stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
SimCity
Pelit

SimCity (1989)
SimCity 2000 (1994)
SimCity 64 (2000), Nintendo 64
SimCity 3000 (1999)
SimCity 4 (2003)
SimCity 4: Ruuhka-aika (SimCity 4: Rush Hour)
SimCity DS (2007), Nintendo DS
SimCity Yhteiskunnat (SimCity Societies )
SimCity Yhteiskunnat: Destinations
SimCity Creator (2008), Wii, Nintendo DS
SimCity Social (2012), selainpeli
SimCity (2013)
SimCity BuildIt (2014), ilmaispeli Android- ja iOS-alustoille.
Laajennuspaketit

SimCity 2000 Network Edition
SimCity 3000 Unlimited
SimCity 3000 World Edition
SimCity 3000 UK Edition (Vain Britanniassa ja Irlannissa)
SimCity 4 Deluxe Edition
The SimCity Box
Aiheesta muualla

MobyGames - SimCity Series (Arkistoitu – Internet Archive)(englanniksi)
Sim-universumi
| --- | --- |
SimCity:   SimCity  SimCity 2000  SimCity 3000  SimCity 4  SimCity Yhteiskunnat  SimCity 
The Sims:   The Sims  The Sims 2  The Sims 3  The Sims Online  The Sims Tarinat  The Sims 4  Project Rene (The Sims 5) 
Muut Sim-pelit:   SimEarth  SimAnt  SimLife  SimFarm  SimTower  SimHealth  SimIsle  SimCopter  SimGolf  Streets of SimCity  MySims  The Sims Medieval 
Lapsille suunnatut:   SimTown  SimPark  SimSafari  SimTunes 
Sim-pelien sukulaiset:   El-Fish  Sid Meier's SimGolf  SimCity 64  Spore  Widget Workshop 
Muut:   The Sims -elokuva
Sherman Edwards

Sherman Edwards (4. huhtikuuta 1919 – 30. maaliskuuta 1981) oli yhdysvaltainjuutalainen lauluntekijä. Hän syntyi New Yorkissa ja toimi historianopettajana high schoolissa ennen uraansa viihdealalla. Hän oli naimisissa Kiss Me, Kate -musikaalin tanssija Ingrid Edwardsin kanssa.
Edwardsin kirjoittamien laulujen joukkoon kuuluvat:
"Broken Hearted Melody" (sanat Hal David), hitti Sarah Vaughanille 1959
"Dungaree Doll!" (sanat Ben Raleigh), hitti Eddie Fisherille 1955
"Flaming Star" (sanat Sid Wayne), Elvis Presleytä käsittelevän elokuvan teema 1960
"Johnny Get Angry" (sanat Hal David), hitti Joanie Sommersille 1962
"Wonderful, Wonderful" (sanat Ben Raleigh), hitti Johnny Mathisille 1957
"See You In September" (sanat Sid Wayne), hitti The Happeningsille 1966
Edwards kirjoitti sekä sanat että musiikin Tony-palkittuun musikaaliin 1776. Hän kuoli sydänkohtaukseen Manhattanilla 1981.
Sibiu (piirikunta)

| Sibiun piirikunta Județul Sibiu |
| --- | --- |
 Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Romania
Kehitysalue:  Centru
Historiallinen alue:  Transilvania
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Sibiu
Pinta-ala:  5 432 km²
Väkiluku (2014):  400 193
 – väestötiheys:  73,7 as./km²
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  SB
 
Consiliul Județean Sibiu
Sibiu (unk. Szeben) on piirikunta Romaniassa Transilvanian historiallisella alueella. Piirikunnan pääkaupunki on Sibiu. Sen pinta-ala on 5 432 km² ja siellä on noin 400 193 asukasta (vuonna 2014).
Maantiede

Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 5 432 km². Karpaatit peittävät siitä noin 30 prosenttia. Oltjoki virtaa piirikunnan läpi.
Sibiun piirikunta rajautuu idässä Braşovin piirikuntaan, lännessä Alban piirikuntaan, pohjoisessa Mureşin piirikuntaan, etelässä Vâlcean piirikuntaan ja kaakossa Argeşin piirikuntaan.
Kaupungit ja kunnat > Kaupungit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Mediaş  Sibiu  Agnita  Avrig |  Cisnădie  Copşa Mică  Dumbrăveni  Miercurea Sibiului |  Ocna Sibiului  Sălişte  Tălmaciu |
Kaupungit ja kunnat > Kunnat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alma  Alţâna  Apoldu de Jos  Arpaşu de Jos  Aţel  Axente Sever  Bazna  Bârghiş  Biertan |  Blăjel  Boiţa  Brateiu  Brădeni  Bruiu  Chirpăr  Cârţa  Cârţişoara  Cristian |  Dârlos  Gura Râului  Hoghilag  Iacobeni  Jina  Laslea  Loamneş  Ludoş  Marpod |  Merghindeal  Micăsasa  Mihăileni  Moşna  Nocrich  Orlat  Păuca  Poiana Sibiului  Poplaca |  Porumbacu de Jos  Racoviţa  Răşinari  Râu Sadului  Roşia  Sadu  Slimnic  Şeica Mare  Şeica Mică |  Şelimbăr  Şura Mare  Şura Mică  Tilişca  Târnava  Turnu Roşu  Valea Viilor  Vurpăr |
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 375 992 asukasta ja sen väestötiheys oli 78 asukasta neliökilometrillä.
Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 90,6 prosenttia, romaneita 4,1 prosenttia, unkarilaisia 3,6 prosenttia, saksalaisia 1,6 prosenttia ja muita 0,1 prosenttia.
| Vuosi | Piirikunnan väestönkasvu |
| --- | --- |
1948: 335 116
1956:  372 687
1966:  414 756
1977:  481 645
1992:  452 873
2002:  421 724
2004:  423 535
2007:  424 855
2011:  375 992
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sibiun piirikunta Wikimedia Commonsissa
Piirikunnan viralliset internetsivut (romaniaksi)
Romanian piirikunnat
Alba
Arad
Argeș
Bacău
Bihor
Bistrița-Năsăud
Botoșani
Brașov
Brăila
Buzău
Caraș-Severin
Călărași
Cluj
Constanța
Covasna
Dâmbovița
Dolj
Galați
Giurgiu
Gorj
Harghita
Hunedoara
Ialomița
Iași
Ilfov
Maramureș
Mehedinți
Mureș
Neamț
Olt
Prahova
Satu Mare
Sălaj
Sibiu
Suceava
Teleorman
Timiș
Tulcea
Vaslui
Vâlcea
Vrancea
Sininaamalehvi

| Sininaamalehvi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Irenat Irenidae
Suku::  Lehvit Chloropsis
Laji::  venusta
Kaksiosainen nimi
 Chloropsis venusta  (Bonaparte, 1850) 
Katso myös
   Sininaamalehvi Wikispeciesissä   Sininaamalehvi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sininaamalehvi (Chloropsis venusta)  eli aiemmalta nimeltään sumatranlehvi on irenojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Sininaamalehviä tavataan Sumatralla Indonesiassa. Laji on vähentynyt suhteellisen nopeasti elinympäristöjen tuhoutumisen takia, ja se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.
Stenvall

Stenvall tai Stenwall on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi:
Aleksis Kivi, alkuaan Alexis Stenvall (1834–1872), kirjailija
Arvid Stenvall (1866–1938), räätäli ja postinhoitaja, Aleksis Kiven veljenpoika ja viimeinen elossa ollut lähisukulainen
Bengt Stenwall (1929–1993), Närpiön kunnanjohtaja
Edvin Stenwall (1899–1976), pappi ja RKP:n kansanedustaja
Hanna Stenvall, Hanna Kivi (1860–1938), kansanrunoilija, Aleksis Kiven veljentytär
Helkko Stenvall (1939–2021), jääkiekkoilija
Jari Stenvall (s. 1965),  suomalainen hallintotieteilijä ja professori
Kaj Stenvall (s. 1951), taidemaalari
Matti Stenvall, Aleksis Kiven isosetä, yksi Nurmijärven rosvoista
Raimo Stenvall (s. 1937), kuljetusalan yrittäjä, automuseon omistaja ja liikenneneuvos
Taru Stenvall (1909–1999), Päämajan tarjoilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Stentor

