stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Desnogorsk

| Desnogorsk Десного́рск |
| --- | --- |
 lippu
 Smolenskin alueen sijainti Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella.
 Desnogorsk
 Koordinaatit: 54.1558°N, 33.2918°E 
Valtio:  Venäjä
Federaatiosubjekti:  Smolensk
Kaupunkipiiri:  Desnogorsk
Väkiluku (2010):  29 677
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  216400
Suuntanumero(t):  +7 48153
 
 admin.smolensk.ru/~desnogorsk/ 
 Kaupungin kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Desnogorsk (ven. Десного́рск) on kaupunki Venäjällä Smolenskin alueella. Hallinnollisesti kaupunki on suoraan Smolenskin alueen alainen. Kaupunki sijaitsee Dneprin sivujoen Desnan rannalla, maanteitse runsas 140 kilometriä Smolenskista kaakkoon. Jokeen on tehty pato ja näin on aikaansaatu ydinvoimalan lauhdeveden turvaava tekojärvi kaupungin pohjoispuolelle.  Asukkaita kaupungissa oli 29 677 henkeä (vuonna 2010).
Smolenskin ydinvoimalaitos Desnogorskissa.
Paikkakunta on syntynyt 1960-luvulla lähellä sijaitsevan Smolenskin ydinvoimalaitoksen (sijainti 54.1677°N, 33.2395°E) rakentamisen yhteydessä. Vuonna 1974 siitä tuli Desnogorskin kaupunkimainen taajama ja vuonna 1989 kaupunki. Ydinvoimalan ohella kaupungissa toimii esimerkiksi muovipakkauksia ja elintarvikemuovia valmistava muovitehdas.
Aiheesta muualla

Desnogorskin kaupungin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Smolenskin alueen ydinvoimalan yhteystiedot (Desnogorsk) (venäjäksi)
Desnogorskin muovitehtaan sivusto (Desnogorskin polymeeritehdas) (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Šumjatši

| Šumjatši Шумя́чи |
| --- | --- |
 Smolenskin alueen sijainti Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Šumjatši
 Koordinaatit: 53.8555°N, 32.4189°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Smolenskin alue
Piiri:  Šumjatšin piiri
Historiallinen maininta:  1587
Väkiluku (2010)  ():  4 227
Postinumero:  216410
Suuntanumero(t):  +7 48133
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Šumjatši (ven. Шумя́чи) on kaupunkityyppinen taajama ja Šumjatšin piirin keskus Smolenskin alueella Venäjällä. Se
sijaitsee maanteitse runsas 140 kilometriä Smolenskista etelään, 22 kilometrin päässä Valko-Venäjän rajasta ja sen rajanylityspaikasta. Lähin rautatieasema on 7 kilometrin päässä etelässä sijaitseva, Roslavlista länteen Valko-Venäjän Krytšauhin vievän radan asema Ponjatovka (Ponetovka).
Vuonna 2010 taajamassa asui 4 227 ja koko piirissä 10 713 henkeä.
Paikkakunta sijaitsee Smolenskin-Moskovan ylänköalueella, lähellä Dneprin vesistöön kuuluvaa Ostjor-jokea. Paikkakunta on mainittu historiallisissa lähteissä vuonna 1587. Taajamassa oli ainakin neuvostoaikana alueellisen taidemuseon sivutoimipiste, elintarviketeollisuutta, asfalttiasema ja tiilentuotantoa.
Aiheesta muualla

Piirin sivusto (venäjäksi) (admin-smolensk.ru)
C More Total

Nykyinen logo, joka otettiin käyttöön vuonna 2021.
C More Total on pohjoismaissa toimiva maksullinen kanavapaketti, johon kuuluu Suomessa tällä hetkellä 10 kanavaa.
Nykytila

Kaikki kanavat toimivat C More -brändin alla nykyisestä 10 kanavasta, joista 4 on elokuva- ja sarjakanavia, 5 urheilukanavia ja 1 lastenkanava. Pakettiin kuuluu myös C More -suoratoistopalvelun vapaa käyttö.
Nimen ja brändin historia

Kanavapaketti aloitti toiminnan vuonna 2006 nimellä MTV3 Kanavapaketti. Vuonna 2012 nimeksi vaihdettiin MTV3 Total, jonka rinnalle tuli myyntiin myös MTV3 Sport-paketti, johon sisältyi pelkät urheilukanavat. Vuosina 2013–2017 kanavapaketti toimi nimellä MTV Total, kunnes kaikki kanavat yhdenmukaistettiin C More-brändin alle.
Kanavien historia

