stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sosialistinen urheiluinternationaali
Historia

SUI:n edeltäjä oli 1913 Gentissä perustettu Brysselin kansainvälinen työläisurheilutoimisto, joka muodostettiin toisen internationaalin alaosastoksi. Se joutui lopettamaan toimintansa ensimmäisen maailmansodan myötä, jonka jälkeen seuraajaksi perustettiin Sosialistinen Urheiluinternationaali Sveitsin Luzernissa syyskuussa 1920. Perustavassa kokouksessa olivat mukana Belgian, Saksan, Ranskan, Ison-Britannian, Sveitsin, Tšekkoslovakian ja Suomen työläisurheiluliittojen edustajat. TUL:n edustajana kokouksessa oli V. J. Kostiainen.
Vuonna 1921 Neuvosto-Venäjän johtama Komintern perusti SUI:n kilpailijaksi oman työläisurheilujärjestönsä Punaisen urheiluinternationaalin (PUI). Natsien valtaannousun jälkeen SUI ja PUI aloittivat yhteistyön vuonna 1933. SUI lopetti toimintansa toisen maailmansodan aikana, ja 1946 sen seuraajaksi perustettiin Kansainvälinen työläisurheilukomitea (CSIT).
Nimi

SUI perustettiin virallisesti ranskankielisellä nimellä Union Internationale d'Education Physique et Sport du Travail (Kansainvälinen fyysisen kasvatuksen ja työläisurheilun liitto), mutta siitä käytettiin tavallisesti saksankielistä nimestä Luzerner Sportinternationale tullutta lyhennettä LSI (suom. Luzernin urheiluinternationaali, LUI). Vuonna 1925 järjestön nimi muutettiin saksankieliseksi Sozialistische Arbeiter-Sport-Internationale (lyh. SASI) eli Sosialistinen urheiluinternationaali (SUI). Suomessa siitä käytettiin myös nimityksiä Kansainvälinen työväen urheiluliitto (KTUL) sekä Sosialistinen työväen urheiluliitto (STUL).
1-kloori-1,2,2,2-tetrafluorietaani

| 1-Kloori-1,2,2,2-tetrafluorietaani |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-kloori-1,1,1,2-tetrafluorietaani
CAS-numero:  2837-89-0
PubChem CID:  17822
SMILES:  C(C(F)(F)F)(F)Cl
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C2HClF4
Moolimassa:  136,478 g/mol
Sulamispiste:  -199 °C
Kiehumispiste:  -12 °C
Tiheys:  1,364 g/cm3 (25 °C)
Liukoisuus veteen:  1,71 g/l (25 °C)
1-Kloori-1,2,2,2-tetrafluorietaani eli HCFC-124 (C2HClF4) on HCFC-yhdisteisiin kuuluva halogenoitu alkaani. Yhdistettä voidaan käyttää kylmäaineena ja polymeerivaahtojen valmistuksessa.
Valmistus ja käyttö

1-Kloori-1,2,2,2-tetrafluorietaania voidaan valmistaa fluoraamalla tetrakloorieteeniä vetyfluoridin avulla. Katalyyttinä reaktiossa käytetään kobolttisuolan ja alumiinioksidin seosta, kromin ja alumiinioksidin seosta tai kromi(III)oksidia. Välivaiheena muodostuu 1,1-dikloori-2,2,2-trifluorietaania, joka reagoi edelleen 1-kloori-1,2,2,2-tetrafluorietaaniksi.  Yhdistettä muodostuu myös klooritrifluorieteenin reagodessa vetyfluoridin kanssa kromyylikloridin toimiessa katalyyttinä.
1-Kloori-1,2,2,2-tetrafluorietaania voidaan käyttää kylmäaineena sekä vaahdotuskaasuna polymeerivaahtojen valmistuksessa korvaamaan CFC-yhdisteitä, kuten 1,2-diklooritetrafluorietaania. Euroopan unionin alueella yhdisteen käyttö uusissa kylmälaitesovelluksissa on ollut kiellettyä 2000-luvun alusta lähtien ja se on korvattu esimerkiksi 1,1,1,3,3,3-heksafluoripropaanilla tai 1,1,1,2,3,3,3-heptafluoripropaanilla.
1-bromibutaani

| 1-bromibutaani |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  109-65-9
PubChem CID:  8002
SMILES:  CCCCBr
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C4H9Br
Moolimassa:  137,012 g/mol
Sulamispiste:  −112,4 °C
Kiehumispiste:  101,6 °C
Tiheys:  1,276 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,869 g/l (25 °C)
    
