stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bioetiikka
Historiaa

Elämää koskeva eettinen pohdinta on kuulunut filosofian peruskysymyksiin antiikista alkaen, samoin kuin eettisten kysymysten pohtiminen lääke- ja oikeustieteeseen. Ennen 1900-luvun puoltaväliä näiden kysymysten tarkastelu oli kuitenkin epäsystemaattista ja tavanomaisesti kristillisesti virittynyttä.
Varsinainen bioeettinen tutkimus sai alkunsa 1950- ja 1960-luvuilla, jolloin lääketieteessä tehtiin merkittäviä läpimurtoja koskien elinsiirtoja, dialyysiä ja tehohoitoa. Samoihin aikoihin kehitettiin ehkäisypilleri ja turvalliset tavat tehdä abortti. Tuoreessa muistissa oli tuolloin natsien keskitysleireillä harjoittama eettisesti kyseenalainen lääketieteellinen tutkimus, joka oli tullut vastikään suuren julkisuuden tietoon. Nämä kehityskulut ruokkivat mielenkiintoa eettisiin kysymyksiin yksilöiden oikeudesta kalliisiin lääketieteellisiin hoitoihin, aborttiin ja eutanasiaan.
Bioetiikasta tuli oma akateeminen erikoisalueensa Hastings Centerin perustamisen myötä vuonna 1970. Bioteknologisten innovaatioiden myötä bioetiikka laajeni vähitellen kliinisen lääketieteellisen etiikan ulkopuolelle. Mukaan tuli vähin erin bioteknologisia kehityskulkuja ennakoivia elementtejä, joihin aikoinaan suhtauduttiin huvittuneisuudella. Esimerkiksi ihmisen ja eläinten kloonaamisen etiikan pohtiminen herätti 1970-luvulla asiaan perehtyneiden empiiristen biotieteilijöiden piirissä huvittuneisuutta, koska kloonaamisen ajateltiin olevan tuolloin pikemminkin science fictioniin kuin tieteeseen kuuluvaa.
Bioetiikan tutkimuksella on ollut sen alkutaipaleesta asti vuorovaikutusta poliittisen päätöksenteon kanssa. Tämä on näkynyt erilaisten eettisten komiteoiden nousussa 1970-luvun lopulta saakka, niin kansallisella kuin kansainvälisellä tasolla. Esimerkiksi UNESCOlla on ollut oma bioeettinen ohjelmansa 1993.
Bioetiikkaa on harjoittanut alusta saakka laaja joukko kirjoittajia erilaisista filosofisista, tieteellisistä ja uskonnollisista taustoista: bioetiikkaa harjoittaa muun muassa filosofit, lääkärit, sosiologit ja muut  yhteiskuntatieteilijät sekä eri uskontojen teologit. Tästä syystä tieteenalalle on hyvin ominaista epäyhtenäisyys tutkimustavoissa, kirjoitustyyleissä ja argumentatiivisissa lähtökohdissa. Osittain tästä syystä bioetiikka on hyvin kiivaasti kiistelty ala.
Bioetiikan tutkimus

