stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Prisoner (televisiosarja)

| Prisoner> The Prisoner |
| --- | --- |

Tyyli:   scifi  draama  trilleri 
Kestoaika:  45 min
Luoja(t):   Patrick McGoohan (alkuperäinen televisiosarja)  Bill Gallagher  Trevor Hopkins 
Pääosissa:   James Caviezel  Ian McKellen  Ruth Wilson  Lennie James  Jamie Campbell Bower  Rachael Blake  Haley Attwell  Renate Stuurman 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat  Iso-Britannia 
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:    AMC   ITV   MTV3 
Esitetty:  15. marraskuuta 2009 –  17. marraskuuta 2009
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  6
Tuotanto
Tuottaja(t):   Trevor Hopkins  Lance Samuels 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Michele Buck  Bill Gallagher  Rebecca Keane  Daniel Timmer  Christina Wayne 
Ohjaaja(t):  Nick Hurran
Käsikirjoittaja(t):   Bill Gallagher  Patrick McGoohan (alkuperäinen televisiosarja) 
Säveltäjä(t):  Rupert Gregson-Williams
Leikkaaja(t):   Yan Miles  Paul Garrick 
Kuvaaja(t):  Florian Hoffmeister
Tuotantoyhtiö(t):   Granada International  ITV Productions  Out of Africa Entertainment 
Edeltäjä:  Saarroksissa
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Primetime Emmy, paras miespääosa lyhytsarjassa tai tv-elokuvassa   (Ian McKellen, 2010)  Primetime Emmy, paras kuvaus lyhytsarjassa tai tv-elokuvassa   (2010)  Saturn Award, paras televisiosarja   (2010)  Satellite Award, lyhytsarja tai tv-elokuva  (2010)  Satellite Award, paras miespääosa lyhytsarjassa tai tv-elokuvassa   (Ian McKellen, 2010)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Prisoner (The Prisoner) on yhdysvaltalais-brittiläinen scifi-televisiosarja vuodelta 2009. Sarja perustuu vuoden 1967 televisiosarjaan Saarroksissa. Sarjan pääosissa ovat James Caviezel ja Ian McKellen.
Tuotanto

Prisoner on yhdysvaltalais-brittiläinen yhteistuotanto. Sitä tuotettiin kuusi jaksoa. Sarja kuvattiin Etelä-Afrikassa ja Namibiassa.
Sarja esitettiin ensimmäisen kerran Yhdysvalloissa AMC-kanavalla marraskuussa 2009. MTV3 alkoi esittää sarjaa Suomessa heinäkuussa 2011.
Ian McKellen sai Primetime Emmy -ehdokkuuden roolistaan 2:na vuonna 2010. Sarja oli ehdolla parhaan kuvauksen Emmy-palkinnon voittajaksi. Prisoner on ollut ehdolla Saturn Award -palkinnon ja kahden Satellite Award -palkinnon voittajaksi.
Tarina

Mies (James Caviezel) eroaa New Yorkissa toimivan suuryrityksen palveluksesta havaittuaan yrityksessä epäilyttävää toimintaa. Hieman tämän jälkeen hän herää aavikolla eikä muista miten on sinne joutunut. Hän päätyy eristettyyn aavikkoyhteisöön nimeltä Kylä. Kylässä häntä kutsutaan nimellä 6 ja hänelle väitetään, ettei mitään New Yorkia ja muuta maailmaa ole olemassakaan. Kylää hallitsevan miehen 2:n (Ian McKellen) mukaan muu maailma on vain 6:n kuvitelmaa. Suurin osa kyläläisistä uskoo näin, 6 epäilee, että heitä manipuloidaan ja pidetään pakolla eristyksessä. Tietämättä keneen voi luottaa 6 päättää selvittää totuuden ja paeta, vaikka se johtaa hänet ja muita hengenvaaraan.
Näyttelijät ja hahmot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  James Caviezel  | … |  6    |
|  Ian McKellen  | … |  2   |
|  Ruth Wilson   | … |  313   |
|  Lennie James  | … |  147   |
|  Jamie Campbell Bower  | … |  11-12   |
|  Rachael Blake  | … |  M2    |
|  Haley Attwell  | … |  Lucy   |
|  Renate Stuurman  | … |  21-16    |
Lähde:
Jaksot

