stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Facheiroa
Levinneisyys

Facheiroa-kaktukset kasvavat Brasilian koillisosassa Bahian maakunnassa.
Lajit

Facheiroa cephaliomelana
Facheiroa squamosa
Facheiroa ulei
Falansteri

Perspektiivipiirustus falansterin rakennuskompleksista.
Falansteri (ransk. phalanstère) on  ranskalaisen utopistisosialisti Charles Fourierin järjestelmässä yhden falangin eli 400 perheen muodostaman osuustoiminnallisen yhdyskunnan asuinrakennus.
Fourier loi falansterin käsitteen muinaisen Kreikan falangin (suorakulmion muotoinen sotilasmuodostelma) pohjalta. Fourierilla falansteri tarkoitti harmonisen elämän mahdollistavaa rakennuskokonaisuutta. ja sitä kehittivät edelleen muun muassa teollisuusidealisti Jean-Baptiste André Godin, joka perusti pitkään toimineen falansterimaisen rakennuskokonaisuuden familiasterin. Falansterin idea oli erityisen suosittu 1800-luvun intellektuellien keskuudessa.
Falansteri on rakennusten yhdistelmä suuren pihamaan ympärillä. Idealtaan se muistuttaa kibbutsia tai kolhoosia. Falansterissa asuu noin neljäsataa perhettä eli noin 2000 jäsentä 400 hehtaarin alueella.
Kuvaus

Teoriassaan Charles Fourier kuvaa falansteria yhteisölliseksi linnaksi, jossa 400 perheen (noin 1600 asukasta) on tarkoitus asua, neljänsadan hehtaarin kokoisella alueella, jossa falansterin asukkaat viljelevät ja hoitavat luontoa: erityisesti kukkien hoitamista ja hedelmien kasvattamista. Eri ajattelijoiden suunnittelemat asukasmäärät vaihtelivat 500–3000 välillä.
Kooltaan falansteri on tarkoitettu hyvin suureksi, läpimitaltaan noin 1200 m pituiseksi. Falansteriinsa Charles Fourier sai inspiraatiota mm. Versaillesin linnasta. Kokonaispinta-alaltaan falansteri ja sitä ympäröivät maa-alueet käsittävät noin 4 neliökilometriälähde?. Arkkitehtuurissa on paljon kaariholveja, laajoja puistokäytäviä, suuri tapulikello, ooppera, työtehtaita, keittiöitä, yksityishuoneita ja monia yhteisiä saleja.
Eurooppatie E67

E67 eli Eurooppatie 67 on Helsingin ja Prahan välinen eurooppatie. Baltian maissa ja Puolan pohjoisosissa kulkeva osuus (Tallinna–Varsova) tunnetaan myös nimellä Via Baltica.
Via Balticaa eli eurooppatien E67 Baltian läpi vievää osuutta Liettuassa
Eurooppatie E67 puolalaista osuutta valtatie S8:a Oleśnican lähellä tultaessa Wrocławista hieman kohti Varsovaa
Eurooppatiet määrittelevässä kansainvälisessä sopimuksessa E67 on määritelty alkamaan Helsingistä. Käytännössä E67 ei kuitenkaan näy Helsingin kartoissa tai tieopasteissa muutoin kuin Helsingissä Länsisatamassa joissain satama-alueen sisäisissä ajokaistoissa.
Reitti > Suomi

Helsinki
Länsisatama
Reitti > Viro

Tallinna (Valtatie 4)
Pärnu (Valtatie 4)
Reitti > Latvia > Vidzeme

Ainaži (A1)
Salacgrīva (A1)
Skulte (A1)
Saulkrasti (A1)
Lilaste (A1)
Gauja (A1)
Ādaži (A1)
Baltezers (A1)
Riika (A1 ja A7)
Ķekava (A7)
Reitti > Latvia > Zemgale

Iecava (A7)
Bauska (A7)
Grenctāle (A7)
Reitti > Liettua

Panevėžys
Kaunas
Reitti > Puola

Augustów
Białystok
Varsova
Piotrków Trybunalski
Wieluń
Wrocław
Klodzko
Reitti > Tšekki