1-Bromibutaani eli butyylibromidi (C4H9Br) on butaanin bromattu johdannainen. Yhdistettä käytetään orgaanisessa synteesissä muun muassa valmistettaessa lääkeaineita.
Ominaisuudet

1-Bromibutaani on huoneenlämmössä väritöntä tai kellertävää nestettä, joka ei liukene juurikaan veteen. Sen sijaan se liukenee paremmin orgaanisiin liuottimiin, kuten etanolin, dietyylieetteriin ja asetoniin. Yhdiste reagoi emäksisten vesiliuosten kanssa helposti hydrolysoituen butanoliksi. Reaktio on tyypiltään SN2-reaktio.
1-Bromibutaania valmistetaan butanolista vetybromidin avulla rikkihapon läsnä ollessa.
Yhdistettä käytetään väriaineiden sekä lääkkeiden kuten bupivakaiinin, tetrakaiinin ja hyoskyamiinibutyylibromidin valmistamiseen. Siitä voidaan valmistaa myös organometalliyhdisteitä, kuten n-butyylilitiumia.
Aiheesta muualla

Toxin and Toxin Target Database (T3DB): 1-Bromobutane (englanniksi)
ChemBlink: 1-Bromobutane (englanniksi)
Euroopan kaukovaellusreitti E1

E1-reitti kartalla.
E1-reittiä Etna-tulivuoren lähistöllä Sisiliassa.
Euroopan kaukovaellusreitti E1 on yksi kahdestatoista Euroopan halki kulkevista vaellusreiteistä. Se on 7 114 kilometriä pitkä, ja alkaa Norjan Nordkappista ja päättyy Sisilian saarelle Italiassa.
Reitti > Norja

Reitin ensimmäiset 2 105 kilometriä sijaitsevat Norjassa. Reitti kulkee useaan kertaan Suomen ja Ruotsin rajojen läpi. Nordkappiin asti vievä vaelluspolun osa tehtiin vuosina 2010 ja 2011. Norjan-osa avattiin virallisesti 4. kesäkuuta 2013.
Reitti > Ruotsi

Reitistä noin 1 200 kilometriä kulkee Ruotsissa. Siellä reitti alkaa Halmstadin kaupungista ja päättyy Grövelsjönin kylään.
Reitti > Tanska

Tanskassa reittiä kulkee 378 kilometriä. Reitti alkaa Grenaan kaupungissa ja päättyy Krusåssa.
Reitti > Saksa

Reitti kulkee Saksassa pääreitin kohdalta 1 879 kilometrin pituudelta. Se alkaa Tanskan rajalta Kupfermühlestä, kulkee muun muassa Hampurin ja Frankfurtin läpi ja päättyy Konstanziin Sveitsin rajalle.
Reitti > Sveitsi

Noin 207 kilometriä reitistä sijaitsee Sveitsissä. Se alkaa Konstanzista ja päättyy Mocroteen.
Reitti > Italia

E1-reitti Italiassa alkaa Porto Ceresiossa ja päättyy Capo Passeroon Sisiliassa. Sen pituus on suurin piirtein 2 000 kilometriä, mutta tarkka pituus on epäselvä.
Käännös suomeksi
1-naftaleenisulfonihappo

| 1-naftaleenisulfonihappo |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Naftaleeni-1-sulfonihappo
CAS-numero:  85-47-2
PubChem CID:  6812
SMILES:  C1=CC=C2C(=C1)C=CC=C2S(=O)(=O)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H8SO3
Moolimassa:  208,234 g/mol
Sulamispiste:  139–140 °C
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen
1-naftaleenisulfonihappo (C8H10SO3) on aromaattisiin sulfonihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden yhdisteiden valmistukseen.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa 1-naftaleenisulfonihappo on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hyvin veteen ja poolisiin organisiin liuottimiin, esimerkiksi etanoliin. Hieman niukemmin se liukenee myös dietyylieetteriin. 1-naftaleenisulfonihappo on vahva happo ja sen pKa-arvo on 0,6. 1-naftaleenisulfonihappo voi reagoida elektrofiilisillä aromaattisilla substituutioilla kuten nitraus- ja sulfonointireaktioilla.
1-naftaleenisulfonihappoa valmistetaan naftaleenin ja väkevän rikkihapon tai rikkitrioksidin reaktiolla 20–60 °C:n lämpötilassa. Korkeammissa lämpötiloissa tuotteena muodostuu 2-naftaleenisulfonihappoa tai useampia sulfonihapporyhmiä sisältäviä yhdisteitä.
1-naftaleenisulfonihappoa käytetään esimerkiksi natrium-1-naftaleenisulfonaatin, atsovärien ja värien valmistuksessa käytettävien yhdisteiden, kuten 1-naftaleenitiolin valmistamiseen. Aikaisemmin yhdistettä on käytetty myös 1-naftolin valmistamiseen.
1-aminosyklopropaani-1-karboksyylihappo

