytyksenä on toimiminen vähintään kahden vuoden ajan sudenpentu- tai seikkailijaikäkauden johtajana.  Aiemmin edellytyksenä oli kolmen peräkkäisen vuoden menestyksekäs toiminta sudenpentujohtajatehtävissä.
Jos Collanin soljen saajalla on myös Louhisuden solki, käytetään näistä ainoastaan toista, kantajan valinnan mukaan. Partiojohtajat sitovat huivinsa voglilla ja kantavat Collanin soljesta sen pienoismerkkiä, joka myönnetään ja toimitetaan aina yhdessä itse soljen kanssa.
Aiheesta muualla

Aiheesta lisää PartioWikissä
Ansiomerkit Suomen Partiolaisten sivustolla
Ravintoketju

Yksinkertaistetut esimerkit kahdesta erilaisesta ravintoketjusta.
Ravintoketju kuvaa aineen ja energian kulkua trofiatasolta toiselle eliöyhteisössä. Ravintoketjussa on tavallisesti enintään viisi trofiatasoa, koska energian ohivirtauksen vuoksi energiaa ei yleensä riitä pidempiin ravintoketjuihin. Ravintoketjujen pituuteen saattavat vaikuttaa kasvien tuottavuus, suurpetojen kannat ja ravintoketjussa olevien lajien populaatioiden kantojen vakaus. Todellisuudessa ravintoketju on lähes aina yksinkertaistus todellisesta tilanteesta, koska eliöt käyttävät ravinnokseen useita eri lajeja. Paremmin aineen ja energian kulkua kuvaa termi ravintoverkko, joka käsittää tietyn alueen eliöyhteisön kaikki ravintoketjut.
Tuottajat sitovat fotosynteesissä auringon energiaa orgaanisiin yhdisteisiin. Kasvinsyöjät saavat energiansa kasveilta ja niiden kautta se siirtyy pedoille, jotka käyttävät kasvinsyöjiä ravintonaan. Hajottajat saavat oman energiansa kuolleista eliöistä tai elävien eliöiden jätöksistä ja osista. Ravintoketjun kuvaa monimutkistavat esimerkiksi bakteerit, jotka toimivat toisinaan tuottajina, toisinaan kuluttajina. Jokaisella ravintoketjun tasolla on merkitystä ekosysteemin tasapainolle.
Etenkin puhuttaessa vieraiden aineiden kertymisestä käytetään usein termiä ekologinen pyramidi. Tämä kuvaa sitä, että esim. rasvaliukoiset aineet kuten DDT kertyvät ravintoketjussa ylöspäin siirryttäessä yhä suuremmiksi pitoisuuksiksi. Se johtuu siitä, että DDT:n eliminoituminen pilkkoutumalla tai erityksen avulla on paljon hitaampaa kuin saaliin rasvojen ja muiden komponenttien.
Rummakkolampi (Muurame)

| Rummakkolampi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Muurame
Koordinaatit:  62°12′30″N, 25°33′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Sallaanojaan 
Järvinumero:  14.287.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,2 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,547 km  
Pinta-ala:  1,097 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRummakkolampi 
Rummakkolampi  on Keski-Suomessa Muuramessa Isolahden kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Sallaanojan valuma-alueeseen (14.287) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,2 metriä mpy.
Iso Pukkilampi

| Iso Pukkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Muurame
Koordinaatit:  62°11′34″N, 25°31′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Muuratjärveen 
Järvinumero:  14.287.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,7 m  
Pituus:  310 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,714 km  
Pinta-ala:  2,579 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Pukkilampi 
Iso Pukkilampi  on Keski-Suomessa Muuramessa Isolahden kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Sallaanojan valuma-alueeseen (14.287) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,7 metriä mpy.
Aamurusko

Aamurusko Helsingissä.
Iltarusko.
Aamurusko tarkoittaa aamulla taivaalla näkyvää valoilmiötä, Auringon punerrusta sarastuksen aikana. Auringon valo hajoaa ilmakehässä spektrin väreihin, joista yleensä päivällä näkyy ainoastaan sininen väri. Sillä paikalla maapalloa, jossa on aamu, aurinko paistaa niin alhaalta, että taivaalle tulee punainen väri. Myös illalla auringonlaskun aikaan tapahtuu samainen ilmiö, jota kutsutaan iltaruskoksi.
Ilmakehässä mahdollisesti oleva pöly tai muu hiukkasmassa vaikuttaa ruskon syntyyn.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aamurusko Wikimedia Commonsissa
Rwanda Nziza

Rwanda Nziza (”Kaunis Ruandamme”) on Ruandan kansallislaulu, joka otettiin käyttöön 31. joulukuuta 2001. Se korvasi vuodesta 1962 käytössä olleen vanhemman hymnin Rwanda swacu. Tämä liittyi maan yleiseen uudistusprosessiin, jossa sekä maan lippu että vaakuna vaihdettiin uuteen. Tarkoituksena oli saada kansakunnalle uusi alku ja ottaa samalla etäisyyttä Ruandan siihenastisesta, verisestä historiasta. Hymni on kirjoitettu perinteisellä afrikkalaisella tyylillä maan kansallisella kielellä kirjarwandaksi.
Laulun on sanoittanut Faustin Murigo ja säveltänyt Jean-Bosco Hashakaimana, maan kansallisen sotilassoittokunnan kapellimestari.
Hallgeir Brenden