Náchod
Hradec Kralové
Praha
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eurooppatie E67 Wikimedia Commonsissa
Autoliiton vinkit Via Balticalle (Arkistoitu – Internet Archive)
Eurooppatiet Suomessa
|   |   |   |   |    |   |
Jorma Etto

| Jorma Etto |
| --- | --- |
 Jorma Etto Helsingin kirjamessuilla 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. lokakuuta 1931 Rovaniemi
Kuollut: 15. joulukuuta 2016 (85 vuotta) Rovaniemi
Ammatti:  toimittaja, kirjailija ja kirjastonhoitaja
Kirjailija
Tuotannon kieli: suomi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
A. E. Järvinen (vas.) ja Jorma Etto vuonna 1962 Pohjoiset Kirjailijat ry:n perustamiskokouksessa.
Jorma Heikki Etto (vuoteen 1940 Erving; 13. lokakuuta 1931 Rovaniemi – 15. joulukuuta 2016 Rovaniemi) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija sekä kirjastonhoitaja.
Ura

Etto oli koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden kandidaatti. Hän toimi muun muassa Rovaniemen kaupunginkirjaston johtajana vuosina 1961–1986 sekä pohjoissuomalaisen kulttuurilehti Kaltion päätoimittajana 1964–1965. Hänen tuotantoonsa kuuluu romaaneja, novellikokoelmia, runokokoelmia ja näytelmiä. Lisäksi hän on suomentanut lukuisia teoksia, muun muassa James Joycea ja Mark Twainia.
Eton varhaiset teokset olivat satiirin sävyttämiä, mutta sittemmin hänestä kehittyi pohjoisten aiheiden kuvaaja, Pohjolan asukkaiden puolestapuhuja. Hänen omimpana alanaan voidaan pitää näytelmiä, joista osa syntyi yhteistyössä Oiva Arvolan kanssa.
Eton tuotantoon kuuluu laajalti tunnettu runo ”Suomalainen” (runokokoelmasta Ajastaikaa, 1964), jota presidentti Urho Kekkonen siteerasi uudenvuodenpuheessaan ja Suomen itsenäisyyden 50-vuotisjuhlassa jäähallissa. Runo alkaa sanoilla:
Tuotanto > Proosaa

Rakkauden oppi.  Helsinki:  Otava, 1957.
Väärää rahaa.  Helsinki:  Otava, 1959.
Merkkitulia.  Hämeenlinna:  Karisto, 1961.
Joulupukin päiväkirja.  Hämeenlinna:  Karisto, 1963.
Kirjailijat rakastavat toisiaan.  Oulu:  Pohjoinen, 1972.
Potemkin ja muita rakkaustarinoita: Valitut novellit vuosilta 1955–1985.  Oulu:  Pohjoinen, 1986.  ISBN 951-749-048-8
Claudia: Henrik E.:n selonteko tehtävästään täällä.  Oulu:  Pohjoinen, 1992.  ISBN 951-749-164-6
Tuotanto > Runokokoelmia

Elämä on: Epälyyrillisiä runoja.  Helsinki:  Otava, 1955.
Ajastaikaa.  Porvoo Helsinki:  WSOY, 1964.
Etto, Jorma – Wayland, Ros: –39°C.  Rovaniemi:  J. Etto, R. Wayland, 1976.  ISBN 951-99083-6-6
Kalenterin lehtiä: 52 runoa.  Oulu:  Pohjoinen, 1983.  ISBN 951-9152-49-0
Suomalainen ja muut valitut: Runoja vuosilta 1955–1985.  Oulu:  Pohjoinen, 1985.  ISBN 951-749-031-3
Madonnan kuva avaruudessa.  Oulu:  Pohjoinen, 1987.  ISBN 951-749-068-2
Rullarunoja – Scrollpoems.  Helsinki:  J. Etto, 1996.  ISBN 952-90-7225-2
Talvirunot.  (Kuvitus: Andrew Stevenson)  Helsinki:  J. Etto, 2001.  ISBN 952-91-3227-1
Viisi kirjaa runoja.  Ntamo, 2014.  ISBN 978-952-215-564-1
Tuotanto > Näytelmiä