| 1-aminosyklopropaani-1-karboksyylihappo |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  22059-21-8
PubChem CID:  535
SMILES:  C1CC1(C(=O)O)N
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C4H7NO2
Moolimassa:  101,106 g/mol
Sulamispiste:  229–231
1-aminosyklopropaani-1-karboksyylihappo eli ACC (C4H7NO2) on aminohappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Se ei osallistu proteiinisynteesiin, mutta on tärkeässä osassa kasveissa eteenin biosynteesin välivaiheena.
Biokemiallinen rooli

1-aminosyklopropaani-1-karboksyylihappoa muodostuu kaikissa kasvinosissa erityisesti kukissa ja hedelmissä, joiden kypsymistä eteeni edistää. Yhdistettä muodostuu S-adenosyylimetioniinista ACC-syntaasientsyymin katalysoimana. Sivutuotteena muodostuu metyylitioadenosiinia. 1-aminosyklopropaani-1-karboksyylihappo hapettuu ACC-oksidaasin vaikutuksesta eteeniksi ja syanidi-ioneiksi. Bakteereissa esiintyy esiintyy 1-aminosyklopropaani-1-karboksylaattideaminaasientsyymiä, joka hajottaa yhdisteen ammoniakiksi ja alfaketovoihapoksi.
1-aminosyklopropaani-1-karboksyylihappo nopeuttaa eteenin esiasteena kasvin kukkien kuihtumista ja hedelmien kypsymistä. Tämän vuoksi esimerkiksi leikkokukkia voidaan käsitellä ACC-syntaasin inhibiittoreilla, kuten amino-oksietikkahapolla tai aviglysiinillä.
Aiheesta muualla

DrugBank: 1-Aminocyclopropanecarboxylic Acid (englanniksi)
Human Metabolome Database: 1-Aminocyclopropanecarboxylic acid (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): 1-Aminocyclopropane-1-carboxylic acid (englanniksi)
1-Aminosyklopropaani-1-karboksyylihapon käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich (Merck), viitattu 20.6.2018
The Wild, the Innocent & the E Street Shuffle

| The Wild, the Innocent & the E Street Shuffle Bruce Springsteen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 14. toukokuuta-23. syyskuuta 1973
 Julkaistu: 5. marraskuuta 1973
 Tuottaja(t): Mike Appel, Jim Cretecos
 Tyylilaji: folk, rock
 Kesto: 46.47
 Levy-yhtiö: Columbia Records
Bruce Springsteenin muut julkaisut
| Greetings from Asbury Park, N.J. 1973 | The Wild, the Innocent & the E Street Shuffle 1973 | Born to Run 1975 |
Singlet albumilta The Wild, the Innocent & the E Street Shuffle
 ”4th of July, Asbury Park (Sandy)” Julkaistu: 1975  ”Rosalita (Come Out Tonight)” Julkaistu: 1979
The Wild, the Innocent & the E Street Shuffle on amerikkalaisen laulaja-lauluntekijä Bruce Springsteenin toinen albumi. Se julkaistiin debyyttialbumin tavoin vuonna 1973.
Albumin nimen Springsteen mukaili Audie Murphyn tähdittämän lännenelokuvan The Wild and the Innocent  nimestä. The Wild, the Innocent & the E Street Shuffle ei saanut kovin innostunutta vastaanottoa Columbiassa. Kriitikoilta levy sai lämpimän vastaanoton, mutta sen myyntiluvut eivät vastanneet levy-yhtiön odotuksia. CBS:n pääjohtaja Walter Yetnikoff päätti antaa Springsteenille kuitenkin vielä yhden mahdollisuuden ja antoi rahat  singlen tekoon. Jos se osoittautuisi hyväksi, levy-yhtiö maksaisi kokonaisen albumin kustannukset.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sanoittanut ja säveltänyt Bruce Springsteen.
Kappaleet > A-puoli