| Nro | Englanninkielinen nimi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen esitys | Esitetty Suomessa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Arrival | Saapuminen | 15. marraskuuta 2009 | 4. heinäkuuta 2011 |
| 2 | Harmony | Sopusointu | 15. marraskuuta 2009 | 11. heinäkuuta 2011 |
| 3 | Anvil | Alasin | 16. marraskuuta 2009 | 18. heinäkuuta 2011 |
| 4 | Darling | Sydänkäpynen | 16. marraskuuta 2009 | 25. heinäkuuta 2011 |
| 5 | Schizoid | Seko | 17. marraskuuta 2009 | 1. elokuuta 2011 |
| 6 | Checkmate | Shakkimatti | 17. marraskuuta 2009 | 8. elokuuta 2011 |

Lähde:
Aiheesta muualla

Prisoner AMC:n sivuilla
Prisoner ITV:n sivuilla
Prisoner MTV3:n sivuilla
Prisoner Internet Movie Databasessa (englanniksi)
[[Luokka:2000-vuosikymmenen yhdysvaltalaiset draamasarjat
Tiktak

| Tiktak |
| --- | --- |
 Tiktak esiintymässä Suomipop-festivaaleilla Jyväskylässä vuonna 2018.
Tiedot
Toiminnassa:  1998–2007, 2018–2019
Tyylilaji:  pop-rock vaihtoehtorock pop-punk
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  suomi englanti
Jäsenet:  Mimmu, basso, laulu   Tuuli, rummut   Petra, laulu   Noora, kitara, laulu   Nea, koskettimet   Emppu, kitara, laulu  
Levy-yhtiö:  Universal Music  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tiktak oli kuuden suomalaisen nuoren naisen muodostama pääasiassa rockia soittava yhtye, joka saavutti suuren suosion Suomessa.
Yhtyeen ensimmäinen single ”Sekoitat mun maailman” julkaistiin 23. elokuuta 1999. Saman vuoden lokakuussa julkaistu yhtyeen toinen single ”Lopeta” oli menestys, ja Tiktakista tuli Suomen nuorin platinaa myynyt yhtye marraskuussa 1999 julkaistulla albumillaan Frendit. Yhtyeen muita menestyneitä kappaleita ovat ”Kyyneleet”, ”Satuprinsessa”, ”Tuuleksi taivaanrantaan”, ”Heilutaan”, "Samantekevää" ja ”Sankaritar”.
Tiktak ilmoitti syksyllä 2007 lopettavansa toimintansa kokoelmalevyn Sinkut 99–07 ilmestymisen ja jäähyväiskiertueen jälkeen. Syksyllä 2017 yhtyeen jäsenet tiedottivat Tiktakin tekevän neljän festivaalikeikan mittaisen paluun kesällä 2018. Kesän paluukeikkojen jälkeen Tiktak esiintyi Hartwall Arenalla 20-vuotisjuhlakonsertissa huhtikuussa 2019.
Yhtyeen jäsenistä Petra, Noora ja Emppu ovat jatkaneet musiikin parissa Tiktakin jälkeen. Musiikin ohessa Petra on valmistunut kemian maisteriksi ja Noora ja Emppu kasvatustieteistä. Tuulista on tullut kauneudenhoitoalan yrittäjä, Mimmusta sisustusarkkitehti ja Neasta tapahtumatuottaja.
Historia > Alkutaival

Tiktak-yhtyeen muodosti Pohjois-Helsingin Bändikoulun perustaja Peter Kokljuschkin, joka solmi managerisopimuksen yhtyeen kanssa 3. toukokuuta 1999. Samassa kuussa Tiktak allekirjoitti levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa, jolloin puolet yhtyeen jäsenistä oli vasta 13-vuotiaita. Levytyssopimus syntyi, kun Universal Musicin tuotantopäällikkö Hannu Sormunen vieraili Tiktakin harjoituksissa ja vakuuttui yhtyeestä.
Historia > Kappaleiden taustaa