Stentor oli kreikkalaisessa mytologiassa kreikkalainen sanansaattaja, jonka ääni oli yhtä voimakas kuin viidenkymmenen tavallisen miehen. Hänen nimensä on jäänyt elämään termissä Stentorin ääni, joka tarkoittaa puhumista epätavallisen voimakkaalla äänellä. Tosin hänet mainitaan ainoastaan kerran lyhyesti Homeroksen Iliaassa, jossa Hera ottaa tämän hahmon rohkaistakseen kreikkalaisia nousemaan taisteluun. Tämä merkitys oli vakiintunut jo Aristoteleen teoksessa Politiikka.
Sinimäe

Grenaderinmäen muistomerkki.
Sinimäe on pienkauppala (vir. alevik) Narva-Jõesuun kaupungissa Itä-Virumaan maakunnassa Koillis-Virossa. Sinimäe toimi Vaivaran kuntakeskuksena vuoteen 2017, jolloin Vaivarasta tuli osa Narva-Jõesuuta.
Sinimäe sijaitsee Narvan ja Tallinnan välisen valtatie 1:n (E20) tien varrella lähellä Narvanlahtea Suomenlahden rannikolla. Narvaan on matkaa 18 kilometriä.
Alueen pinnanmuodostus on erikoinen Virossa. Mannerjää on nostanut rantatörmän selänteen nykyiselle paikalleen, jolloin syntyi kolme kukkulaa idästä länteen Torni-, Grenaderin- ja Lastenkodinmäki.
Alueen sotahistoria on 900 vuotta vanha. Kolmesta viimeisestä sodasta on edelleenkin nähtävissä jälkiä maastossa. Ensimmäisen maailmansodan aikana alueella kulki Tannenbergin-linja. Toisen maailmansodan aikana heinä-elokuussa 1944 käytiin Sinimäkien taistelu.
Saksalaisten muistomerkki on Grenaderinmäessä. Puna-armeijan muistomerkki on hieman etelämpänä. Sinimäessä on alueen sotahistoriaa käsittelevä museo. Taistelupaikka on nykyisin puistoalue, jossa voi tutustua sotahistoriaan polkuja pitkin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sinimäet Wikimedia Commonsissa
Silwad

| Silwad |
| --- | --- |

 Silwad
 Koordinaatit: 31°58′46″N, 35°15′40″E 
Valtio:  Palestiina
Kuvernementti:  Ramallah ja al-Bireh
Väkiluku (2017)  (arvio):  6 287
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Silwad (arab. سلواد‎, Silwād) on pikkukaupunki Palestiinan Länsirannalla Ramallahin pohjoispuolella. Sen asukasluku oli vuonna 2017 arviolta 6 287.
Maantiede

Silwad sijaitsee Palestiinan Länsirannalla Ramallahin kuvernementissa noin 10 kilometriä Ramallahin kaupungista pohjoiseen. Silwadin naapuripaikkakuntia ovat Deir Jarir ja Et Taiyiba idässä, Al-Mazra’a ash-Sharqiya ja Jaljiliya pohjoisessa, Yabrud, Atara ja Ein Siniya lännessä, sekä Ein Yabrud etelässä. Etelässä sijaitsee myös Ofran israelilainen siirtokunta. Silwadin korkeus merenpinnasta on 851 metriä.
Vuoden keskimääräinen lämpötila Silwadissa on 16 °C. Vuotuinen sadanta on 496,4 mm.
Historia

Silwad  on saanut nimensä mahdollisesti kahden eri sanan yhdistelmästä. Sen mahdollinen alkuperäinen nimi on ollut "Sail al-Wad", joka tarkoittaa vapaasti kääntäen puroa laaksossa. Myöhemmin nimi on lyhentynyt näistä sanoista nykyiseen muotoonsa.
Kylän on sanottu olevan peräisin roomalaiskaudelta.
PEF:n Survey of Palestine vuodelta 1882 kuvaili Silwadia ("Selwad") paikaksi kukkulalla, jolla on joitakin vanhoja hautoja ja lähteitä.
Vuonna 1972 kylän maille perustettiin Silwadin pakolaisleiri, jonka asukkaat olivat lähtöisin pääosin Lodista, Ramlasta, Abbasiyasta, Al-Mugharista ja Jaffasta. Leiriin on muuttanut asukkaita myös muista Palestiinan kaupungeista. Oslon rauhanprosesin yhteydessä 1990-luvun alkupuolella sovittiin Palestiinalaisten osittaisesta itsehallinnosta tietyillä alueilla. Suurin osa Silwadin asutetusta alueesta liitettiin alueeseen B, jossa palestiinalaishallinto vastaa siviilihallinnosta. Kylä menetti joitakin maatalousmaitaan israelilaisille siirtolaisille ja sen siirtokuntia yhdistelevien teiden rakentamiselle.
Hamasin johtaja Khalid Maš’al syntyi Silwadissa. Kaupungissa on myös erityinen hautausmaa Israelin surmaamille palestiinalaisille.
Väestö

