stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rosalba Forciniti

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Rosalba Forciniti vuonna 2019. |  Rosalba Forciniti vuonna 2019. |  Rosalba Forciniti vuonna 2019. |  |
Maa:   Italia
Naisten judo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Lontoo 2012 | alle 52 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Wien 2010 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Wien 2010 | alle 52 kg |  |
| Maailmancup  | Maailmancup  | Maailmancup  |  |
|  Kultaa | Rooma 2013 | alle 52 kg |  |
|  Hopeaa | Minsk 2011 | alle 52 kg |  |
|  Hopeaa | Varsova 2012 | alle 52 kg |  |
|  Pronssia | Rooma 2008 | alle 52 kg |  |
|  Pronssia | Rooma 2011 | alle 52 kg |  |
| Välimeren kisat  | Välimeren kisat  | Välimeren kisat  |  |
|  Hopeaa | Pescara 2009 | alle 52 kg |  |
Rosalba Forciniti (s. 13. helmikuuta 1986 Cosenza) on italialainen judoka ja olympiamitalisti. Hän on myös lajin Euroopan-mestari vuoden 2010 joukkuekilpailussa. Samoissa kilpailuissa hän sai hopeaa 52 kg:n painoluokassa.
Ura

Forciniti saavutti menestystä nuorten kisoissa. Hän muun muassa voitti kultaa alle 17-vuotiaiden Italian kadettien mestaruuskisoissa, alle 20-vuotiaiden EM-kisoissa vuonna 2003 ja Italian mestaruuden alle 20- ja alle 23-vuotiaiden kisoissa. Aikuisten Italian-mestaruuden hän on voittanut 2004, 2007, 2008 ja 2010.
Vuonna 2012 Forciniti saavutti aluksi hopeaa maailmancupissa ja myöhemmin kesällä pronssia Olympialaisissa.
Waren

Waren on maantieteellinen nimi Saksassa ja tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Waren (Müritz), kaupunki
Wendisch Waren, paikkakunta
vuosina 1933–1952 Warenin piirikunta Mecklenburgissa
vuosina 1952–1990 ja 1990–1994 Warenin piiri Mecklenburgissa.
Warén on suomalainen sukunimi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Waren”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Riveran laatta

Riveran laatta Kookossaaren laatan luoteiskulmassa
Riveran laatta on hyvin pieni mereinen litosfäärilaatta, joka sijaitsee Meksikon länsirannikon edustalla Kookossaaren laatan luoteiskulmassa.
Riveran laatta on irronnut aikoinaan Kookossaaren laatasta ja alkanut toimia itsenäisenä pienlaattana noin 10 miljoonaa vuotta sitten. Aiemmin kumpikin laatta on ollut osa suurempaa Farallonin laattaa.
Riveran laatta subduktoituu Kookossaaren laatan tavoin koillislaidaltaan Pohjois-Amerikan laatan alle muodostaen länsilaidallaan uutta merenpohjaa Tyynellemerelle. Riveran ja Pohjois-Amerikan laattojen välinen alityöntövyöhyke muodostaa Väli-Amerikan haudan pohjoispään ja alityöntö tapahtuu noin 30 mm:n vuosivauhdilla Kookossaaren laatan alityönnön ollessa 50–90 mm vuodessa.
Rossio

Rossio ja pylvään päässä Pedro IV:n patsas. Sen takaa näkyy kansallisteatterin rakennus.
Rossio ja sen takana näkyvä linnoitus  Castelo de São Jorge. Ennen vuoden 1755 maanjäristystä tehty piirros
Rossio (Praça do Rossio, viralliselta nimeltään Praça de Dom Pedro IV) on Lissabonin keskusaukio. Se sijaitsee pääkatu Rua Augustan pohjoispäässä ja se on vilkas bussi- ja taksiliikenteen keskus. Aukion keskellä on Brasilian keisarin ja Portugalin kuninkaan Pedro IV:n patsas. Aukion pohjoispäässä on kansallisteatteri Teatro Nacional Dona Maria II ja sen länsipuolella (yhden korttelin päässä) päärautatieasema. Menneinä vuosisatoina aukiota käytettiin härkätaisteluiden ja julkisten teloitusten näyttämönä.
Näkymä teatterille päin
Rossion julkisivuja
Rossion rautatieasema
Aukion kiveyksen kuvioita
Suihkulähde puiden keskellä
Suihkulähteen iltavalaistus
Rossion julkisivuja suihkulähteen takaa
Teatteri ja aukio valaistuna
Kevät Rossiolla
Laajakulmainen kuva
Ilmakuva
Mainosvaloja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rossio Wikimedia Commonsissa
Razer

