stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiirenohra

| Hiirenohra |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Streptophyta
Luokka::  Embryopsida
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Yksisirkkaiset Monocotyledoneae
Kladi::  Commelinids
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Ohrat Hordeum
Laji::  murinum
Kaksiosainen nimi
 Hordeum murinum  L. 
Katso myös
   Hiirenohra Wikispeciesissä   Hiirenohra Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hiirenohra (Hordeum murinum) on yksivuotinen heinälaji ohrien suvussa. Sitä esiintyy Euroopassa. Hiirenohra kasvaa enintään 20 senttimetriä korkeaksi. Sen kerrannaistähkä on ohut, kolmesta kahdeksaan senttimetriä pitkä. Osassa tähkylöistä kaleiden laidat ovat pitkäkarvaisia. Samannäköisellä pelto-ohralla kaleet ovat kaljulaitaisia ja vihneet pidempiä kuin hiirenohralla.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Hiirenohra (Hordeum murinum)
Kasviatlas 2022: Hiirenohran (Hordeum murinum) levinneisyys Suomessa.
ITIS: Hordeum murinum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Hordeum murinum (englanniksi)
Flora of Pakistan: Hordeum murinum (englanniksi)
Holkki (alus)

Holkki (lat. holcas < kreik. holkás ’lastialus’) on keskiajalla ja vielä 1600-luvulla kirjallisissa lähteissä laajalla alueella Euroopassa käytössä ollut laivan nimitys, jolle ei ole tarkkaa määritelmää. Holkeiksi kutsutut alukset ovat olleet hyvin erilaisia. Holkki oli koggia suurempi ja merikelpoisempi, tasalaudoitettu kolmimastoinen alus, jonka taaimmassa mastossa oli latinalaispurje viiston puomin varassa. Yhtään holkkia ei ole säilynyt nykypäivään eikä edes jäännöksiä ole löydetty, joten holkin ulkonäkö on päätelty kolikoissa ja sineteissä esiintyvistä tyylitellyistä kuvista.
Holkki tarkoittaa myös vanhaa aluksenrunkoa, joka on riisuttu takilastaan ja jota käytetään varastona tai asuntona. Englannin kielessä sanan tämä merkitys esiintyi ensimmäistä kertaa 1670-luvulla.
Hiirenjärvi

| Hiirenjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautavaara
Koordinaatit:  63°40′42″N, 28°30′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järveen tulevat joet:  Hiirenpuro Varpupuro
Laskujoki:  Hiirenjoki
Järvinumero:  04.464.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  183,9 m 
Rantaviiva:  9,71 km 
Pinta-ala:  1,84 km² 
Tilavuus:  0,00931 km³ 
Keskisyvyys:  5,1 m 
Suurin syvyys:  21,05 m 
Saaria:  2
:  Kalmosaari
 fiHiirenjärvi 
Hiirenjärvi on metsäjärvi Rautavaaran koillisosassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 1,8 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 96 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Hiirenjärven pituus kaakosta luoteeseen on neljä kilometriä. Järven eteläosan leveys on enimmillään noin 800 metriä, järvi kapenee kohti luodetta. Järven pohjoispuoliskolla sijaitsee kapea vähintään kymmenen metriä syvä vyöhyke, joka kattaa noin kymmenesosan järven pinta-alasta. Pohjoisimman osan Likolahti ja eteläisimmän osan Myllylahti ovat matalia.
Hiirenjärven saariluku on kaksi. Ainoa nimetty saari on kaakossa sijaitseva noin puolihehtaarinen Kalmosaari. Sen pohjoispuolella sijaitsee nimetön luoto. Hiirenjärven ranta-alue on melko alavaa ja soista. Syvänteen pohjoispuolella kohoaa Rötymäki, jonka laki on noin 240 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven pohjoispuolitse kulkee yhdystie 5850.
Hiirenjärveen laskee Hiirenpuro pohjoisesta ja Varpupuro etelästä. Hiirenjärven kaakkoiskulmasta alkaa Hiirenjoki, joka laskee Koikerokoskea Jokilampeen (164,8 metriä mpy) ja siitä koskien kautta mutkitellen itään.
Hiirenjärven vesitilavuus on 9 311 000 kuutiometriä.
Hiirenjärvi (04.464.1.014) kuuluu Hiirenjoen valuma-alueeseen (04.464), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Valtimonjoen valuma-alue (04.46) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Hiirenjoen valuma-alueella on 27 vakavettä, joiden pinta-ala on vähintään yksi hehtaari. Hiirenjärvi on valuma-alueen laajin vakavesi ja ainoa, jonka pinta-ala on yli neliökilometrin. Valuma-alueen seuraavaksi laajimmat vakavedet ovat Pohjajärvi ja Kalajärvi.
Hollaback Girl