The E Street Shuffle – (4:31)
4th of July, Asbury Park (Sandy) – (5:36)
Kitty's Back – (7:09)
Wild Billy's Circus Story – (4:47)
Kappaleet > B-puoli

Incident on 57th Street – (7:45)
Rosalita (Come Out Tonight) – (7:04)
New York City Serenade – (9:55)
Kokoonpano

Bruce Springsteen – laulu, kitara, nokkahuilu (kappale 2), marakassit (kappale 1), huuliharppu (kappale 4), mandoliini (kappale 4)
Clarence Clemons – tenorisaksofoni (kappaleet 1, 2, 3, 6, 7), taustalaulu (kappaleet 1, 2, 3, 6, 7)
Danny Federici – taustalaulu (kappaleet 1, 2, 4, 6, 7), haitari (kappaleet 2, 4) urut (kappaleet 3, 5), piano (kappale 5)
Garry Tallent – bassokitara (kappaleet 1-3, 5-7), tuuba (kappaleet 1, 4), taustalaulu (kappale 3)
David Sancious – piano (kappaleet 2-3, 5-7), klavinetti (kappale 1), sopraanosaksofoni (kappale 1), sähköpiano (kappaleet 2, 3), taustalaulu (kappale 1), urut (kappale 3), Mellotron (kappale 7), jousisovitukset (kappale 7)
Vini Lopez – rummut, lyömäsoittimet, taustalaulu (kappaleet 1, 3, 7), kornetti (kappale 1)
Richard Blackwell – lyömäsoittimet (kappaleet 1, 7)
Albany "Al" Tellone – baritonisaksofoni (kappale 1)
Suki Lahav – kuoro (kappaleet 2, 5)
1-oktadekanoli

| 1-oktadekanoli |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1-oktadekanoli
CAS-numero:  112-92-5
PubChem CID:  8221
SMILES:  CCCCCCCCCCCCCCCCCCO
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C18H38O
Moolimassa:  270,5 g/mol
Sulamispiste:  59,8 °C 
Kiehumispiste:  336,0 °C
Tiheys:  0,81 g/cm3
Liukoisuus veteen:  ei liukene veteen
1-oktadekanoli on väritöntä-valkoista, hieman vahamaisia hiutaleita muistuttava suoraketjuinen primäärinen alkoholi. 1-oktadekanolin moolimassa on 270,5 g/mol, sulamispiste 59,8 °C, kiehumispiste 336 °C, tiheys 0,81 g/cm3, leimahduspiste 170 °C, itsesyttymislämpötila 450 °C ja CAS-numero 112-92-5. Yhdisteen rakennekaava on CH3(CH2)17OH eikä se liukene veteen, mutta liukenee alkoholiin, asetoniin, eetteriin, bentseeniin ja kloroformiin. Yhdisteestä käytetään myös nimiä n-oktadekanoli, oktadekanoli, stearyylialkoholi, oktadekan-1-oli, 1-hydroksioktadekaani ja oktadekyylialkoholi.
Oktadekanolin valmistusmenetelmä on steariinihapon pelkistys. Yhdistettä käytetään kosmetiikassa ja lääketeollisuuden synteesien lähtöaineena. Yhdistettä esiintyy semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
1-oktadekanolissa voi esiintyä epäpuhtauksina 1-heksadekanolia, 1-tetradekanolia, 1-eikosanolia, 1-dodekanolia, oktadekyylistearaattia, oktadekaania ja steariinihappoa.
Aiheesta muualla

1-oktadekanolin kansainvälinen kemikaalikortti
PubChem: Stearyl alcohol (englanniksi)
Human Metabolome Database: Octadecanol (englanniksi)
KEGG: Stearyl alcohol (englanniksi)
ChemBlink: Octadecanol (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Octadecanol (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical – 18OH (englanniksi)
Inchem: 1-octadecanol CAS N°: 112-92-5 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf) (englanniksi)
100 Hekate