Helvetin 16 (Oiva Arvolan kanssa, 1968)
Oksat ja omenat (1969)
Hyvää iltaa – henki menee: Poromies Heikin seikkailut sota-ajassa (Oiva Arvolan kanssa, 1970)
Rakkaudesta viis eli Madame B:n asiakkaat (Oiva Arvolan kanssa, 1970)
Jietaran juustoista (Oiva Arvolan kanssa, 1970)
Bändi (Kukkaiskansa) (musikaali, 1971)
Saatanan seitsemäntoista: Kaamos-revyy (Oiva Arvolan kanssa, 1972)
Häkki (1974)
Valtias (1975)
Läskikapina (1980)
Tuotanto > Kuunnelmia

Isännät ja isäntien varjot: Kertomus talonpojan sortumisesta (Pentti Haanpään samannimisen romaanin mukaan, 1973)
Tuotanto > Muuta tuotantoa

Jätkä: Metsien miehet ja heidän työnsä.  (Valokuvat: Petteri Väisänen)  Hämeenlinna:  Karisto, 1964.
Rovaniemi: Napapiirin maa.  (Valokuvat Matti Poutvaara)  Porvoo Helsinki:  WSOY, 1968.
(toim.): Evakkotaival: Kuvia ja muisteluksia Lapin evakosta 1944–1945.  Rovaniemi:  Lapin maakuntaliitto, 1975.  ISBN 951-99052-6-X
Rovaniemi.  (Valokuvat Matti Saanio)  Oulu:  Pohjoinen, 1979.  ISBN 951-9152-00-8
Paikkoja: Tampere, Bergen, Firenze.  (Valokuvat Petri Nuutinen)  Helsinki:  Musta Taide, 2003.  ISBN 952-9851-50-2
Tuotanto > Muita

Ihmisen aikaa (runoja ja lauluja, Markku Huhtamon esitys. Ensiesitys Ravintola Kaksi kanaa, myös TV1 1986, sävellykset  Matti ja Pirjo Bergström)
Mielisuosio (TV 1 1987)
Välitila – the space between (runo- ja kalligrafianäyttely Andrew Stevensonin kanssa 1996)
Huomionosoituksia

Etolla on nimeään kantava katu (Jorma Eton tie) Rovaniemen keskustassa, hänen pitkäaikaisen työpaikkansa Rovaniemen kaupunginkirjaston (Lapin maakuntakirjaston) vierellä. Poikkeuksellisesti katu nimettiin jo nimensä kantajan eläessä.
Aiheesta muualla

Sitaatteja aiheesta Jorma Etto Wikisitaateissa
Lappilaisia kirjailijoita: Jorma Etto. Rovanieman kaupunki
Jorma Etto, Rovaniemen kirjaston legendaarinen johtaja muistelee. Kirjastokaista-video
Jorma Etto Lappeenrannan maakuntakirjaston Carelica-kirjailijat sivusto
Jorma Etto Kirjasampo.fi:ssä
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  IdRef
Eurovision laulukilpailu 1997

| Eurovision laulukilpailu 1997 |
| --- | --- |
 Laulukilpailun virallinen logo
Päivämäärät
Päivämäärä(t):  3. toukokuuta
Isäntä
Tapahtumapaikka:  Point Theatre, Dublin, Irlanti
Juontaja(t):  Carrie Crowley   Ronan Keating
Isäntämaan toimittaja:  RTÉ
Väliaikanumero:  Boyzone: ”Let The Message Run Free”
Osallistujat
Osallistujien määrä:  25
Palaavat maat:   Tanska    Saksa    Unkari    Italia    Venäjä
Vetäytyvät maat:   Belgia   Suomi    Israel    Romania    Slovakia
Äänestys
Voittaja:  Yhdistynyt kuningaskunta "Love Shine a Light"
Nolla pistettä saaneet:   Norja    Portugali
Osallistujakartta