| ”Hollaback Girl” Gwen Stefani |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Love. Angel. Music. Baby.
 Äänitetty : 2004; Right Track Recording (New York City, New York)
 Julkaistu: 15. maaliskuuta 2005
 Formaatti: CD single, 12" Single, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): The Neptunes
 Tyylilaji: Old school hip hop, dance
 Kesto: 03.20
 Levy-yhtiö: Interscope Records
Gwen Stefanin muut singlet
| ”Rich Girl” 2004 | ”Hollaback Girl” 2005 | ”Cool” 2005 |
Hollaback Girl on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Gwen Stefanin kappale hänen soolouransa Love. Angel. Music. Baby.-debyyttialbumilta. Osana Stefanin visiota luoda "hassu tanssikappale" se sisältää viittauksia 1980-luvun dance ja popmusiikista. Kappaleen sanoittivat Stefani, Pharrell Williams, sekä Chad Hugo vastatakseen Courtney Loven väitteeseen siitä että Stefani toimi cheerleaderinä Seventeen-aikakauslehden haastattelussa.
Kappale julkaistiin albumin kolmantena singlenä 15. maaliskuuta 2005 ja siitä tuli yksi vuoden suosituimmista kappaleista, sijoittuen useimpien niiden listojen kymmenen parhaan joukkoon missä se pääsi listoille. Se saavutti listan ensimmäisen sijan Australiassa ja Yhdysvalloissa, joissa siitä tuli digitaalisesti ladattava kappale mikä myi yli miljoona kopiota. "Hollaback Girl" sai muutamia palkintoehdokkuuksia, kuten ehdokkuudet 48:ssa Grammy-palkintogaalassa kategorioissa "Paras naispuolinen pop-esitys" ja "Vuoden nauhoite". CD singlen etiketti sisältää Parental Advisory: Explicit Content-merkin kun taas albumi ei sisällä.
Käännös suomeksi
Hasbro Studios

| Allspark |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  tytäryhtiö
Perustettu:  2009
Puheenjohtaja:  Stephen Davis (9/2009–)
Kotipaikka:  Los Angeles, Kalifornia
Toimiala:  televisio
Tuotteet:  televisio-ohjelmat
Emoyhtiö:  Hasbro
Kotisivu:  Hasbro Studios
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Allspark on yhdysvaltalainen animaatioita tuottava Hasbron tytäryhtiö. Yhtiö perustettiin vuonna 2009 ja se tuottaa animaatioita yksinomaan The Hub -televisiokanavalle, jonka lähetykset alkoivat lokakuussa 2010.
Animaatiosarjat

My Little Pony: Ystävyyden taikaa (2010–)
Pound Puppies (2010–2013)
Chuckin ja ystävien seikkailut (2010–2013)
G.I. Joe: Renegades (2010–2011)
Transformers: Prime (2010–2013)
Transformers: Rescue Bots (2012–2016)
Transformers: Robots in Disguise (2015–2017)
Animaatiosarjat > Televisiosarjat

Family Game Night (2010–)
Monopoly Millionaires' Club (2015–)
Aiheesta muualla

Hasbro Studios Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hiidenkiven peruskoulu

