stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Angolan kansallinen ilmatieteen ja geofysiikan laitos
Aiheesta muualla

Imagem de Satélite de Angola (sääsatelliittikuva Angolasta) (Arkistoitu – Internet Archive) (portugaliksi) (inamet.gov.ao)
Previsão 3 dias (3 vrk:n taulukkoennuste Angolan paikkakunnille) (Arkistoitu – Internet Archive) (portugaliksi) (inamet.gov.ao)
METAR-lentosäähavainnot ja TAF-ennusteet (METAR ja TAF) Angolan keskeisille lentoasemille, via NOAA (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (aviationweather.gov)
| n k Kansalliset ilmatieteelliset laitokset |
| --- | --- |
Afrikka:  Angolan kansallinen ilmatieteen ja geofysiikan laitos * Egyptin ilmatieteen laitos * Etelä-Afrikan sääpalvelu * Etiopian kansallinen ilmatieteen laitos * INAM (Mosambik) * Kenian ilmatieteen laitos * Malawin ilmastonmuutoksen ja ilmatieteen palvelulaitos * Marokon ilmatieteen laitos * Mettelsat (Kongon dem. tas.) * Namibian ilmatieteellinen palvelu * Nigerian ilmatieteen laitos * Tansanian ilmatieteen laitos * Tunisian kansallinen ilmatieteen laitos 
Amerikka:  Brasilian kansallinen ilmatieteen laitos * Argentiinan kansallinen ilmatieteellinen palvelu  * Kanadan ilmatieteellinen palvelu   * Meksikon kansallinen ilmatieteellinen palvelu * Yhdysvaltain kansallinen sääpalvelu 
Aasia:  Bangladeshin ilmatieteen laitos  * Filippiinien ilmatieteen, geofysiikan ja tähtitieteen palveluhallinto * Gidromettsentr Rossii (Venäjä) * Intian ilmatieteen laitos * Indonesian ilmatieteen, ilmastotieteen ja geofysiikan laitos * Iranin ilmatieteen laitos (IRIMO) * Japanin ilmatieteen laitos * Kazhydromet (Kazakstan) * Kiinan ilmatieteen laitos  * Korean ilmatieteellinen hallinto (Etelä-Korea)  * Malesian ilmatieteen laitos * Pakistanin ilmatieteen laitos  * Thaimaan ilmatieteen laitos * Turkin valtion ilmatieteellinen palvelu * Vietnamin kansallinen hydrometeorologinen ennustuskeskus 
Eurooppa:  Belgian kuninkaallinen ilmatieteen laitos * Espanjan valtion ilmatieteen laitos * Gidromettsentr Rossii * Ilmatieteen laitos (Suomi) * IMGW (Puola) * Islannin ilmatieteen laitos * Italian ilmatieteellinen palvelu * Kuninkaallinen Alankomaiden ilmatieteen laitos * Latvian ympäristön, geologian ja ilmatieteen keskus (LVĢMC) * Liettuan hydrometeorologinen palvelu * Met Éireann (Irlanti) * Météo-France * MeteoSwiss * Met Office (Britannia) * Norjan ilmatieteen laitos * Saksan sääpalvelu * SMHI (Ruotsi) * Tanskan ilmatieteen laitos * Tšekin hydrometeorologinen laitos * Turkin valtion ilmatieteellinen palvelu * Ukrainan hydrometeorologinen keskus * Viron sääpalvelu 
Oseania:   Bureau of Meteorology (Australia)  * MetService (Uusi-Seelanti) 
Maailmanlaajuinen katto-organisaatio: Maailman ilmatieteen järjestö (WMO) * Eurooppalainen yhteistoimintaelin: Eumetnet
Gabriel Erik von Haartman