Aluksi MTV3 Kanavapaketissa oli 4 kanavaa, jotka olivat MTV3 Max, MTV3 Leffa, MTV3 Fakta ja Subtv Juniori. Vuonna 2007 digitaalisiin tv-lähetyksiin siirryttäessä MTV3 Leffa muutettiin Subtv-brändin alle. Tammikuussa 2008 Subtv-brändin alla toimineet kanavat päivitettiin uuden Sub-brändin alle.  Maaliskuussa 2008 kanavapakettiin lisättiin 3 uutta kanavaa: MTV3 Scifi, MTV3 Sarja ja MTV3 AVA. Kun AVA muuttui ilmaiskanavaksi vuonna 2011, sen korvasi MTV3 Komedia. Lisäksi Canal+ kanavat lisättiin kanavapaketin valikoimaan. Lokakuussa 2012 kanavapaketin nimenvaihdon yhteydessä MTV3 Scifi lakkautettiin ja korvattiin uudella MTV3 Fakta XL-kanavalla. Lisäksi markkinoille tuotiin 2 uutta pelkästään urheiluun keskittyvää MTV3 Sport-kanavaa sekä Canal+-kanavat muuttuivat C More-nimisiksi. Myös Subtv-brändin alla toimineet kanavat siirrettiin MTV3-brändin alle. Vuoden 2013 uudistuksessa kanavien nimistä poistettiin numero 3. Maaliskuun 2014 lopussa MTV Fakta XL, MTV Sarja ja MTV Komedia lakkautettiin. MTV Fakta ja MTV Leffa lakkautettiin vuonna 2016. Viimeisin merkittävä uudistus tapahtui Vuonna 2017, kun kaikki kanavat siirtyivät C More-brändin alle. Nykyään pakettiin kuuluu 10 kanavaa.
Dorogobuž

| Dorogobuž Дорогобу́ж |
| --- | --- |
 vaakuna
 Smolenskin alueen sijainti Venäjän länsirajalla
 Dorogobuž
 Koordinaatit: 54°54′45.0″N, 33°17′49.6″E 
Valtio:  Venäjä
Federaatiosubjekti:  Smolensk
Piiri:  Dorogobužin piiri
Väkiluku (2010):  10 720
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  215710
Suuntanumero(t):  +7 48144
 
 www.dorogobug.ru/ admin.smolensk.ru/~dorogob/ 
 Kaupungin ja piirin kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Dorogobuž (ven. Дорогобу́ж) on kaupunki Smolenskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Dneprin yläjuoksulla 125 kilometriä Smolenskista itään.  Siellä on Smolenskin ja Vjazman väliseltä rautatieltä Safonovossa haarautuvan sivuradan pääteasema. Kaupunki on Dorogobužin piirin keskus ja piirin toiseksi suurin taajama (Verhnedneprovskin jälkeen). Kaupungissa asui 10 720 henkeä (vuonna 2010).
Dorogobuž mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1150. Batu-kaanin joukot polttivat sen vuonna 1238. 1200–1300-luvuilla se oli lääniruhtinaskunnan keskus. 1400–1600-luvuilla kaupunki joutui useasti Liettuan ja Puolan hyökkäysten kohteeksi ja se kuului pitkään Puolan yhteyteen. Vuonna 1667 se liitettiin lopullisesti Venäjään. Vuoden 1812 sodassa kaupunki poltettiin ja se rakennettiin uudelleen 1800-luvun aikana. Toisen maailmansodan aikana Dorogobuž oli saksalaisten miehittämä ja tuhoutui pahoin. Vuonna 1942 kaupunki oli partisaanitaistelujen keskus.
Nykyään kaupungissa on mm. pellavanjalostuslaitos, tiilitehdas, lannoitetehdas ja elintarviketeollisuutta. Nähtävyyksiä ovat Dorogobužin linnoituksesta säilyneet maavallit ja vuonna 1885 rakennettu Pietarin ja Paavalin kirkko.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Dorogobužin piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Piirin suurin taajama: Verhnedneprovski (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Museosilta