Bioetiikassa sovelletaan eettistä analyysiä lääketieteellisiin ja bioteknologisiin kysymyksiin. Tyypillistä on, että näihin kysymyksiin liittyy moraalisia jatkokysymyksiä muun muassa:
Potilaan autonomiasta ja päätäntävallasta
Informoidusta suostumuksesta
Oikeuksista (ihmisten ja eläinten)
Oikeudenmukaisuudesta
Velvollisuuksista ja vastuusta (myös ammatillisesta näkökulmasta)
Myönteisistä tai kielteisistä yhteiskunnallisista seurauksista tulevaisuudessa
Arvoista
Jollekin osapuolelle koituva vahinko
Bioeettistä analyysiä voidaan tehdä joko teoria- tai käytäntövetoisesti tai koherentistisesti. Teoreettisessa lähestymistavassa otetaan tavanomaisesti lähtökohdaksi jokin normatiivisen etiikan teoria, esimerkiksi velvollisuus- tai seurausetiikka, tai mahdollisesti jokin teologisen etiikan muoto, jonka yleisistä periaatteista johtamalla yritetään muodostaa toimintasuositus tarkasteltuun yksittäistilanteeseen. Yritykset tehdä teoriavetoista bioetiikkaa ylittämällä yksittäisten taustateorioiden rajoitukset johtavat yleensä Georgetownin mantran tyylisiin periaatelistauksiin.
1980-luvulla yleistyi teoriavastaisen ja filosofiseen spekulaatioon nuivasti suhtautuvan bioetiikan suuntaus, joka painotti empiiristen tapausten monimutkaisuutta. Tällaisessa käytäntövetoisessa bioetiikassa tarkastellaan yleensä samanlaisten tapausten paradigmaa, joista johdetaan toimintasuositukset tavalla tai toisella yleistämällä. Esimerkiksi sosiologiaan pohjautuva ja feministinen bioetiikka pyrkii tällaiseen bioeettiseen ongelmanratkaisuun.
Koherentistinen bioetiikka tarkastelee erilaisten arvojen ja normien sisäistä ja keskinäistä johdonmukaisuutta, ja pyrkii ilmaisemaan miten olisi johdonmukaisinta toimia tilanteessa, pikemminkin kuin mikä olisi oikein tai väärin.
Bioetiikan tutkimusta on kritisoitu rajusti sen alkutaipaleelta saakka. Tyypillisin kritiikki kohdistuu sen käyttökelpoisuuteen eettisen päätöksenteon välineenä: bioeetikoiden esittämät johtopäätökset ovat toisinaan epäintuitiivisia ja arkijärjen vastaisia. Myös mannermaisen filosofian, erityisesti postmodernismin parissa bioetiikkaa on kritisoitu sen valistusmaisen ja rationalistisen taustaideologian takia.
Bioetiikka ja yhteiskunnallinen päätöksenteko

Bioetiikkaa tutkitaan akateemisen perustutkimuksen lisäksi usein tilaustutkimuksina lainsäädännön tarpeisiin. Tässä suhteessa bioetiikka on usein esijuridista. Useimmissa länsimaissa on erityisiä tutkimusinstituutteja ja monialaisia komiteoita, joissa bioeettistä ongelmanratkaisua pyritään harjoittamaan.
Bioetiikan kysymyksiä

Bioetiikka pyrkii tarkastelemaan erilaisten lääke- ja bioteknologisten toimenpiteiden eettistä oikeutettavuutta. Bioetiikan ydinkysymyksiä ovat muun muassa:
Abortti
Bio- ja lääkepatentit, erityisesti kehitysmaissa
Bio- ja geenipankit
Biopiratismi
Elinluovutus ja siirrännäiset
Eläinten oikeudet erityisesti tutkimuksessa
Eugeniikka
Eutanasia
Geeniterapia
GMO:t elintarvikkeissa ja teollisuudessa
Hedelmöityshoidot
Huumeet
Kantasolututkimus
Keinoelämä
Kivunlievitys
Kloonaaminen
Kosmeettinen kirurgia
Nanoteknologia
Salassapito
Sijaissynnytys
Transhumanismi ja eliniän pidentäminen
Väestönkasvun rajoittamisen oikeutus ja keinot
Tunnettuja bioeetikoita

Dan Brock
Norman Daniels
Heta Gylling
Jaana Hallamaa
Matti Häyry
Søren Holm
Veikko Launis
Heikki Saxén
Peter Singer
Tuija Takala
Judith Jarvis Thompson
Kirjallisuutta > Suomeksi

