stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kanankirppu

| Kanankirppu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Alaluokka::  Siipikantaiset Pterygota
Ylälahko::  Neoptera
Lahko::  Kirput Siphonaptera
Heimo::  Ceratophyllidae
Suku::  Ceratophyllus
Laji::  gallinae
Kaksiosainen nimi
 Ceratophyllus gallinae  (Schrank, 1803) 
Katso myös
   Kanankirppu Wikispeciesissä   Kanankirppu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanankirppu eli lintukirppu (Ceratophyllus gallinae) on pienikokoinen lintujen ulkoloinen, joka voi siirtyä myös ihmiseen.
Kanakirput ovat 1–3 mm pitkiä, eikä niillä ole siipiä. Aikuiset elävät linnun höyhenten välissä ja syövät isäntäeläimen verta. Toukat kasvavat linnunpesissä, missä emot ruokkivat niitä veriulosteilla. Kanoihin liittyvästä tieteellisestä ja suomalaisesta nimestään huolimatta se loisii monissa muissakin lintulajeissa, Euroopassa etenkin kolopesijöissä kuten tali- ja sinitiaisissa. Linnun tai linnunpesän ulkopuolella kirput eivät elä kovin pitkään, ja ne lisääntyvät vain linnunpesissä. Kun lintu lähtee pesästä, kirput jäävät sinne kotelovaiheeseen, ja kuoriutuvat seuraavana kesänä, kun lintu palaa samaan pesään. Kanaloissa pesät ovat jatkuvasti käytössä, joten kirput voivat lisääntyä ympäri vuoden.
Kirpun puremat aiheuttavat ihmisessä punaisia paukamia, jotka voivat kestää viikon ajan. Näppyjä tulee niille ihmisille, jotka ovat kirpuille allergisia. Yhden herkistymisen jälkeen näppylöitä tulee myös seuraavana kesänä.
Aiheesta muualla

UniProt, Taxonomy: Ceratophyllus gallinae (englanniksi)
Kahusjärvi

| Kahusjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°22′55″N, 25°39′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Nuoramoisen alue (14.81)
Laskupuro:  Kahuspuro Nuoramoisjärveen 
Järvinumero:  14.815.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  noin 101 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  450 m  
Rantaviiva:  2,986 km  
Pinta-ala:  27,806 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKahusjärvi 
Kahusjärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Nikkaroisten lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 28 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Kahuspuron valuma-alueeseen (14.815) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on noin 101 metriä mpy.
Katrina Powell

| Mitalit> Maa:   Australia.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Australia.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Australia.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Australia> Naisten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | Maahockey |  |
|  Kultaa | Sydney 2000 | Maahockey |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Utrecht 1998 | Maahockey |  |
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Kultaa | Kuala Lumpur 1998 | Maahockey |  |
|  Pronssia | Manchester 2002 | Maahockey |  |
Katrina Maree ”Triny” Powell (s. 8. huhtikuuta 1972 Canberra, Australia) on australialainen maahockeypelaaja. Hän voitti olympiakultaa Atlantassa 1996, jossa hän teki viimeisen maalin lukemiin 3–1 päättyneessä loppuottelussa Etelä-Koreaa vastaan, ja Sydneyssä 2000. Hän voitti maailmanmestaruuden Utrechtissa 1998. Olympialaisissa hän pelasi vielä Ateenassa 2004, kun Australia sijoittui viidenneksi.
Katrina Powell pelasi Australian maajoukkueessa 253 ottelua ja teki niissä 141 maalia. Hänet nimettiin Australian maahockeyn kunniagalleriaan (Hockey Australia Hall of Fame) vuonna 2016.
Katrina Powellin sisko Lisa Carruthers on myös maahockeyn kaksinkertainen olympiavoittaja.
Katrina Gorry