| Razer |
| --- | --- |

Tunnuslause:  For Gamers. By Gamers.
Yritysmuoto:  pörssiyhtiö
Perustettu:  2. tammikuuta 1998
Perustaja:  Min-Liang Tan Robert Krakoff
Toimitusjohtaja:  Min-Liang Tan
Kotipaikka:  San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat
Tytäryhtiöt:  Ouya, THX
Kotisivu:  razer.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Razerin päämaja Queenstownissa Singaporessa.
Razer USA Ltd. (tyyliteltynä RΛZΞR) on singaporelais-yhdysvaltalainen yritys, joka valmistaa muun muassa pelaamiseen tarkoitettuja tietokonehiiriä, kuulokkeita, näppäimistöjä ja hiirimattoja. Yritys käyttää logonaan merkkiä, jossa yhdistyy kolme käärmettä. Myös monet tuotemallien nimet viittaavat käärmeisiin.
Käärmeisiin viittaavia nimiä ovat esimerkiksi Mamba ja Basilisk, mutta Razerin tuotemalleja on nimetty muun muassa merihirviö Krakenin, eräänlaisen veden jumalattaren Tiamatin ja vasarahain (engl. hammerhead) mukaan.
Muita tuotteita

Yhdysvaltain kauppakomissio määräsi vuonna 2024 Razerin 1,2 miljoonan dollarin sakkoihin Zephyr-nimellä tunnetun kasvomaskin yksityiskohtien vääristelystä. Kauppakomission mukaan Razer väitti, että koronaviruspandemian aikana vuonna 2021 julkaistulla maskilla on N95-suojaustaso. Todellisuudessa maski ei kyennyt väitettyyn suodatukseen, eikä sitä edes koskaan annettu terveysviranomaisten arvioitavaksi Yhdysvalloissa suojaustason selvitykseen.
Vuonna 2023 Razer julkisti kaksi eri RGB-valaisinta sekä omat valaistusnauhansa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Razer Wikimedia Commonsissa
Razerin kotisivut (englanniksi)
Verkkonuoliainen

| Verkkonuoliainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Piikkinuoliaiset Cobitidae
Alaheimo::  Loistonuoliaiset Botiinae
Suku::  Botia
Laji::  almorhae
Kaksiosainen nimi
 Botia almorhae  Gray, 1831 
Katso myös
   Verkkonuoliainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Verkkonuoliainen (Botia almorhae, syn. Botia lohachata) on Pohjois- ja Koillis-Intiasta, Bangladeshista ja Pakistanista kotoisin oleva akvaariokalana pidetty kalalaji. Se on sosiaalinen laji, ja sitä suositellaan pidettäväksi vähintään kuuden yksilön parvessa. Verkkonuoliaista ei kannata laittaa samaan akvaarioon monnisten kanssa, koska verkkonuoliainen voi syödä monnisten silmiä niin kuin sukulaisensa tiikerinuoliainen. Yksin pidettynä verkkonuoliainen voi alkaa terroristiksi. Melkein verkkonuoliaisen näköinen on touhunuoliainen. Touhunuoliaisen ja verkkonuoliaisien erottaa vain kuvion perusteella.
Verkkonuoliainen voi kasvaa jopa 10 cm pitkäksi tai isommaksikin.
Verkkonuoliaisen kuviointi muuttuu kalan kasvaessa, ja siksi nuoria ja aikuisia kaloja ennen erehdyttiin pitämään eri lajeina. Nuoret yksilöt ovat leveiden Y-muotoisten raitojen kirjailemia ja niitä kutsuttiin aiemmin mosaiikkinuoliaisiksi. Juuri tämän muodon kuvasi alun perin John Edward Gray vuonna 1831 nimellä Botia almorhae. Aikuisilla taas on yhtenäisempi koko ruumiin peittävä verkkokuviointi, tämän muodon kuvasi myöhemmin Chaudhuri vuonna 1912 nimellä Botia lohachata. Sääntöjen mukaan tieteellisistä nimistä tulee tällöin käyttää vanhinta; suomalainen nimi kuitenkin kuvaa aikuisen väritystä.
Ravinto