Gazzaniga, Michael S.: Eettiset aivot.  ((The ethical brain, 2005.) Suomentanut Kimmo Pietiläinen)  Helsinki:  Terra Cognita, 2006.  ISBN 952-5202-97-6
Häyry, Heta & Matti Häyry: Elämän ehdot: Bioetiikan, vapauden ja vastuun filosofiaa.  Helsinki:  Yliopistopaino, 1997.  ISBN 951-570-354-9
Häyry, Matti & Heta Häyry: Rakasta, kärsi ja unhoita: Moraalifilosofisia pohdintoja ihmiselämän alusta ja lopusta.  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1987.  ISBN 951-26-3126-1
Häyry, Heta & Matti Häyry (toim.): Luonnotonta lastensaantia?  Helsinki:  Gaudeamus, 1989.  ISBN 951-662-483-9
Häyry, Matti: Ihminen 2.0 : geneettisen valikoinnin ja parantelun eettiset kysymykset.  Helsinki:  Gaudeamus, 2012.  ISBN 978-952-495-249-1
Ryynänen, Olli-Pekka & Markku Myllykangas: Terveydenhuollon etiikka: Arvot monimutkaisuuden maailmassa.  Helsinki:  WSOY, 2000.  ISBN 951-0-23735-3
Räikkä, Juha: Esseitä etiikasta.  Kuopio:  Unipress, 2006.  ISBN 951-579-222-3
Saxén, Heikki & Salla Saxén: Miten bioetiikka voi muuttaa suomalaista terveydenhuoltoa?  Helsinki:  Kunnallisalan kehittämissäätiö, 2016.  ISBN 978-952-7072-60-8  Luettavissa verkossa.
Kirjallisuutta > Englanniksi

Beauchamp, Tom L. & James F. Childress. (2001). Principles of Biomedical Ethics. 5th Ed. Oxford University Press. ISBN 0-19-514332-9.
Häyry, Matti (2001). Playing God: Essays on bioethics. Helsinki: Helsinki University Press.
Potter, Van Rensselaer. (1971). Bioethics: Bridge to the Future. Englewood Cliffs, N.J.: Prentice-Hall. ISBN 0-13-076505-8
Potter, Van Rensselaer. (1988). Global Bioethics: Building on the Leopold Legacy. East Lansing. Michigan State University Press. ISBN 0-87013-264-4
Rhodes, Rosamond, Margaret P. Battin & Anita Silvers. (2002). Medicine and Social Justice. Essays on the Distribution of Health Care. Oxford University Press. ISBN 0-19-514354-X.
Saxén, Heikki (2017). A Cultural Giant: An interpretation of bioethics in light of its intellectual and cultural history. Tampere University Press. ISBN 978-952-03-0523-9. Freely accessible online.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aiheesta muualla > Suomeksi

Bioetiikan instituutti
Valtakunnallinen terveydenhuollon eettinen neuvottelukunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Bioteknologia.info: Bioetiikka
Bioteknologia.fi: Katsaus bioetiikan tutkimukseen
Bionet (Arkistoitu – Internet Archive) Tutustu biotieteisiin
Maailman lääkäriliiton Helsingin julistus (Arkistoitu – Internet Archive)
Bioetiikka Ihmiselämän suuruus.
Ensyklopedia Logos. Bioetiikka
Aiheesta muualla > Englanniksi

American Journal of Bioethics
American Society for Bioethics and Humanities
Center for Bioethics and Human Dignity
Center for Bioethics and Culture Network
Council for Responsible Genetics USA
Eubios Ethics Institute JAPAN (Arkistoitu – Internet Archive)
Hastings Center
Human Genetics in Intercultural Perspective
The Institute for Medicine as a Profession (Arkistoitu – Internet Archive)
Institute for Medical Humanities at University of Texas Medical Branch at Galveston
International Network for Life Studies
Journal of the International Association of Bioethics (Arkistoitu – Internet Archive)
Kennedy Institute of Ethics Journal (Arkistoitu – Internet Archive)
MyBioethics (mobiilisovellus)
National Institute of Health: Bioethics resources on the web
Phoebe R. Berman Bioethics Institute
Stanford Encyclopedia of Philosophy: Feminist Bioethics
Treuman Katz Center for Pediatric Bioethics (Arkistoitu – Internet Archive)
U.S President's Council on Bioethics (Arkistoitu – Internet Archive)
Arras, John: Theory and Bioethics The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Eyal, Nir: Informed Consent The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Parhaan elokuvan Jussi