Katrina Gorry
Katrina Gorry (s. 13. elokuuta 1992) on australialainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Australian naisten maajoukkueessa ennen vuoden 2023 MM-kilpailujen alkua 94 maaottelua ja tehnyt niissä 17 maalia. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi kahdessa ottelussa. Vuonna 2014 hänet valittiin Aasian parhaaksi naispelaajaksi.
Gorry on seuratasolla pelannut kotimaansa lisäksi muun muassa Yhdysvalloissa ja Norjassa. Hän on maaliskuusta 2022 alkaen edustanut ruotsalaista Vittsjötä.
Gorry sai tyttären vuonna 2021 ja pojan vuonna 2024[lähde? ]. Hän on kihloissa entisen joukkuetoverinsa, ruotsalaisen Clara Markstedtin kanssa.
Karl August Hermann

| Karl August Hermann |
| --- | --- |
 Karl August Hermann
Henkilötiedot
Syntynyt: 1851
Ammatti:  kielitieteilijä, toimittaja
Muut tiedot
Koulutus: tohtori
Merkittävät teokset: Eesti kirjanduse ajalugu (1898)
Karl August Hermann (1851–1909) oli virolainen kielentutkija ja kirjailija. Hän valmistui ylioppilaaksi 1874, harjoitti kielitieteellisiä opintoja Leipzigissa ja väitteli tohtoriksi 1880 (väitöskirja Der einfache Wortstamm und die drei Lautstufen in der estnischen Sprache).
Hermann työskenteli vuodesta 1881 alkaen yli 15 vuotta sanomalehtimiehenä ja toimitti lehtiä Eesti Postimees, Pärnu Postimees ja Postimees. Hänet nimitettiin vuonna 1889 Tarton yliopistoon viron kielen lehtoriksi, ja hän oli virassa kuolemaansa saakka. Hermann julkaisi paitsi pieniä kieli- ja kansatieteellisiä tutkielmia sekä kaunokirjallisia kirjoituksia ja käännöksiä, myös viron kieliopin Eesti keele grammatik I–II (1884, 1896), jossa hän asettaa oman kotiseutunsa Põltsamaan murteen kirjakielen pohjaksi, sekä Viron kirjallisuuden historian Eesti kirjanduse ajalugu (1898), joka puutteistaan huolimatta oli ensimmäinen lähes täydellinen esitys viron kirjakielen ja kirjallisuuden kehityksestä.
Hermann toimi merkittävällä tavalla myös musiikin alalla. Hän sepitti suuren joukon kansanomaisia kuorolauluja, johti laulukuoroja ja laulujuhlaesityksiä sekä toimitti vuodesta 1885 musiikkilehteä Laulu ja mängu leht. Hermann työskenteli sitkeästi Viron kansansivistyksen kohottamiseksi ja kansallistunteen ylläpitämiseksi silloinkin, kun venäläisen ylivallan voimistuessa monet vetäytyivät syrjään.
Sävellyksiä (valikoima)

Kesäpäivä saaristossa, (Süda tuksub)
Kaunis mull on synnyinmaa. myös: Kaunis olet, synnyinmaa
Taasen linnut pienet
Oon suomalainen
Eestlane olen = Eestlane olen ja Eestlaseks jään
Tullos, sisko, seurahamme
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karl August Hermann Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta Karl August Hermann on Wikiaineistossa (viroksi)
Karl Maria Demelhuber

Demelhuber korsun edessä sota-aikana (1942–1944) Suomessa
Karl-Maria Demelhuber (27. toukokuuta 1896 Freising, Oberbayern, Saksa – 18. maaliskuuta 1988) oli saksalainen SS-kenraali toisen maailmansodan aikana. Demelhuber komensi Suomen Lapissa  toiminutta SS-divisioona Nordia jatkosodassa 1941–1942.
Demelhuber palveli vapaaehtoisena ensimmäisessä maailmansodassa ja yleni luutnantiksi 1916. Hän toimi Eppin vapaajoukoissa Münchenin kapinan tukahduttamisen aikana. Vuonna 1922 hän liittyi Adolf Hitlerin johtamaan Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen. Epäonnistuneen oluttupavallankaappauksen jälkeen Demelhuber erosi puolueesta eikä liittynyt siihen uudestaan. Demelhuber toimi myös SA-joukoissa, ennen liittymistään SS-joukkoihin pitkien puukkojen yön jälkeen.
SS-Brigadeführeriksi hänet ylennettiin 1941 ja hän johti SS-divisioona Nordia Lapissa epäonnistuneen Sallan hyökkäyksen aikana. SS-divisioonan miehet olivat kärsineet raskaita tappioita ja ajautuneet paniikkiin ja irtautuneet pakokauhun vallassa taistelusta. Vaikka Demelhuber oli tiedottanut SS-divisioonan puutteellisesta koulutuksesta ja kokemuksesta esimiehilleen hyvissä ajoin ennen hyökkäystä, häntä silti pidettiin osasyyllisenä yksikön huonoon menestykseen. Suomen armeija myönsi hänelle 1. luokan vapaudenristin miekkoineen ansioista Lapin rintamalla. Demelhuber arvosti kunniamerkkiään ja kantoi sitä usein kaulassaan. Vapaudenristi on nähtävissä useissa Demelhuberista otetuissa valokuvissa.
SS-divisioona Nordia kohdanneen katastrofin vuoksi Demelhuber siirrettiin pois rintamalta. 1942–1944 Demelhuber toimi Waffen-SS:n komentajana Hollannissa. Kahden ja puolen vuoden jälkeen hän uhkasi erota, ellei hänelle annettu rintamakomennusta. Lokakuussa 1944 hän toimi hetken XXII SS-armeijakunnan komentajana ja vihdoin tammikuussa 1945 hän sai pitkäaikaisemman tehtävän XVI SS-armeijakunnan komentajana.
Hänen korkein arvonsa oli SS-Obergruppenführer und General der Waffen-SS, joka myönnettiin hänelle 21. heinäkuuta 1944. Demelhuber antautui brittijoukoille Schleswig-Holsteinissa 16. toukokuuta 1945. Hänet vangittiin epäiltynä vuonna 1940 tapahtuneista sotarikoksista Ranskan valtauksen yhteydessä. Puolalaiset viranomaiset pyysivät Demelhuberin siirtoa Puolaan, mutta britit pitivät häntä vankileirillä aina vapauttamiseensa saakka. Demelhuber vapautettiin 1948 ja hän kuoli 40 vuotta myöhemmin.
Aiheesta muualla