Akvaariossa verkkonuoliainen syö katkarapupellettejä, hiutaleita (kasvis tai perushiutaleita)
muroja ja elävää tai pakastettua ruokaa. Jos altaassa on kotiloita, verkkonuoliainen syö ne.
Lisääntyminen

Verkkonuoliainen lisääntyy harvoin harrastajan kotiakvaariossa. Ammattimaisten kasvattajien arvellaan käyttävän hormoneita saadakseen kalat kutemaan.
Aiheesta muualla

Botia almorhae (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Akvaariokeskus
Harrastajan sivu verkkonuoliaisesta
Ruotsinsalmen meritaistelu

Ruotsinsalmen meritaistelu voi viitata kahteen Kustaa III:n sodan aikana Ruotsin ja Venäjän välillä käytyyn meritaisteluun:
Ruotsinsalmen ensimmäinen meritaistelu elokuussa 1789
Ruotsinsalmen toinen meritaistelu heinäkuussa 1790
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ruotsinsalmen meritaistelu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Variogrammi

Variogrammi eli variogrammifunktio on stokastiikassa ja tilastotieteessä käytettävä riippuvuuden määrän ilmaisemiseen käytettävä mitta. Stokastisissa prosesseissa, jotka muistuttavat esimerkiksi aikasarjoja, käytetään autokorrelaatiota prosessin sisäisen riippuvuuden mittaamiseksi. Satunnaiskentissä, jotka muodostetaan moniston  \mathbb {R} ^{n} avulla, satunnaismuuttujien väliset riippuvuus ilmaistaan spatiaalisen autokorrelaation avulla. Korrelaatiota ilmaisevan variogrammin rinnalla käytetään myös korrelogrammia ja kovarianssifunktiota.
Kovarianssia käytetään sellaisten satunnaiskenttien yhteydessä, joilla on olemassa äärelliset odotusarvot ja toiset momentit. Jos toiset momentit ovat äärettömät, voidaan vielä käyttää variogrammia riippuvuuden määrän ilmaisemiseen. Variogrammeja käytettiin aluksi kaivosteollisuuden parissa geostatistiikassa, jonka puitteissa havaittiin, kuinka satunnaiskentän toinen momentti kasvoi kaivosalueen laajetessa liikaa. Variogrammien käyttö mahdollisti erityisesti kriging-estimoinnin, jolla suunniteltiin kaivoksen tuotantoa, mutta sen käyttö on levinnyt muillekin ympäristön suureita estimoiville aloille.
Semivariogrammi on variogrammin puolikas, vaikka joissakin teksteissä nämä kaksi sekoitetaan toisiinsa. Tässä artikkelissa variogrammia merkitään  2\gamma  ja semivariogrammia  \gamma  (lue: "gamma"). Vaikka variogrammilla on tärkeä asema geostatistiikan teoriassa, käytetään kuitenkin sovelluksissa lähinnä semivariogrammia.
Määritelmä

Satunnaiskentässä  Z(x), missä  x\in \mathbb {R} ^{n}, eri kohdissa sijaitsevien satunnaismuuttujien erotuksen  Z(y)-Z(x) varianssi (lyhennetään Var) antaa satunnaismuuttujien variogrammin arvon
Koska satunnaismuuttujan  X varianssi määritellään toisen keskusmomentin avulla
voidaan erotuksen varianssi myös ilmaista keskusmomentin avulla
Tätä kutsutaan yleisesti variogrammiksi. Sovelluksissa käytetään yleisemmin semivariogrammia, joka on variogrammin puolikas  \gamma (x,y).
Tätä variogrammin yleistä määritelmää voidaan edelleen tarkentaa, mikäli saadaan tarkempia tietoja satunnaiskentän stationäärisyydestä ja laadusta. Mikäli variogrammin arvot riippuvat vain satunnaismuuttujien välisestä etäisyysvektorista  {\bar {h}}\in \mathbb {R} ,voidaan edelliset lausekkeet kirjoittaa
tai
Stationääriset satunnaiskentät