Hiidenkiven peruskoulun pääsisäänkäynti.
Hiidenkiven peruskoulu myös Hiidis on koulu, joka sijaitsee Tapanilassa, Helsingissä. Koulu perustettiin vuonna 2004, kun Pohjois-Helsingin yläasteen koulu muutti Tapanilaan laajeten yhtenäiseksi peruskouluksi. Samalla Tapanilan ala-asteen oppilasmäärä pieneni. Se on saanut nimensä lähellä sijaitsevan Hiidenkivenpuiston mukaan. Koulu on yksi Helsingin suurimmista, siellä on lukuvuonna 2011–2012 760 oppilasta.[lähde? ]
Koulussa on pienille oppilaille tarkoitettu liikuntasali. 3.-9.-luokkien oppilaiden sisäliikuntatunnit pidetään lähellä sijaitsevassa Tapanilan urheilukeskuksessa. Pienten oppilaiden liikuntatunnit pidetään koulun omalla kentällä, luistelemassa käydään Kurranummen puistossa ja Salotien kentällä. Muuten ulkoliikuntatunnit pidetään läheisillä Salotien ja Moisiontien urheilukentillä.
Koulun keskiön muodostavat ala-aulassa olevat ruokala ja kirjasto. Ruokailu tapahtuu kahdessa vuorossa. Koulussa on kaksi atk-luokkaa. Lisäksi oppilaiden käytössä on kannettavia tietokoneita ja osaan aineluokista on sijoitettu oppilaiden käyttöön useampia tietokoneita.
Koulussa aloitti syksyllä 2009 ensimmäinen medialuokka, jonne oppilaat valittiin soveltuvuuskokeella. Syksyllä 2011 koulussa toimii medialuokka kaikilla luokka-asteilla 7-9.
Arkkitehtuuri

Koulu on jaettu luokkarykelmiin ns. apiloihin, joissa luokat sijaitsevat.selvennä Apilat on jaettu aihepiireittäin, vieraat kielet, matematiikka, äidinkieli, historia, luonnontieteet, taito- ja taideaineet. Toisessa kerroksessa sijaitsevat pienten oppilaiden kotiluokat, joita kutsutaan Toukolaksi.
Koulun julkisivu on hyvin monivärinen, ja pääsisäänkäynnin yläpuolella on taideteoksin koristeltu katos.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hiidenkiven peruskoulu Wikimedia Commonsissa
Hiidenkiven peruskoulun www-sivut
Hilippa Pyykönen

Hilippa (Filip) Pyykönen (14. toukokuuta 1900 Tuupovaara – 4. tammikuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen eräkirjailija.
Teoksia

Suurta riistaa ja pientä : metsästystarinoita Karjalan saloilta. Gummerus 1938
Metsänkämmen : novelli, ilmestyi kokoomateoksessa Suomen riistapoluilta ; toim. Yrjö Ylänne. Otava 1961
Hasiajärvi

| Hasiajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°41′51″N, 24°06′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Velaattajärven valuma-alue (35.38)
Laskuoja:  oja Ylhäiseen Pitkäjärveen 
Järvinumero:  35.384.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141 m  
Rantaviiva:  0,858 km  
Pinta-ala:  3,035 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHasiajärvi 
Hasiajärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Yliskylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Tiikonojan valuma-alueeseen (35.384) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141 metriä mpy.
Honkilahden kirkonkylä

Honkilahden kirkko.
Honkilahden kirkonkylä on kirkonkylä entisen Honkilahden kunnan alueella Eurassa. Kunnan hallinnollinen keskus puolestaan oli kirkonkylästä hieman itään sijaitseva Koskenkylä. Kirkonkylä sijaitsee seututien 210 eteläpuolella ja sieltä lähtee tie etelään Vaaljoen kylän suuntaan ja pohjoiseen kohti Mannilaa. Honkilahden kirkonkylän eteläpuolella sijaitsee Koskeljärvi, jonka lasku-uoma virtaa kirkonkylän läpi Patajärveen.
Kirkonkylän asutus keskittyy Honkilahdenraitin sekä Vaaljoentien ja Hannantien varrelle. Alueelle sijoittuu 1700-luvun puukirkko sekä 1800-luvun ja 1900-luvun alkupuoliskon maatilojen talouskeskuksia ja asuinrakennuksia. Uudempi rakentaminen sijoittuu vanhempien rakennusten lomaan ja kirkonkylän alueen itäpuolelle Honkilahdenraitin varrelle.
Honkilahden kirkonkylässä on aiemmin toiminut koulu, jonka toiminta lakkautettiin vuonna 2000, kun Koskenkylään valmistui uusi koulurakennus.
Hawaiian punch