| Gabriel Erik von Haartman |
| --- | --- |
 G. E. Haartman, Nils Schillmarkin maalaus
Senaattori
 Suomen hallituskonseljissa 1811–1815  
 Suomen lähetyskunta
 Suomen lähetyskunnan ylimääräinen porvarissäädyn Turun Yliopiston edustaja, (saapui myöhemmin 26. lokakuuta 1808 – helmikuun loppu 1809. eikä osallistunut lähetyskunnan työhön.)  
Kuninkaallinen Turun akatemia
 rehtori 1794–1795  
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. maaliskuuta 1757 Nauvo, Ruotsin valtakunta
Kuollut: 2. elokuuta 1815 (58 vuotta) Turku, Suomen suuriruhtinaskunta
Kansalaisuus:  Ruotsi 1757– , Suomi 1809–
Ammatti:  Turun akatemian rehtori (1794–1795), Senaattori (1811–1815)
Arvonimi: professori (lääketiede), valtioneuvos (1811)
Vanhemmat:  Gabriel Grelsson Haartman (1728–1792) Margareta Lithander (1773–1810)
Puoliso:  Fredrika Lovisa von Mell (1785–1792) Fredrika Sofia Fock (1796–1815)
Tiedot
Dynastia:  Haartman
Sotilaspalvelus
Kunniamerkit:  Pyhän Vladimirin ritarikunta IV. LK
Gabriel Erik von Haartman, (ven. Габриэль Эрик фон Хаартман, vuoteen 1810 Haartman, 9. maaliskuuta 1757 Nauvo – 2. elokuuta 1815 Turku) oli Turun akatemian rehtori ja lääketieteen professori. Haartman toimi Turun akatemian edustajana Pietariin matkanneessa suomalaisessa lähetyskunnassa vuonna 1808. Haartman aateloitiin vuonna 1810 seuraavana vuonna hän sai Valtioneuvoksen arvonimen, viimeiset vuodet (1811–1815) Haartman toimi 1809 perustetun Suomen hallituskonseljin senaattorina..
Suku ja koulutus

Gabriel Erik Haartmanin vanhemmat olivat kruununvouti, Mynämäen varalääninkamreeri Gabriel Grelsson Haartman (1728–1792) ja nimismiehen tytär Margareta Lithander (1773–1810). Hän tuli ylioppilaaksi Turussa vuonna 1771. Hän palveli Tukholman serafiimilasaretissa, josta valmistui lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1779. Hän väitteli lääketieteen tohtoriksi vuonna 1781. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuonna 1785 oli Turun akatemian apteekkarin tytär Fredrika Lovisa von Mell (1770–1792) ja toinen puolisonsa vuonna 1796 majurintytär Fredrika Sofia Fock (1777–1849).
Hänen poikiaan olivat:
Lars Gabriel Haartman
Carl Daniel Haartman
Lavansaaren nimismies, luutnantti Gustaf Reinhold von Haartman (yo 1827, k. 1849)
Johan Robert von Haartman (yo 1827, k. 1838)
Vuonna 1785 Haartman avioitui 15-vuotiaan Fredrika Lovisa von Mellin kanssa. Pariskunnan esikoinen, tytär Lovisa Dorothea, syntyi vuonna 1788. Häntä seurasi Lars Gabriel vuonna 1789 ja Hedvig Margaretha vuonna 1790. Fredrika kuoli 22-vuotiaana lapsivuodekuumeeseen eli synnytyksen jälkeiseen infektioon vuonna 1792, pian neljännen lapsensa Carl Danielin syntymän jälkeen.
Haartmanin sisar Jeanne huolehti lapsista, kunnes neljä vuotta myöhemmin Haartman avioitui 19-vuotiaan Fredrika Sofia Fockin kanssa. Tästä avioliitosta syntyi kaikkiaan kahdeksan lasta: Fredrika Sofia (s. 1777), Georg Gabriel (s. 1797), Fredrika Ulrika (s. 1803), Georg Gabriel (s. 1805), Sofia Margareta Nordenskiöld (s. 1807), Gustaf Reinhold (1810–1849), Johan Robert (1811–1838) ja keisarillinen hovineito, vapaaherratar Anna Charlotta von Kothen (1815–1849), jonka puoliso oli Casimir von Kothen.
Virka-ura