Parhaan elokuvan Jussi on yksi Jussi-palkinnoista, joita Filmiaura ry. jakaa vuosittain suomalaisille elokuville.
Voittajat ja ehdokkaat

| Vuosi | Elokuva | Muut ehdokkaat |
| --- | --- | --- |
| 1987 | Varjoja paratiisissa |  |
1988: ei jaettu
1989: ei jaettu
1990: ei jaettu
1991: ei jaettu
1992: ei jaettu
| 1993 | Tuhlaajapoika |  |
| 1994 | Onnen maa |  |
| 1995 | ei jaettu |  |
| 1996 | Kivenpyörittäjän kylä |  |
| 1997 | Kauas pilvet karkaavat |  |
| 1998 | Sairaan kaunis maailma |  |
| 1999 | Kuningasjätkä |  Säädyllinen murhenäytelmä  Tulennielijä |
| 2000 | Rukajärven tie |  Häjyt  Rakkaudella, Maire  Sokkotanssi |
| 2001 | Seitsemän laulua tundralta |  Bad Luck Love  Badding  Pelon maantiede |
| 2002 | Joki |  Cyclomania  Emmauksen tiellä  Minä ja Morrison |
| 2003 | Mies vailla menneisyyttä |  Heinähattu ja Vilttitossu  Kuutamolla |
| 2004 | Nousukausi |  Helmiä ja sikoja  Pahat pojat |
| 2005 | Koirankynnen leikkaaja |  Lapsia ja aikuisia  Pelikaanimies |
| 2006 | Paha maa |  Tyttö sinä olet tähti |
| 2007 | Laitakaupungin valot |  Kenen joukoissa seisot  Valkoinen kaupunki |
| 2008 | Musta jää |  Miehen työ  Tali-Ihantala 1944 |
| 2009 | Niko – Lentäjän poika |  Katastrofin aineksia  Tummien perhosten koti |
| 2010 | Postia pappi Jaakobille |  Kuulustelu  Täällä Pohjantähden alla |
| 2011 | Napapiirin sankarit |  Rare Exports  Taulukauppiaat |
| 2012 | Le Havre |  Hiljaisuus  Hyvä poika |
| 2013 | Kohta 18 |  Miss Farkku-Suomi  Niko 2 – Lentäjäveljekset  Puhdistus  Vuosaari |
| 2014 | Betoniyö |  8-pallo  Kerron sinulle kaiken  Leijonasydän  Tumman veden päällä |
| 2015 | He ovat paenneet |  Kesäkaverit  Mielensäpahoittaja  Päin seinää |
| 2016 | Miekkailija |  Armi elää!  Big Game  Häiriötekijä  Toiset tytöt |
| 2017 | Hymyilevä mies |  Angry Birds -elokuva  Bodom  Jättiläinen  Tyttö nimeltä Varpu |
| 2018 | Ikitie |  Armomurhaaja  Joulumaa  Miami  Toivon tuolla puolen  Tuntematon sotilas |
| 2019 | Tyhjiö |  Hölmö nuori sydän  Ihmisen osa  Juice  Ilosia aikoja, Mielensäpahoittaja |
| 2020 | Aurora |  Diva of Finland  Koirat eivät käytä housuja   Tottumiskysymys  Täydellinen joulu |
| 2021 | Tove |  Eden  Ensilumi  Seurapeli  Teräsleidit |
| 2022 | Hytti nro 6 |  Fucking with Nobody  Guled & Nasra  Sokea mies, joka ei halunnut nähdä Titanicia  Vinski ja näkymättömyyspulveri |
| 2023 | Tytöt tytöt tytöt |  Kupla  Pahanhautoja  Rakkaani merikapteeni  Sydänpeto |
| 2024 | Mummola |  Jeʹvida  Kuolleet lehdet  Lapua 1976  Sisu |
| 2025 |  |  Myrskyluodon Maija  Niko ja myrskyporojen arvoitus  Ohjus  Omenavarkaat  Sebastian |
Aller (joki)

