stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Essitalopraami
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Essitalopraami Wikimedia Commonsissa
Antidepressantit
| Valikoivat takaisinoton estäjät ja/tai reseptorimodulaattorit |
| --- | --- |
SSRI:t:   essitalopraami  fluoksetiini  fluvoksamiini  paroksetiini  sertraliini  sitalopraami  tsimelidiini‡ 
SNRI:t:   desvenlafaksiini*  duloksetiini  levomilnasipraani*  milnasipraani  tofenasiini*  venlafaksiini 
NRI:t:   atomoksetiini  reboksetiini  viloksatsiini* 
SARI:t:   etoperidoni‡  nefatsodoni‡  tratsodoni 
SMS:t:   vilatsodoni  vortioksetiini 
Muut:   agomelatiini  alfaetyylitryptamiini‡  alfametyylitryptamiini‡  amisulpridi  bupropioni  dekstrometorfaani/bupropioni*  esketamiini†  flupentiksoli  indeloksaksiini*  ketamiini†  medifoksamiini‡  nomifensiini‡  pivagabiini‡  tandospironi*  teniloksaksiini* 
| Trisykliset masennuslääkkeet |
| --- | --- |
Trisykliset masennuslääkkeet:   amineptiini‡  amitriptyliini  amitriptyliiniioksidi  butriptyliini  desipramiini  dibentsepiini  dosulepiini  doksepiini  imipramiini  imipramiinioksidi‡  iprindoli‡  klomipramiini  lofepramiini  melitraseeni  metapramiini‡  nortriptyliini  noksiptiliini  opipramoli  pipofetsiini  propitsepiini  protriptyliini  tianeptiini  tiatsesiimi‡  trimipramiini 
Tetrasykliset masennuslääkkeet:   amoksapiini*  maprotiliini‡  mianseriini  mirtatsapiini  setiptiliini* 
| Monoamiinioksidaasiestäjät |
| --- | --- |
Ei-selektiiviset:   feneltsiini*  iproniatsidi‡  isokarboksatsidi  isoniatsidi‡  linetsolidi  nialamidi  teditsolidi  tranyylisypromiini* 
MAOA-selektiiviset:   bifemelaani  eprobemidi  metralindoli†  minapriini‡  moklobemidi  pirlindoli*  tetrindoli†  toloksatooni 
MAOB-selektiiviset:  selegiliini
‡ markkinoilta poistettu lääke, † kokeellinen lääke,* ei myynnissä Suomessa
Cipralex-lääkepakkauksia
SV Mattersburg

SV Mattersburg on vuonna 1922 perustettu itävaltalainen jalkapalloseura Mattersburgista Burgenlandin osavaltiosta. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2018–2019 Itävallan pääsarjassa Bundesliigassa.
Historia

SV Mattersburgin ovat perustaneet vuonna 1922 mattersburgilaiset opiskelijat. Keskeisenä vaikuttajana seuran perustamisessa oli Wienistä Mattersburgiin muuttanut Matthias Sieber, joka oli aikaisemmin toiminut SpC Rudolfshügelissä. Seura pelasi Itävallan alemmilla sarjatasoilla vuosikymmeniä, kunnes nousi kaudeksi 2003/04 Bundesliigaan Werner Gregoritschin johdolla. Joukkue putosi Bundesliigasta kauden 2012/13 päätteeksi.
Seura pelaa kotiottelunsa 15 100 katsojaa vetävällä Pappelstadionilla. Seuran yleisömäärät ovat olleet hyviä, vaikka Mattersburgissa on vain 6 300 asukasta. Kaudella 2006/07 SV Mattersburg sijoittui liigassa kolmanneksi, mikä on joukkueen paras saavutus. Itävallan cupissa SV Mattersburg on edennyt loppuotteluun 2006 ja 2007.
Entisiä päävalmentajia

Werner Gregoritsch
Franz Lederer
Ivica Vastić
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (saksaksi)
SV Mattersburg at UEFA.COM (englanniksi)
EUFO.DE (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Weltfussball.de (saksaksi)
Playerhistory.com (englanniksi)
Transfermarkt.de (saksaksi)
Football Squads.co.uk (englanniksi)
National Football Teams.com (englanniksi)
Football-Lineups.com (englanniksi)
Hiukkanen laatikossa