ISLAND FARM: Karl-Maria Demelhuber (Arkistoitu – Internet Archive)
Kapinpensaslepinkäinen

| Kapinpensaslepinkäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Afrikanlepinkäiset Malaconotidae
Suku::  Pensaslepinkäiset Tchagra
Laji::  tchagra
Kaksiosainen nimi
 Tchagra tchagra  (Vieillot, 1816) 
Katso myös
   Kapinpensaslepinkäinen Wikispeciesissä   Kapinpensaslepinkäinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kapinpensaslepinkäinen (Tchagra tchagra) on Etelä-Afrikassa ja Swazimaassa elävä varpuslintu, joka holotyypin Louis Jean Pierre Vieillot kuvaili Etelä-Afrikan Gamtoosjoelta 1816.
Kastepensaat

| Kastepensaat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Verbenakasvit Verbenaceae
Suku::  Kastepensaat Duranta  L. (1753)
Tyyppilaji
 kultakastepensas Duranta erecta L. 
Katso myös
   Kastepensaat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kastepensaat (Duranta) on verbenakasveihin eli rautayrttikasveihin kuuluva kasvisuku. Suvussa on 20 lajia, joita esiintyy alkuperäisenä Amerikassa, Yhdysvalloista Kaliforniasta Argentiinaan.
Lajeista tunnetuimpia on kultakastepensas eli duranta (Duranta erecta). Se on sinivioletti- tai valkokukkainen köynnöstävä pensas, joskus pieni puu, joka voi kasvaa kuusi metriä korkeaksi. Sitä on istettu koristekasviksi läpi tropiikin ja laji esiintyy tulokkaana tai viljelykarkulaisena lukuisissa Afrikan ja Aasian maissa.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Duranta
Suomen Lajitietokeskus: Kastepensaat – Duranta
Kapinmuurahaiskäpy

| Kapinmuurahaiskäpy |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Muurahaiskävyt Pholidota
Heimo::  Muurahaiskävyt Manidae
Suku::  Muurahaiskävyt Manis
Laji::  temminckii
Kaksiosainen nimi
 Manis temminckii  Smuts, 1832 
Synonyymit
 Smutsia temminckii  

Katso myös
   Kapinmuurahaiskäpy Wikispeciesissä   Kapinmuurahaiskäpy Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Manis temminckii
Kapinmuurahaiskäpy eli temminckinmuurahaiskäpy (Manis temminckii) on Afrikassa elävä muurahaiskäpylaji. Nimistötoimikunta on ehdottanut sen nimeksi savannimuurahaiskäpyä.
Kapinmuurahaiskävyn pään ja vartalon yhteispituus on 45-55 cm, häntä on 40-52 cm pitkä. Tyypillinen  paino on 5-17 kg, mutta yli 20 kg painoisia yksilöitä on tavattu. Aikuiset urokset painavat kaksi kertaa niin paljon kuin naaraat. Eläimen ihoa peittävät suurikokoiset suomut muualla paitsi vatsassa ja säärten sisäpinnoilta.
Katoúnin silta