Tiktakin levyttämät kappaleet valikoituivat sadoista suomalaisista ja ulkomaisista kappaleista Tiktakin ja tuotantopäällikkö Hannu Sormusen yhteistyönä. Kappaleita tekivät yhtyeelle muun muassa Maki Kolehmainen, Pekka Eronen, Edu Kettunen ja Rake Illusion. Monet Tiktakin julkaisemista kappaleista ovat ulkomaisia sävellyksiä, jotka on sanoitettu suomeksi Tiktakille sopiviksi. Yhtyeen solistina toiminut Petra ja kitaristi Emppu ovat kuitenkin osallistuneet joidenkin kappaleiden tekemiseen. Esimerkiksi ”Tuuleksi taivaanrantaan” on Petri Munckin ja Empun säveltämä sekä Edu Kettusen sanoittama kappale.
Historia > Vuodet 1998–2000: Levytyssopimus, Frendit ja Tik N' Tak

Tiktak aloitti toimintansa vuonna 1998. Yhtye solmi ensimmäisen levytyssopimuksensa Universal Musicin kanssa 7. toukokuuta 1999, jolloin puolet yhtyeen jäsenistä oli vasta 13-vuotiaita. Tiktakin musiikillisen ilmeen loi yhdessä bändin kanssa Universal Musicin tuotantopäällikkö Hannu Sormunen, joka myös tuotti ja sanoitti Tiktakille kappaleita salanimellä L. Moore. Yhtyeen ensimmäisenä singlenä julkaistiin Maki Kolehmaisen sävellys ”Sekoitat mun maailman”. Kappaleesta levytettiin samaan aikaan englanninkielinen versio nimellä ”Upside Down”, ja molemmista kieliversioista kuvattiin samalla kertaa musiikkivideot. Tiktakin toinen single ”Lopeta” teki lopullisen läpimurron voitettuaan Jyrki Hit Challenge -kilpailun. Palkinnon luovutti yhtyeelle Tampereen Tullikamarilla Renny Harlin. Esikoisalbumi Frendit äänitettiin ja tuotettiin Turussa, ja sen tuottajana toimi Vekke Mäki, joka on tunnettu muun muassa Bogart Co.- ja Sound of RELS -yhtyeistä. Albumi julkaistiin 22. marraskuuta 1999. Kahdessa viikossa albumi myi kultaa ja vuoden 2000 tammikuussa platinaa. Sen myötä Tiktakista tuli nuorin platinaa myynyt yhtye Suomessa.
Tiktak kertoi uransa alkuaikoina yhtyeen nimen tulevan järjestysmiehen huudahduksesta: "Tik tak, kello käy". Yhtye paljasti kuitenkin vuonna 2007, että nimen keksi Tiktakin esiasteen Blue Moonin kosketinsoittaja. Levytyssopimuksen yhtye tosin kirjoitti nimellä Tic Tac. Vuosien varrella useat mediat ja kuuntelijatkin kirjoittivat yhtyeen nimen muotoon ”Tik Tak” vaikka virallinen muoto olikin ”Tiktak”.
Tiktak konsertoi Frendit-albumista tehdyn englanninkielisen Friends-albumin ilmestyttyä Euroopassa ja Yhdysvalloissa vuosina 2000 ja 2001 nimellä Tik N’ Tak. Yhdysvaltalainen Radio Disney järjesti Tik 'N Takille muutaman promootiokeikan, jotta single ”Upside Down” olisi saanut ponnahduslaudan Yhdysvaltojen teinimarkkinoille.
Loppuvuodesta 2000 Frendit-albumista julkaistiin niin sanottu platinapainos Frendit/Friends, joka sisälsi uudistetun version esikoisalbumista ja uusia kappaleita.
Historia > Vuodet 2001–2002: Jotain muuta

Amerikan kiertueelta Tiktakin mukaan tarttui uusia kappaleita, kuten ”Kyyneleet”, ”Näkymätön nainen” ja ”Mitä jää?”, joita yhtye alkoi työstää kesällä 2001. Uudesta albumista haluttiin ”livebändivoittoisempi ja rokkaavampi”. Ensimmäinen singlejulkaisu yhtyeen toiselta pitkäsoitolta oli kappale ”Häiritsen sinua”, jossa oli enemmän rock-vaikutteita kuin yhdelläkään esikoisalbumin kappaleista. Tiktak jatkoi toisen albumin nauhoituksia vielä syksyllä 2001, ja Jotain muuta -niminen albumi julkaistiin 16. marraskuuta 2001. Albumia myytiin jo ennakkoon platinalevyyn oikeuttava määrä. Vielä ennen vuoden loppua se myi tuplaplatinaa.
Jotain muuta sai jatkoa vuosi julkaisunsa jälkeen, kun siitä julkaistiin uusi versio nimeltään Jotain muuta... ja jotain uutta!, jossa oli mukana kaksi uutta kappaletta ja englanninkielinen versio albumista.
Historia > Vuodet 2003–2004: Ympyrää ja Hei me soitetaan oikeesti!