| 100 Hekate |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  J. C. Watson
Löytöaika:  11. heinäkuuta 1868
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,09 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,58 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,61 AU
Eksentrisyys:  0,167
Kiertoaika Auringon ympäri:  1989 päivää 5,44 vuotta
Inklinaatio:  6,43°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  89 km
Pyörähdysaika:  13,33 h
Absoluuttinen kirkkaus:  7,67
Albedo:  0,192
Asteroidiluokka:  S
100 Hekate on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi J. C. Watson 11. heinäkuuta 1868. C. Wolf oli myös itsenäisesti löytänyt Hekaten hieman myöhemmin, mutta oli ilmoittanut löydöstään aikaisemmin. Nimensä pikkuplaneetta sai kreikkalaisen mytologian Hekate-jumalattaren mukaan.
Hekaten halkaisija on noin 89 km ja se kuuluu tyyppiin S. Hekaten pyörähdysajan eli vuorokauden pituus on noin 13,33 tuntia. Kohteen kiertoaika on 5,44 vuotta.
1–2–3–4–tulta!

| 1–2–3–4–tulta! Vicky Rosti |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1976
 Julkaistu: 1976
 Tyylilaji: Pop/iskelmä
 Kesto: 40.07
 Levy-yhtiö: Finndisc
Listasijoitukset
  Suomi: 1. (4 viikkoa, syyskuu 1976)
Vicky Rostin muut julkaisut
| Vicky 1975 | 1–2–3–4–tulta! 1976 | Vickyshow 1977 |
1–2–3–4–tulta! on suomalaisen iskelmälaulaja Vicky Rostin toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1976.
Kappaleet

Kaikki kappaleet on sovittanut Veikko Samuli, joka myös johtaa orkesteria.
1-2-3-4-tulta! – 3.23 (”1-2-3-4-Fire!”, säv. Sylvester Levay, san. E. Metsä)
Sun mä aina oon – 4.12 (”Casanova Brown”, säv. Jimmy Roach, san. Pertti Reponen)
Näinkö aina meille täällä käy – 3.12 (”Ain’t That Just The Way”, säv. B. Belland, G. Larson, S.Phillips, san. Pertti Reponen)
Talven tullen – 2.38 (”In the Winter”, säv. Janis Ian, san. Jukka Virtanen)
Saisinpa vain – 3.29 (”I Love to Love”, säv. James Bolden, san. Chrisse Johansson)
Suosikkini mun – 3.12 (säv. ja san. Kari Kuuva)
Oi mikä yö – 3.41 (”December, 1963 (Oh, What a Night)”, säv. Bob Gaulier, san. Pertti Reponen)
Disco Dan – 3.15 (”Disco Dan”, säv. Van McCoy, san. Jukka Virtanen)
Luokses viimein jään – 3.29 (”I'm Still Yours”, säv. Gloria Gaynor, san. Pertti Reponen)
Kaatumaan ei laiva jouda – 3.11 (”Rock the Boat”, säv. Wally Holmes, san. E. Metsä)
James Dean – 3.35 (”James Dean”, säv. Browne, Souther, Frey, Henley, san. Juha Vainio)
Apinoiden planeetta – 2.45 (”On the Planet of the Apes”, säv. Tony Hiller, Lee Sheriden, san. Jukka Virtanen)
10000 Myriostos

| 10000 Myriostos |
| --- | --- |
 1951 SY 
 Myriostoksen rata (sinisellä) verrattuna sisimpien planeettojen ratoihin (punaisella), kuvan uloin planeetta on Jupiter.
Löytäminen
Löytäjät:  A. G. Wilson
Löytöaika:  30. syyskuuta 1951
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,59 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  1,80 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,37 AU
Eksentrisyys:  0,303
Kiertoaika Auringon ympäri:  1519 päivää  4,16 vuotta
Inklinaatio:  20,62°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  2–5 km
Pyörähdysaika:  ? h
10000 Myriostos on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi A. G. Wilson vuonna 1951. Pikkuplaneetan nimi tulee sen numeron mukaan, sillä Myriostos tarkoittaa kreikaksi 10000. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1951 SY. Koska Myriostoksen absoluuttinen magnitudi (H) on 15,3, sen läpimitta on todennäköisesti kahden ja viiden kilometrin välillä.
Numerosta 10000 piti aluksi tulla vuonna 1930 löydetylle ja aluksi planeetaksi luokitellulle Plutolle uusi numero, kun tähtitieteilijät huomasivat sen olevan vain yksi pienistä jäisistä kohteista Neptunuksen takana (ensimmäinen Pluton jälkeen löydetty kohde löydettiin vuonna 1992). Ajatus kuitenkin kohtasi vastustusta ja se hylättiin. Täten numero annettiin pikkuplaneetalle 1951 SY, josta tuli 10000 Myriostos. Kun yhä suurempia transneptunisia kohteita kuten Quaoar, Sedna ja Eris rupesi löytymään, Pluto lopulta menetti asemansa planeettana vuonna 2006 ja sai numeron 134340.
Luettelo Suomessa itsenäisyyden aikana virkatehtävissä kuolleista poliiseista