Hiukkanen laatikossa voi vapaasti liikkua läpipääsemättömien esteiden (punaiset) välisellä alueella. Kun esteet ovat hyvin lähellä toisiaan, kvantti-ilmiöt ovat havaittavia. Esimerkiksi hiukkanen löytyy tietyistä kohdista todennäköisemmin kuin toisista ja se voi olla vain tietyillä energiatasoilla.
Hiukkanen laatikossa eli hiukkanen äärettömän syvässä potentiaali­kuopassa on kvantti­mekaniikassa käytetty malli hiukkaselle, joka voi vapaasti liikkua tietyllä alueella, jota rajoittavat läpi­pääsemättömät esteet. Tätä hypoteettista mallia käytetään varsinkin havainnollistamaan klassisen ja kvantti­fysiikan välislä eroja. Klassisen fysiikan mukaan esimerkiksi laatikkoon pudotettu pallo voi liikkua laatikon sisällä millä nopeudella tahansa, eikä laatikon sisällä ole sellaisia kohtia, joihin se päätyisi toden­näköisemmin kuin joihinkin toisiin. Jos kuitenkin laatikko on hyvin kapea, vain muutaman nanometrin levyinen, kvantti-ilmiöt tulevat merkitseviksi. Hiukkanen voi tällöin olla vain tietyillä positiivisilla energiatasoilla. Sen liike-energia ei voi myöskään olla nolla, joten se ei voi olla laatikon sisällä levossa. Energia­tasostaan riippuen se on myös tietyissä kohdissa suuremmalla toden­näköisyydellä kuin toisissa, ja on tiettyjä kohtia, solmukohtia, joissa se ei voi olla.
Hiukkanen laatikossa on yksi niistä varsin harvoista kvanttimekaanisista probleemoista, joiden Schrödingerin yhtälö voidaan ratkaista analyyttisesti ilman approksimaatioita.  Tämä merkitsee, että kappaleen havaittavat ominaisuudet kuten energia ja sijainti voidaan määrittää matemaattisesti sen massan ja laatikon leveyden perusteella. Yksin­­kertaisuutensa vuoksi tämän mallin avulla voidaan havainnollistaa kvantti-ilmiöitä ilman erityisen moni­­mutkaista matematiikkaa. Se onkin fysiikan oppi­kirjoissa yksi ensimmäisinä käsitellyistä kvantti­mekanisista probleemoista, ja sitä voidaan käyttää approksimaationa myös moni­mutkaisempiin kvantti­mekaanisiin systeemeihin.
Yksiulotteinen tapaus

Yksinkertaisimmassa tapauksessa hiukkasen oletetaan olevan yksi­ulotteisessa laatikossa. Tällöin se voi liikkua vain eteen- tai taakse­päin suoraa viivaa pitkin kahden läpi­pääsemättömän esteen välisellä alueella.  Nämä seinät voidaan käsittää alueiksi, joissa hiukkasen potentiaali on äärettömän suuri. Sen sijaan laatikon sisällä potentiaali on äärellinen vakio, joka tavallisimmin oletetaan nollaksi. Tämä merkitsee, että laatikon sisällä hiukkaseen ei vaikuta mikään voima ja se voi liikkua laatikon sisällä vapaasti. Sen sijaan hiukkasen törmätessä seiniin siihen kohdistuu äärettömän suuri voima, joka estää sitä poistumasta laatikosta. Tämän mallin mukaan hiukkasen potentiaali on
missä  L on laatikon leveys ja  x hiukkasen sijainti laatikon sisällä.
Yksiulotteinen tapaus > Aaltofunktiot