Aller kartalla
Aller on Weserin sivujoki, joka virtaa läntisessä Saksassa muun muassa Wolfsburgin ja Cellen läpi. Se yhtyy Weseriin Bremenin eteläpuolella. Aller on noin 260 kilometrin mittainen ja suurin Weserin sivujoista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aller (joki) Wikimedia Commonsissa
Bodhisattva

Avalokitesvara, myötätunnon bodhisattva, joka pyrkii tuhannella kädellään auttamaan maailman olentoja valaistumaan.
Bodhisattva (sanskritiksi बोधिसत्त्व, valaistumisolento, "hän, jonka tavoitteena on valaistuminen") on henkilö, jolla on suuren myötätunnon seurauksena valaistumismieli (bodhicitta), eli spontaani toive saavuttaa täydellinen valaistuminen (tulla Buddhaksi) kaikkien muiden olentojen hyödyksi. Buddhalaisuudessa bodhisattva on yksi neljästä tasosta, jotka ihminen voi saavuttaa elämänsä aikana (muiden ollessa Arhat, Buddha ja Pratyekabuddha).
Mahajana-buddhalaisuuden ihanteen mukaan bodhisattva on valaistunut olento, joka omasta suuren myötätunnon tahdostaan palaa täydellisen valaistumisen sijaan takaisin jälleensyntymään, jotta voi johdattaa ennen omaa valaistumistaan kaikki muut olennot valaistumiseen ja pois uudelleensyntymisen kärsimyksestä.
Ajan myötä bodhisattva-termin käyttö on muuttunut. Esimerkiksi vanhassa intialaisessa buddhalaisuudessa, sekä theravada-buddhalaisuudessa, sillä viitattiin Gautama Buddhan valaistumista edeltäviin elämiin, eli jatakoihin.
Bodhisattvat ovat suosittu aihe buddhalaisessa taiteessa.
Bodhisattva mahajana-harjoituksessa

Usein mahāyāna-buddhalaisuudessa harjoitetaan kuutta paramitaa eli täydellisyyden hyvettä ja bodhisattvalupauksia. Näitä voidaan määritellä olevan neljä suurta lupausta, sekä erityiset bodhisattvan harjoitusohjeet, jotka ovat erilaisia koulukunnasta riippuen.
Bodhisattva mahajana-harjoituksessa > Bodhisattvan neljä suurta lupausta

Lukemattomat olennot lupaan vapauttaa (Todellisella luonnolla lupaan vapauttaa olennot)
Loputtomat mielenmyrkyt lupaan lakkauttaa (Todellisella luonnolla lupaan lakkauttaa mielenmyrkyt)
Mittaamattomat opetukset lupaan oppia (Todellisella luonnolla lupaan oppia opetukset)
Verrattoman buddhatien lupaan kulkea (Todellisella luonnolla lupaan kulkea buddhatien)
Bodhisattva mahajana-harjoituksessa > Bodhisattvan harjoitusohjeet

10 vakavampaa harjoitusohjetta ja 48 vähäisempää harjoitusohjetta (yleensä mahāyāna-maissa)
18 vakavampaa harjoitusohjetta ja 46 vähäisempää (tiibetinbuddhalaisissa Kagyu- ja Gelukpa-koulukunnissa
16 harjoitusohjetta (joissain japanilaisissa koulukunnissa)
Boddhisatvan ilmentymät