Museosilta on silta, joka on suojeltu esimerkiksi Suomessa rakennussuojelulain perusteella. Tieosuudet voivat olla edelleen käytössä tai jääneet pois käytöstä.
Tiehallinnon ja sen edeltäjän Tie- ja vesirakennuslaitoksen valintaperusteina on ollut sillan valtakunnallinen historiallinen ja kulttuurihistoriallinen merkitys, silta- ja tietekninen merkitys, tie- ja liikennehistoriallinen merkitys, paikallinen erikoismerkitys, ennallaan säilyttämisen edellytykset sekä alkuperäisyys. Valtaosa museosilloista on otettu luetteloon 1980-luvun alkupuolella.
Nykyään vastuu tienpidon perinneasioista kuuluu Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukselle.
Suomen rautateiden museosillat

Liikenneviraston luettelon mukaan vuoden 2016 alussa Suomessa oli 11 rautatiemuseosiltaa. Vanhin niistä on vuodelta 1900 ja uusin valmistui vuonna 1949.
Tieliikenteen siltojen luettelossa on lisäksi nimellä Korian silta vuonna 1870 rakennettu Riihimäki–Pietari-radan rautatiesilta, joka Korian ratasillan valmistuttua palveli tieliikenteen siltana vuosina 1924–1985 ja sen jälkeen kevyen liikenteen siltana uuden Korian maantiesillan valmistuttua.
| Sillan nimi | Kunta | Rataosa | Rata-km | Valmistumisaika | Siltatyyppi | Kartalla | Kuva |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bobäckinpuron ratasilta | Kirkkonummi | Rantarata | km 27+200 | 1900 | kiviholvisilta | 60.1773°N, 24.5571°E |  |   |
| Hinthaaranjoen ratasilta | Porvoo | Porvoon rata | km 52+800 | 1948 | teräksinen levypalkkisilta | 60.4039°N, 25.4865°E |  |  |
| Kialan ratasilta | Porvoo | Porvoon rata | km 59+900 | 1931 | teräksinen levypalkkisilta | 60.407°N, 25.6113°E |  |   |
| Aurajoen ratasilta | Aura | Turku–Toijala-rata | km 243+740 | 1924 | teräsbetoninen holvisilta | 60.6486°N, 22.5954°E |  |   |
| Jyrängön ratasilta | Heinola | Lahti–Heinola-rata | km 166+604 | 1932 | teräksinen kaarisilta | 61.1986°N, 26.0335°E |  |   |
| Maantiealikäytävä ”Karjasilta” | Lappeenranta | Karjalan rata | km 312+735 | 1935 | teräspalkkibetoninen laattasilta | 61.149°N, 28.6018°E |  |   |
| Taipaleen kanavan ratasilta | Varkaus | Pieksämäki–Joensuu-rata | km 426+855 | 1935 | teräksinen teräskantinen kääntösilta | 62.3023°N, 27.9093°E |  |  |
| Taipaleen vanhan kanavan silta | Varkaus | Pieksämäki–Joensuu-rata | km 426+998 | 1936 | teräksinen levypalkkisilta | 62.3017°N, 27.9119°E |  |  |
| Uitonsalmen alikulkusilta | Kajaani | Iisalmi–Kontiomäki-rata | km 649+515 | 1920 | kiviholvisilta | 64.2967°N, 28.0006°E |  |   |
| Kalliokosken ratasilta | Ristijärvi | Ämmänsaaren rata | km 690+166 | 1935 | teräksinen ristikkosilta | 64.5696°N, 28.3332°E |  |  |
| Aliojan ratasilta | Rovaniemi | Laurila–Kelloselkä-rata | km 941+117 | 1949 | teräsbetoninen laattasilta | 66.3083°N, 25.3412°E |  |  |
Museosiltaluettelosta poistetut tieliikenteen sillat