| Katoúnin silta |
| --- | --- |

Sijainti:  Kythera, Kreikka
Siltatyyppi:  kivisilta
Pituus:  110 m
Leveys:  6 m
Korkeus:  15 m
Avattu liikenteelle:  1826
Koordinaatit:  36°11′9.96″N, 022°59′41.96″E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Katoúnin silta (kreik. Γέφυρα Κατουνίου) on kivisilta Katoúnin ja Káto Livádin kylien välillä Kytheran saarella Kreikassa. Pituutta sillalla on 110 metriä, leveyttä kuusi metriä ja korkeutta enimmillään 15 metriä. Siltaa kannattelee 13 holvikaarta. Silta on rakennettu vuonna 1826 saaren ollessa brittivallan alla, ja se on yksi suurimmista brittien rakentamista silloista Euroopassa. Katoúnin silta on koko Kreikan ja Balkanin suurin kivisilta.
Tarinan mukaan saaren brittikuvernööri Mackwell oli rakastunut Katoúnin kylässä asuvaan nuoreen tyttöön. Hän suunnitteli kylään sillan päästäkseen tapaamaan rakastettuaan säännöllisesti. Mackwell johti myös rakennustyöt. Silta oli osa tietä, joka yhdisti saaren pääkaupungin Chóran Avlémonaksen merenrantakylään. Tämä oli brittien suurin insinöörityön projekti saarella. Tie ei milloinkaan valmistunut, sillä vuonna 1864 Kythera yhdessä muiden Jooniansaarten kanssa liitettiin osaksi Kreikkaa ja britit poistuivat saarelta.
Ranskan ympäriajo 2007 - Etapit 11–20

Vuoden 2007 kilpailun etapit
Tämä on luettelo ja selostus vuoden 2007 Ranskan ympäriajon etapeista 11–20.
Etapit > 11. etappi - 19. heinäkuuta 2007: Marseille - Montpellier, 182,5 km

Ensimmäinen kahdesta siirtymäetapista Alppien ja Pyreneiden välillä. Etappi oli tasainen ja odotettavissa oli joukkokiri. Välimereltä puhaltava tuulen saattoi odottaa näyttelevän tärkeää osaa.
Etapit > 12. etappi - 20. heinäkuuta 2007: Montpellier - Castres, 178,5 km

Castresista länteen suuntaavalla etapilla on yksi kakkoskategorian nousu 40 km maalista, mutta on muuten tasainen ja joukkokiri on todennäköinen.
Etapit > 13. etappi - 21. heinäkuuta 2007: Albi, 54 km (ITT)

Kilpailun toinen henkilökohtainen aika-ajo ajetaan tasaisella tieosuudella, loppukilometrit tosin mutkittelevaa alamäkeä.
Etapit > 14. etappi - 22. heinäkuuta 2007: Mazamet - Plateau-de-Beille, 197 km

Kilpailu siirtyy Pyreneille. Alussa on kakkosluokan nousu Mazametistä, jonka jälkeen suhteellisen tasaista menoa Carcassonnen, Limoux'n ja Quillanin kautta Port de Pailhèresin (17 km 7,2 % nousulla) nousuun. Etapin lopussa odottaa erittäin haastava nousu (16 km, 7,9 %) Plateau-de-Beillessä.
Etapit > 15. etappi - 23. heinäkuuta 2007: Foix - Loudenvielle, 196 km

Yksi vuoden 2007 Tourin ratkaisevista etapeista, joka sisältää peräti viisi isoa nousua: Col de Port, Col de Portet d'Aspet (5,7 km ja 6,9 %), Col de Menté (7,0 km ja 8,1 %), Port de Balès (19,5 km ja 6,2 % - ensimmäistä kertaa mukana Tourin reitillä) ja Col de Peyresourde (9,7 km ja 7,8 %) ennen etapin päättävää alamäkeä Loudenvielleen.
Tämä etappi on valittu vuoden 2007 Étape du touriin, jossa ajetaan yksi Tour de Francen etappi. Étape ajetaan 16. heinäkuuta.
Etapit > 15. etappi - 23. heinäkuuta 2007: Foix - Loudenvielle, 196 km > Etapin 15 profiili

2. lepopäivä - 24. heinäkuuta 2007
Etapit > 16. etappi - 25. heinäkuuta 2007: Orthez - Gourette-Col d'Aubisque, 218,5 km