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hallgeir Brenden |  Hallgeir Brenden |  Hallgeir Brenden |  |
Maa:   Norja
Miesten maastohiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Oslo 1952 |  18 km |  |
|  Kultaa | Cortina 1956 |  15 km |  |
|  Hopeaa | Oslo 1952 | 4 × 10 km |  |
|  Hopeaa | Squaw Valley 1960 |  4 × 10 km |  |
Hallgeir Brenden (10. helmikuuta 1929 Trysil – 21. syyskuuta 2007) oli norjalainen maastohiihdon olympiavoittaja ja yleisurheilija.
Brenden voitti olympiakultaa 1952 Oslon kisoissa 18 kilometrillä ja 1956 Cortinassa 15 kilometrillä. Oslossa 1952 ja Squaw Valleyssa 1960 hän saavutti olympiahopeaa Norjan viestijoukkueessa. Cortinassa 1956 hän sijoittui viestissä neljänneksi.
Brenden voitti hiihdossa useita Norjan-mestaruuksia vuosina 1951–1960. Lisäksi hän voitti maansa mestaruuden 3 000 metrin estejuoksussa.
Seuratasolla Brenden edusti Vestre Trysil IF:ää. Hän kuoli 78-vuotiaana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hallgeir Brenden Wikimedia Commonsissa
| n k  Miesten 15 kilometrin hiihdon olympiavoittajat |
| --- | --- |
 1956: Hallgeir Brenden  1960: Håkon Brusveen  1964: Eero Mäntyranta  1968: Harald Grønningen  1972: Sven-Åke Lundbäck  1976: Nikolai Bažukov  1980: Thomas Wassberg  1984: Gunde Svan  1988: Mihail Devjatjarov  2002: Andrus Veerpalu  2006: Andrus Veerpalu  2010: Dario Cologna  2014: Dario Cologna  2018: Dario Cologna  2022: Iivo Niskanen 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Tanguutin kieli

| Tanguutti> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Kiina
Puhujia:  kuollut
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Sinotiibetiläiset kielet
Kieliryhmä:  Tiibetiläis-burmalaiset kielet
ISO 639-3:  txg
 Ohje 
Tanguutin kieli on kuollut tiibetiläis-burmalainen kieli, jonka puhuma-alue sijoittuu nykyisen Kiinan kansatasavallan länsiosiin. Kieli tunnetaan noin 900–1200-luvulta peräisin olevista kirjallisista lähteistä, ja sillä oli oma kirjoitusjärjestelmä, jonka merkit muistuttavat kiinan merkkejä. Suurin osa tunnetusta tanguutinkielisestä kirjallisesta materiaalista on buddhalaisia tekstejä. Tanguuteilla oli mainittuna aikana valtakunta nykyisessä Luoteis-Kiinassa, ja sen kukistivat mongolit verisesti 1227. Tähän loppui kielen kirjallinen käyttö; vaikka mongolit tuskin sentään, kuten on väitetty,lähde? saivat koko kansaa hävitetyksi, kieli sammui vähitellen puhuttunakin. Kirjoitusta ei ole onnistuttu kiistattomasti selvittämään.
Charles Jewtraw

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Charles Jewtraw |  Charles Jewtraw |  Charles Jewtraw |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten pikaluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Chamonix 1924 | 500 metriä |  |
Charles Jewtraw (5. toukokuuta 1900 Lake Placid – 26. tammikuuta 1996) oli yhdysvaltalainen pikaluistelija.
Jewtraw eli ja kasvoi monilapsisessa perheessä Lake Placidissa, jossa hänen isänsä ylläpiti luistinrataa. Hänen perheensä oli köyhä, mutta hän sai tukea paikalliselta liikemieheltä Jack Mabbitilta.
Jewtrawista tuli kaikkien aikojen ensimmäinen talviolympialaisten kultamitalisti, kun hän voitti 500 metrin kilpailun Chamonix'n 1924 kisoissa, joille jälkikäteen annettiin olympiakisojen arvo. Samoissa kisoissa hän oli 1 500 metrillä kahdeksas ja 5 000 metrillä 13:s. Jewtraw lopetti luistelu-uransa pian Chamonix'n kisojen, joka oli hänen elämänsä ainoa kansainvälinen kilpailu, jälkeen. Hän palasi Lake Placidiin työttömänä 1930-luvun laman aikana ja etsi luistelunopettajan työtä, mutta hänelle tarjottiin vain lattianlakaisijan paikkaa. Myöhemmin hän työskenteli pankin turvamiehenä New Yorkissa. Hän lahjoitti kultamitalinsa Smithsonian-instituutille.
Aiheesta muualla

Charles Jewtraw Skateresults.com -sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Miesten 500 metrin pikaluistelun olympiavoittajat
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data
Ezekiel Alebua

Ezekiel Alebua (1947 – 7. elokuuta 2022) oli salomonsaarelainen poliitikko. Hän toimi maansa ulkoministerinä vuosina 1981–1982 ja pääministerinä 1986–1989. Vuosina 1998–2003 hän johti Guadalcanalin provinssia. Alebua vastusti provinssin itsenäistymisaikeita ja suututti näin useita paikallisia. Vuonna 2001 hän loukkaantui epäonnistuneen salamurhayrityksen takia.