Lähteitä:
Haartman sai vuonna 1782 viran Turun kaupunginlääkärinä, ja seuraavana vuonna hänet nimitettiin Turun akatemiaan anatomian, kirurgian ja obstetriikan professoriksi. Vuonna 1789 hän siirtyi lääketieteen professoriksi. Haartman toimi Turun akatemian rehtorina 1794–1795. Venäjän valloitettua maan Suomen sodassa Haartman aktivoitui myös valtakunnanpolitiikassa. Hän oli Pietarissa järjestämässä Suomen hallintoa. Hänet nimitettiin hallituskonseljin jäseneksi ja sitten finanssipäälliköksi, mutta hän kuoli pian tämän jälkeen vuonna 1815.
Virka-ura > Lähetyskunnan matka

Turun yliopiston konsistori sai käskyn äänestää yksi edustaja lokakuussa lähtevään Suomen lähetyskuntaan. Äänestyksen voitti Turun yliopiston entinen rehtori (1794–1795), lääketieteen professori ja Turkulainen poliitikko G. E. Haartman. Haartman saapui Turusta Pietariin 26. lokakuuta. Pietariissa Haartman sai kutsun keisari Aleksanteri I:n audienssiin 24. marraskuuta 1808, Haartman luki keisarin ensitapaamisella ranskakielisen puheen minkä seurauksena esitys käynnisti neuvottelut venäläisen opetusministeri P. ​​V. Zavadovskin johdolla, Haartman kävi neuvotteluja yliopistoa koskevista kysymyksistä keisarin ja opetusministerin välityksellä suullisesti sekä kirjepostilla, johon keisari tammikuussa 1809 merkitsi myönteisen päätöksen, Haartman palasi Pietarista Suomeen helmikuun lopussa 1809.
Haartmanin puhe keisarille

Lähde:
»Haartmanin Pietarissa 24. marrraskuuta 1808 esittämä puhe Keisari Aleksanteri I audienssissa.
Teidän majesteettinne!
suom. Kun teidän keisarillinen majesteettinne on suvainnut suoda Turun yliopistolle verrattoman kallisarvoisen oikeuden yhdessä Suomen säätyjen kanssa lähestyä teidän Keisarillisen Majesteettinne valtaistuinta, on yliopisto osoittanut minulle sen kunnian, että se on nimittänyt minut edustajakseen, vaikkakin teidän liian heikosti tulkitsevani ne tunteet, jota elähyttävät kaikkia Yliopiston jäseniä sitä ylevää ja hyväntahtoista ruhtinasta kohtaan, joka vastikään on ottanut sen jalomieliseen suojelukseensa)»
Kunnianosoitukset

Ritarikunnat
Pyhän Vladimirin IV. luokan ritarimerkki kaulanauhassa, Suomen lähetyskunta 1808.
Aatelointi ja arvonimet
Aatelotu 24. joulukuuta 1810
Valtioneuvoksen arvonimi 1811
Nimikkokatu
Haartmanilla on Helsingissä nimikkokatu joka sijaitsee Meilahdessa, Meilahden sairaala-alueella nimellä Haartmaninkatu, Katu kulkee Meilahden sairaalan laajan tonttialueen ohi, ja sen varrella ovat myös Naistenklinikka sekä myöhemmin rakennetut Haartmanin sairaala ja Helsingin yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan rakennukset.
Nimikko-instituutti
Haartman-instituutti sijaitsee haartmaninkatu 3:ssa.
Valtiopäivä maalaukset ja muotokuvat
Valtiopäiväkuva.
Elisa Open Suomi 7