Buddhan lukemattomista hyvistä ominaisuuksista kahdeksan tärkeintä ilmentyy kahdeksana bodhisattvana. Tunnetuin näistä on myötätunnon bodhisattva Avalokiteśvara ("hän joka katsoo ylhäältä"). Tähän bodhisattvaan liitetty myötätunnon mantra "om mani padme hūm" on yksi tunnetuimmista buddhalaisista mantroista. Dalai Laman sanotaan olevan Avalokiteśvaran ruumiillistuma. Muita bodhisattvoja ovat muun muassa Tāra ja Amitabha.
Bodhisattva Mañjuśrī on Buddhan viisaus henkilöityneenä
Bodhisattva Avalokiteśvara on Buddhan myötätunto henkilöityneenä
Bodhisattva Vajrapāni on Buddhan kyvyt tai voima henkilöityneenä
Bodhisattva Maitreya on Buddhan toiminta henkilöityneenä.
Bodhisattva Kṣitigarbha on Buddhan ansioiden henkilöitymä.
Bodhisattva Sarvanīvaranaviśkambhī on Buddhan hyvien ominaisuuksien henkilöitymä.
Bodhisattva Ākāśagarbha on Buddhan siunausten henkilöitymä.
Bodhisattva Samantabhadra on Buddhan toiminnan henkilöitymä.
Bodhisattvan kymmenen tasoa

Bodhisattvan kymmenen bhūmia eli kymmenen tasoa saavutetaan vuoron perään, alkaen ensimmäisestä ja päättyen viimeiseen.
Iloinen (paramudita). Ilon taso, missä yksilö iloitsee ymmärtäessään osittaisen näkemyksen totuudesta.
Puhdas (vimala). Puhtauden taso, missä yksilö on vapaa kaikista tahroista.
Säteilevä (prabhakari). Jalon säteilyn taso, missä yksilö säteilee viisauden valoa.
Loistava (archimati). Loiston taso, missä viisauden liekki polttaa takertumisen maallisiin haluihin.
Voittamaton (sudurjaya). Viimeisten harhaluulojen voittamisen taso, missä yksilö voittaa pimeyden harhaluulot tai tietämättömyyden Keskitienä
Suoraannäkevä (abhimukhi). Ylivertaisen viisauden merkin taso, missä ylivertainen viisaus alkaa ilmentyä
Kauasmenevä (duramgama). Etenemisen taso, missä yksilö nousee Kahden Kulkuneuvon tasojen yli
Järkkymätön (achala). Paikallaan olon taso, missä yksilö oleilee tiukasti Keskitien totuudessa eikä mikään voi häntä häiritä/huolestuttaa
Erittäin älykäs (sadhumati). Kaikenläpäisevän viisauden taso, missä yksilö opettaa vapaasti ja vailla rajoitteita.
Dharmanpilvi (dharmamegha). Yksilö auttaa kaikkia olentoja opetuksellaan, aivan kuten pilvestä sataa vettä puolueettomasti kaikkien päällä.
Kirjallisuutta

Santideva, Pekka: Opas Bodhisattvan elämäntapaan (Bodhicharyāvatāra). Dharmakustannus, 1993.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Niin kauan kuin riittää avaruutta Ja niin kauan kuin on jäljellä eläviä olentoja Siihen saakka myös minun suotakoon pysyä Poistamassa maailman kurjuutta | ” |
– Shāntideva, Opas bodhisattvan elämäntapaan
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bodhisattva Wikimedia Commonsissa
Talentia