Vuoden 2003 alussa yhtye jäi keikkatauolle valmistellakseen kolmatta albumiaan. Kolmannen albumin ensimmäinen singlejulkaisu oli kappale ”Lähdetään tänään”, joka soi myös elokuussa 2003 ensi-iltansa saaneessa Helmiä ja sikoja -elokuvassa. Ympyrää-albumi julkaistiin 7. marraskuuta 2003, ja sitä on myyty tuplaplatinalevyyn oikeuttava määrä. Albumin toinen singlejulkaisu oli kappale ”Tänä yönä taivaaseen”, joka päätyi soimaan Vieraalla maalla -elokuvan lopputekstien taustalle.
Kesällä 2004 Tiktakin kiertuetta dokumentoitiin yhtyeen ensimmäistä DVD-julkaisua varten. Marraskuussa 2004 julkaistiin samanaikaisesti Hei me soitetaan... oikeesti! -niminen DVD ja minialbumi, joista jälkimmäinen sisältää muun muassa ”Sekoitat mun maailman” -singlen uuden version."Hei me soitetaan... oikeesti!" -DVD palkittiin Emma-palkinnolla. Kyseessä on ainoa Emma-palkinto, jonka bändi sai historiansa aikana.
Historia > Vuodet 2005–2007: Myrskyn edellä ja uran lopettaminen

Huhtikuussa 2005 Tiktak aloitti neljännen ja viimeiseksi jääneen albuminsa äänitykset. Myrskyn edellä -niminen albumi julkaistiin 23. marraskuuta 2005. Albumin ensimmäinen single ”Sankaritar” päätyi soimaan FC Venus -elokuvaan. Myrskyn edellä -albumia myytiin jo ennakkoon kultalevyyn oikeuttava määrä, 15 000 kappaletta. Sittemmin albumia on myyty yli tuplaplatinalevyrajan, yli 60 000 kappaletta.
Levy-yhtiö kertoi syyskuussa 2007 Tiktakin lopettavan uransa ja julkaisevan vielä kokoelman. Tiktakin viimeiseksi singleksi jäi kokoelma-albumillakin julkaistu kappale ”Mutta mä rakastan sua". Silloin viimeiseksi nimetyn keikkansa yhtye soitti 9. joulukuuta 2007 Helsingin Tavastia-klubilla.
Historia > Vuodet 2018–2019: paluu

Tiktakin paluusta kerrottiin marraskuu 2017. Pääsolistina toiminut Petra sanoi kuitenkin MTV3 Posse-ohjelmassa, ettei yhtye aio julkaista uutta musiikkia. Yhtye teki ensimmäisen paluukeikkansa Himoksella juhannuksena 22. kesäkuuta 2018 ja sen jälkeen vielä kolme muuta festivaalikeikkaa, Jyväskylässä ja Oulussa Suomipop-festivaaleilla sekä Tammerfestissä Tampereella. Paluukeikkojen piti jäädä vain kesään 2018, mutta 23. marraskuuta 2018 Tiktak tiedotti tekevänsä Hartwall Arena -suurkeikan yhtyeen 20-vuotisjuhlan kunniaksi 18. huhtikuuta 2019.
Jäsenet

Emppu (oik. Emilia Suhonen, s. 15. joulukuuta 1985) – kitara, taustalaulu
Mimmu (oik. Mirjami Hirvonen o.s. Hyvönen, s. 27. tammikuuta 1985) – basso, taustalaulu
Nea   (oik. Nea Liimatainen o.s. Mokkila, s. 13. tammikuuta 1985) – kosketinsoittimet
Noora (oik. Noora Puhakka, s. 11. marraskuuta 1985) – kitara, taustalaulu
Petra (oik. Petra Gargano o.s. Mauria, s. 11. heinäkuuta 1985) – laulu
Tuuli (oik. Tuuli Hirst-Gee o.s. Taimi, s. 16. kesäkuuta 1983) – rummut, taustalaulu
Susanna – rummut vuosina 1998–1999
Julkaisut