   Maat, jotka osallistuivat vuonna 1997   Maat, jotka eivät osallistuneet vuonna 1997  
Eurovision laulukilpailu · Teemasivu
 ◄ 1996  1998 ► 
Eurovision laulukilpailu 1997 oli järjestyksessään 42. Eurovision laulukilpailu ja se järjestettiin Dublinissa 3. toukokuuta 1997. Juontajina toimivat Ronan Keating ja Carrie Crowley. Kilpailun voitti Ison-Britannian edustaja Katrina and the Waves kappaleella "Love Shine a Light". Se sai yhteensä 227 pistettä, 10 pistettä viidestä maasta ja ennätyksellisesti 12 pistettä kymmenestä maasta.
Pitääkseen lähetyksen kolmessa tunnissa esitteli Euroopan yleisradiounioni tälle vuodelle uuden rotaatiojärjestelmän korvaamaan edellisvuoden kilpailun yhteydessä kokeillun alkukarsinnan: maat, joilla on alhaisin pistekeskiarvo viimeiseltä neljältä vuodelta joutuisivat jättämään vuoden 1997 kilpailun väliin ja maat, joilla on alhaisin pistekeskiarvo viimeiseltä viideltä vuodelta joutuisivat jättämään tulevat kilpailut väliin. Jos maa joutuu jättämään yhden vuoden väliin, se saisi osallistua automaattisesti seuraavana vuonna. Belgian, Romanian, Slovakian ja Suomen pistekeskiarvo ei riittänyt osallistumisoikeuteen tämän vuoden kilpailuun. Bosnia ja Hertsegovina pääsi kilpailuun Israelin pidettyä vapaehtoisen välivuoden.
Kappaleet

| Järj>  | Maa | Esiintyjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kypros | Hara & Andreas Konstantinou | "Mana mou" | 5. | 98 |
| 2 |  Turkki | Sebnem Paker & Grup Ethnic | "Dinle" | 3. | 121 |
| 3 |  Norja | Tor Endresen | "San Francisco" | 24. | 0 |
| 4 |  Itävalta | Bettina Soriat | "One Step" | 21. | 12 |
| 5 |  Irlanti | Marc Roberts | "Mysterious Woman" | 2. | 157 |
| 6 |  Slovenia | Tanja Ribič | "Zbudi se" | 10. | 60 |
| 7 |  Sveitsi | Barbara Berta | "Dentro di me" | 22. | 5 |
| 8 |  Alankomaat | Mrs. Einstein | "Niemand heeft nog tijd" | 22. | 5 |
| 9 |  Italia | Jalisse | "Fiumi di parole" | 4. | 114 |
| 10 |  Espanja | Marcos Llunas | "Sin rencor" | 6. | 96 |
| 11 |  Saksa | Bianca Shomburg | "Zeit" | 18. | 22 |
| 12 |  Puola | Anna Maria Jopek | "Ale jestem" | 11. | 54 |
| 13 |  Viro | Maarja-Liis Ilus | "Keelatud maa" | 8. | 82 |
| 14 |  Bosnia ja Hertsegovina | Alma Cardžic | "Goodbye" | 18. | 22 |
| 15 |  Portugali | Célia Lawson | "Antes do adeus" | 24. | 0 |
| 16 |  Ruotsi | Blond | "Bara hon älskar mig" | 14. | 36 |
| 17 |  Kreikka | Marianna Zorba | "Horepse" | 12. | 39 |
| 18 |  Malta | Debbie Scerri | "Let Me Fly" | 9. | 66 |
| 19 |  Unkari | V.I.P. | "Miért kell, hogy elmenj?" | 12. | 39 |
| 20 |  Venäjä | Alla Pugatšova | "Primadonna" | 15. | 33 |
| 21 |  Tanska | Kølig Kaj | "Stemmen i mit liv" | 16. | 25 |
| 22 |  Ranska | Fanny | "Sentiments songes" | 7. | 95 |
| 23 |  Kroatia | E.N.I. | "Probudi me" | 17. | 24 |
| 24 |  Iso-Britannia | Katrina and the Waves | "Love Shine a Light" | 1. | 227 |
| 25 |  Islanti | Paul Oscar | "Minn hinsti dans" | 20. | 18 |
Kappaleet > Kapellimestarit