Talentian toimitilat Itä-Pasilassa.
Sosiaalialan korkeakoulutettujen ammattijärjestö Talentia on suomalainen sosiaalialan korkeakoulutettujen ammattijärjestö, johon kuuluu yli 26 000 jäsentä.. Liiton puheenjohtaja on Jenni Karsio.
Järjestö perustettiin vuonna 1949 nimellä Huoltotyöntekijöiden ammatillinen keskus (HAK). Vuosina 1962–2002 nimi oli Sosiaalityöntekijäin Liitto (SOSTL).
Talentia kuuluu palkansaajien keskusjärjestö Akavaan ja Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö JUKOon.
Talentian jäsenet ovat yleensä suorittaneet sosiaalialan korkeakoulututkinnon tai aiemman opistoasteisen tutkinnon. Yleisimpiä tutkintoja ovat sosionomi (AMK), sosionomi (YAMK), sosiaalityöntekijä (YTM/VTM), sosiaalikasvattaja, sosiaaliohjaaja, kuntoutuksen ohjaaja (AMK) ja geronomi (AMK). Talentialaiset työskentelevät laajasti sosiaalihuollon tehtävissä esimerkiksi nimikkeillä sosiaaliohjaaja, ohjaaja, sosiaalityöntekijä, varhaiskasvatuksen opettaja, sosiaalijohtaja, koulukuraattori. Lisäksi talentialaiset työskentelevät laajasti muissa sosiaali- ja kasvatusalan esimies-, asiantuntija-, kehittämis- ja suunnittelutehtävissä kunnissa, valtiolla, sosiaalialan järjestöissä sekä yksityisissä yrityksissä.
Talentia ajaa jäsentensä palkkauksellisia etuja, vaikuttaa työehtosopimuksiin ja sosiaalialan lainsäädännön valmisteluun sekä puolustaa jäsenistönsä asemaa ja oikeuksia alaa kehittävissä työryhmissä.
Liiton jäsenlehti on Talentia. Lehden päätoimittajana toimii Kaisa Yliruokanen.
Liitto järjestää vuosittain Sosiaalialan asiantuntijapäivät, joilla on vuodesta 2007 lähtien myönnetty myös Hyvä käytäntö -palkinto.
Jäsenyhdistykset

Talentialla on 20 alueyhdistystä ja 11 valtakunnallisesti toimivaa ammatillista yhdistystä sekä valtakunnallinen opiskelijayhdistys. Talentian jäsenyhdistykset tarjoavat jäsenille kattavan ammatillisen verkoston, paikallistuntemusta ja ammatillista osaamista Talentian edunvalvontaan sekä kiinnostavia vaikuttamisen paikkoja.
| Alueyhdistykset | Ammatilliset yhdistykset |
| --- | --- |
Talentia Etelä-Karjala ry: Kasvatus- ja perheneuvonnan sosiaalityöntekijät ry
Talentia Etelä-Savo ry: Koulukuraattorit ry - Skolkuratorer rf
Talentia Helsinki ry: Päihdetyön Talentia ry
Talentia Kainuu ry: Rikosseuraamusala Talentia ry
Talentia Kanta-Häme ry: Sosiaalipedagogit Talentia ry
Talentia Keski-Pohjanmaa ry: Sosiaalialan sosionomit ja ohjaajat SOLA ry
Talentia Keski-Suomi ry: Sosiaalijohto ry - Socialledning rf
Talentia Kymenlaakso ry: Sosiaalitoimen Sosiaalityöntekijät ry
Talentia Lappi ry: Talentian Sosiaalialan Opiskelijat TaSO ry
Pirkanmaan Talentia ry: Terveyssosiaalityöntekijät ry
Talentia Pohjanmaa ry: Vammaisala Talentia ry
Talentia Pohjois-Karjala ry: Vanhustyön johtajat ja asiantuntijat ry
Talentia Pohjois-Pohjanmaa ry: 
Talentia Pohjois-Savo ry: 
Talentia Päijät-Häme ry: 
Talentia Satakunta ry: 
Talentia Uusimaa ry: 
Talentia Länsi-Uusimaa ry: 
Talentia Varsinais-Suomi ry: 
Talentia Åland rf:
Aiheesta muualla