Kvanttimekaniikassa hiukkasen käyttäytymistä kuvataan aaltofunktiolla, josta voidaan johtaa myös kaikki sen havaittavat ominaisuudet kuten sijainti, liikemäärä ja energia.  Aaltofunktio  \psi (x,t) saadaan ratkaisemalla systeemin Schrödingerin yhtälö:
missä  \hbar  on redusoitu Planckin vakio,  m hiukkasen massa,  \mathrm {i}  imaginaariyksikkö ja  t aika.
Laatikon sisällä hiukkaseen ei vaikuta mikään voima, minkä vuoksi tällä alueella hiukkasen aalto­funktio on muodoltaan saman­kaltainen kuin vapaalla hiukkasella:
missä  A ja  B ovat mieli­valtaisia kompleksilukuja. Ajallisten ja paikallisten värähtelyjen taajuutta kuvaavat aaltoluku  k ja kulmataajuus  \omega .  Nämä molemmat liittyvät hiukkasen kokonaisenergiaan yhtälön
mukaisesti, jota kutsutaan vapaan hiukkasen dispersiorelaatioksi.
Hiukkasen aaltofunktion amplitudin neliö kussakin pisteessä osoittaa todennäköisyyden olla kyseisessä kohdassa:
 P(x,t)=|\psi (x,t)|^{2}.  
Tämän aaltofunktion on siis oltava nolla laatikon ulkopuolella.  Aaltofunktion on myös oltava jatkuva. Ainoat aalto­funktiot, jotka toteuttavat nämä ehdot, ovat muotoa
missä  n on positiivinen kokonaisluku. Aaltoluku voi saada vain tiettyjä arvoja, jotka saadaan yhtälöistä
missä  L on laatikon leveys.  Yksinkertaisimmat tapaukset, joissa  k_{n}=0 tai  A=0, jolloin aaltofunktion arvo on nolla kaikkialla, voidaan kuitenkin jättää huomiotta, sillä ne merkitsisivät, ettei hiukkasta ole missään. Samoin voidaan jättää huomiotta tapaukset, joissa  n on negatiivinen, sillä tällöin saadut aaltofunktiot ovat muutoin samoja kuin positiivisillakin  n:n arvoilla, paitsi että aalto­funktion etumerkki on päin­vastainen, millä ei kuitenkaan ole fysikaalista merkitystä.
Vakio  A voidaan määrittää normittamalla aalto­funktio siten, että toden­näköisyys sille, että hiukkanen on yli­päänsä jossakin, on 1. Tällöin saadaan:
A voi siis olla mikä tahansa kompleksiluku, jonka itseisarvo on √(2/L). Kaikki tällaiset A:n arvot kuvaavat kuitenkin samaa fysikaalista tilaa, joten yksinkertaisuuden vuoksi voidaan valita A = √(2/L).
Yksiulotteinen tapaus > Energiatasot

Kutakin mahdollista aaltolukua vastaavat energiat ovat
Energia on verrannollinen kvanttiluvun  n neliöön, minkä vuoksi korkeammat energiatasot ovat kauempana toisistaan kuin matalammat. Hiukkasen pienin mahdollinen eli nollapiste-energia on tasolla  n=1, jolloin se on
Hiukkasella on siis aina positiivinen energia. Tämä tulos eroaa selvästi klassisesta mekaniikasta, jonka mukaan hiukkasen liike-energia voi olla myös nolla, missä tapauksessa se on levossa laatikon pohjalla. Sama tulos seuraa myös Heisenbergin epä­tarkkuus­peri­aatteesta, jonka mukaan hiukkasen paikan ja liikemäärän epä­tarkkuuksien tulo on vähintään
Voidaan osoittaa, että hiukkasen paikan epä­tarkkuus on verrannollinen laatikon leveyteen.  Tämän vuoksi sen liikemäärän epä­tarkkuus on kääntäen verrannollinen laatikon leveyteen.  Hiukkasen liike-energia on   E=p^{2}/(2m), ja niinpä sen pienin mahdollinen liike-energia laatikossa on kääntäen verrannollinen sen massaan ja laatikon leveyteen.
Yksiulotteinen tapaus > Hiukkasen paikka

Klassisen fysiikan mukaan hiukkanen voi yhtä suurella todennäköisyydellä olla missä tahansa laatikon sisällä. Sen sijaan kvanttimekaniikan mukaan sen todennäköisyys olla tietyssä kohdassa saadaan sen aaltofunktiosta seuraavasti:
Tämä todennäköisyys riippuu hiukkasen energiatasosta ja voidaan ilmaista yhtälöllä
Jos n on suurempi kuin yksi, laatikon sisällä on kohtia, joissa tämä toden­näköisyys on  P(x)=0. Näitä sanotaan aalto­funktion solmu­kohdiksi, ja niistä hiukkasta ei voi löytää.
Kvanttimekaniikan mukaan hiukkasen keskimääräinen sijainti eli sijainnin odotusarvo on
Voidaan osoittaa, että tämä keskiarvo on hiukkasen energia­tilasta riippumatta aina  \langle x\rangle =L/2, eli sitä vastaava kohta on laatikon keski­pisteessä.
Useampiulotteiset laatikot