Elisa Open Suomi 7 oli Elisa Esportsin järjestämä Counter-Strike 2 -turnaus. Turnauksen palkintopottina oli 5 000 euroa. Turnaus koostui kolmesta osasta: avoimista karsinnoista, lohkovaiheesta ja pudotuspeleistä. Turnauksen finaaliottelu pelattiin Elisa Masters Espoo 2024 -turnauksen ohella Espoo Metro Areenalla. JANO päihitti ENCE Akatemian Metro areenalla ja voitti toisen Elisa Open mestaruutensa.
Avoimet karsinnat

Elisa Open 7:ään pidettiin kahdet avoimet karsinnat. Näistä karsinnoista neljä parasta joukkuetta pääsi lohkovaiheeseen. Ensimmäiseen karsintaan osallistui 31 joukkuetta, joista KUUSAMO.gg ja smuuttikusilkki pääsivät läpi. Toiseen karsintaan osallistui 27 joukkuetta, joista cspojat ja SIUUUUUU pääsivät läpi.
Lohkovaihe

Lohkovaiheeseen otettiin 4 joukkuetta kutsulla: ENCE Akatemian, HAVU, Heimo ja JANO. Lohkovaihe koostui ylemmästä, keskimmäisestä ja alemmasta lohkosta. Kaikki joukkueet aloittivat ylemmästä lohkosta ja häviämällä putosivat alempiin lohkoihin. Alimmassa lohkossa hävinneet putosivat turnauksesta. Ylimmästä lohkosta kaksi parasta pääsi pudotuspeleihin, muista lohkoista vain paras.
Lohkovaihe > Keskimmäisen lohkon kaavio ja tulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |   |   |   |   |   | 6 |  smuuttikusilkki | 0 |   |  |  |  |  |
|   | 8 |  SIUUUUUU | 2 |   |   | 8 |  SIUUUUUU | 2 |   |   |  |  |  |
|   | 5 |  KUUSAMO.gg | 0 |   |   |   |   |   |   |   | 8 |  SIUUUUUU | 0 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 3 |  Heimo | 2 |
|   |   |   |   |   |   | 3 |  Heimo | 2 |   |   |  |  |  |
|   | 2 |  HAVU | 1 |   |   | 7 |  cspojat | 1 |   |  |  |  |  |
|   | 7 |  cspojat | 2 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Lohkovaihe > Alemman lohkon kaavio ja tulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |   |   |   |   |   | 8 |  SIUUUUUU | 0 |   |  |  |  |  |
|   | 5 |  KUUSAMO.gg | 0 |   |   | 2 |  HAVU | 2 |   |   |  |  |  |
|   | 2 |  HAVU | 2 |   |   |   |   |   |   |   | 2 |  HAVU | 1 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 7 |  cspojat | 2 |
|   |   |   |   |   |   | 6 |  smuuttikusilkki | 0 |   |   |  |  |  |
|   |  |    |   |   |   | 7 |  cspojat | 2 |   |  |  |  |  |
|   |  |    |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pudotuspelit

Pudotuspelit pelattiin 5.–6. lokakuuta tuplaeliminaatioperiaatteella. Finaali pelattiin 20. lokakuuta Elisa Mastersin yhteydessä.
Pudotuspelit > Alempi kaavio ja tulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Semifinaali  | Semifinaali  | Semifinaali  |  |  | Loppuottelu  | Loppuottelu  | Loppuottelu  |  |

|  |  |  |  |  |  | 4  | JANO  | 2  |  |
|  | 7  | cspojat  | 1  |  |  | 3  | Heimo  | 1  |  |
|  | 3  | Heimo  | 2  |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Turnauksen Liquipedia sivu (englanniksi)
Elisa Open Suomen kaudet
Elisa Open Suomi 1 | Elisa Open Suomi 2 | Elisa Open Suomi 3 | Elisa Open Suomi 4 | Elisa Open Suomi 5 
 Elisa Open Suomi 6 | Elisa Open Suomi 7 | Elisa Open Suomi 8 | Elisa Open Suomi 9
Miesten 10 metrin ilmapistooli ammunnan maailmanmestaruuskilpailuissa 2010