Näin määriteltynä huomioidaan se mahdollisuus, että variogrammilla voi olla eri arvoja jokaisen lähiympäristön pisteparin välillä. Käytännön sovellutuksissa tällainen teoreettinen variogrammi ei ole käyttökelpoinen, sillä sen selville saaminen näytteitä tutkimalla on epätodennäköistä. Optimaalinen toive on, että satunnaiskenttä on jossakin määrin stationäärinen.
On olemassa tilastollisia testejä riippuvuuksien paljastamiseksi. Eräs sellainen on Mantelin testi.
Stationääriset satunnaiskentät > Vahvasti stationääriset variogrammit

Vahvan stationäärisyyden satunnaiskentässä  Z(x), jossa on olemassa äärellinen odotusarvo  E[Z(x)]=m, voidaan odotusarvo vähentää jokaisen satunnaismuuttujan arvosta pois  Y(x)=Z(x)-m. Tämän satunnaismuuttujien odotusarvo on silloin nolla  E[Y(x)]=0. Jos satunnaiskentän  Z(x) toiset momentit ovat äärellisinä olemassa, saadaan
ja
Variogrammi on tällaisessa satunnaiskentässä
eli variogrammi on kovarianssifunktion yhdistelmäfunktio
Semivariogrammi on silloin
Yleensä kovarianssit saavat suurimman arvonsa arvolla  h=0 ja muilla etäisyyden  harvoilla pienempiä arvoja. Tämän vuoksi variogrammi on vahvasti stationäärisessä satunnaiskentässä ylhäältä rajoitettu funktio. Jos kovarianssi saa vain positiivisia arvoja, on semivariogrammin yläraja
ja jos riippuvuus voi olla myös käänteistä ja  |C(h)|\leq C(0) niin yläraja on kaksinkertainen
Stationääriset satunnaiskentät > Heikosti stationääriset variogrammit

Heikon stationäärisyyden satunnaiskentässä on vahvaan stationäärisyyteen verrattuna suuri ehtojen huojennus se, että vain satunnaiskentän odotusarvosta ja kovarianssifunktiosta on selvä käsitys, mutta jakaumien laadusta ei tiedetä mitään. Odotusarvot ovat tietyn rajatun ympäristön  A sisällä vakio eli  E[Z(x_{0})]=m, kun  x_{0}\subseteq A. Kovarianssin arvot ovat saman ympäristön sisällä
ja sen vuoksi myös varianssi on äärellisenä olemassa. Koska vahvasti stationäärisessä satunnaiskentässä johdetaan odotusarvon, kovarianssifunktion ja variogrammin lausekkeet samanhenkisten olettamusten varassa, pätevät ne tässäkin stationäärisyyden hypoteesissä.
Jos odotusarvo ei olekaan vakio, vaan muuttuu paikan mukaan muodostaen esimerkiksi pitoisuuksien trendin, eivät edellä kuvatut olettamukset pidä enää paikkaansa. Toisaalta varianssi voi olla arvoltaan jopa ääretön, jolloin kovarianssifunktio ei esitä riippuvuutta luotettavalla tavalla. Silloin tulee riippuvuusfunktiona käyttää variogrammia.
Stationääriset satunnaiskentät > Sisäisen stationäärisyyden variogrammi

Mikäli lähekkäisissä pisteissä olevat satunnaismuuttujat muistuttavat laadultaan ja arvoiltaan toisiaan ja jos esimerkiksi samat odotusarvot, äärelliset toiset momentit tai varianssit eivät vaihtele satunnaiskentän eri osissa merkittävästi, voidaan silloin hyödyntää tilastollisesti koko satunnaiskentän mitattuja arvoja. Odotusarvot voivat muodostaa trendin eli odotusarvot ovat tietyssä suunnassa paikan funktio, joka näkyy jopa erotuksissa
Tällaisissa tapauksissa vain variogrammi olemassa
ja se voidaan estimoida näyteotoksen perusteella koko satunnaiskentälle yhteisesti.
Jos satunnaiskenttä on riittävän stationäärinen, riippuu variogrammi vain suuntavektorista  {\bar {h}} (anisotropia)
tai, kun satunnaismuuttujien erotus on sama kaikissa suunnissa, variogrammi riippuu vain pisteiden välisestä etäisyydestä  h=|x-y| (isotropia)
Sekä variogrammista että semivariogrammista käytetäänkin sovelluksissa kahta viimeiseksi esitettyä muotoa
ja
Yleensä satunnaiskenttä ei toteuta heikon stationäärisyysden ehtoja ja silloin variogrammi ei ole enää ylhäältä rajoitettu. Semivariogrammi muistuttaa silloin enemmän logaritmista  \gamma (h)=3\alpha log|h| (de Wijsin malli) tai lineaarista  \gamma (h)=A|h| mallia.
Variogrammin tulkinta