Jos hiukkanen on suljettu kaksi­ulotteiseen laatikkoon, se voi liikkua vapaasti alueella, jonka leveys  x-akselin suunnassa on  L_{x} ja  y-akselin suunnassa  L_{y}. Samaan tapaan kuin yksi­ulotteisen­kin laatikon tapauksessa voidaan osoittaa, että hiukkasen aalto­funktiot ja mahdolliset energiat ovat
missä kaksiulotteinen aaltovektori on
Kolmiulotteisessa laatikossa ratkaisut ovat
missä kolmiulotteinen aaltovektori on
Jos laatikon leveys kahteen tai useampaan suuntaan on sama (siis jos esimerkiksi  L_{x}=L_{y}), on olemassa useampia aalto­funktioita, joita vastaa yhtä suuri kokonais­energia. Esimerkiksi aaltofunktiota, jossa  n_{x}=2 ja  n_{y}=1, vastaa yhtä suuri energia kuin aaltofunktiota, jossa  n_{x}=1 ja  n_{y}=2.  Tällaisia energiatasoja sanotaan degeneroituneiksi, ja tapausta, jossa yhtä suurta energiaa vastaavia aaltofunktioita on kaksi, kahdesti degeneroituneeksi. Degeneraatio aiheutuu systeemin symmetriasta. Kun laatikon leveys kahdessa kohtisuorassa suunnassa on sama, systeemi on symmetrinen 90 asteen rotaation suhteen.
Sovelluksia

Matemaattisen yksinkertaisuutensa vuoksi hiukkasta laatikossa voidaan käyttää likiarvona monimutkaisemmillekin systeemeille, esimerkiksi sellaisille, joissa elektroni tai muu varauksellinen hiukkanen on alueella, jossa sen sähköinen potentiaali on paljon alempi kuin tämän alueen ulkopuolella. Tällaiset systeemit ovat erityisen tärkeitä optoelektroniikassa, ja niitä käytetään muun muassa eräissä lasereissa ja infrapunasäteilyn mittaus­laitteissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Scienceworld (Infinite Potential Well)
1-D quantum mechanics java applet simuloi hiukkasta laatikossa samoin kuin muita yksiulotteisia tapauksia.
2-D particle in a box applet
Hiukkasen potentiaalienergia on äärettömän suuri sen ollessa laatikon ulkopuolella, kun taas laatikon sisällä potentiaali on vakio, nolla.
Yksiulotteisessa laatikossa olevan hiukkasen neljän ensimmäisen energiatilan aaltofunktiot
Laatikossa olevan hiukkasen (mustat renkaat) ja vapaan hiukkasen (harmaa viiva) energia riippuu aaltoluvusta samalla tavalla. Hiukkasen laatikossa voi kuitenkin olla vain tietyillä diskreeteillä energiatasoilla.
Kaksiulotteinen aaltofunktio, kun nx=4 ja ny=4
Laura Ämmälä

| Laura Ämmälä |
| --- | --- |
 Sosiaali- ja terveysministeri Laura Räty tammikuussa 2015
Helsingin sosiaali- ja terveystoimesta vastaava apulaiskaupunginjohtaja
 2011–2014, 2015–2016  
Edeltäjä:  Paula Kokkonen, Pia Sutinen
Seuraaja:  Pia Sutinen
Suomen sosiaali- ja terveysministeri
 Stubbin hallitus  24.6.2014–29.5.2015  
Edeltäjä:  Paula Risikko
Seuraaja:  Hanna Mäntylä
Kevan hallituksen puheenjohtaja
 2013–2014  
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. syyskuuta 1977 (ikä 47) Äänekoski
Ammatti:  liiketoimintajohtaja, Terveystalo
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Koulutus:  lääkäri
Aiheesta muualla
www.lauraräty.fi
Sosiaali- ja terveysministeri Laura Räty keskustelemassa helsinkiläisten kanssa helmikuussa 2015
Laura Kaarina Ämmälä (ent. Räty s. 14. syyskuuta 1977 Äänekoski) on suomalainen lääkäri, kokoomusta edustava poliitikko ja yritysjohtaja. Poliittisesta urastaan huolimatta Ämmälä ei ole tullut valituksi kansanedustajaksi valtiollisissa vaaleissa.
Vuosina 2014–2015 hän toimi Stubbin hallituksen sosiaali- ja terveysministerinä ja vuosina 2013–2014 Kevan hallituksen puheenjohtaja. Hän toimi Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveystoimesta vastaavana apulaiskaupunginjohtajana 2011–2014 ja uudelleen toukokuusta 2015 siihen saakka kun hän siirtyi Terveystalo-konsernin liiketoimintajohtajaksi toukokuussa 2016. Vuodesta 2021 hän on ollut Validian toimitusjohtaja.
Häntä on kritisoitu muun muassa verosuunnittelusta ja hänen eturistiriidasta siirtyessään julkisesta terveydenhuoltotehtävästä yksityiseen sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistamishankkeen aikana.
Koulutus ja ura