| Ammunta MM-kilpailuissa 2010 > Pistooli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmapistooli |  | Miehet |  | Naiset |  | Pojat |  | Tytöt |
| 25 m isopistooli |  | Miehet |  |  |  |  |  |  |
| 25 m olympiapistooli |  | Miehet |  |  |  | Pojat |  |  |
| 25 m urheilupistooli |  |  |  | Naiset |  | Pojat |  | Tytöt |
| 25 m vakiopistooli |  | Miehet |  |  |  | Pojat |  |  |
| 50 m pistooli |  | Miehet |  |  |  | Pojat |  |  |
Kivääri
| 10 m ilmakivääri |  | Miehet |  | Naiset |  | Pojat |  | Tytöt |
| 50 m pienoiskiväärin makuu |  | Miehet |  | Naiset |  | Pojat |  | Tytöt |
| 50 m pienoiskiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  | Naiset |  | Pojat |  | Tytöt |
| 300 m kiväärin makuu |  | Miehet |  | Naiset |  |  |  |  |
| 300 m kiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  | Naiset |  |  |  |  |
| 300 m vakiokiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  |  |  |  |  |  |
Haulikko
| Skeet |  | Miehet |  | Naiset |  | Pojat |  | Tytöt |
| Trap |  | Miehet |  | Naiset |  | Pojat |  | Tytöt |
| Kaksoistrap |  | Miehet |  | Naiset |  | Pojat |  |  |
Riistamaali
| 10 m liikkuvan maalin normaalijuoksut |  | Miehet |  | Naiset |  | Pojat |  | Tytöt |
| 10 m liikkuvan maalin sekajuoksut |  | Miehet |  | Naiset |  | Pojat |  | Tytöt |
| 50 m liikkuvan maalin normaalijuoksut |  | Miehet |  |  |  | Pojat |  |  |
| 50 m liikkuvan maalin sekajuoksut |  | Miehet |  |  |  | Pojat |  |  |
Miesten 10 metrin ilmapistoolin maailmanmestaruudesta ammuttiin 3. elokuuta 2010. Henkilökohtaisen kilpailun voitti Japanin Tomoyuki Matsuda tuloksella 689,4 (586+103,4) ja joukkuekilpailun Venäjä tuloksella 1749.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kultaa |  Tomoyuki Matsuda Japani (JAP) |  Venäjä (Tšervjakovski, Jekimov, Isakov) |
| Hopeaa |  Andrija Zlatić Serbia (SRB) |  Serbia (Zlatić, Mikec, Grgić) |
| Pronssia |  Jin Jong-oh Etelä-Korea (KOR) |  Etelä-Korea (Jin, Lee, Han) |
Aikataulu

Suluissa Suomen aika (EEST)
| Päivä | Aika | Kierros |
| --- | --- | --- |
| Tiistai, 3. elokuuta, 2010 | 8:00-9:45 (9:00-10:45) | Peruskilpailun 1. erä |
| Tiistai, 3. elokuuta, 2010 | 10:15-12:00 (11:15-13:00) | Peruskilpailun 2. erä |
| Tiistai, 3. elokuuta, 2010 | 13:30 (14:30) | Finaali |
Ennätykset