Talentian verkkosivut
Talentia Facebookissa
Talentia Twitterissä
| n k Akava |
| --- | --- |
Jäsenliitot:  Agronomiliitto  Akavan Erityisalat  Akavan sairaanhoitajat ja Taja  Akavan Yleinen Ryhmä AYR  AKI-liitot  Ammattiliitto Ava  Diakoniatyöntekijöiden liitto DTL  DIFF – Ingenjörerna i Finland  Esimiehet ja Asiantuntijat YTY  Insinööriliitto  Kasvatuksen ja nuorisotyön asiantuntijat KNT  KTK Tekniikan Asiantuntijat  Kuntoutusalan Asiantuntijat  Luonnon-, ympäristö- ja metsätieteilijöiden liitto Loimu  Myynnin ja markkinoinnin ammattilaiset MMA  Opetusalan Ammattijärjestö OAJ  Professoriliitto  Päällystöliitto  Sosiaalialan korkeakoulutettujen ammattijärjestö Talentia  Suomen Arkkitehtiliitto SAFA  Suomen Ekonomit  Suomen Eläinlääkäriliitto  Suomen Farmasialiitto  Suomen Hammaslääkäriliitto  Suomen Lakimiesliitto  Suomen Lääkäriliitto  Suomen Poliisijärjestöjen Liitto  Suomen Psykologiliitto  Suomen Puheterapeuttiliitto  Suomen Terveydenhoitajaliitto  Suomen Työterveyshoitajaliitto  Tekniikan akateemiset TEK  Tieteentekijöiden liitto  Tradenomiliitto TRAL  Upseeriliitto  Yhteiskunta-alan korkeakoulutetut
Delftin teknillinen yliopisto

| Delftin teknillinen yliopisto> Technische Universiteit Delft |
| --- | --- |
 Auditoriorakennus.
Motto:  Challenge the Future
Perustettu:  8. tammikuuta 1842
Tyyppi:  teknillinen
Henkilökunta:  3375
Opiskelijoita:  19 613
Sijainti:  Delft,  Alankomaat (52°0′6″N, 4°22′21″E)
Delftin teknillinen yliopisto (holl. Technische Universiteit Delft) on Delftissä sijaitseva Alankomaiden suurin teknillinen korkeakoulu. Yliopistossa on noin 19 000 opiskelijaa ja 2100 tutkijaa, mukaan lukien 200 professoria. Sen esiaste perustettiin 8. tammikuuta 1842.
Kampus sijaitsi Delftin vanhassa osassa kunnes yliopisto vähitellen siirtyi vuoteen 1997 mennessä siirrettiin sivummalle. Se sijaitsee nykyisin Mekelpark-alueella.
Tiedekunnat

Delft-TU:ssa on kahdeksan tiedekuntaa
3mE eli konetekniikka, meritekniikka ja materiaalitekniikka
BK; arkkitehtuuri
CiTG; rakennustekniikka ja geotieteet
EWI; elektroniikka, matematiikka ja tietotekniikka
IO; teollinen suunnittelu
LR; lento- ja avaruustekniikka; NIVR eli Hollannin ilmailu- ja avaruustekniikan rahoittajaorganisaatio sijaitsee samassa rakennuksessa kuin lentotekniikan osasto
TBM; teknologia ja johtaminen
TNW; sovellettu tutkimus
Instituutit

Delft-TU:lla on seuraavat erilliset tutkimusinstituutit:
Delft Institute of Microelectronics and Submicron Technology (DIMES), joka tutkii mikroelektroniikkaa
International Research Centre for Telecommunications-transmission and Radar (IRCTR), joka tutkii langatonta tietoliikennettä ja tutkatekniikkaa
Kavli Institute of Nanoscience tutkii nanotekniikkaa
Netherlands Institute of Metals Research (NIMR) on metallurgian tutkimuslaitos
Reactor Institute Delft (RID) (entinen Interfacultary Reactor Institute) on ydintekniikan tutkimusta varten
The Research Institute for Housing, Urban and Mobility Studies (OTB) tutkii asumista ja liikkumista.
Rehtorit

1993–1997: K. F. Wakker, joka on ollut mm. Hollannin päädelegaatteja ESA:ssa
1997–1998: J. Blauwendraad
1998–2002: K. F. Wakker
2002 alkaen: J. T. Fokkema