Vuonna 1997 taustanauhojen käyttö sallittiin ilman lavalla tehtävää soiton imitointia. Kuitenkin yhä suurin osa maista valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa kappaleen. Ylikapellimestari oli Frank McNamara, joka ei tänä vuonna johtanut yhtäkään kilpailukappaletta, mutta hän oli aikaisemmin johtanut Islannin laulut vuosina 1994 ja 1995.
Kypros - Stavros Lantsias
Turkki - Levent Çoker
Norja - Geir Langslet
Itävalta - esitettiin ilman orkesterisäestystä
Irlanti - esitettiin ilman orkesterisäestystä
Slovenia - Mojmir Sepe
Sveitsi - Pietro Damiani
Alankomaat - Dick Bakker
Italia - Lucio Fabbri
Espanja - Toni Xuclà
Saksa - esitettiin ilman orkesterisäestystä
Puola - Krzesimir Debski
Viro - Tarmo Leinatamm
BIH - Sinan Alimanović
Portugali - Thilo Krassman
Ruotsi - Curt-Eric Holmquist
Kreikka - Anacreon Papageorgiou
Malta - Ray Agius
Unkari - Péter Wolf
Venäjä - Rutger Gunnarsson
Tanska - Jan Glæsel
Ranska - Régis Dupré
Kroatia - esitettiin ilman orkesterisäestystä
Iso-Britannia - Don Airey
Islanti - Szymon Kuran
Karsintamenetelmä neljän aikaisemman vuoden pistekeskiarvon mukaan

Mukaan vuoden 1997 Euroviisuihin pääsi tämän listan 23 parasta maata. Italia palasi mukaan kilpailuun. Keltaisella taustavärillä on merkitty kilpailusta jäähylle joutuneet maat. Lisäksi Israel vetäytyi vapaaehtoisesti, koska kilpailu oli holokaustin muistopäivänä. Muussa tapauksessa Bosnia-Hertsegovina olisi joutunut jäämään pois. Suomen olisi pitänyt saada vuonna 1996 vähintään 63 pistettä päästäkseen mukaan. Vuoden 1996 voittaja Irlanti oli automaattisesti mukana vuoden 1997 kisassa, se on merkitty hopeisella taustavärillä. Taulukossa eivät ole myöskään vuoden 1996 kisan alkukarsinnasta vapaaehtoisesti poissa olleet maat. Pistekeskiarvot on laskettu laskemalla kunkin maan pistemäärät vuosilta 1993–1996 yhteen ja jakamalla summa maan osallistumiskertojen määrällä niinä neljänä vuotena.
| Maa | Vuoden 1993 pisteet | Vuoden 1994 pisteet | Vuoden 1995 pisteet | Vuoden 1996 pisteet | Yhteensä | Keskiarvo | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Irlanti | 187 | 226 | 44 | 162 | 619 | 154,75 | - |
|  Norja | 120 | 76 | 148 | 114 | 458 | 114,5 | 1. |
|  Iso-Britannia | 164 | 63 | 76 | 77 | 380 | 95 | 2. |
|  Ruotsi | 89 | 48 | 100 | 100 | 337 | 84,25 | 3. |
|  Malta | 69 | 97 | 76 | 68 | 310 | 77,5 | 4. |
|  Ranska | 121 | 74 | 94 | 18 | 307 | 76,75 | 5. |
|  Puola | - | 166 | 15 | 31 | 212 | 70,67 | 6. |
|  Unkari | - | 122 | 3 | - | 125 | 62,5 | 7. |
|  Kroatia | 31 | 27 | 91 | 98 | 247 | 61,75 | 8. |
|  Sveitsi | 148 | 15 | - | 22 | 185 | 61,67 | 9. |
|  Alankomaat | 92 | 4 | - | 78 | 174 | 58 | 10. |
|  Portugali | 60 | 73 | 5 | 92 | 230 | 57,5 | 11. |
|  Kypros | 17 | 51 | 79 | 72 | 219 | 54,75 | 12. |
|  Kreikka | 64 | 44 | 68 | 36 | 212 | 53 | 13. |
|  Espanja | 58 | 17 | 119 | 17 | 211 | 52,75 | 14. |
|  Tanska | 9 | - | 92 | - | 101 | 50,5 | 15. |
|  Saksa | 18 | 128 | 1 | - | 147 | 49 | 16. |
|  Viro | - | 2 | - | 94 | 96 | 48 | 17. |
|  Itävalta | 32 | 19 | 67 | 68 | 186 | 46,5 | 18. |
|  Venäjä | - | 70 | 17 | - | 87 | 43,5 | 19. |
|  Islanti | 42 | 49 | 31 | 51 | 173 | 43,25 | 20. |
|  Israel | 4 | - | 81 | - | 85 | 42,5 | 21. |
|  Slovenia | 9 | - | 84 | 16 | 109 | 36,33 | 22. |
|  Turkki | 10 | - | 21 | 57 | 88 | 29,33 | 23. |
|  Bosnia ja Hertsegovina | 27 | 39 | 14 | 13 | 93 | 23,25 | 24. |
|  Slovakia | - | 15 | - | 19 | 34 | 17 | 25. |
|  Romania | - | 14 | - | - | 14 | 14 | 26. |
|  Suomi | 20 | 11 | - | 9 | 40 | 13,33 | 27. |
|  Belgia | 3 | - | 8 | 22 | 33 | 11 | 28. |
|  Makedonia | - | - | - | - | määrittelemätön | määrittelemätön | 29. |
Aiheesta muualla