Ennen MM-kilpailuiden alkua voimassa olleet maailmanennätykset:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Peruskilpailu | 594 |  Jin Jong-oh | Changwon, Etelä-Korea | 12. huhtikuuta 2009 |
| Finaali | 695,1 (593+102,1) |  Sergei Pyžjanov | München, Länsi-Saksa | 13. lokakuuta 1989 |
| Joukkue | 1759 |  Venäjä (Jekimov, Isakov, Nestrujev) | Deauville, Ranska | 16. maaliskuuta 2007 |
Finaali

|  | Urheilija | Maa | Perus- kilpailu | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Finaali | Yhteensä | Uusinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tomoyuki Matsuda |  Japani | 586 | 10,6 | 10,7 | 10,6 | 10,0 | 10,3 | 9,7 | 10,7 | 10,6 | 10,2 | 10,0 | 103,4 | 689,4 |  |
| 2 | Andrija Zlatić |  Serbia | 590 | 10,0 | 10,1 | 8,9 | 10,3 | 9,9 | 8,8 | 10,6 | 10,4 | 10,3 | 9,9 | 99,2 | 689,2 |  |
| 3 | Jin Jong-oh |  Etelä-Korea | 587 | 9,5 | 10,2 | 10,1 | 10,8 | 10,4 | 10,2 | 9,6 | 10,5 | 10,5 | 10,3 | 102,1 | 689,1 |  |
| 4 | Sergei Tšervjakovski |  Venäjä | 587 | 8,7 | 10,1 | 9,5 | 9,9 | 10,0 | 9,7 | 10,3 | 10,1 | 10,2 | 10,0 | 98,5 | 685,5 |  |
| 5 | Yusuf Dikeç |  Turkki | 583 | 10,7 | 10,0 | 10,7 | 9,5 | 9,9 | 8,9 | 9,5 | 9,4 | 9,9 | 9,9 | 98,4 | 681,4 | 9,8 |
| 6 | João Costa |  Portugali | 582 | 10,1 | 10,1 | 10,4 | 10,0 | 9,1 | 9,3 | 10,5 | 10,8 | 10,0 | 9,1 | 99,4 | 681,4 | 9,7 |
| 7 | Ivan Bidnjak |  Ukraina | 584 | 10,3 | 9,3 | 10,3 | 8,5 | 9,1 | 9,9 | 10,1 | 10,7 | 10,4 | 8,7 | 97,3 | 681,3 |  |
| 8 | Damir Mikec |  Serbia | 584 | 8,4 | 8,5 | 10,5 | 9,1 | 9,3 | 10,5 | 8,9 | 10,2 | 9,0 | 10,3 | 94,7 | 678,7 |  |
Tove Skutnabb-Kangas

Tove Skutnabb-Kangas
Tove Anita Skutnabb-Kangas (6. heinäkuuta 1940 Helsinki – 29. toukokuuta 2023 Lund, Ruotsi) oli suomalainen kielitieteilijä ja pedagogi, koulutukseltaan filosofian tohtori.
Skutnabb-Kangas toimi opettajana steinerkoulussa, erityisluokilla kansakoulussa ja Espoon ammattikoulussa. Vuodesta 1967 vuoteen 1968 hän työskenteli Harvardin yliopistossa Yhdysvalloissa professori Einar Haugenin tutkimusassistenttina. Sen jälkeen hän palasi Helsinkiin ja toimi opettajana Helsingin yliopistossa. Hän muutti Tanskaan vuonna 1979 ja toimi siellä Roskilden ja Kööpenhaminan yliopistoissa. Hän oli dosenttina Åbo Akademin kasvatustieteellisessä tiedekunnassa Vaasassa, alanaan kielelliset ihmisoikeudet ja monikielinen koulutus.
Skutnabb-Kangas tutki ensisijaisesti monikielisyyttä, monikielistä koulutusta ja kielellisiä ihmisoikeuksia.
Aiheesta muualla

Tove Skutnabb-Kankaan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  DDB  Kansallisbiografia  Biografiasampo 
Muut:  IdRef
Temppeli (mormonismi)