Tiehallinnon vuoden 2008 alun raportin mukaan museosiltojen luettelossa oli aiemmin myös yhdeksän muuta vanhaa siltaa, jotka on poistettu uudistetusta luettelosta, sekä puinen Vårnäsin silta, joka jouduttiin huonokuntoisena purkamaan vuonna 2008 ja korvaamaan uudella sillalla.
| Sillan nimi | Kunta | Maakunta | Valmistumisaika | Siltatyyppi | Kartalla | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myllysilta | Nurmijärvi | Uusimaa | 1966 | puinen tukiansassilta | 60.4554°N, 24.852°E |  |
| Stömman kääntösilta | Salo | Varsinais-Suomi | 1897 | teräksinen kääntösilta | 60.1883°N, 22.8777°E |  |
| Alvettulan silta | Hämeenlinna | Kanta-Häme | 1916 | teräsbetoninen kaarisilta | 61.2039°N, 24.4856°E |  |
| Sulasalmen silta | Rautalampi | Pohjois-Savo | 1931 | teräksinen palkkisilta | 62.5121°N, 26.8078°E |  |
| Männikön silta | Sonkajärvi | Pohjois-Savo | 1926 | teräsbetoninen ulokepalkkisilta | 63.8784°N, 27.4328°E |  |
| Vornan silta | Lieksa | Pohjois-Karjala | 1979 | puinen liimattu palkkisilta | 63.0531°N, 30.1092°E |  |
| Matarapuron silta | Ristijärvi | Kainuu | 1925 | kiviholvisilta | 64.5741°N, 28.2804°E |  |
| Tonkopuron silta | Ristijärvi | Kainuu | 1935 | kiviholvisilta | 64.3719°N, 28.5052°E |  |
| Kaivosojan silta | Kärsämäki | Kainuu | 1937 | kiviholvisilta | 64.0313°N, 26.0502°E |  |

Museovirasto esitti vuonna 2011, että Alvettulan silta suojeltaisiin rakennusperintölain nojalla. Suojelupäätös on vahvistettu ympäristöministeriössä 2014. Nurmijärven Myllysillan katsottiin olevan rakentamisajalleen epätyypillinen, eikä sen säilyttämistä museosiltaluettelossa pidetty perusteltuna.
Aiheesta muualla

Rautatiesillat
Suomen museotiet, tieliikenteen museosillat ja rautateiden museosillat
| --- | --- |
Etelä-Karjala:  Niskapietiläntie  Maantiealikäytävä ”Karjasilta” 
Etelä-Pohjanmaa:  Kyrönkankaan kesätie  Mattilan silta  Perttilän riippusilta 
Etelä-Savo:  Kuortti–Miekansalmi-tie  Porrassalmentie  Enonkosken kivisilta  Virransalmen silta 
Kainuu:  Paltaniementie  Raatteentie  Möykkysenjoen silta  Tervasalmen silta  Kalliokosken ratasilta  Uitonsalmen alikulkusilta 
Kanta-Häme:  Porras–Renko-tie  Mierolan silta 
Keski-Suomi:  Koiviston paikallistie  Heinäjoen silta  Viherin silta 
Kymenlaakso:  Tallimäki–Virojoki-tie  Keskikosken silta  Korian silta  Mullinkosken silta  Salmen silta  Savukosken silta 
Lappi:  Magneettimäki  Nivajoki–Alajalve-tie  Seitajärventie  Simonkyläntie  Ahdaskurun silta  Saarenputaan silta  Aliojan ratasilta 
Pirkanmaa:  Peräkunnantie  Aunessilta  Markkulan silta 
Pohjanmaa:  Taistelutantereentie  Harrströmin kivisilta  Närpes Nybro  Tuovilan silta 
Pohjois-Karjala:  Vornantie  Haarajoen museosilta 
Pohjois-Pohjanmaa:  Saviselkä–Piippola-tie  Etelänkylän isosilta  Pattijoen silta  Ponkilan silta  Savisilta 
Pohjois-Savo:  Nikkilänmäentie  Taipaleen kanavan ratasilta  Taipaleen vanhan kanavan silta 
Päijät-Häme:  Tönnön silta  Heinolan rautatiesilta 
Satakunta:  Huovintie  Lankosken silta  Lapijoen silta  Tulkkilan silta 
Uusimaa:  Fagervikintie  Tuusulan Rantatie  Espoonkartanon Sågbron silta  Bobäckinpuron ratasilta  Hinthaaranjoen ratasilta  Kialan ratasilta 
Varsinais-Suomi:  Vanhalinnantie  Halikon vanha silta  Muntin silta  Aurajoen ratasilta 
Savukosken silta on Kymenlaakson ja Uudenmaan rajalla.
Henna Blomroos