Variogrammi antaa tavallisesti pienimmän arvon satunnaismuuttujille, jotka sijaitsevat lähellä toisiaan. Niiden riippuvuus on suurta ja sen vuoksi niiden saamat arvot ovat lähellä toisiaan. Silloin satunnaismuuttujien erotuksen varianssi on myös pieni. Riippuvuus vähenee, kun satunnaismuuttujat etääntyvät toisistaan, jolloin variogrammin arvot suurenevat. Variogrammin arvo origossa onkin nolla ja se kasvaakin varsin yleisesti etäisyyden kasvaessa.
Variogrammin estimaattori

Variogrammin arvojen estimointi suoritetaan laskemalla sen arvoja näytteistä suoritetulla otoksella. Otos muodostetaan valikoimalla sopivan etäisyyden päässä toisistaan olevia näytteitä. Jos mitattava suure ei toista itseään (temperospatiaaliset satunnaismuuttujat) vaan se esiintyy pitkän aikaa samanlaisena, sanotaan sillä olevan vain yksi käytettävissä oleva reaalisaatio eli ulostulo. Silloin tulee satunnaiskentän olla stationäärinen ja kaikki näytteet edustavat tulkinnan mukaan samalla tavalla jakautuvia satunnaismuuttujia. Silloin näistä muodostettu variogrammi on luotettava riippuvuuden mitta. Satunnaismuuttujien  Z(x) reaalisaatioita merkitään tässä  z(x).
Variogrammin estimaattori > Määritelmä

Variogrammi estimoidaan mitatuista näytteistä laskemalla samalla etäisyydellä  hsijaitsevien näytteiden arvojen erotukset  z(x+h)-z(x). Sama etäisyys voidaan korvata samalla etäisyysvälillä, jolloin aineisto on etäisyyden mukaan luokiteltua. Variogrammin estimaatti  2\gamma ^{*}(h) on näiden erotusten neliöiden keskiarvo. Semivarigrammin estimaatti  \gamma ^{*}(h) (merkitään myös  {\hat {\gamma }}(h) ) on variogrammin puolikas:
missä  N(h) on etäisyydellä  h olevien näytteiden lukumäärä. Jos satunnaiskenttä on anisotropinen, huomioidaan myös etäisyysvektorin suunta semivariogrammia laskettaessa. Silloin semivariogrammi on sekä etäisyyden että suunnan funktio. Estimoituihin semivariogrammin pisteisiin sovitetaan jokin ennalta valittu käyrä, joka antaa jatkuvan funktion ominaisuudet riippuvuuslaskuihin.
Variogrammin estimaattori > Esimerkki

Eräs varhaisia krigingin sovelluskohteita oli geologinen malminarviointi. Siinä kallioon kairataan syviä reikiä, joiden kiviytimet nostetaan maanpinnalle analysoitavaksi. Tutkimuksissa kairauksia on voitu tehdä satoja ja niiden analysoitujen ytimien osat muodostavat tuhansien näytteiden tietokannan. Koska kunkin näytteen sijainti kalliossa tunnetaan, voidaan niiden arvot hyödyntää riippuvuusanalyysissä ja krigingestimoinnissa. Näytteistä lasketaankin estimointia varten semivariogrammit, joista tutkitaan riippuvuuden laatu ja vaikutusala.
Variogrammien approksimaatiofunktioita > Yleisiä ominaisuuksia