Temppelit ovat olleet osa Myöhempien aikojen pyhien liikkeen uskonnonharjoitusta aina 1830-luvulta asti. Temppeleiden rakentaminen ja niissä suoritettavat toimitukset perustuvat liikkeen perustajan ja profeetan Joseph Smithin ajatuksiin ja hänen saamiinsa ilmoituksiin. Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkolla on helmikuussa 2025 202 toiminnassa olevaa temppeliä, 56 on rakenteilla ja 110 rakentamisesta on ilmoitettu. Lisäksi yhdeksän aikaisemmin vihittyä temppeliä on suljettu peruskorjausta varten. Suomessa on temppeli Espoon Karakalliossa. MAP-kirkon temppelit ovat vihkimisensä jälkeen ulkopuolisilta suljettuja ja pyhinä pidettyjä rakennuksia. Kristuksen yhteisöllä on kaksi toiminnassa olevaa temppeliä, joista toinen sijaitsee Kirtlandissä, Ohiossa, ja toinen Independencessä, Missourissa. Nämä ovat yleisölle avoimia kokoontumispaikkoja, joissa pidetään jumalanpalveluksia ja esitelmätilaisuuksia. Muillakin mormonistisilla yhteisöillä on toiminnassa olevia temppeleitä, lisäksi on ollut olemassa joitakin temppeleitä, jotka eivät enää ole toiminnassa.
Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon temppelit

Brigham Youngin johtamien myöhempien aikojen pyhien saavuttua Suuren Suolajärven laaksoon alkoivat kirkon jäsenet suunnitella uusien temppelien rakentamista. Young vihki paikat neljälle temppelille: Salt Lake City (1847), St. George (1871), Manti (1875) ja Logan (1877). Ennen näiden valmistumista kasteita kuolleiden puolesta suoritettiin joissa ja järvissä, ja Salt Lake Cityyn rakennetussa endaumenttitalossa (Endowment House) suoritettiin endaumenttitoimituksia ja sinetöintejä. St. Georgen temppeli vihittiin käyttöön 1877, Loganin 1884 ja Mantin 1888. Salt Lake Cityn temppelin valmistuminen kesti 40 vuotta, se vihittiin käyttöön 1893.
Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko on viime vuosina profiloitunut voimakkaan temppelien rakentamisohjelman toimeenpanijana. Pitkään kirkko rakennutti vain muutamia temppeleitä. Vielä vuonna 1980 temppeleitä oli vain 19, joista kuusi sijaitsi kirkon keskuspaikkana tunnetussa Utahissa. MAP-kirkon teologia korosti ennen muuta temppelien ja niissä suoritettavien rituaalien pyhyyttä. Katsottiin, että temppelien pyhyys korostuu siten, että niitä on maailmassa vain muutama, ja että niihin pääseminen ei ole helppoa. Temppelimatkat olivat usein kalliita, ja ne kestivät pitkään. Tämän takia ne saivat eräänlaisen pyhiinvaelluksen leiman, ja niihin valmistauduttiin pitkään sekä hengellisesti että taloudellisesti. Temppelissä käynti oli monelle ainutkertainen tilaisuus elämässä.
Profeetta Gordon B. Hinckleyn aikana temppelien merkitystä alettiin osittain arvioida uudelleen. Entisen, temppelien erityistä pyhyyttä korostavan ajatuksen rinnalle on noussut ajatus temppeleistä MAP-kirkon jäsenten hengellisen uudistuksen tyyssijana, evankeliumin ymmärryksen syventäjänä ja voimanlähteenä. Samalla on alettu korostaa sitä, että temppeliin pääsy on jokaisen arvollisen kirkon jäsenen erityinen oikeus, johon hänellä tulisi olla oikeus ja mahdollisuus toistuvasti, ei vain kerran pari elämässään. Tämän mahdollistamiseksi MAP-kirkko on aloittanut presidentti Hinckleyn aikana ennennäkemättömän temppelien rakennusohjelman. Huhtikuussa 2017 kirkolla on 155 toiminnassa olevaa temppeliä, neljätoista on rakenteilla ja kolmentoista rakentamisesta on ilmoitettu. Samalla temppelit ovat muuttuneet aikaisempaa pienemmiksi ja vaatimattomammiksi.
Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon temppelit > Vaatimukset temppeliin pääsemiseksi