Koulutukseltaan Ämmälä on lääkäri. Hän aloitti lääketieteen opinnot vuonna 2000 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi tammikuussa 2006. Hän on ilmoittautunut Helsingin yliopistoon suorittamaan anestesiologian ja tehohoidon erikoislääkäritutkintoa sekä väitöskirjaopiskelijaksi. Suorittaessaan erikoislääkäritutkintoa hän oli anestesiologian ja tehohoidon erikoislääkärin viransijaisena Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriin kuuluvassa Hyvinkään sairaalassa vuosina 2007–2011. Hän on työskennellyt myös yksityisenä yleislääkärinä Helsingin Töölön lääkärikeskus Mehiläisessä samoina vuosina.
Ennen lääketieteen opintoja hän opiskeli kolme vuotta valtiotieteitä ja kemiaa Helsingin yliopistossa vuosina 1997–2000.
Politiikka

Ämmälä liittyi kokoomukseen 15-vuotiaana vuonna 1992. Opiskeluaikanaan hän toimi neljä vuotta Kokoomusnuorten Helsingin piirin puheenjohtajana. Kesäkuusta 2010 kesäkuuhun 2014 hän toimi kokoomuksen puoluevaltuuston puheenjohtajana. Hän seurasi tehtävässä Jukka Mäkelää ja hänen seuraajakseen valittiin Mari-Leena Talvitie.
Ämmälä on Helsingin kaupunginvaltuuston ja -hallituksen entinen jäsen. Hän aloitti kaupunginvaltuutettuna kunnallisvaalien 2004 jälkeen vuonna 2005. Kaupunginhallituksen jäsenenä hän toimi vuoden 2009 alusta. Elokuussa 2009 hänet valittiin kokoomuksen valtuustoryhmän puheenjohtajaksi kaupunginhallituksen johtoon siirtyneen Risto Rautavan tilalle. Räty luopui kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsenyydestä aloitettuaan Helsingin apulaiskaupunginjohtajana.
Hän oli ehdolla vuoden 2011 eduskuntavaaleissa, joissa näytti alustavan ääntenlaskennan perusteella tulleen valituksi kansanedustajaksi Helsingin vaalipiiristä, mutta tarkastuslaskenta nosti Lasse Männistön hänen edelleen. Vaalirahoituksen ennakkoilmoituksessa vaalikampanjan rahoitus oli yhteensä 69 192,64 euroa. Toukokuussa 2014 Kevan toimitusjohtajaksi nimitettiin Lasse Männistön isä, Jukka Männistö, Laura Rädyn ollessa Kevan hallituksen puheenjohtaja.
Kesäkuussa 2014 Räty aloitti Stubbin hallituksen sosiaali- ja terveysministerinä ja jäi virkavapaalle apulaiskaupunginjohtajan tehtävästä. Syyskuussa 2014 Räty oli nousemassa Lasse Männistön tilalle eduskuntaan Männistön pyydettyä eroa kansanedustajan tehtävistä kesken kauden siirtyäkseen Helsingin apulaiskaupunginjohtajan viransijaiseksi. Männistö kuitenkin veti eroilmoituksensa takaisin päivää myöhemmin kohdattuaan kritiikkiä eduskunnan arvovallan loukkaamisesta.
Räty oli ehdolla myös vuoden 2015 eduskuntavaaleissa, muttei tullut valituksi. Hänen vaaliteemoinaan olivat "maailman parhaat palvelut", valinnanvapaus, metropoli ja uudistaminen. Esimerkiksi liikkumisen tulisi Rädyn mukaan olla sujuvaa ja joukkoliikenteeseen kannattaisi panostaa.
Mielipiteet