Frendit (1999)
Frendit / Friends (2000)
Jotain muuta (2001)
Jotain muuta... ja jotain uutta! (2002)
Ympyrää (2003)
Hei me soitetaan... oikeesti! (2004)
Myrskyn edellä (2005)
Sinkut 99–07 (2007)
Kirjat

Haapala, Laura: Tiktak.  Helsinki:  WSOY, 2000.  ISBN 951-0-24594-1
Tiktak – HITIT... ja enemmän! (2004) (F-Kustannus) - nuottikirja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tiktak Wikimedia Commonsissa
Virallinen Tiktak-sivusto (Web Archive)
Tiktak Last.fm:ssä (englanniksi)
Tiktak
|  Emilia Suhonen  Mirjami Hirvonen o> s. Hyvönen  Nea Liimatainen o.s. Mokkila  Noora Puhakka  Petra Gargano o.s. Mauria  Tuuli Hirst-Gee o.s. Taimi . Susanna  |
| --- | --- |
Albumit:  Frendit  Frendit / Friends  Jotain muuta  Jotain muuta... ja jotain uutta!  Ympyrää  Hei me soitetaan... oikeesti!  Myrskyn edellä 
Kokoelmat:  Sinkut 99-07 
EP:t:  Hei me soitetaan... oikeesti! 
Singlet:  ”Sekoitat mun maailman”  ”Lopeta”  ”Sydän lyö”  ”Minne vaan”  ”Leijailen”  ”Christmas (Baby Please Come Home)”  ”Don't Turn Back”  ”Upside Down”  ”Häiritsen sinua”  ”Kyyneleet”  ”Jotain muuta”  ”Satuprinsessa”  ”Jää”  ”Lähdetään tänään”  ”Tänä yönä taivaaseen”  ”Tuuleksi taivaanrantaan”  ”Heilutaan”  ”Rannaton”  ”Sankaritar”  ”Samantekevää”  ”Paha sana”  ”Kuka vaan”  ”Miten onni korjataan”  ”Mutta mä rakastan sua” 
DVD:t:  Hei me soitetaan... oikeesti!  Laula tähtien kanssa - Tiktak - Karaoke 
Musiikkivideot:  ”Sekoitat mun maailman”  ”Upside Down”  ”Lopeta”  ”Don’t Turn Back”  ”Minne vaan”  ”Kyyneleet”  ”Why Girls Cry”  ”Jää”  ”Tänä yönä taivaaseen”  ”Tänä yönä taivaaseen (leffaversio)”  ”Heilutaan”  ”Rannaton”  ”Sankaritar”  ”Mutta mä rakastan sua”
Ammuntaa – Ulla Tapaninen

| Ammuntaa – Ulla Tapaninen |
| --- | --- |
 Ohjelman logo
Tyyli:  viihde
Kestoaika:  24 min / jakso
Luoja(t):  Raila Leppäkoski  (käsikirjoittaja ja ohjaaja)   Ismo Sajakorpi (ohjaaja, 1996)
Pääosissa:  Ulla Tapaninen
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  1996 – 2. toukokuuta 1997
Jaksoja:  16
Aiheesta muualla
IMDb 
Ammuntaa – Ulla Tapaninen on MTV3:lla vuosina 1996-1997 esitetty näyttelijä Ulla Tapanisen viihdeohjelma. Ohjelmassa Tapaninen istui maitotonkan päällä ja esitti studioyleisölle Stand up-komiikkaa.
Miekkajärvi (Sastamala)

| Miekkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°26′16″N, 22°50′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vaunujoen valuma−alue (35.133)
Tulo-oja:  metsäoja Joutsijärvestä
Laskujoki:  Metsäjoki Kyynärjärveen 
Järvinumero:  35.133.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,3 m  
Pituus:  640 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  1,474 km  
Pinta-ala:  7,827 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiMiekkajärvi 
Miekkajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Lakkiniemellä sijaitseva järvi.
Maantiede

Miekkajärven pinta-ala on 7,8 hehtaaria, sen pituus on 640 metriä ja leveys 200 metriä. Järven ympäristö on ylängön reuna-aluetta, jonka epätasaisuuksiin se on muodostunut. Sen rantavyöhyke on soistunutta metsämaata. Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla ei ole loma-asuntoja, mutta sinne johtaa metsätie Lakkiniemeltä. Itärannalle on rakennettu laavu. Järvessä ei ole saaria.
Vesistösuhteita

Miekkajärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Järveen laskee kolme suo-ojaa, joista yksi on Joutsijärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa kolme kilometriä pitkä Metsäjoki, joka laskee Kyynärjärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 97,3 metriä ja Kyynärjärven 90,3 metriä mpy., joten Metsäjoelle kertyy pudotusta 7,0 metriä.
Historiaa

Vuonna 1855−1856 jukaistussa Kalmbergin kartastossa on järvi sen ympäristö täysin erämaata. Ainoa maataluteen liittyvä toiminto on Metsäjoen varsien niityt, joilta on korjattu talteen heinää. Vuoden 1930 Tyrvään taloudellisessa kartassa näkyy järven länsipuolella maatila ja metsäjoen varressa toinen. Länsipuolen maatilalle kulki ainoastaan kärrypolku. Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on Metsäjoen nimi kirjoitettu Metsäoja. Molemmat maatilat ja niiden rakennukset näkyvät edelleen tässäkin kartassa. Itse järvi on edelleen autio.
Pacific Gas and Electric Company

| Pacific Gas and Electric Company |
| --- | --- |

Osake:  PCG
Markkina-arvo:  22,62 miljardia Yhdysvaltain dollaria (2018)
ISIN:  US69331C1080
Perustettu:  1905
Toimitusjohtaja:  Geisha Williams
Kotipaikka:  San Francisco, Kalifornia
Toimiala:  Energia
Tuotteet:  sähkö, maakaasu
Liikevaihto:  16,75 miljardia Yhdysvaltain dollaria (2018)
Tilikauden tulos:  -6,85 miljardia Yhdysvaltain dollaria (2018)
Henkilöstö:  ~24 000 (2018)
Kotisivu:  www.pge.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pacific Gas and Electric Company (PG&E) on julkisesti noteerattu energia-alan yhtiö, jonka kotipaikka on San Franciscossa, Yhdysvalloissa. Yhtiö haki konkurssia tammikuussa 2019, johtuen lukuisista oikeusjutuista Kalifornian maastopaloihin liittyen.
Tuotanto

PG&E osti 20 vuoden sopimuksella Copper Mountainin aurinkovoimalan, joka on Yhdysvaltain suurin.
Yhtiö omistaa Diablo Canyonin ydinvoimalan, jossa on kaksi painevesireaktoria, joiden teho yhteensä on 2 240 MW.
Yhtiön omistama Humboldt Bay Generating Station Kaliforniassa on maakaasuvoimala, joka otettiin käyttöön syyskuussa 2010. Sen nettoteho on 163 MW.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pacific Gas and Electric Company Wikimedia Commonsissa
Ylistenjärvi

| Ylistenjärvi |
| --- | --- |
 Näkymä vuodelta 2015.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°14′57″N, 22°55′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ylistenjärven valuma−alue (35.138)
Tulo-ojat:  Isonsuonoja
Laskuoja:  oja Keskistenjärveen 
Järvinumero:  35.138.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,2 m  
Pituus:  3,7 km  
Leveys:  2,6 km  
Rantaviiva:  18,5275 km  
Pinta-ala:  4,46556 km²  
Tilavuus:  0,0177363 km³  
Keskisyvyys:  3,97 m  
Suurin syvyys:  10,8 m  
Valuma-alue:  16,66 km²  
Saaria:  10
:  Jaamalansaari, Äijälänsaari, Pujosaari
 fiYlistenjärvi 
Ylistenjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan Ylistenjärvenmaalla sijaitseva järvi.
Maantiede

Järven pinta-ala on 447 hehtaaria ja sen pituus on 3,7 kilometriä ja leveys 2,6 kilometriä. Järven ympäristö on melko loivapiirteistä ja alavaa metsämaata, joka rikkoontuu paikoin pienten peltopalstojen takia. Pellot eivät ylety rantaan asti kuin parissa kohdassa. Korkeimmat mäet ovat kallioinen Taipaleenvuori koillisrannassa ja Tupakallio Äijälänperällä. Järven piirteisiin voidaan lukea 1,5 kilometriä pitkä Äijälänperän lahti, joka työntyy kaakkoon päin. Toinen on Tapiolanlahti koillisrannassa. Sen työntyy 900 metrin pituisena Pyhäniemen ja Taipaleenvuoren väliin.
Järvessä on 10 saarta, jotka ovat yleensä pieniä luotoja. Niiden joiden yhteispinta-ala on 3,1 hehtaaria. Kolme suurinta saarta ovat luoteisosassa sijaitseva Jaamalansaari (2 ha), Äijälänperällä sijaitseva Äijälänsaari (0,5 ha) ja itärannan tuntumassa sijaitseva Pujosaari (0,2 ha) . Näissä on myös mökkiasutusta. Järven pohja on lähes tasapohjainen, mutta rantojen kivikkoisuuden perusteella myös kivinen. Kartoissa kolmen metrin syvyyskäyrä kiertää lähes koko järven, mutta 6-metrinen syvyyskäyrää on vain keskiosissa. Siitä löytyy järven syvin kohta Rantalanlahden läheltä aivan rannan edustalta. Syvimmässä kohdassa on 10,8 metriä syvää. Järven tilavuudeksi on mitattu 17,74 miljoonaa kuutiometriä, jolloin järven keskisyvyydeksi tulee  4,0 metriä.
Järven rantaviiva on 18,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järveen rajautuu vain muutama pelto, joiden maatilat sijaitsevat lähettyvillä. Rannoilla on paljon loma-asutusta ja sinne johtaakin paljon tietä.
Vesistösuhteita

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Ylistenjärven valuma-alueeseen (35.138) se kuuluu. Järven oma valuma-alue, joka alkaa laskuojan luusuasta, on pinta-alaltaan 16,7 neliökilometriä 16,7 km² . Järveen laskee vähän tulo-ojia, mikä nostaa veden keskimääräistä viipymää suureksi. Suurin oja on Isonsuonoja, joka tuo tiheästi ojitetulta Laarinsuolta kuivatusvesiä järveen. Sen luusua sijaitsee järven itärannalla Kiviojankurkussa, josta saa alkunsa 400 metriä pitkä laskuoja Keskistenjärven kosteikkoalueelle. Vesireitti jatkuu kosteikon läpi kaivettuna Kravinojana, joka halkaisee 1,7 kilometrin pituisena Keskistenjärven. Kumpikin ojan osuus voidaan katsoa kuuluvan Pesurinojan pääuomaan. Järven vedenpinnan korkeus on 89,2 metriä ja Keskistenjärven 87,5 metriä mpy., joten pudotusta kertyy laskujoelle 1,7 metriä.
Huomioita

↑  Tiedot saarien pinta-alasta on poimittu ruotsinkielisestä wikipediasta saarien artikkeleista sv:Äijälänsaari, sv:Jaamalansaari ja sv:Pujosaari, jossa niille on lähteet.
Alinen Piimäsjärvi

| Alinen Piimäsjärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°20′47″N, 23°11′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Piimäsjärven valuma−alue (35.136)
Tulo-oja:  oja Ylisestä Piimäsjärvestä
Laskuoja:  oja Kärppälänjokeen 
Järvinumero:  35.136.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,8 m  
Pituus:  420 m  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  1,146 km  
Pinta-ala:  3,736 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiAlinen Piimäsjärvi 
Alinen Piimäsjärvi on Pirkanmaalla Sastamalan Kärppälässä Piimäsjärvenmaalla sijaitseva järvi.
Maantiede

Alisen Piimäsjärven pinta-ala on 3,7 hehtaaria, ja avoveden alueen pituus on 420 metriä ja leveys 260 metriä. Se on muodostunut varsin tasaiselle savikolle Kartanonvuoren ja Hultankallion luoteispuolelle. Järvi kuuluu kosteikkoon, jonka pituus on 800 metriä ja leveys 600 metriä. Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa sekä peltomaata. Kartanovuoren eteläpuolella sijaitsee Ylinen Piimäsjärvi. Ympäröivä kylä on nimeltään Piimäsjärvenmaa, jonka asutus ei tule aivan Piimäsjärven lähelle.
Vesistösuhteita

Alinen Piimäsjärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Piimäsjärven valuma-alueeseen (35.136) se kuuluu. Järveen eli suolle laskee kolme tulo-ojaa, joista yksi on Ylisen Piimäsjärven laskuoja. Kosteikon luusua sijaitsee sen koillisrannalla, josta alkaa lyhyt laskuoja Viiterinojaan, joka muuttuu alajuoksulla Kärppälänjoeksi. Järven vedenpinnan korkeus on 86,8 metriä mpy.