| Henna Blomroos> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. tammikuuta 2000
Kansalaisuus:   Suomi
Frisbeegolfaaja
Kätisyys:  oikea
Ura
Ammattilaisuran alku:  2013
Voitot:  36
Muut saavutukset:  Euroopanmestaruus 2018 ja 2021   Suomenmestaruus 2014, 2018, 2019, 2020 ja 2021
Tämänhetkinen rating:  977 (Syyskuu 2021)
Korkein rating:  977
Palkintorahat:  23 458,06 $
| Mitalit> Maa:   Suomi.Frisbeegolf.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Frisbeegolf.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Frisbeegolf.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Frisbeegolf. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Emporia 2022 | frisbeegolf |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa |  Sveti Martin na Muri 2018  | frisbeegolf |  |
|  Kultaa |  Benešov 2021 | frisbeegolf |  |
Henna Blomroos (s. 13. tammikuuta 2000) on suomalainen frisbeegolfaaja sekä lajin kaksinkertainen Euroopan mestari ja viisinkertainen Suomen mestari.
Vuonna 2011 lajin aloittanut Blomroos oli pitkään suomalaisen Prodiscuksen sponsoroima, mutta kauden 2019 päätteeksi hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Innovan joukkueeseen.
Interstellar

| Interstellar |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Christopher Nolan
Käsikirjoittaja:  Jonathan Nolan Christopher Nolan
Tuottaja:  Lynda Obst Christopher Nolan Emma Thomas
Säveltäjä:  Hans Zimmer
Kuvaaja:  Hoyte van Hoytema
Leikkaaja:  Lee Smith
Tuotantosuunnittelija:  Nathan Crowley
Pukusuunnittelija:  Mary Zophres
Pääosat:  Matthew McConaughey Anne Hathaway   Jessica Chastain  Bill Irwin  Ellen Burstyn  Michael Caine
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures Warner Bros.
Levittäjä:  InterCom Netflix
Ensi-ilta:  7. marraskuuta 2014
Kesto:  169 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  165 000 000 dollaria
Tuotto:  723 791 071 dollaria
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Interstellar on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut  Christopher Nolanin ohjaama, käsikirjoittama ja tuottama tieteiselokuva. Se kertoo maapallosta, joka on vähitellen muuttumassa elinkelvottomaksi. Ryhmä avaruusmatkaajia lähetetään Saturnuksen lähellä olevan madonreiän läpi toiseen galaksiin, jotta he löytäisivät ihmiskunnalle uuden kodin. Elokuvassa näyttelevät muun muassa Matthew McConaughey, Anne Hathaway, Jessica Chastain, Bill Irwin, Ellen Burstyn ja Michael Caine.
Elokuvan kuvaukset alkoivat Albertassa, Kanadassa 6. elokuuta 2013. Elokuvan ensi-ilta oli Yhdysvalloissa ja Suomessa 7. marraskuuta 2014.
Interstellar sai viisi Oscar-ehdokkuutta: parhaasta musiikista, lavastuksesta, äänityksestä, äänitehosteista ja erikoistehosteista.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Matthew McConaughey  | … |  Cooper   |
|  Anne Hathaway  | … |  tohtori Amelia Brand   |
|  Wes Bentley  | … |  Doyle   |
|  Jessica Chastain  | … |  Murph   |
|  Matt Damon  | … |  tohtori Mann   |
|  Michael Caine  | … |  professori Brand   |
|  Casey Affleck  | … |  Tom   |
|  Topher Grace  | … |  Getty   |
|  Ellen Burstyn  | … |  Murph vanhana   |
|  William Devane  | … |  Williams   |
|  John Lithgow  | … |  Donald   |
|  Bill Irwin  | … |  TARS (ääni)   |
|  Josh Stewart  | … |  CASE (ääni)   |
|  Timothée Chalamet  | … |  nuori Tom   |
|  David Gyasi  | … |  Romilly   |
|  Mackenzie Foy  | … |  nuori Murph   |
|  David Oyelowo  | … |  rehtori   |
|  Collette Wolfe  | … |  neiti Hanley   |
|  Leah Cairns  | … |  Lois   |
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Episodi Jussi Huhtala: 
Filmgoer Aleksi Salonen: 
Helsingin Sanomat Pertti Avola: 
Iltalehti Tuomas Riskala: 
Ilta-Sanomat Tarmo Poussu: 
V2  Jari Tapani Peltonen: 
Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 178 arvostelun perusteella laskettuna kriitikoiden arvosteluista 71 prosenttia oli positiivisia.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Interstellar Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Interstellar Box Office Majossa (englanniksi)
Interstellar Rotten Tomatoesissa (englanniksi)
Interstellar Metacriticissä (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Interstellar_(film)
| n k Christopher Nolanin ohjaamat elokuvat |
| --- | --- |
 Following (1998)  Memento (2000)  Insomnia (2002)  Batman Begins (2005)  The Prestige (2006)  Yön ritari (2008)  Inception (2010)  Yön ritarin paluu (2012)  Interstellar (2014)  Dunkirk (2017)  Tenet (2020)  Oppenheimer (2023) 
Käännös suomeksi
Anna Ihamäki