Hawaiian Punch on yhdysvaltalainen mehujuoma. Makuihin kuuluvat omena, aprikoosi, guava, papaija, appelsiini, passionhedelmä ja ananas.
Myynti

Hawaiian punchin vuosittainen myynti Yhdysvalloissa ylittää 200 miljoonaa dollaria.
Honkavaara

Honkavaara on useamman mäen eli vaaran nimi.
Honkavaara ja Pieni Honkavaara Lieksassa, Pohjois-Karjalassa.
Honkavaara on myös suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aarne Honkavaara (1924–2016), jääkiekkoilija ja valmentaja
Jani Honkavaara (s. 1976), jalkapalloilija
Jyri Honkavaara (1960–1997), muusikko
Lauri Honkavaara (1926–2004), juristi
Martti Honkavaara (1910–1965), poliitikko ja virkamies
Ville Honkavaara (1880–1951), kansanedustaja (Maalaisliitto)
Hiirenporraskasvit

| Hiirenporraskasvit |
| --- | --- |
 Soreahiirenporras (Athyrium filix-femina)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Sanikkaiset Pteridophyta
Alakaari::  Saniaiset Pteridophytina
Luokka::  Polypodiopsida
Lahko::  Polypodiales
Heimo::  Hiirenporraskasvit Athyriaceae  Alston
Katso myös
   Hiirenporraskasvit Wikispeciesissä   Hiirenporraskasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hiirenporraskasvit (Athyriaceae) on Polypodiales-lahkoon kuuluva saniaisheimo. Heimoon kuuluu 15–25 sukua ja 650–1650 lajia.
Suomessa tavataan kolmea hiirenporraskasvien heimoon kuuluvaa lajia: soreahiirenporras (Athyrium filix-femina), tunturihiirenporras (Athyrium distentifolium) ja myyränporras (Diplazium sibiricum). Näistä kolmesta soreahiirenporras on selvästi yleisin.
Sukuja

Allantodia
Anisocampium – keijunportaat
Anisogonium
Athyriopsis
Athyrium – hiirenportaat eli aitohiirenportaat
Callipteris
Cornopteris
Deparia – piirtosiivet
Dictyodroma
Diplazium – myyränportaat
Dryoathyrium
Kuniwatsukia
Lunathyrium
Monomelangium
Pseudathyrium – tunturihiirenportaat (yhdistetään mahdollisesti hiirenportaisiin)
Pseudocystopteris
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Athyriaceae
Hjalmar Bergström

Hjalmar Bergström
Hjalmar Bergström (19. tammikuuta 1907 – 30. maaliskuuta 2000) oli ruotsalainen hiihtäjä, jonka uran huippuvuodet ajoittuivat 1920- ja 1930-luvuille.
Bergström saavutti urallaan neljä arvokisamitalia. 1929 Zakopanen MM-hiihdoissa Bergström saavutti pronssia 18 kilometrillä. 1933 Innsbruckissa hän voitti viestikultaa ja saavutti 18 kilometrillä hopeaa sekä pronssia 50 kilometrillä. 1936 Garmisch-Partenkirchenin olympialaisissa hän varmisti ruotsalaisten neloisvoiton 50 kilometrillä sijoituttuaan neljänneksi maanmiestensä Elis Wiklundin, Axel Wikströmin ja Nils-Joel Englundin takana.
Aiheesta muualla

Hjalmar Bergström FIS:n tietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Honkilahden koulu

| Honkilahden koulu |
| --- | --- |
 Honkilahden koulun rakennus.
Rehtori:  Aki Ukkonen
Luokat:  1–6
Oppilaita:  64
Honkilahden koulu on pieni peruskoulu Euran Honkilahdella. Koulussa opetetaan luokkia 1–6, ja se on kolmiopettajainen. Koulu koostuu luokista 1–2, 3–4 ja 5–6. Koulussa on 64 oppilasta. Koulussa toimii myös erityisopettaja. Koulun rehtori on Aki Ukkonen, joka opettaa luokkia 5 ja 6. Koulussa toimii myös iltapäiväkerho ja vanhempainyhdistys. Honkilahden koulun koulurakennus valmistui vuonna 2000.
Honkavaara (vaara)