Tämä on luettelo Suomessa itsenäisyyden aikana (1917–) virkatehtävissä kuolleista poliiseista.
Virkatehtävissä kuolleet poliisit aikajärjestyksessä > 1910-luku

6.2.1918 Oskari Jylhänmaa
28.2.1918 Erland Niininen
29.3.1918 Otto Mäkinen
14.4.1918 Frans Huhtanen ja Juho Nummi
24.10.1918 Yrjö Huhtamäki
17.11.1918 Heikki Kuusisto
28.12.1918 Pekka Kotilainen
Virkatehtävissä kuolleet poliisit aikajärjestyksessä > 1920-luku

9.2.1920  Aleksanteri Pönkkä
17.2.1920 konstaapeli Lauri Heiskanen
18.7.1920 Ville Teivonen
16.2.1921 ylikonstaapeli Juho Järvi
16.2.1921 vanhempi konstaapeli Oskari Lindgren
12.9.1922 Ville Korhonen
26.10.1922 August Siik
11.1.1923 Juho Nolo
19.8.1923 konstaapeli Juho Rämö
3.12.1923 Juho Marttinen
10.12.1923 konstaapeli Fabian Laukkanen
19.4.1924 Kustaa Vuorinen
16.9.1924 Heikki Kankkunen
3.10.1924 etsivä Matti Kuoppala
17.11.1924 Matti Kaukinen
5.7.1925 Urho Penttinen
13.2.1926 lääninrikosetsivä Kalle Usko
18.8.1926 Lauri Santala
13.11.1926 etsivä Gabriel Jäntti
27.12.1926 Juho Karisaari
14.6.1928 etsivä Paavo Hämäläinen ja etsivä Armas Pulli
28.8.1928 Matti Salo
29.8.1928 vanhempi konstaapeli Samuli Turunen
13.9.1928 etsivä Johan Lahtinen
3.4.1929 nuorempi konstaapeli Lauri Vesala
7.7.1929 konstaapeli Antti Räsänen
12.8.1929 Elo Elomaa
25.8.1929 Karl Virtanen
27.12.1929 Lauri Tanner
Virkatehtävissä kuolleet poliisit aikajärjestyksessä > 1930-luku

3.4.1930 vanhempi konstaapeli Karl Jäspi
29.5.1930 vanhempi konstaapeli Oskar Aulén
4.9.1930 vanhempi konstaapeli Iivari Kokkonen (surmaaja Sulo Lehtinen)
30.9.1930 Anton Langerroos
7.10.1930 Eino Tuomi
5.12.1930 konstaapeli Antti Toivonen
12.5.1931 Reino Lehto
13.5.1931 ylikonstaapeli Anton Lundqvist
2.7.1931 konstaapeli Eino Heinonen
12.11.1931 ylikonstaapeli Antti Ijäs
21.12.1931 Verner Koskinen
13.1.1932 Toivo Liimatainen
23.5.1932 Viljo Karikoski
7.6.1932 Pekka Nevalainen
4.6.1933 Ilmari Alapeteri
6.8.1933 konstaapeli Jalmari Soisalo
7.11.1933 Evert Granberg
7.9.1934 etsivä Uuno Lähde
1935 vanhempi konstaapeli Karl Wickström
30.11.1935 Ilkka Henttinen
6.2.1938 ylikonstaapeli Oiva Vartia
20.4.1938 vanhempi konstaapeli Taavetti Tapaninen
4.2.1939 konstaapeli Väinö Mäkinen
25.3.1939 nuorempi konstaapeli Malakias Koli
17.4.1939 nimismies Otto Korhonen
12.6.1939 vanhempi konstaapeli Jalmari Manninen
14.9.1939 nuorempi konstaapeli Lauri Metsälä
16.8.1939 vanhempi konstaapeli Anton Sakala
Virkatehtävissä kuolleet poliisit aikajärjestyksessä > 1940-luku