| Anna Ihamäki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. maaliskuuta 2000 (ikä 25) Alajärvi
Kansalaisuus:   Suomi
Pesäpalloilija
Ulkopelipaikka:  sieppari
Sisäpelirooli:  vaihtaja
Heittokäsi:  oikea
Lyöntipuoli:  oikea
Seura:  
Pelinumero:  8
Pelaajaura
Junioriseurat
:  Alajärven Ankkurit
Ammattilaisjoukkueet
2015 2017 2018:  Nurmon Jymy Lapuan Virkiä Lappajärven Veikot
    
Anna Ihamäki (s. 4. maaliskuuta 2000 Alajärvi) on suomalainen uransa päättänyt pesäpalloilija. Hän pelasi urallaan yhden Superpesis kauden vuonna 2018. Tuolla kaudella hän löi kolme juoksua ja toi kaksi.
Seuraura

Ihamäki on Alajärven Ankkureiden kasvatti. Hän pelasi juniorurallaan myös Peräseinäjoen Toiveessa ja Lapuan Virkiässä. Ihamäki pelasi ensimmäisen ammattiottelunsa Nurmon Jymylle vuonna 2015. Hän pelasi yhteensä neljä ottelua Jymylle sinä kautena Suomensarjassa. Ihamäki ei pelannut yhtään virallista ottelua vuonna 2016, vaan siirtyi 2017 Virkiän Superpesiksen harjoitusrinkiin. Virkiässä Ihamäki pelasi tyttöjen Superia, sekä reservijoukkueessa Suomensarjaa. Ihamäki teki Superpesis debyyttinsä Lappajärven Veikkojen paidassa kaudella 2018.
Yksityiselämä

Anna Ihamäki on kestävyysjuoksija Antti Ihamäen ja uransa päättäneen pesäpalloilijan Juho Ihamäen nuorempi sisko. Hän on myös pesäpalloilija Lauri Ihamäen vanhempi sisko.
Ihamäki on valmistunut ylioppilaaksi Alajärven lukiosta vuonna 2019. Hän aloitti saman vuoden syksyllä oikeustieteen opiskelun Turun yliopistossa.
Telia Sverige

| Telia Sverige AB |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Kotipaikka:  Tukholma, Ruotsi
Toiminta-alue:  Ruotsi
Toimiala:  telekommunikaatio
Emoyhtiö:  Telia Company
Kotisivu:  www.telia.se
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Telian logo vuosina 2004–2011. Telia-teksti muutettiin vaaleamman punaiseksi ja logon renkaat poistettiin.
Telian logo vuosina 2000–2004.
Telian ensimmäinen logo vuosina 1993–2000, joka oli johdettu entisen Televerketin logosta.
Telia Sverige AB (vuoteen 2017 TeliaSonera Sverige AB) on monikansallisen Telia Companyn Ruotsissa toimiva tytäryhtiö, joka jatkaa aiemman ruotsalaisen Telia-yhtiön toimintaa. Se on Ruotsin suurin teleoperaattori liikevaihdon sekä asiakkaiden määrän kannalta.
Ennen fuusioitumistaan TeliaSoneraan (nyk. Telia Company) Telia toimi Ruotsissa paikallisia puhelinverkkoja hallinnoivana yhtiönä. Kungliga Telegrafverket ("Kuninkaallinen lennätinlaitos") sai alkunsa vuonna 1853, kun Tukholman ja Uppsalan välille vedettiin ensimmäinen lennätinlinja. Jo 1920-luvulla valtion laitos hallinnoi monopoliasemassa Ruotsin puhelinverkkoa, toisin kuin Suomessa, jossa Posti- ja lennätinlaitos hallinnoi lähinnä kauko- ja ulkopuheluverkkoa ja maaseudun puhelinverkkoa; useiden paikallisten puhelinyhtiöiden vuoksi markkinat olivat pirstaleiset. Vuonna 1953 laitoksen nimi muutettiin muotoon Televerket ("Telelaitos").
Vuonna 1993 Ruotsin valtio yksityisti Televerketin, uusi yhtiö sai nimekseen Telia AB. Kesällä 2000 Telia vietiin Tukholman pörssiin, kun Ruotsin valtio päätti myydä omistuksistaan 30 prosenttia.
Yrityksellä oli toimintaa myös Suomessa matkapuhelinliittymien tarjoajana. Telian ja Soneran fuusioituessa TeliaSoneraksi Telia joutui regulaattorin vaatimuksesta myymään Suomen toimintonsa. Toiminnot osti lopulta DNA.
Aiheesta muualla