Räty on ottanut kantaa pienituloisten verotukseen ja sosiaaliturvaan. Hänen mukaansa verotuksen ja tulonsiirtojen yhteisvaikutuksesta pienituloisilla veroprosentti voi olla jopa 90.
Laura Räty on pitänyt paljon esillä sosiaali- ja terveyspalveluita sekä niiden saatavuutta ja laatua. Räty on katsonut, että sosiaali- ja terveydenhuollon tärkein tehtävä tulevina vuosikymmeninä on pitää huoli
siitä, että ihmiset saavat tarvitsemansa palvelut vaikuttavasti, laadukkaasti ja oikea-aikaisesti. Räty on käsitellyt suomalaiset sosiaali- ja terveydenhuollon tasa-arvoisuutta ja katsonut, että ongelmaan olisi saatavissa ratkaisua käyttämällä perusterveydenhuollossa enemmän valinnanvapautta. Räty on ehdottanut, että Suomessa voitaisiin ottaa mallia Ruotsista, jossa on perusterveydenhuollossa käytössä niin kutsuttu valinnanvapaus-malli, jossa kaikilla on samanlainen oikeus valita palvelunsa.
Kritiikki

Laura Räty sai osakseen laajaa kritiikkiä, kun hän ihmetteli julkisuudessa, kuinka moni suomalainen ansaitsee alle 2 100 tai 2 600 euroa. Rädyn mukaan vain hyvin pieni osa vanhemmista ansaitsee alle 2 600 euroa kuukaudessa, vaikka todellisuudessa tällaisten palkansaajien määrä on lähes 500 000. Räty pyysi myöhemmin kommenttejaan anteeksi.
Rädyn raha-asioista nousi kohu, kun paljastui, että Räty oli suunnitellut verotustaan lääkärinä työskennellessään vuosina 2007–2011. Räty oli muuntanut vuosina 2006–2009 sivutyönsä tuloja verottomiksi osingoiksi. Rädyn holdingyhtiö sai vuosina 2007–2011 noin 20 000 euroa verovapaita osinkoja DocOne Oy:stä sekä Terveyden tuottajat Oy:stä. Muuten yli puolet summasta olisi verotettu. Räty sanoi ettei enää ryhtyisi vastaavanlaisiin toimiin ja kertoi luopuneensa järjestelystä sen julkiseen asemaan sopimattomuuden vuoksi tultuaan valituksi Helsingin apulaiskaupunginjohtajaksi 2011.
Vuonna 2016 Rätyä kritisoitiin hänen päätöksestä siirtyä Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveystoiminnasta vastaavan apulaiskaupunginjohtajan paikalta yksityisen Terveystalo-konsernin liiketoimintajohtajaksi, jossa hän mahdollisesti olisi jäävi ja hänellä olisi mahdollisuus käyttää aikaisemmin hankittuja julkisen sektorin sisäpiiritietoja sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistamishankkeesta. Toimiessaan Terveystalon liiketoimintajohtajana Räty sai kritiikkiä ohjeistuksestaan Pohjois-Savon ja Varkauden Terveystalon lääkäreille lähettämään potilaat verovaroilla heidän omiin yksityisiin toimipisteisiinsä valinnanvapauden perusteella.
Vaalimenestys > Kunnallisvaalit

2004: 703 ääntä (Helsinki, valittiin)
2008: 1 733 ääntä (Helsinki, valittiin)
Vaalimenestys > Eduskuntavaalit

2011: 4 839 ääntä (Helsingin vaalipiiri, ei valittu)
2015: 4 092 ääntä (Helsingin vaalipiiri, ei valittu)
Yksityiselämä

Räty on ollut naimisissa vuodesta 2002 ja hänellä on kaksi tytärtä. Elokuussa 2016 hän jätti puolisonsa kanssa avioerohakemuksen.
Räty kävi Ressun lukion, josta valmistui ylioppilaaksi vuonna 1997. Hänet valittiin Vuoden Ressuksi 2014. Myös Rädyn vanhemmat ovat lääkäreitä.
Aiheesta muualla

Laura Rädyn verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Laura Ämmälä Twitterissä
Laura Rädyn blogi
| n k Stubbin hallitus |
| --- | --- |
Stubb
 Huovinen  Haavisto, Paatero  Haglund  Henriksson  Ihalainen  Kiuru  Niinistö, Grahn-Laasonen  Orpo  Rinne  Risikko  Räsänen  Räty  Toivakka  Tuomioja  Vapaavuori  Viitanen
Leander Norrback

Leander Norrback
Leander Norrback (27. helmikuuta 1904 Myrkky, Lapväärtti, Suomen suuriruhtinaskunta – 15. tammikuuta 1968 Seinäjoki, Suomi) oli suomalainen harmonikansoittaja.
Tausta