Pieni Honkavaara ja Honkavaara kuvattuna Kolvanankalliolta
Honkavaara ja Pieni Honkavaara ovat vierekkäiset vaarat, tai saman vaaran erilliset huiput Lieksassa, Pohjois-Karjalassa, Suomessa, Kolin vaarojen (ja Kolin kylän), ja Pielisjärven Hattuselän välissä. Ison Honkavaaran huipun korkeus on noin 270 metriä merenpinnasta, ja hieman yli 170 metriä läheisen Pielisjärven pinnasta.
Honkavaarat, Räsävaara, Keträvaara ja Suurivaara, useiden pienempien vaarojen ja nyppylöiden ohella, muodostavat vaarajonon, joka on geologisesti osa isompaa Kolin vaarajonoa, mutta koillis-lounas-suuntaisena varsinaiseen Kolin ja sen lähivaarojen vaarajonoon nähden poikittaissuuntainen. Nämä vaarat eivät kuulu Kolin kansallispuistoon, mutta pieni kaistale Honkavaaran huippua ja rinnettä suojeltu. Honkavaara ja Pieni honkavaara on määritelty valtakunnallisesti arvokkaiksi kallioalueiksi, luokituksen alimpaan luokkaan 4.
Henrik Adolf Mechelin

Henrik Adolf Mechelin (22. toukokuuta 1813 Kesälahti – 28. huhtikuuta 1899 Helsinki) oli suomalainen virkamies, valtiopäiväedustaja ja senaattori.
Opiskelu ja työura

Henrik Adolf Mechelin suoritti ylioppilastutkinnon Helsingissä vuonna 1830. Tämän jälkeen hän opiskeli Helsingin yliopistossa, josta valmistui viisausopin (filosofian) maisteriksi vuonna 1836.
Mechelin teki pitkän virkauran Venäjän ulkoasiain hallinnossa eri tehtävissä. Hän toimi Venäjän ulkoasiainministeriössä kansliavirkamiehenä ja kielenkääntäjänä vuosina 1839–1849 ja Venäjän pääkonsulina Norjassa 1850–1869. Vuonna 1869 Mechelin nimitettiin senaattoriksi talousosastoon ja 1871 hänet nimettiin senaatin kirkollisasiain toimikunnan päälliköksi. Vuonna 1885 hän sai omasta pyynnöstään eron senaattorin virasta.
Mechelin oli aatelissäädyssä sukunsa edustaja valtiopäivillä 1888, 1891, 1894, 1897 ja 1899.
Arvonimet ja kunnianosoitukset

Mechelin sai nimineuvoksen (1839), kollegiasessorin (1844), hovineuvoksen (1847), kollegineuvoksen (1850), valtioneuvoksen (1854) ja viimein vuonna 1868 todellisen valtioneuvoksen arvonimet. Hänet aateloitiin lastensa ja heidän jäkeläistensä kanssa vuonna 1886 ja merkittiin Suomen ritarihuoneen kirjoihin vuonna 1887. Hänen aatelissukunsa on sittemmin sammunut.
Mechelin sai myös useita venäläisiä ja ruotsalaisia kunniamerkkejä.
Perhe

Henrik Adolf Mechelinin vanhemmat olivat Kesälahden kappalainen, myöhempi Jaakkiman kirkkoherra Henrik Johan Mechelin (1774–1840) ja Christina Maria Costiander (1785–1855). Perheeseen syntyi 12 lasta, joista Henrik Adolf oli viidenneksi vanhin.
Henrik Adolf meni vuonna 1846 naimisiin Eugénie Octavie Josephine Cathérine Tricot de Mouceaux’n (19. huhtikuuta 1829 Pietari – 6. maaliskuuta 1919 Helsinki) kanssa. Pariskunta sai viisi lasta: Oscar Johan (s. 1851), Julia Fanny (s. 1853), Marie Cecile Constance Adele (s. 1860), Adolf Constantin (s. 1862) ja Henrik Josef Gustaf (s. 1864). Kaikki lapset syntyivät Kristianiassa (nyk. Oslo) isän ollessa siellä Venäjän konsulina.
Henrik Adolf Mechelin oli Leo Mechelinin setä. He olivat myös yhtä aikaa senaatin jäseninä.
Hjalmar Boyesen