20.10.1940 konstaapeli Pietari Rantala
1.5.1941 vanhempi konstaapeli Kaarlo Kanervo
13.5.1941 Eero Harju
12.6.1941 vanhempi konstaapeli Mikko Kiiskinen
14.6.1941 vanhempi konstaapeli Eino Kukkula
12.10.1941 nuorempi konstaapeli Tauno Kuusaro
12.10.1941 Vihtori Pajarinen
15.10.1941 Valio Honkavasara
16.10.1941 valpon tilapäinen etsivä Jalmari Seitaniemi
22.12.1941 rikoskonstaapeli Eero Immonen
11.3.1942 valpo:n etsivä Nils Håkansson
24.4.1942 Armas Talonen
30.5.1942 Paul Holm
29.8.1942 Arvo Soikkeli
13.12.1942 komisario Leevi Koskimaa
15.12.1942 vanhempi konstaapeli Frans Ritala
23.12.1942 vanhempi konstaapeli Viljo Innanen
11.3.1943 vanhempi konstaapeli Frans Suominen
20.4.1943 nuorempi konstaapeli Einar Lindroos
17.10.1943 nuorempi konstaapeli Seth Pikkarainen
17.12.1943 vanhempi konstaapeli Yrjö Ahlqvist
27.2.1944 etsivä Lauri Salonkoski
17.4.1944 Aadolf Vaittinen
7.12.1844 Waldemar Lumijärvi
12.12.1944 konstaapeli Sulo Riistama
30.1.1945 Runar Hänninen
17.4.1945 Armas Järvinen
25.7.1945 Heikki Murtomäki
5.11.1946 Heikki Siivola
5.1.1947 Arthur Friström
Virkatehtävissä kuolleet poliisit aikajärjestyksessä > 1950-luku

24.12.1950 konstaapelit Eino Kääriäinen ja Ailo Virtanen
9.7.1951 Bertel Winberg
11.11.1954 Frans Valmunen
26.3.1957 Uuno Lassinaro ja Jaakko Rimppi
1.1.1958 Lauri Heinonen
24.8.1958 Jooseppi Toivonen
18.9.1958 Kauko Kautto
24.9.1958 Matti Tuominen
8.4.1959 Reino Peltola
Virkatehtävissä kuolleet poliisit aikajärjestyksessä > 1960-luku

23.6.1963 Aarne Kallio-Kokko
1.1.1965 Vilho Sipilä
17.2.1966 konstaapeli Reino Harjunpää (surmaaja Kalevi Rissanen)
maaliskuu 1966 poliisivankilan vartija Eino Kokkila
7.3.1969 nuorempi konstaapeli Mauno Poikkimäki, vanhempi konstaapeli Veikko Riihimäki ja nuorempi konstaapeli Onni Saastamoinen (surmaaja Tauno Pasanen)
7.3.1969 konstaapeli Pentti Turpeinen (surmaaja Tauno Pasanen)
Virkatehtävissä kuolleet poliisit aikajärjestyksessä > 1970-luku

15.4.1976 Eero Lukkari
24.11.1976 Holger Danielsson
4.8.1977 konstaapeli Matti Pesu
Virkatehtävissä kuolleet poliisit aikajärjestyksessä > 1980-luku

9.10.1980 ylikonstaapeli Taisto Seppänen
4.11.1981 ylikonstaapeli Osmo Rajamäki
14.7.1983 ylikonstaapeli Vilho Mustakangas
27.1.1986 Risto Peuraniemi
28.3.1986 Matti Eronen
Virkatehtävissä kuolleet poliisit aikajärjestyksessä > 1990-luku

7.2.1991 vanhempi konstaapeli Seppo Minkkinen
19.5.1991 vanhempi konstaapeli Veli Saunamäki
26.8.1992 ylikonstaapeli Kalervo Veijola
14.2.1993 konstaapeli Antti Murtomäki
27.10.1994 Petri Henriksson
22.10.1997 ylikonstaapeli Eero Holsti ja vanhempi konstaapeli Antero Palo (surmaaja Steen Christensen)
Virkatehtävissä kuolleet poliisit aikajärjestyksessä > 2000-vuosikymmen

30.6.2007 vanhempi konstaapeli Gudmund Lindström
Virkatehtävissä kuolleet poliisit aikajärjestyksessä > 2010-luku

17.6.2016 vanhempi konstaapeli Tomi Keskinen