Leander Norrbackin isä, Viktor Norrback, oli kestikievarin pitäjä ja pelimanni, joka kuoli pojan ollessa vain kuusivuotias. Isä oli kuitenkin ehtinyt jo opettaa viulunsoiton ensiotteet pojalleen, joka jo seitsenvuotiaana herätti paikallista huomiota taidoillaan. Jo yhdeksänvuotiaasta asti hän soitti kotikylässään tansseja ja pian kysyntä laajeni muuallekin häihin ja tanssipaikoille. Norrbackin perhe asui kahden hehtaarin maatilalla, jota hän päivätyönään viljeli. Perheeseen kuului vaimo Tilda Elina, sekä kaksi tytärtä ja kaksi poikaa, joista kaikki harrastivat musiikkia, heistä tunnetuimpana Paul Norrback.
Harmonikansoittaja

Nuotinlukutaidon opittuaan 1916 Norrback alkoi soittaa harmonikkaa, soitinta, joka tuohon aikaan herätti lukuisia ennakkoluuloja. Norrback osallistui useisiin kansallisiin ja eurooppalaisiin musiikkikilpailuihin ja kävi kiertueilla kotimaassa, Ruotsissa ja Saksassa. Hän voitti ensimmäisen palkinnon Pietarsaaressa pidetyissä kilpailuissa vuonna 1923. Vuonna 1929 Norrback kutsuttiin yhdessä Jussi Homanin, August Kaipiaisen ja Gösta Östmanin kanssa koko maan kattavalle kiertueelle kaupunkeihin ja markkinapaikoille. Tuolla kiertueella oli suuri merkitys konserttiharmonikkamusiikin myöhemmälle hyväksynnälle. Vuodesta 1929 hänet kutsuttiin myös säännöllisesti vuosittain Yleisradioon soittamaan kaksi-kolme teosta ja vuonna 1930 kutsu kävi Berliiniin levyttämään useita gramofonille tarkoitettuja savikiekkolevyjä Columbia-yhtiölle, jotka tekivät hänestä tunnetun myös Suomen rajojen ulkopuolella.
Tukholman euroopanmestaruuskilpailuissa hän sai viidennen sijan 1937 ja Helsingin suomenmestaruuskilpailuissa kolmannen sijan 1940-luvulla. Hänet kutsuttiin Lontoon maailmanmestaruuskilpailujen tuomaristoon 1946, mutta hän ei voinut matkustaa tapahtumaan.
Norrback piti myös omaa yksityistä harmonikkakouluaan, jossa hänen opissaan kävi noin 500 pelimannia eri puolilta Suomea. Monet heistä tulivat tunnetuiksi sekä kotimaassa että ulkomailla. Hän teki myös soitinkauppaa.
Professori Heikki Klemetti tunnusti Norrbackin taidot ja antoi siten eräänä ensimmäisistä korkeakulttuurin edustajista harmonikkamusiikille arvoa viulu- ja pianomusiikin rinnalla. Norrback oli myös Suomen Harmonikkaliiton perustajajäseniä ja kunniajäsen vuodesta 1964.
Aiheesta muualla

Leander Norrbackin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz
Kuuskosken hallitus

Pääministeri Reino Kuuskoski vuonna 1958.
Kuuskosken hallitus oli Suomen tasavallan 43. hallitus, joka toimi 126 päivän ajan 26. huhtikuuta 1958 – 29. elokuuta 1958. Hallitus oli luonteeltaan virkamieshallitus, mutta osa ministereistä oli poliitikkoja. Maalaisliiton riveistä hallituksesta olivat Kyttä, Björkenheim, Vilkuna ja Lehtosalo, RKP:stä Söderhjelm sekä SDP:n oppositiosta Leivo-Larsson, Lepistö, Antikainen ja Liljeström.
Kuuskosken hallitus oli toimitusministeristö, joka nimitettiin edeltäjänsä von Fieandtin hallituksen kaaduttua SDP:n ja Maalaisliiton tekemään välikysymykseen vain pari kuukautta ennen heinäkuussa 1958 pidettyjä eduskuntavaaleja. Kuuskosken hallituksen varapääministeriksi tuli toinen sosiaaliministeri Tyyne Leivo-Larsson, joka toimi toukokuussa virkaa tekevänä pääministerinä; hän oli ensimmäinen tähän asemaan kohonnut nainen maailmassa.