Eurovision laulukilpailu 1997 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Eurovision laulukilpailu
Maat
| --- | --- |
Aktiiviset: Alankomaat · Albania · Armenia · Australia · Azerbaidžan · Belgia · Espanja · Georgia · Irlanti · Islanti · Israel · Italia · Itävalta · Kreikka · Kroatia · Kypros · Latvia · Liettua · Luxemburg · Malta · Montenegro · Norja · Portugali · Puola · Ranska · Ruotsi · Saksa · San Marino · Serbia · Slovenia · Suomi · Sveitsi · Tanska · Tšekki · Ukraina · Viro · Yhdistynyt kuningaskunta
Epäaktiiviset: Andorra · Bosnia ja Hertsegovina · Bulgaria · Marokko · Moldova · Monaco · Pohjois-Makedonia · Romania · Slovakia · Turkki · Unkari · Valko-Venäjä · Venäjä
Entiset: Jugoslavia · Serbia ja Montenegro
Epäonnistuneet yritykset: Kazakstan · Kosovo · Libanon  · Liechtenstein · Neuvostoliitto · Qatar · Tunisia
Kilpailut vuosittain
| --- | --- |
1950-luku: 1956 · 1957 · 1958 · 1959
1960-luku: 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969
1970-luku: 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979
1980-luku: 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989
1990-luku: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999
2000-luku: 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
2010-luku: 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019
2020-luku: 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Isäntäkaupungit
| --- | --- |
1950–: Lugano · Frankfurt · Hilversum · Cannes
1960–: Lontoo · Cannes · Luxemburg · Lontoo · Kööpenhamina · Napoli · Luxemburg · Wien · Lontoo · Madrid
1970–: Amsterdam · Dublin · Edinburgh · Luxemburg · Brighton · Tukholma · Haag · Lontoo · Pariisi · Jerusalem
1980–: Haag · Dublin · Harrogate · München · Luxemburg · Göteborg · Bergen · Bryssel · Dublin · Lausanne
1990–: Zagreb · Rooma · Malmö · Millstreet · Dublin · Dublin · Oslo · Dublin · Birmingham · Jerusalem
2000–: Tukholma · Kööpenhamina · Tallinna · Riika · Istanbul · Kiova · Ateena · Helsinki ·  Belgrad · Moskova
2010–: Oslo · Düsseldorf · Baku · Malmö · Kööpenhamina · Wien · Tukholma · Kiova · Lissabon · Tel Aviv
2020–: Rotterdam · Rotterdam · Torino · Liverpool · Malmö · Basel
Yliviivattu kaupunki tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
F