Viimeinen vuorietappi joka sisältää neljä suurta nousua - Port de Larrau (14,7 km ja 8,1 %, Tour käy Espanjan puolella), Col de la Pierre-Saint-Martin (14,2 km ja 5,2 %), Col de Marie-Blanque (9,3 km ja 7,4 %) ja lopetus Col d'Aubisquelle (16,7 km ja 7 %).
Etapit > 17. etappi - 26. heinäkuuta 2007: Pau - Castelsarrasin, 188,5 km

Kilpailu jättää vuoriston ja kääntyy pohjoiseen Pariisia kohti. Etapilla on pieniä nousuja, mutta tarjonnee Pyreneiden nousut selvittäneille kirimiehille tilaisuuden lisäpisteiden keruuseen.
Etapit > 18. etappi - 27. heinäkuuta 2007: Cahors - Angoulême, 211 km

Pitkä etappi, jolla muutamia pieniä nousuja heti lähdön jälkeen.
Etapit > 19. etappi - 28. heinäkuuta 2007: Cognac - Angoulême, 55,5 km (ITT)

Kolmas henkilökohtainen aika-ajo. Reitillä pitkiä suoria.
Etapit > 20. etappi - 29. heinäkuuta 2007: Marcoussis - Paris Champs-Élysées, 146 km

Suuri loppunäytös, kilpailijat saapuvat Pariisiin päättääkseen kähdeksaan kierrokseen Champs-Élysées'n perinteisellä katuradalla innostuneen yleisön edessä.
Etapin profili
Kermahiippo

| Kermahiippo |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Cyphellaceae s.l.
Suku::  Korallihiipot Atheniella
Laji::  flavoalba
Kaksiosainen nimi
 Atheniella flavoalba  (Fr.) Redhead, Moncalvo, Vilgalys, Desjardin & B.A. Perry 
Katso myös
   Kermahiippo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kermahiippo (Atheniella flavoalba, syn. Mycena flavoalba) on kellomainen tai laakea kellanvalkoinen korallihiippolaji. Lakki voi olla joskus myös valkoinen. Sienen heltat ovat kermanväriset ja vahamaiset. Jalka on kellanvalkoinen tai valkea ja märkänä läpinäkyvä. Sieni kasvaa heinänkorsilla, männynneulasilla tai maassa yleisenä.
Kermakko

Villeroy & Bochin valmistama Doris-sarjan kermakko 1930-luvulta.
Kermakko (arkikielellä nekka) on kahvi- ja teeastiastoon kuuluva pieni kaadin, josta tarjotaan maitoa tai kermaa. Siinä on kaatonokka, joten siitä on helppo annostella nestettä läikyttämättä. Kermakon tilavuus on noin 1–2 desilitraa.
Pöytäastiastoon kuuluvan kermakon lisäksi on olemassa espressopohjaisten juomien valmistukseen käytettäviä kaatimia. Ne ovat lähes aina metallista valmistettuja, ja niitä on olemassa eri kokoisia halutusta juomasta ja määrästä riippuen. Niitä käytetään erityisesti latte macchiaton valmistukseen, sillä sen valmistuksen keskiössä on huolellinen annostelu.
Kananhirssit

| Kananhirssit |
| --- | --- |
 Rikkakananhirssi (Echinochloa crus-galli)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Kananhirssit Echinochloa  P.Beauv.
Katso myös
   Kananhirssit Wikispeciesissä   Kananhirssit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kananhirssit (Echinochloa) on heinäkasvien heimoon kuuluva kasvisuku, johon kuuluu 35 lajia. Niitä esiintyy lähes koko maailmassa.
Suvun lajeista rikkakananhirssiä (Echinochloa crus-galli) ja lännenkananhirssiä (Echinochloa muricata) tavataan Suomessa vieraslajeina, jotka ovat todennäköisesti tulleet muun muassa Pohjois- ja Etelä-Amerikasta tuotujen erilaisten ravintokasvien siementen tai rehun mukana.
Lajeja

tipunhirssi (Echinochloa colonum)
rikkakananhirssi (Echinochloa crus-galli)
japaninkananhirssi (Echinochloa esculenta)
kalvaskananhirssi eli japaninhirssi (Echinochloa frumentacea)
lännenkananhirssi (Echinochloa muricata)
nigerinkananhirssi (Echinochloa scabra)
jokikananhirssi (Echinochloa stagnina)
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kananhirssit (Echinochloa)
ITIS: Echinochloa (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Echinochloa (englanniksi)
Flora of China: Echinochloa (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Echinochloa (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Echinochloa (englanniksi)
Kauppakeskus Sektori