Palestiinan tilastokeskuksen vuoden 2017 arvion mukaan Silwadin asukasluku oli 6 287. Vuonna 2007 asukkaita oli 6 115.
Sonniosuuskunta

Sonniosuuskunta eli sonniyhdistys oli ennen keinosiemennyksen yleistymistä yleinen karjanomistajien perustama yhtymä, joka piti yhteistä siitossonnia. Esimerkiksi vuonna 1962 oli Suomessa 1 306 sonniosuuskuntaa. Osuuskunnat saivat avustusta valtion varoista.
Somersetin metroasema

Somerset on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Singaporen keskusta-alueella 313@Somerset-kauppakeskuksen alla. Sitä käyttävät North South Linen junat. Se avattiin 12. joulukuuta 1987.
Junat

| Pääteasema | Ensimmäinen juna | Ensimmäinen juna | Ensimmäinen juna |  | Viimeinen juna |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ma – la |  | su & yleinen vapaa |  | joka päivä |  |  |
North South Line
| NS1 Jurong East | 6:09 |  | 6:34 |  | 23:58 |  |  |
| NS7 Kranji | – |  | – |  | 0:15 |  |  |
| NS28 Marina South Pier | 5:51 |  | 6:16 |  | 23:49 |  |  |
| NS27 Marina Bay | – |  | – |  | 23:52 |  |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Somersetin metroasema Wikimedia Commonsissa
Somersetin metroasema Singaporen liikennelaitoksen sivuilla (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltävä asema: Orchard | North South Line | Seuraava asema: Dhoby Ghaut |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Somerset MRT Station
Käännös suomeksi
Sonnin siitoskyvyn ongelmat

Sonnin siitoskyvyn ongelmat ovat moninainen ryhmä sairauksista tai muista syistä johtuvia nautakarjan lisääntymistä haittaavia tekijöitä, varsinkin länsimaissa jo historiallisiakin. Nykyaikainen keinosiemennys ja eläinten tarkka tutkiminen ja valikointi seminologin tai eläinlääkärin valvonnassa ovat muuttaneet asian luonnetta vähentäen vanhoja ongelmia. Seminologit ja heidän ylläpitämät hedelmällisyyspalvelunsa kuten Helmi-palvelu Suomessa ovat nykyään käytännössä välttämätöntä apua.
Syyt karjan tiinehtivyyden epäonnistumiseen on usein lehmissä, joka on oma mielenkiinon kohteensa.
Jos siittiöiden elinvoimaisuudessa katsotaan olevan vikaa tai ne ovat kokonaan kuolleita, ei kyseistä sonnia kannata käyttää niinkin arvokkaaseen asiaan kuin lehmän astuttamiseen.
Sonnia voi vaivata myös eräänlainen perinnöllinen velttous, mutta sama oire voi seurata ruokinnan puutteellisuudesta. Perinnöllistä velttoutta ei pidetä jalostustyön kannalta erityisen edullisena. Niin tai näin, on varsinkin aiemmin yritetty käyttää kalliinpuoleista johimbiinilääkitystä tilapäisesti, mutta sen teho on kyseenalainen.
Kiveksen kutistuminen voi aiheuttaa epänormaaliutta siemennesteessä ja alentunutta hedelmällisyyttä.
Sonnia voi vaivata myös esinahan tulehdus, joka tekee eläimestä levottoman. Tämä vaiva voidaan hoitaa kuivikkeita vaihtamalla ja parantamalla, ja sitä voi pahentaa peniksen karvatupsun ajelu, mutta tämä vaiva voi olla korjattavissa.
Sonnin luonteenpiirteet, kuten oikullisuus ovat olleet myös hankaluuksia siitoksessa.
Kuriositeettina on kiinnostavaa, että nautojen kaksosraskauksissa, joissa toinen kaksonen on sonni-, toinen lehmävasikka, ne vaikuttavat toisiinsa siten, ettei  ei jälkimmäisestä käytännössä tule tuotantoeläintä, mutta sonnista voi tulla siitoseläin.
Siionin lasten Jeesuksen Kristuksen kirkko