Temppelin vihkimisen jälkeen sinne pääsevät vain arvolliset kirkon jäsenet. Pääsy edellyttää kirkon jäseneltä vähintään vuoden kestänyttä jäsenyyttä, uskoa kirkon julistamaan evankeliumiin sekä kirkon opetuksen mukaista elämää. Temppeliin astuvalta edellytetään niin kutsuttua temppelisuositusta. Tämä on asiakirja, jonka allekirjoittavat sekä temppeliin haluavan jäsenen seurakunnan piispa että hänen vaarnanjohtajansa. Kumpaakin allekirjoitusta edeltää haastattelu, jossa temppeliin pyrkivän kelvollisuus arvioidaan. Lopuksi myös temppeliin pyrkivä itse allekirjoittaa temppelisuosituksen vakuutukseksi siitä, että hän pitää itseään arvollisena. Temppelisuositus on voimassa kaksi vuotta.
Alle 18-vuotiaan kirkon jäsenen on mahdollista hankkia niin kutsuttu rajoitettu temppelisuositus. Sen avulla hän pääsee temppeliin suorittamaan sijaistoimituksia (kasteita ja konfirmaatioita) kuolleiden puolesta. Hän ei kuitenkaan saa osallistua endaumenttiseremoniaan. Tämän luvan saamisen edellytyksenä on 12 vuoden ikä ja pojilla myös pappeus.
Temppeliin pyrkivältä kysytään haastattelussa:
uskooko hän Isään Jumalaan, Jeesukseen Kristukseen maailman ja ihmiskunnan vapahtajana sekä Pyhään Henkeen;
onko hän ottanut Jeesuksen vastaan omana pelastajanaan;
uskooko hän Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon olevan palautettu kirkko;
tukeeko hän kirkon profeettaa, kirkon yleisauktoriteetteja ja paikallisia kirkon johtajia;
noudattaako hän "siveyden lakia" eli pidättäytyykö hän kaikesta seksuaalisuudesta avioliiton ulkopuolella (avioliiton on oltava maan lakien mukainen ja viranomaisten tunnustama, yksiavioinen ja heteroseksuaalinen);
pidättäytyykö hän perheenjäsentensä huonosta kohtelusta;
onko hänellä yhteyksiä moniavioisuutta harjoittaviin ryhmittymiin tai kirkosta luopuneisiin ryhmiin;
ottaako hän mahdollisuuksien mukaan osaa kirkon jumalanpalveluksiin ja kirkon muuhun toimintaan;
onko hän rehellinen suhteessa toisiin;
maksaako hän täydet kymmenykset;
noudattaako hän "viisauden sanaa" eli pidättäytyykö hän alkoholijuomista, huumausaineista, tupakasta, kahvista ja teestä;
pitääkö hän huolta lasten elatusmaksujen maksamisesta (jos hänellä on lapsia);
onko hän pitänyt temppelissä aiemmin antamansa juhlalliset valat ja lupaukset, jos hän on jo käynyt temppelissä;
pitääkö hän garmenttia "päivin ja öin" ja
onko hän tunnustanut kaikki vakavat syntinsä kirkon johtajille.
Ennen temppelin vihkimistä käyttöön sinne pääsevät sen sijaan kaikki halukkaat. Kirkolla on tapana järjestää temppelin valmistuttua ja ennen sen vihkimistä avoimien ovien päivät, jolloin kiinnostuneet saavat tutustua temppeliin opastetuilla kiertokäynneillä. Samalla heille kerrotaan temppelistä ja kirkon toiminnasta. Helsingin temppelin avoimien ovien päivien aikana rakennukseen tutustui noin 56 000 ihmistä. Samanlaiset avoimet ovet järjestään myös, mikäli temppelissä on suoritettu peruskorjaus. Tämän jälkeen temppeli vihitään uudelleen käyttöönsä.