Kauppakeskus Sektori sijaitsee Kuopion torin itälaidalla.
Sektori ja sen pohjoispuolinen Osuuspankin käyttämä talo.
Kauppakeskus Sektori on vuonna 1988 valmistunut kauppakeskus Kuopion keskustassa Puijonkadulla. Talon vuokrattava pinta-ala on 5 500 neliömetriä.
Kauppakeskus Sektori sijaitsee torin itälaidalla, ja sen eteläpuolella oli Anttilan Kuopion tavaratalo ja pohjoispuolella entinen Säästöpankin toimitalo, jossa toimii tällä hetkellä Osuuspankki. Talon omistaa Kuopion Sosialidemokraattinen Työväenyhdistys ry.
Katrina Jade

| Katrina Jade |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. lokakuuta 1991 (ikä 32)
Pornonäyttelijä
Aktiivisena:  2014–
Pituus:  166 cm
Paino:  57 kg
Aiheesta muualla
IMDb
Katrina Jade (s. 31. lokakuuta 1991 Kalifornia) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Pornoelokuvissa näyttelemisen hän aloitti vuonna 2014. Hän on toiminut myös Penthousen mallina.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Katrina Jade Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Saattaja Aura II

| Saattaja Aura II |
| --- | --- |
 Seagull

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Motala Mekaniska Werkstad Ab, Lindholmens Werkstad, Göteborg
Laskettu vesille:  1884
Palveluskäyttöön:  Suomen merivoimille 1939
Poistui palveluskäytöstä:  Oman syvyyspommin räjähdykseen 13. tammikuuta 1940
Tekniset tiedot
Uppouma:  466 t
Pituus:  51,5 m
Leveys:  7,8 m
Syväys:  3,2 m
Nopeus:  12 solmua
Miehistöä:  41
Aseistus
Aseistus:  1 × 75 mm  1 × 20 mm Madsen  1 × konekivääri  syvyyspomminheitin
Saattaja Aura II (aiemmin Halland, Bore II, Seagull ja Aura) oli Suomen merivoimien saattaja.
Höyrylaivaosakeyhtiö Bore

Ensimmäisinä vuosinaan alus oli Höyrylaiva osakeyhtiö Boren matkustaja-aluksena Göteborgin ja Lyypekin välillä nimellä Halland. Alus oli 1928 peruskorjattavana Finnbodan telakalla Tukholmassa, minkä jälkeen se nimettiin uudelleen Bore II:ksi. Alus asetettiin matkustajaliikenteeseen välille Helsinki-Tukholma. Aluksella oli 61 matkustajapaikkaa hyteissä.
Alus joutui 1929 telakalle Crichton-Vulcanin telakalle Turkuun, mistä vapauduttuaan se myytiin 1930. Uusi omistaja Hans von Rettig teki aluksesta huvipurren ja nimesi aluksen Seagulliksi.
Suomen merivoimat

Alus lahjoitettiin 1936 Suomen tasavallan presidentille Per Evind Svinhufvudille huvialukseksi nimellä Aura. Alus liitettiin 1939 Suomen merivoimiin saattajaksi nimellä Aura II. Aluksen päällikkönä sodassa oli luutnantti Esra Terä. Aura II upposi 13. tammikuuta 1940 Ahvenanmerellä ollessaan suojaamassa saattuetta. Syvyyspommi räjähti heittimeensä, kun alus oli jahtaamassa Neuvostoliiton laivaston sukellusvenettä Štš-324:ää. 26 miehistön jäsentä menehtyi ja vain 15 selvisi hengissä. Heidät pelastettiin vartiolaiva Tursakselle.
Aiheesta muualla

Tasavallan presidentin uusi "Aura", Suomen Kuvalehti, 01.08.1936, nro 31, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kapinmesikko

| Kapinmesikko |
| --- | --- |
 Koiras
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kapinmesikot Promeropidae
Suku::  Kapinmesikot Promerops
Laji::  cafer
Kaksiosainen nimi
 Promerops cafer  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Kapinmesikko Wikispeciesissä   Kapinmesikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kapinmesikko (Promerops cafer) on kapinmesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kapinmesikkoa tavataan Etelä-Afrikan eteläosissa. Sen on kuvattu olevan yleinen sopivissa elinympäristöissä, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.