Siionin lasten Jeesuksen Kristuksen kirkko (engl. Church of Jesus Christ of the Children of Zion) oli eräs myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuulunut yhteisö. Sen jäseniä kutsuttiin kirkon perustajan Sidney Rigdonin mukaan myös rigdonilaisiksi (engl. Rigdonites).
Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon perustajan, profeetta Joseph Smithin saatua surmansa kiihtyneen väkijoukon käsissä 27. kesäkuuta 1844 kirkko joutui kriisiin. Useat Smithin läheiset työtoverit katsoivat olevansa hänen laillisia seuraajiaan. Sidney Rigdon, joka oli ollut Smithin aikana kirkon pääasiallinen teologinen ajattelija, oli ainoa hengissä selvinnyt kirkkoa johtaneesta ensimmäisestä presidenttikunnasta. Tämän perusteella Rigdon katsoi olevansa MAP-kirkon itseoikeutettu johtaja. Toisaalta kahdentoista apostolin koorumin johtaja Brigham Young katsoi, ettei kirkolle tulisi ensi alkuun valita johtajaa lainkaan, vaan kahdentoista apostolin koorumin tulisi johtaa sitä kollektiivisesti.
Sidney Rigdon alkoi koota ympärilleen kannattajia, ja esimerkiksi entinen apostoli William E. M'Lellin ilmoitti kannattavansa häntä kirkon johtoon. Rigdonin kannattajat alkoivat järjestäytyä joulukuussa 1844, ja 6. huhtikuuta 1845 hänet valittiin virallisesti Siionin lasten Jeesuksen Kristuksen kirkon johtoon. Rigdon järjesti kirkon Smithin ajan mallin mukaan, valiten sille ensimmäisen presidenttikunnan, kahdentoista apostolin neuvoston, seitsenkymmenten neuvoston ja johtavan piispakunnan. Rigdon teki useita puhujamatkoja niiden Smithin seuraajien luokse, jotka eivät olleet seuranneet Youngia tämän vaellukselle länteen, kohti Suuren suolajärven laaksoa, nykyistä Utahia. Rigdonin kirkon keskuspaikka oli Pittsburghissa, Pennsylvaniassa. Rigdon vastusti ennen muuta Smithin käyttöön ottamaa ja Youngin jatkamaa moniavioisuuden periaatetta.
Keväällä 1846 Rigdon ilmoitti kirkkonsa ottavan käyttöön Smithin jonkin aikaa kokeileman "pyhityksen lain" eli omaisuuden yhteyden. Hän kehotti seuraajiaan muuttamaan "Adventure Farm" -nimiselle maatilalle lähelle Greencastlea Pennsylvaniassa ja perustamaan siellä omaisuuden yhteyteen perustuvan kommuunin. Kuten monet muutkin vastaavanlaiset yritykset, Rigdonin yritys epäonnistui. Vain pieni osa hänen seuraajistaan suostui muuttamaan maatilalle. William E. M'Lellin erosi Rigdonista ja perusti yhdessä David Whitmerin kanssa uuden kirkon, Kristuksen kirkon (whitmeriläiset). Eräs toinen hänen seuraajistaan, William Bickerton, perusti hänkin oman kirkon, Jeesuksen Kristuksen kirkon.
Keväällä 1847 Adventure Farm oli ajautunut hajaannukseen, eikä kevättöitä enää saatu alkuun. Sidney Rigdon hylkäsi laumansa ja muutti sukulaistensa elätettäväksi New Yorkin osavaltioon. Hänen johtamansa kirkko kuitenkin jatkuu Bickertonin Jeesuksen Kristuksen kirkossa.
Shermanin piirikunta (Oregon)

Shermanin piirikunta (engl. Sherman County) on Yhdysvaltojen Oregonin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 1 780 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Moron kaupunki. Piirikunta on perustettu 25. helmikuuta 1889.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shermanin piirikunta (Oregon) Wikimedia Commonsissa
Shanes