F (f) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten kuudes kirjain. F-kirjaimen nimi on suomen kielessä äf (aiemmin myös ef) ja äännearvo [f]]] (soinniton labiodentaalinen frikatiivi).
Ääntämykseltään latinalaista F-kirjainta vastaa kreikkalaisessa kirjaimistossa nykykreikan fii (Φ, φ), kyrillisessä kirjaimistossa puolestaan Ф (ф).
Historiaa

F-kirjain on kehittynyt arkaaisen kreikan digamma-kirjaimesta (Ϝ). Sen samoin kuin sen alkuperänä olleen seemiläisen wãw-kirjaimen () äännearvo oli jokin labiaalinen puolivokaali, joko soinnillinen labiaalis-velaarinen puolivokaali [w] tai soinnillinen labiodentaalinen puolivokaali [ʋ]. Nimi digamma ’kaksoisgamma’ annettiin sille sen ulkomuodon perusteella: se on ikään kuin kaksi päällekkäistä gammaa.
Antiikin kaudella attikalainen ja joonialainen kreikka hylkäsivät kirjaimen, koska sen edustama puolivokaaliäänne oli kielestä kadonnut. Se esiintyi kuitenkin kreikkalaisessa kirjoituksessa, etenkin sen läntisissä muunnelmissa, riittävän pitkään, jotta etruskit ehtivät lainata sen.
Etruskit osoittivat F-kirjaimella kreikan mukaisesti äännettä [ʋ] ja kirjoittivat oman [f]-äänteensä aluksi kuten veneetin kielessä: FH. Myöhemmin äänteelle annettiin uusi, kahdeksikkoa (8) muistuttava kirjain, joka sijoitettiin aakkoston loppuun. Latinassa F-kirjaimella osoitettiin [f]-äännettä, mutta sen paikka aakkosissa oli alkuaan ilmeisesti lopussa kuten etruskissa. Jo varhain se kuitenkin siirrettiin takaisin alkuperäiselle paikalleen.
F suomen kielessä

F-kirjaimella merkitään suomen kielessä soinnitonta labiodentaalista frikatiivia [f]. Se eroaa v-äänteestä olennaisesti siinä, että v on soinnillinen, mutta merkittävämpi ero on se, että f on frikatiivina täysi konsonantti, v suomessa toisin kuin sitä ympäröivissä kielissä puolivokaali. Joissain sanoissa f voi ääntyä v:nä: asfaltti ~ asvaltti, fiksu ~ viksu.
F-kirjain on kuulunut suomen kirjakieleen f-äänteen merkkinä jo sen alkuajoista 1500-luvulta lähtien. Tuolloin sitä käytettiin lainasanoissa, joista monet ilmeisesti olivat lounaissuomalaisessa kansankielessä tavallisia, esimerkiksi sanat faari ja fati. Yhdistelmällä ff:llä voitiin kuitenkin joissain sanoissa tarkoittaa h-äännettä kuten sanassa lyffty (lyhty) tai v-äännettä kuten sanassa röffuerin (ryövärin). Lainasanoissa käytettiin myös yhdistelmää ph kuvaamaan f-äännettä: prophetat (profeetat).
Suomen kielessä ei ole vanhastaan esiintynyt, lounaismurteita lukuun ottamatta, f-äännettä. Varhemmin se korvattiin suomeen tulleissa lainasanoissakin yleensä p:llä (esimerkiksi pelto < germaaninen felþo tai pelto, perjantai < muinaisruotsin frẽadagher, samoin nimessä Jooseppi < Joosef), myöhemmin sanan alussa yleensä v:llä (esimerkiksi vanki < fånge) tai sanan sisällä (etenkin geminaatta-f >) hv:lla (esimerkiksi kahvi <  ruotsin kaffe << arabian qahwa ja sohva < ruotsin soffa << arabian ṣuffa). Naapurikielten vaikutuksesta suomen läntisimmissä ja itäisimmissä murteissa on kuitenkin ollut jo pitkään f-äänne. Suomen yleiskieleen f-äänne yleistyi vasta 1900-luvulla kieleen tulleiden uusien lainasanojen myötä.
F muissa kielissä