Telian kotisivut (ruotsiksi)
Gagarin (Smolenskin alue)

| Gagarin Гага́рин |
| --- | --- |
 Kazanin kirkko ja kosmonautti Juri Gagarinin patsas
 lippu:  vaakuna
 Smolenskin alueen sijainti Venäjän länsirajalla
 Gagarin
 Koordinaatit: 55°33′12.4″N, 34°59′47.7″E 
Valtio:  Venäjä
Federaatiosubjekti:  Smolensk
Piiri:  Gagarinin piiri
Väkiluku (2010):  31 721
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  215010
Suuntanumero(t):  +7 48135
 
 gagarinadmin.ru/ 
 Kaupungin kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gagarin (ven. Гага́рин, vuoteen 1968 Gžatsk, Гжатск) on kaupunki Venäjällä Smolenskin alueella. Se sijaitsee alueen koillisosassa Volgaan laskevan Gžatjoen rannalla. Kaupunki on Gagarinin piirin keskus. Kaupungissa asui vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 31 721 henkeä.
Historiaa

Kaupunki on syntynyt etelästä pohjoiseen kulkeneen vesireitin sekä idästä länteen suuntautuvan maantien risteyksessä sijainneelle kauppapaikalle. Vuonna 1776 se sai kaupunginoikeudet nimellä Gžatsk. 1900-luvun alkuun saakka se oli Smolenskin kuvernementtiin kuuluneen Gžatskin kihlakunnan keskus. Vuoden 1812 sodan ja toisen maailmansodan aikana kaupunki tuhoutui pahoin. Vuonna 1968 se sai nimen Gagarin lähistöllä sijaitsevassa Klušinon kylässä syntyneen kosmonautti Juri Gagarinin mukaan.
Liikenneyhteyksiä

Kaupungin kautta kulkee Venäjän rautateiden Moskovasta Smolenskiin vievä ja myöhemmin esimerkiksi Minskiin jatkava rautatie. Kaupungin rautatieasema sijaitsee kantakaupungin lounaisosassa, noin viiden kilometrin päässä Moskovan ja Minskin välisestä M1-valtatiestä (Belarus). Tämä valtatie on osa Euroopan keskeisiin poikittaisväyliin kuuluvaa eurooppatietä E 30).
Nähtävyyksiä

Nykyään Gagarin on maatalousalueen keskus. Kaupungissa on elintarvike-, sähkölaite- ja tekstiiliteollisuutta sekä pellavanjalostuslaitos. Nähtävyyksiä ovat keskustan lähellä Gžatjoen korkealla rannalla sijaitsevat Marian ilmestyksen katedraali (1897–1900) sekä Jumalansynnyttäjän (1753) ja Tihvinän jumalanäidin (1841) kirkot. Keskusaukiolla on vuosina 1734–1737 rakennettu Jumalan ilmestyksen kirkko ja kaupungin laidalla sijaitsevalla hautausmaalla Kristuksen taivaaseenastumisen kirkko vuodelta 1791. Kaupungissa toimii kotiseutumuseo ja Juri Gagarinille omistettu museo.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Epävirallinen kaupunkisivusto (venäjäksi)
Gagarin-museon sivusto (venäjäksi)
Kaupungin rautatieasema (Gagarin)
Marian ilmestyksen ja Tihvinän jumalanäidin kirkot Gžat-joen varrella.
Osa Juri Gagarin museosta: Gagarinin kouluajan kotitalo.