Shanes oli vuosina 1963–1969 toiminut ruotsalainen popyhtye. Se oli kotoisin Kiirunasta. Yhtyeen perustivat Staffan Berggren (soolokitara ja laulu), Tommy Wåhlberg (komppikitara ja laulu), Svante Elfgren (basso) ja Tor-Erik Rautio (rummut). Muutaman vuoden kuluttua Berggren jätti yhtyeen ja tilalle tulivat Lennart Grahn (huuliharppu ja laulu) sekä Kit Sundqvist (kosketinsoittimet). Yhtyeen hittejä olivat muun muassa ”Let me show you who I am” (1964), ”Blue feeling” (1966), ”Save the last dance for me” (1967) ja ”Cara mia” (1968).
Yhtyeen perustaja Staffan Berggren kuoli vuonna 2017 ja komppikitaristi Tommy Wåhlberg vuonna 2023.
Albumit

1964 – Let Us Show You
1965 – The Shanegang
1966 – Shanes Again!
1967 – SSSS Shanes!
1967 – Shanes VI
1979 – Revival
1980 – Walk On By
1982 – Shanes
1990 – 60-tals Party Let's Dance 1
1992 – 60-tals Party Let's Dance 2
1993 – 60-tals Party På Begäran
Aiheesta muualla

THE SHANES Officiell Webbsida
Svensk Pophistoria. De 12 Största Popbanden på Sextiotalet.
Skip-Bo

| Skip-Bo |
| --- | --- |


Pakkatyyppi:  Erikoiskorttipakka
Pelaajamäärä:  2–6
Ikäluokitus:  7+
Skip-Bo on Mattelin korttipelituote, joka on muunnelma kissa ja hiiri -korttipelistä.
Pakkauksen sisältö

144 korttia, jotka on numeroitu 1-12
18 Skip-Bo korttia
Säännöt > Pelin päämäärä

Saada ensimmäisenä pelaajana pelatuksi kaikki kortit pois omasta pöytäpinosta.
Säännöt > Pelin aloittaminen

Jokainen pelaaja saa pinon kortteja: jokaiselle tulee 30 korttia, jos pelaajia on 2, 3 tai 4, ja jokaiselle tulee 20 korttia, jos pelaajia on 5 tai 6. Jokainen pelaaja asettaa kortit niitä katsomatta kuvapuoli alaspäin oikealle puolelleen omaksi pöytäpinokseen. Sitten jokainen pelaaja kääntää oman pöytäpinonsa päällimäisen kortin kuvapuolen näkyviin. Loput kortit asetetaan pöydän keskelle nostopakaksi.
Säännöt > Pelin kulku

Kortteja ei voida pelata pois pelaajan pöytäpinosta, elleivät ne käy pöydän keskellä olevaan/oleviin kokoamispinoon/kokoamispinoihin. Kokoamispinoja rakennetaan siten, että kortteja laitetaan niihin järjestyksessä aloittaen 1:stä ja jatkaen sitten aina 12:een asti. Skip-Bo kortit ovat "villejä" kortteja, ja niitä voi käyttää pelissä minkä tahansa kortin paikalla. Kun kokoamispinoon on saatu pelatuksi kortti 12 (tai Skip-Bo, joka edustaa tässä korttia 12), kyseinen kokoamispino on valmis ja poistetaan pelistä. Sen paikalle voidaan rakentaa uusi kokoamispino ; samanaikaisesti voidaan rakentaa neljää kokoamispinoa. Pelistä poistetun kokoamispinon kortit sekoitetaan ja asetetaan uudeksi nostopakaksi, kun edellinen on pelattu loppuun saakka.
Jakajan vasemmalla puolella oleva pelaaja aloittaa pelin ottamalla nostopakasta 5 korttia. Nämä kortit muodostavat hänen kätensä. Jos pelaajan kädessä tai hänen oman pöytäpinonsa päällimmäisenä korttina on 1 tai Skip-Bo kortti, hän voi alkaa rakentaa kokoamispinoa pöydän keskelle. Pelaajat voivat kukin vuorollaan asettaa kokoamispinoihin niin monta korttia kuin vain pystyvät. Jos pelaajalla on esim. toinen 1-kortti, hän voi aloittaa uuden kokoamispinon, tai hän voi jatkaa aiempaa kortilla 2, sitten 3:lla, 4:llä, 5:llä ja niin edelleen. Jos pelaaja saa pelatuksi kaikki kortit kädestään, hän nostaa uudet viisi korttia nostopakasta ja jatkaa pelaamista. Jos pelaaja ei voi pelata yhtään korttia tai ei halua pelata useampia kortteja, hän päättää vuoronsa pistämällä pois yhden kortin kädestään henkilökohtaiseen poistopinoonsa, näin luoden ensimmäisen korkeintaan neljästä mahdollisesta poistokorttipinosta, jotka hän voi pelin kuluessa luoda. Poistokorttipinoissa voi olla mitä tahansa kortteja missä tahansa järjestyksessä.
Jokainen pelaaja aloittaa pelivuoronsa nostamalla nostopakasta niin monta korttia, että ne täydentävät hänen kätensä viiteen korttiin. Jokainen voi pelata niin monta korttia kuin haluaa, kunhan ne aloittavat kokoamispinon tai jatkavat sellaista. Pelattavia kortteja nostettaessa on valittava kolme vaihtoehtoa:
päällimmäinen kortti omasta pöytäpinosta (jos käyttää päällimmäisen kortin omasta pöytäpinosta käännetään seuraava kuvapuoli ylöspäin)
päällimmäinen kortti mistä tahansa omasta poistopinosta
viisi pelaajan kädessä olevaa korttia.
Peli loppuu, kun joku pelaajista saa pöytäpinonsa kortit pelattua. Muilla pöydässä olevilla korteilla ei ole merkitystä.
Muunnelmia