Huntu (engl. nugget effect) tarkoittaa variogrammin ja semivariogrammin origossa olevaa epäjatkuvuuskohtaa ja se on seurausta satunnaiskentässä olevasta satunnaisuudesta, kun eri pisteiden arvojen välillä ei ole keskinäistä riippuvuutta, tai kun näytteiden suureiden arvoissa on mittausvirhettä. Kun lasketaan lähekkäisillä satunnaismuuttujilla semivariogrammin arvoja, saadaan raja-arvoksi huntua merkitsevä luku  b
vaikka  \gamma (0)=0.
Kynnys (engl. sill) tarkoittaa semivariogrammin saamaa maksimiarvoa niissä tapauksissa, kun satunnaiskenttä on vahvasti- tai heikosti stationäärinen, odotusarvo on sekä äärellinen että vakio ja varianssi on äärellisenä olemassa. Kynnysarvo  C saavutetaan yleensä vaikutussäteen jälkeen tai asymptoottisesti hyvin kaukana
Vaikutussäde (engl. range) kertoo etäisyyden, jonka jälkeen variogrammi tai semivariogrammi saavuttaa suurimman arvonsa. Semivariogrammilla kyseinen arvo on satunnaiskentän varianssi.
Edelliset kolme ominaisuutta on mahdollista sisällyttää mihin tahansa sovituskäyrään, jolla approksimoidaan näytteistä saatua variogrammiaineistoa. Jos merkitään vaikutussäteen  a sisällä variogrammifunktiota  f(x), sen ulkopuolella kynnystä  C ja origossa huntua  b,saadaan paloittaisella määrittelyllä semivariogrammiksi
Semivariogrammilla voi edelleen olla vielä monta sisäkkäistä vaikutussädettä ja mutkikas lausekerakenne.
Razgrad

| Razgrad Разград |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Razgradin sijainti Bulgariassa
Valtio:  Bulgaria
Alue:  Razgrad
Väkiluku (2011):  50 998
 
 www.razgrad-bg.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Razgrad (bulg. Разград; turk. Razgrad) on kaupunki Pohjois-Bulgariassa ja samalla se on Razgradin alueen pääkaupunki. Razgradin kunnan asukasluku on 50 998 (2011), ja itse kaupungissa on 33 880 asukasta.
Kaupungin väestöstä 27 % on turkkilaista syntyperää, 69 % bulgarialaisia ja 4 % romaneja.[lähde? ]
Razgradin nähtävyyksiä ovat vuonna 1864 rakennettu kellotorni ja Ibrahim paššan moskeija vuodelta 1530. Kaupungista on kotoisin jalkapalloseura Ludogorets.
Razgradin paikalla sijaitsi Rooman valtakunnan aikana Abritus- tai Abrittus-niminen kaupunki, joka tunnetaan vuonna 251 käydystä Abrittuksen taistelusta. Abritus tuhoutui sodissa useita kertoja, kunnes avaarit tuhosivat sen lopullisesti vuonna 586.
Ystävyyskaupungit

Orjol, Venäjä (vuodesta 1968)
Wittenberge, Saksa (vuodesta 2001)
Armagh, Pohjois-Irlanti (vuodesta 1995)
Châlons-en-Champagne, Ranska (vuodesta 1975)
Avcılar, Turkki (vuodesta 2000)
Yangzhou, Kiina (vuodesta 2000)
Brunswick, Yhdysvallat (vuodesta 1998)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Razgrad Wikimedia Commonsissa
Razgradin kotisivut
Bulgarian kaupungit
Aitos
Asenovgrad
Blagoevgrad
Botevgrad
Burgas
Dimitrovgrad
Dobritš
Dupnitsa
Gabrovo
Gorna Orjahovitsa
Gotse Deltšev
Harmanli
Haskovo
Jambol
Karlovo
Karnobat
Kazanlăk
Kărdžali
Kjustendil
Lom
Lovetš
Montana
Nova Zagora
Panagjurište
Pazardžik
Pernik
Petritš
Pleven
Plovdiv
Primorsko
Razgrad
Ruse
Samokov
Sandanski
Sevlievo
Šumen
Silistra
Sliven
Smoljan
Sofia
Stara Zagora
Svištov
Tărgovište
Trojan
Varna
Veliko Tărnovo
Velingrad
Vidin
Vratsa
Waldroningueretsa

| Waldroningueretsa> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kädelliset Primates
Alalahko::  Haplorrhini
Heimo::  Häntäapinat Cercopithecidae
Alaheimo::  Lehtiapinat Colubinae
Suku::  Piliocolobus
Laji::  waldronae
Kaksiosainen nimi
 Piliocolobus waldronae  (Hayman, 1936) 
Synonyymit
 Piliocolobus waldroni  Piliocolobus badius waldronae 

Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Waldroningueretsa (Piliocolobus waldronae)	on häntäapinoiden heimoon kuuluva afrikkalainen apinalaji.
Waldroningueretsaa on tavattu Bandaman ja sen sivujoen Nzin valuma-alueella Norsunluurannikon ja Ghanan raja-alueella. Se kävi harvinaisemmaksi Ghanan puolella jo 1900-luvun puolivälissä. 
Viimeisin vahvistettu havainto pienestä waldroningueretsaryhmästä tehtiin Tanoéjoen ympäristön suometsissä Norsunluurannikon kaakkoisosassa vuonna 1978. Vuonna 2002 salametsästäjän hallusta löytyi waldroningueretsan talja, ja vuonna 2008 metsästä kuului lajille ominaista ääntelyä.
Waldroningueretsa on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi. Lajin harvinaistumiseen ovat vaikuttaneet sekä elinympäristön tuhoaminen että metsästys. Paikalliset metsästävät sitä sekä omaksi ruoakseen että myyntiin ("bushmeat"). Hakkuita varten tehdyt metsäautotiet ovat helpottaneet myös metsästäjien pääsyä metsän sisäosiin. Gueretsoja on suhteellisen helppo metsästää, sillä ne elävät suurissa ryhmissä. Myös simpanssit pyydystävät niitä.
Ruotsinraunioyrtti

| Ruotsinraunioyrtti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Boraginales
Heimo::  Lemmikkikasvit Boraginaceae
Suku::  Raunioyrtit Symphytum
Laji::  × uplandicum  Nyman
Katso myös
   Ruotsinraunioyrtti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruotsinraunioyrtti (Symphytum × uplandicum) on lemmikkikasveihin ja raunioyrttien sukuun kuuluva lajiristeymä. Sen kantalajit ovat tarharaunioyrtti (Symphytum asperum) ja rohtoraunioyrtti (Symphytum officinale). Sitä käytetään koristekasvina.
Ruotsinraunioyrtti on monivuotinen, rotevakasvuinen ja melko karheakarvainen ruoho, joka kasvaa 50–200 senttimetriä korkeaksi. Risteymänä se on monimuotoinen ja ulkonäöltään vaihteleva. Kukintona on lyhyt kiemura viuhko, kukkien teriö on melkein suppilomainen tai torvimainen. Kukkien väri vaihtelee punaisesta sinipunaiseen ja siniseen, ja joskus harvoin ne voivat olla melkein valkoisia.
Ruotsinraunioyrtti kasvaa Pohjoismaista Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa ja Suomessa melko yleisesti viljelykarkulaisena. Suomessa siitä on melko paljon havaintoja varsinkin eteläosassa. Suomessa sitä pidetään nykyisin vakiintuneena ja leviämiskykyisenä uustulokkaana, joka kuuluu myös haitallisten vieraslajien luetteloon.
RusHydro

| RusHydro |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  OAO
Osake:  LSE: HYDR, MCX: HYDR
ISIN:  RU000A0JPKH7
Kotipaikka:  Moskova, Venäjä
Toimiala:  vesivoima, sähköntuotanto
Kotisivu:  www.eng.rushydro.ru www.rushydro.ru
Infobox OKNimi-testi OK: 
RusHydro eli RusGidro (ven. РусГи́дро, RusGidro, aiemmin Hydro-OGK) on Venäjän suurin ja maailman toiseksi suurin vesivoimayhtiö. Vuoden 2012 elokuussa tämän Venäjällä kymmeniä vesivoimaloita hallitsevan energiakonsernin asennettu voimalakapasiteetti oli 35,2 gigawattia. Kapasiteettinsa puolesta yhtiö oli Venäjän toiseksi suurin sähköntuottaja vuonna 2011 (edellään vain Gazprom). Yhtiön vuoden 2011 sähköntuotanto oli 77 052 gigawattituntia. Tämä energiamäärä vastaa noin 90 prosenttia koko Suomen vuotuisesta sähköntuotannosta.
Volgan vesivoimalaitos on eräs RusHydron vesivoimalaitoksista
Suuressa Sajano-Šušenskajan voimalassa tapahtui suuronnettomuus vuonna 2009
Yhtiön pääkonttori on Moskovassa. RosHydron osakkeet noteerataan muun muassa Lontoon pörssissä (LSE) ja Venäjän arvopaperipörssissä (MCX).