Useimmissa eurooppalaisissa kielissä f-kirjaimen äännearvo on [f], kymrissä kuitenkin [v].
Muita esitystapoja

Morseaakkosissa F merkitään: ..-.
Radioaakkosissa F on suomalaisen standardin mukaan Faarao ja NATO-standardin mukaan Foxtrot
Pistekirjoituksessa (Braille) F merkitään:
Tietokoneissa F koodataan eri merkistöissä seuraavasti:
|  | F | f |
| --- | --- | --- |
| ASCII | 70 | 102 |
| Unicode | U+0046 | U+0066 |
F-kirjaimen merkityksiä

SI-järjestelmässä
f (femto-) on etuliite, joka tarkoittaa kerrointa 10−15.
F tarkoittaa faradia (kapasitanssin yksikkö).
Fysiikassa
f on taajuuden tunnus.
F on voiman tunnus.
°F tarkoittaa Fahrenheit-asteita.
F on fluorin kemiallinen merkki.
F on heksadesimaaliluku viisitoista.
F ajoneuvon kansallisuustunnuksena tarkoittaa Ranskaa.
Musiikissa
f on lyhenne esitysmerkinnästä forte (voimakkaasti); ff = fortissimo, fff = forte fortissimo.
F on C-duuriasteikon neljäs sävel.
F on F-duurikolmisointua tarkoittava sointumerkki.
F on transponoivien soitinten F-viritystä tarkoittava merkintä.
F on radioviestinnässä Ranskan ITU-etuliite.
F tarkoittaa kalentereissa usein perjantaita (engl. Friday) tai helmikuuta (engl. February).
F on suomalaisen artisti ja musiikintekijä Fanni Sjöholmin taiteilijanimi
F on myös yhdysvaltalaisen My Useless Life -yhtyeen jäsenen taiteilijanimi.
Fabrics

Fabrics oli vuosina 1979–1982 toiminut suomalainen pop-yhtye. Se perustettiin kesällä 1979. Yhtyeen musiikilliset johtohahmot olivat laulaja/basisti Tommi Läntinen sekä kosketinsoittaja Kim Trapp.
Fabricsin tunnetuin kappale on kesällä 1981 julkaistu ”Summer Is Fading”, joka voitti myös Levyraadin.
Yhtyeen historia

Kun Tommi Läntisen ja hänen lapsuudentoverinsa Tomi Ahdin vuonna 1976 perustama kellaribändi Bundesbank alkoi hiipua vuoden 1979 tienoilla, oli aika perustaa uusi yhtye. Alkuvaiheessa siinä soittivat Läntinen (basso ja laulu), Ahti (rummut), Veijo ”Vekke” Mäki alias Vinnie Lane (kitara) sekä Kim Trapp (koskettimet), joka myös keksi yhtyeelle nimen ”Fabrics”.
Vekke Mäen tilalle värvättiin kitaristiksi Ari ”Hombre” Lampinen. Lampisen edellinen, kokeilevaa instrumentaalimusiikkia esittänyt Niittikone-yhtye oli hajoamassa. Läntinen, Lampinen ja Ahti tunsivat toisensa entuudestaan ja Ari, joka otti myöhemmin taiteilijanimekseen Hombre, oli ollut Tomin kanssa samalla luokalla. Niittikone-yhtyeestä tulivat Lampisen mukana myös basisti Tero Ovaska ja saksofonisti Tapio ”Ränni” Mäkinen. Kesällä 1979 Fabricsin kokoonpano oli valmis.
Julkaisut > Albumit

Look at This (1980,  Edge Records)
Tonight (1981,  Dig It)
Julkaisut > Singlet

””Factory” / ”I’ve Not Been Eating” (1980)
””Summer Is Fading” / ”Howard from the Garrett Room” (1981)
””Cat” / ”Whatcha Gonna Do?” (1981)
””Eskimos and Chinese” / ”Fall in Love Again” (1982)
Julkaisut > Kokoelmilla

Vaahtopäät (1980,  kappale ”Gimme Some Loving”)
Provinssi-rock ’80 Live (1980,  kappale ”Look at This”)
Vaahtopäät 2 (1981,  kappale ”Rock’n’Roll Show”)