Peliä voi pelata kahdella tavallisellakin korttipakalla siten, että kuninkaat ja jokerit toimivat Skip-Bo -kortteina. Toisen sääntövariantin mukaan peliä pelataan kolmella normaalilla korttipakalla ja Skip-Bo -kortteina toimivat vain jokerit. Tällöin numerosarjat jatkuvat yhdestä kolmeentoista asti. Tämä versio on vähäisen Skip-Bo -korttimäärän johdosta vaikeampi.
Someron Pajulan työväentalo

| Pajulan työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Pajula, Somero
Valmistumisvuosi:  1916
Purkuvuosi:  1970-luku
Rakennuttaja:  Pajulan Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pajulan työväentalo oli Someron kaupungin Pajulan kylässä sijainnut työväentalo. Se purettiin 1970-luvun alkupuolella.
Historiaa

Pajulan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1909. Oman talon yhdistys sai vuonna 1916, ja taloa laajennettiin vuonna 1927. Laajennustyö oli vuonna 1930 yhä osin kesken. Talolla pidettiin muun muassa kesäjuhlia, joissa vuonna 1931 oli yli 200 osallistujaa. Kesällä 1933 Lapuanliikkeen kannattajat tunkeutuivat talolle ja tuhosivat siellä muun muassa tauluja.
Muistitiedon mukaan talo purettiin 1970-luvun alussa, ja hirret jaettiin yhdistyksen jäsenten kesken. Tontti lahjoitettiin Someron työväenyhdistykselle vuonna 1993, kun Pajulan työväenyhdistys lakkasi toimimasta.
StepUp

| StepUp Oy |
| --- | --- |
Perustettu:  1987
Toimitusjohtaja:  Tiina Kaivola
Kotipaikka:  Helsinki
Liikevaihto:  3,1M € (2017)
Liikevoitto:  222k € (2017)
Henkilöstö:  50–99 henkilöä (2017)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
StepUp Oy on vuonna 1987 Marco Bjurströmin, Tiina Kaivolan ja Ari-Pekka Saanion perustama showtuotantoyhtiö. StepUpin juuret ovat Aira Samulinin Rytmikkäät -ryhmässä, jossa kaikki perustajat tanssivat. StepUp Oy aloitti showtanssiryhmänä ja mallitoimistona. Nykyään StepUp tuottaa monipuolisia ohjelmapalveluilta. Ohjelmistoon kuuluvat mm. Jarkko Valteen ja Osku Heiskasen ShoWhat drag-show. StepUpilla on myös oma tanssikoulu StepUp School.
Aiheesta muualla

Yrjölä, Johanna & Tyni, Vesa & Heinonen, Ari: Marco Bjurströmin rahahuolet helpottivat: Jättivelat on jo melkein maksettu Anna -lehti.  14.6.2018. Viitattu 11.08.2018.