| Hjalmar Boyesen |
| --- | --- |
 Hjalmar Boyesen
Henkilötiedot
Koko nimi:  Hjalmar Hjorth Boyesen
Syntynyt: 1848
Kuollut: 1895 (46–47 vuotta)
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: norja
Tuotannon kieli: englanti
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Hjalmar Hjorth Boyesen (1848−1895) oli norjalaissyntyinen yhdysvaltalainen kirjailija, professori ja kirjallisuudentutkija. Opiskeltuaan Kristianian yliopistossa Boyesen siirtyi 1869 Yhdysvaltoihin ja oli vuodesta 1874 saksan kielen ja myöhemmin New Yorkissa germaanisen kielitieteen ja kirjallisuuden professori. Kirjailijana Boyesen osoittaa yhdysvaltalaisen kansanelämän kuvauksissaan Bjørnstjerne Bjørnsonin talonpoikaiskuvausten vaikutusta. Niistä esimerkkejä ovat Falconberg, Social struggles, Norseland tales. Hänen kirjallisuushistoriallisista teoksistaan esimerkkejä ovat Goethe and Schiller, The history of Norway, Essays on German literature; A commentary on the writings of Henrik Ibsen ja Essays on Scandinavian literature.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hjalmar Boyesen Wikimedia Commonsissa
Henrietta Maria

| Henrietta Maria |
| --- | --- |
 Henrietta Maria, Anthony van Dyck maalaus arviolta vuodelta 1637.
Englannin, Irlannin ja Skotlannin kuningatar
Valtakausi:  13. kesäkuuta 1625 – 30. tammikuuta 1649

Syntynyt:  25. marraskuuta 1609 Pariisi, Ranska
Kuollut:  10. syyskuuta 1669 (59 vuotta) Colombes, Ranska
Puoliso:  Kaarle I
Lapset:  Kaarle Jaakko  Kaarle II   Maria  Jaakko II  Elisabet  Anna Katariina  Henrik Henrietta
Suku:  Bourbon
Isä:  Henrik IV
Äiti:  Maria de’ Medici
Uskonto:  roomalaiskatolinen
Nimikirjoitus:  
Henrietta Maria (25. marraskuuta 1609 Pariisi, Ranska – 10. syyskuuta 1669 Colombes, Ranska) oli ranskalainen prinsessa, josta tuli Kaarle I:n puolisona Englannin kuningatar. Kuninkaat Kaarle II ja Jaakko II olivat hänen poikiaan.
Suku

Henrietta Maria oli Ranskan kuninkaan Henrik IV:n tytär ja hänen veljensä oli Ludvig XIII. Hänen isänsä murhattiin Henrietta Marian ollessa pikkulapsi.
Avioliitto ja kuningatar

Henrietta Maria naitettiin yhdeksän vuotta vanhemmalle Kaarlelle 15-vuotiaana. Avioliitto solmittiin 13. kesäkuuta 1625 edustajan välityksellä – Henrietta ei ollut läsnä. Kaarle oli tavannut hänet vuonna 1623 Pariisissa, matkallaan Espanjan hoviin avioliittoneuvotteluihin prinsessa Maria Annasta. Alkuaika Englannin hovissa oli hankalaa, mutta vähitellen Kaarle rakastui eloisaan vaimoonsa. Hänen avoimesti hovissa harjoittamansa katolinen uskonsa suututti kuitenkin monia englantilaisia. Pahennusta aiheuttivat myös Henrietta Marian järjestämät näytelmät, joissa kuningatar ja hänen hovineitonsa näyttelivät puherooleja.
Sisällissodan lähestyessä Henrietta Maria aktivoitui poliittisesti ja koetti hankkia puolisolleen tukea mantereelta. Kaarlen teloituksen jälkeen vuonna 1649 hän asui loppuikänsä Ranskassa.
Lapset

Henrietta Marialla ja Kaarlella oli yhdeksän lasta, joista kahdesta tuli kuningas. Moni lapsista kuoli hyvin pienenä, kuusi lasta eli aikuisiksi asti.
Kaarle Jaakko, Cornwallin herttua, 13. maaliskuuta 1629 – 13. maaliskuuta 1629, kuoli heti synnytyksen jälkeen.
Kaarle II, Englannin kuningas, 29. toukokuuta 1630 – 6. helmikuuta 1685, ei laillisia perillisiä.
Maria, Princess Royal ja Orania-Nassaun prinsessa, 4. marraskuuta 1631 – 24. joulukuuta 1660, hänellä oli perillisiä (Vilhelm III).
Jaakko II, Englannin kuningas, 14. lokakuuta 1633 – 16. syyskuuta 1701, hänellä oli perillisiä (Maria II ja Anna).
Elisabet, Englannin prinsessa, 29. joulukuuta 1635 – 8. syyskuuta 1650, ei perillisiä.
Anna, Englannin prinsessa, 17. maaliskuuta 1637 – 8. joulukuuta 1640, kuoli nuorena, ei perillisiä.
Katariina, Englannin prinsessa, 29. tammikuuta 1639 – 29. tammikuuta 1639, kuoli heti synnytyksen jälkeen.
Henrik, Gloucesterin herttua, 8. heinäkuuta 1640 – 18. syyskuuta 1660, ei perillisiä.
Henrietta Anna, Englannin prinsessa, 16. kesäkuuta 1644 – 30. kesäkuuta 1670, hänellä oli perillisiä.
Aiheesta muualla

Henrietta Maria SchoolHistory.co.uk. Viitattu 22.4.2020. (englanniksi)
Henrietta Maria of France, 1609-1669 EnglishMonarchs.co.uk. Viitattu 22.4.2020. (englanniksi)
Holy Cross

| Holy Cross |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 62°11′53″N, 159°46′24″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Alaska
Piirikunta:  Yukon Koyukuk
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  97,0 km²
 – Josta vettä:  16,0 km² (16,51 %)
Väkiluku:  227
 – Väestötiheys:  2,8 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-9
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Holy Cross on kaupunki Alaskassa. Se sijaitsee Yukonjoen varrella. Vuoden 2000 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 227. Näistä 96,48% edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja.
Aiheesta muualla

Holy Gross Google Localissa
Holkerit

| Holkerit |
| --- | --- |
 Holkeri (Somniosus microcephalus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Piikkihaikalat Squaliformes
Heimo::  Somniosidae  Jordan, 1888
Katso myös
   Holkerit Wikispeciesissä   Holkerit Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Holkerit (Somniosidae) on piikkihaikalojen lahkoon (Squaliformes) kuuluva kalaheimo.
Suvut

Heimoon kuuluu seuraavat kuusi sukua:
Centroscymnus Barbosa du Bocage & Brito Capello, 1864
Centroselachus Garman, 1913
Scymnodalatias Garrick, 1956
Scymnodon Barbosa du Bocage & Brito Capello, 1864
Somniosus Lesueur, 1818
Zameus D. S. Jordan & Fowler, 1903
Holvisilta

Holvisilta hakatusta kivestä Tokiossa Japanissa.
Holvisilta on siltatyyppi, jonka kantavan osan muodostaa pystytasossa kaareva, puristettu levymäinen rakenne. Kivisten kaarien tekniikan kehittäjinä pidetään etruskeja. Varhaisemmat holvisillat olivat niin sanottuja kylmämuureja eli ne tehtiin lohkotuista kivistä kiilakivillä kiilaamalla ilman laastia. Kivien paikallaan pysyminen voitiin varmistaa esimerkiksi kivihaoilla tai terästangoilla.
Holvisillassa voi olla yksi tai useammpia peräkkäsiä holveja. Kiviholvisiltoja on käytetty antiikin ajoista aina 1800-luvulle, jolloin ensin rauta ja rautabetoni sekä sitten teräs ja teräsbetoni alkoivat korvata kiven siltamateriaaleina.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .