stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ville Skinnari
Yksityiselämä

Skinnari on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.Yksi lapsista on Hpk nykyinen pelaaja Axel Skinnari. Ville Skinnari on kansanedustajana (1980–2015) ja ministerinä (1997–1999) toimineen Jouko Skinnarin poika.
Kunnianosoituksia

Valkoisen Ruusun ritarikunnan komentajamerkki (Suomi, 2022)
Aiheesta muualla

.aspx Ville Skinnari Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Anne-Mari Virolainen | Suomen kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri 2019–2023 | Seuraaja: Ville Tavio |
| n k Rinteen hallitus |
| --- | --- |
Rinne
Andersson Blomqvist Haavisto Harakka Henriksson Kaikkonen Kiuru Kosonen Kulmuni Leppä Lintilä Marin Mikkonen Ohisalo Paatero Pekonen Saarikko Skinnari Tuppurainen
| n k Marinin hallitus |
| --- | --- |
Marin
Andersson Blomqvist Haatainen Haavisto Harakka Henriksson Honkonen Kaikkonen Kari Kiuru Kosonen Kulmuni Kurvinen Leppä Lindén Lintilä Mikkonen Ohisalo Paatero Pekonen Saarikko Saramo Sarkkinen Savola Skinnari Tuppurainen Vanhanen
Sosialidemokraattien kansanedustajat
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 2015–2019 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (34):  Eloranta  Feldt-Ranta  Filatov  Gustafsson  Guzenina  Haatainen  Harakka  Heinäluoma  Huovinen (2015–2018)3  Ihalainen  Kantola  Kari  Kiljunen  Kiuru  Kymäläinen  Lindtman  Marin  Myller  Mäkinen (2018–)3  Mäkisalo-Ropponen  Nurminen  Ojala-Niemelä  Paatero  Razmyar (2015–2017)2  Rinne  Räsänen  Salonen  Skinnari  Taavitsainen  Taimela  Tolppanen (2016–)1  Torsti (2017–)2  Tuomioja  Tuppurainen  Urpilainen  Viitanen  Wallin 
1 Maria Tolppanen erosi perussuomalaisista kesäkuussa 2016 ja liittyi sosialidemokraattiseen eduskuntaryhmään. 2 Nasima Razmyar siirtyi Helsingin apulaispormestariksi kesäkuussa 2017, ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi Pilvi Torsti.  3 Susanna Huovinen siirtyi Keski-Suomen ensi- ja turvakodin toi­min­nan­joh­ta­jak­si kesäkuussa 2018, ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi Riitta Mäkinen.
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (40):  Asell  Berg   Eloranta   Eskelinen  Filatov  Gustafsson   Guzenina    Haatainen  Harakka    Heinäluoma  Kari   A. Kiljunen  K. Kiljunen    Kiuru  Koskinen  Kvarnström  Kymäläinen  Lindén    Lindtman   Malm  Marin  Mäkinen   Mäkisalo-Ropponen  Mäkynen (2019–)1  Nurminen   Ojala-Niemelä   Paatero  Piirainen  Rantanen  Rinne  Salonen   Skinnari  al-Taee  Taimela   Tuppurainen  Tuomioja  Urpilainen (2019)1  Viitanen  Viljanen  Väätäinen  Werning 
1 Jutta Urpilainen valittiin joulukuussa 2019 komissaariksi Euroopan komissioon, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Matias Mäkynen.
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (43):  Asell  Berg  Eloranta  Eskelinen  Filatov  Gebhard  Guzenina (2023–2024)  Haatainen  Hamari (2023–)1  Harakka  Heinäluoma  Hiltunen  Kari  Kiljunen  Kiuru  Kokko  Koskinen  Kumpula-Natri (2024–)  Kvarnström  Kymäläinen  Lindén  Lindtman  Lyly  Malm  Marin (2023)1  Marttila  Merinen  Mikkonen  Mäkinen  Mäkynen  Nikkanen  Nurminen  Ojala-Niemelä  Peltonen  Perholehto  Rantanen  Razmyar  Räsänen  Skinnari  Suhonen  Tuppurainen  Viitala  Viitanen  Väätäinen  Werning 
1 Sanna Marin nimitettiin syyskuussa 2023 Tony Blair Instituten strategiseksi neuvonantajaksi, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Lotta Hamari.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Eduskunta  Yle
Antti Kurvinen

| Antti Kurvinen |
| --- | --- |
 Antti Kurvinen vuonna 2021.
Suomen maa- ja metsätalousministeri
 Marinin hallitus 29.4.2022–20.6.2023  
Edeltäjä:  Jari Leppä
Seuraaja:  Sari Essayah
Suomen tiede- ja kulttuuriministeri
 Marinin hallitus 27.5.2021–29.4.2022  
Edeltäjä:  Annika Saarikko
Seuraaja:  Petri Honkonen
Kansanedustaja
 22.4.2015–  
Ryhmä/puolue:  Keskustan eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Vaasan vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. heinäkuuta 1986 (ikä 38) Ylihärmä
Asuinpaikka:  Kauhava
Puoliso:  Menja Pöyhönen (2019–2022)
Tiedot
Puolue:  Keskusta
Koulutus:  oikeustieteen maisteri
Antti Ilmari Vilhelm Kurvinen (s. 14. heinäkuuta 1986 Ylihärmä) on suomalainen keskustalainen poliitikko. Hänet valittiin eduskuntaan Vaasan vaalipiiristä vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Vuodesta 2009 Kurvinen on ollut myös Kauhavan kaupunginvaltuuston jäsen. Kurvinen nimitettiin Marinin hallituksen tiede- ja kulttuuriministeriksi 27. toukokuuta 2021. Hän siirtyi maa- ja metsätalousministeriksi 29. huhtikuuta 2022 Jari Lepän erottua tehtävästä. Hän on kesäkuusta 2023 lähtien Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja.
Tausta

Kurvinen valmistui ylioppilaaksi alahärmäläisestä Härmän lukiosta vuonna 2005 ja oikeustieteen maisteriksi Lapin yliopistosta vuonna 2013. Ennen valintaansa eduskuntaan hän työskenteli lakimiehenä asianajotoimistossa vuodesta 2013.
Poliittinen toiminta

Kurvinen oli Suomen Keskustanuorten puheenjohtaja vuosina 2009–2013. Hänet valittiin tehtävään lokakuussa 2009, jolloin hän voitti vastaehdokkaansa Jouni Pitkäsen äänin 128–105. Vuonna 2009 hän toimi Keskustan Opiskelijaliiton puheenjohtajana.
Vuoden 2004 kunnallisvaaleissa Kurvinen jäi ensimmäiselle varasijalle. Vuonna 2006 Kurvinen nousi varasijalta Ylihärmän kunnanvaltuustoon.
Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Kurvinen valittiin ensimmäisen kerran Kauhavan kaupunginvaltuustoon. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa hänet valittiin jatkokaudelle kuntansa ääniharavana. Hän oli kaupunginvaltuuston ensimmäinen varapuheenjohtaja. Kurvinen oli myös Etelä-Pohjanmaan liiton maakuntahallituksen jäsen kaudella 2013–2016.
Kurvinen oli ehdolla vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Vaasan vaalipiiristä, muttei tullut valituksi 3 588 äänellä. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2015 vaaleissa 5 838 äänellä. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Kurvinen keräsi kaikkiaan 5 459 ääntä ja tuli valituksi jatkokaudelle. 26. toukokuuta 2021 Kurvinen valittiin Keskustan eduskuntaryhmän, puoluehallituksen ja Euroopan parlamentin jäsenten yhteiskokouksessa Annika Saarikon seuraajaksi tiede- ja kulttuuriministerinä Marinin hallituksessa.
Kurvinen työskenteli EU:n tekijänoikeusdirektiivin lainsäädäntötyössä ja palkkasi Liedeksen asiantuntijaksi.
Poliittinen toiminta > Vaalimenestys > Eduskuntavaalit

2011: 3 588 ääntä (Vaasan vaalipiiri, ei valittu)
2015: 5 838 ääntä (Vaasan vaalipiiri, valittiin)
2019: 5 459 ääntä (Vaasan vaalipiiri, valittiin)
2023: 6 821 ääntä (Vaasan vaalipiiri, valittiin)
Poliittinen toiminta > Vaalimenestys > Kunnallisvaalit

2004: 40 ääntä (Ylihärmä, 2,3 %  äänistä; ei valittu)
2008: 153 ääntä (Kauhava, 1,5 % äänistä; valittiin)
2012: 272 ääntä (Kauhava, 3,2 % äänistä; valittiin)
2017: 217 ääntä (Kauhava, 2,6 % äänistä; valittiin)
2021: 260 ääntä (Kauhava, 3,2 % äänistä; valittiin)
Yksityiselämä

Kurvinen avioitui marraskuussa 2019 Menja Pöyhösen kanssa. Huhtikuussa 2022 he ilmoittivat erovansa. Kurvinen harrastaa omien sanojensa mukaan ”kulttuuria ja liikuntaa”. Hän on sanonut harrastavansa muun muassa teatteria harrastajanäyttelijänä.
Kunnianosoituksia

Suomen Leijonan ritarikunta (Suomi, 2022)
Viivain

Erilaisia viivaimia. Viivaimet valmistetaan nykyään tavallisesti muovista.
Viivain eli viivoitin on suorien viivojen piirtämiseen käytettävä väline. Viivaimessa on usein asteikko, jolla voi mitata etäisyyksiä. Viivaimia tehdään muovista, puusta ja metallista.
Kulmaviivainta eli astelevyä käytetään kulmien mittaamiseen tai piirtämiseen. Kulmaviivaimen suurin asteluku on yleensä joko 90 tai 180 astetta. Kulmaviivain on kouluihin tarkoitettu versio kulmamitasta.
Teknisen piirustuksen apuvälineiksi on kehitetty runsaasti erityyppisiä erikoisviivaimia.
Viivain geometriassa

Viivain on geometriassa harpin ohella toinen perinteisistä idealisoiduistaselvennä piirustusvälineistä, joita käytetään geometrisissa konstruktioissa. Viivaimen käyttö vastaa Eukleideen olettamuksiaselvennä, että kahden pisteen väliin voidaan piirtää jana ja että jana voidaan jatkaa päistään suoraksi.
Katekoli-O-metyylitransferaasi

Malli ihmisen katekoli-O-metyylitrasnferaasista sitoutuneena 3,5-dinitrokatekoliin (sininen molekyyli) ja S-adenosyylimetioniiniin (keltainen molekyyli)
Katekoli-O-metyylitransferaasientsyymi eli COMT on entsyymi, jonka tehtävänä on estää hermosolujen impulssien kulkemista. Entsyymi toimii lisäämällä hermoimpulssien välittäjäaineisiin metyyliryhmän.
COMT-estäjät

COMT-estäjiä ovat entakaponi, tolkaponi, opikaponi ja nitekaponi. Kaikkia paitsi nitekaponia käytetään Parkinsonin taudin hoidossa. Maksatoksisuuden ja siihen liittyvien ruoansulatushäiriöiden riski rajoittaa tolkaponin käyttöä.
Đồng Hớin lentoasema

Đồng Hớin lentoasema (IATA: VDH, ICAO: VVDH) on lentoasema Đồng Hớissa, Vietnamissa.
Lentoasemalla on kiitotie (2 400 metriä, 45 metriä, betonipinta), jolle A321-koneet voivat laskeutua. Lentoasema voi palvella 300 matkustajaa tunnissa ja 500 000 matkustajaa vuodessa. Se palvelee erityisesti turisteja läheisen Phong Nha-Kẻ Bàngin kansallispuiston vuoksi.
Lentoyhtiöt ja -kohteet

Vietnam Airlines (Hanoi, Hồ Chí Minhin kaupunki)
Jetstar Pacific Airlines ( Hồ Chí Minhin kaupunki)
VietJet Air (Hồ Chí Minhin kaupunki)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Đồng Hớin lentoasema Wikimedia Commonsissa
Leena Meri

| Leena Meri |
| --- | --- |
 Meri lokakuussa 2023.
Suomen oikeusministeri
 Orpon hallitus 20.6.2023–  
Edeltäjä:  Anna-Maja Henriksson
Kansanedustaja
 7.5.2015–  
Ryhmä/puolue:  Perussuomalaisten eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Uudenmaan vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. huhtikuuta 1968 (ikä 56) Helsinki
Ammatti:  juristi
Tiedot
Puolue:  perussuomalaiset
Koulutus:  oikeustieteen maisteri (2000), varatuomari (2003)
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Aiheesta muualla
Kotisivu
Leena Kristiina Meri (s. 12. huhtikuuta 1968 Helsinki) on suomalainen juristi ja perussuomalainen poliitikko, joka on toiminut kansanedustajana vuodesta 2015 lähtien ja Orpon hallituksen oikeusministerinä vuodesta 2023 lähtien. Hän on perussuomalaisten ensimmäinen varapuheenjohtaja ja on aiemmin toiminut perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtajana vuosina 2017–2019. Hän on myös Hyvinkään kaupunginvaltuutettu.
Koulutus ja ura

Meri valmistui ylioppilaaksi Töölön yhteiskoulusta vuonna 1987 ja oikeustieteen maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2000. Vuonna 2003 hän sai varatuomarin arvon. Ennen kansanedustajaksi valintaa Meri työskenteli muun muassa Itä-Uudenmaan maistraatin Hyvinkään yksikön henkikirjoittajana vuosina 2007–2015, yrittäjänä omassa lakiasiantoimistossa vuosina 2005–2007, Helsingin hovioikeuden viskaalina vuosina 2004–2005 ja vakuutusoikeuden vakuutusoikeussihteerinä vuonna 2004.
Poliittinen toiminta > Kapunginvaltuutettuna

Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Meri valittiin Hyvinkään kaupunginvaltuustoon 414 äänellä, joka oli perussuomalaisten listan toiseksi suurin äänimäärä. Hänet valittiin uudelleen vuosien 2017 ja 2021 kuntavaaleissa, joissa molemmissa hän oli koko kunnan ääniharava. Meri on toiminut Hyvinkään perussuomalaisten valtuustoryhmän puheenjohtajana vuosina 2013–2015 ja kaupunginhallituksen varapuheenjohtajana vuosina 2013–2023.
Poliittinen toiminta > Kansanedustajana

Meri oli ensimmäistä kertaa ehdolla eduskuntaan vuoden 2015 vaaleissa Uudenmaan vaalipiiristä mutta jäi varasijalle 2 493 äänellä. Hän kuitenkin nousi kansanedustajaksi noin kuukausi eduskuntavaalien jälkeen toukokuussa 2015, kun Pirkko Ruohonen-Lerner siirtyi eduskunnasta Euroopan parlamenttiin. Eduskunnassa Meri oli ensimmäisellä kaudellaan jäsenenä perustuslakivaliokunnassa sekä työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa, ja helmikuussa 2016 hänet valittiin perussuomalaisten eduskuntaryhmän toiseksi varapuheenjohtajaksi.
Meri kertoi maaliskuussa 2017 tavoittelevansa perussuomalaisten puheenjohtajuutta, kun Timo Soini oli ilmoittanut väistyvänsä tehtävästä. Jyväskylän puoluekokouksessa kesäkuussa 2017 Meri sai puheenjohtajaäänestyksen viidestä ehdokkaasta kolmanneksi eniten ääniä, 60 ääntä, mutta kuitenkin selvästi vähemmän kuin kaksi kärkiehdokasta. Puoluekokouksen jälkimainingeissa enemmistön puolueen kansanedustajista siirryttyä Uusi vaihtoehto -ryhmään Meri valittiin perussuomalaisten jäljelle jääneen eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi.
Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Meri valittiin Uudenmaan vaalipiiristä 9 807 äänellä, joka oli suurin äänimäärä perussuomalaisten Uudenmaan listalla ja kolmanneksi suurin kaikista puolueista. Samana vuonna hän menetti eduskuntaryhmän puheenjohtajuuden hävittyään äänestyksessä Ville Taviolle äänin 18–21. Vaalikaudella Meri toimi lakivaliokunnan puheenjohtajana ja valtakunnanoikeuden jäsenenä. Elokuussa 2021 Meri valittiin puolueensa ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi.
Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Meri valittiin kansanedustajaksi kolmannelle kaudelle 6 215 äänellä.
Poliittinen toiminta > Oikeusministerinä

Meri nimitettiin oikeusministeriksi Orpon hallitukseen 20. kesäkuuta 2023. Oikeusministerinä Meri on vastannut muun muassa hallituksen toimenpideohjelmasta nuoriso- ja jengirikollisuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi ja tapon vanhentumisajan poistamisesta.
Kohuja > Työpaikkakiusaamisväite

Leena Meren entinen avustaja teki poliisille maaliskuussa 2017 tutkintapyynnön ja esitti Meren syyllistyneen muun muassa työpaikkakiusaamiseen. Poliisi tutki asiaa laajasti ja hankki asiassa kaksi työsuojeluviranomaisen eli Avin lausuntoa, joiden mukaan Meren ei voida katsoa syyllistyneen työturvallisuusrikoksiin. Helsingin syyttäjäviraston kihlakunnansyyttäjä tekikin asiasta syyttämättäjättämispäätöksen.
Kohuja > Puolueiden keskustelutilaisuus maaliskuussa 2018

Pääministeri Juha Sipilä järjesti maaliskuussa 2018 virka-asunnollaan Kesärannassa puolueiden yhteisen keskustelutilaisuuden Suomen tulevasta EU-puheenjohtajakaudesta. Keskusteluun oli kutsuttu kaksi edustajaa jokaisesta eduskuntaryhmästä. Perussuomalaisten puheenvuoron käytti Laura Huhtasaari, mutta medialle järjestetyssä tiedotustilaisuudessa Leena Meri väitti, että puolueiden yhteisen keskustelun tavoitteeksi olisi jo ennalta asetettu integraation ja EU:n syventäminen, mitä perussuomalaiset eivät voi hyväksyä. Muiden puolueiden edustajat keskeyttivät Meren puheen vastalauseilla. Vasemmistoliiton Paavo Arhinmäki alkoi moit­tia Me­ren pu­hu­neen mui­den sa­no­mi­sis­ta ai­van jo­tain muu­ta kuin mitä oli to­del­li­suu­des­sa sa­not­tu ja Meren mukaan Arhinmäki jopa tönäisi häntä. Huhtasaari ei tullut tiedotusvälineiden eteen kommentoimaan asiaa tiedotustilaisuudessa.
Pääministeri Juha Sipilä palasi median eteen samana päivänä tavattuaan Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Donald Tuskin. Sipilän mukaan kaikki olivat yllättyneitä Meren puheenvuorosta.
– Minun oli vaikea tunnistaa edes tuota aihetta, jonka hän (Meri) tuossa nosti esille, Sipilä sanoi. Leena Meri on kommentoinut asiassa vain väitettyä tönäisyä muttei tiedotustilaisuudessa esittämiään ristiriitaisia väitteitä.
Kohuja > Puuttuminen työryhmien toimintaan

Huhtikuussa 2024 Iltalehti kertoi Meren oikeusminiterinä hajottaneen rasismirikoksia käsitelleen työryhmän yritettyään ensin painostaa valtakunnansyyttäjää vaihtamaan työryhmän jäsenenä ollut valtiosyyttäjä Anu Mantila. Samassa kuussa Helsingin Sanomat kertoi Meren puuttuneen tuomioistuinlaitosten ja syyttäjien riippumattomuutta käsittelevän työryhmän työhön muuttamalla sen toimeksiantoa siten, että lakiesityksen sijasta työryhmän tulee laatia vain selvitys asiasta. Oikeusministeriön kansliapäällikkö Pekka Timonen puolusti Meren toimintaa ja kertoi tämän antaneen työryhmälle mahdollisuuden jatkaa työskentelyään, vaikka siitä ei hallitusohjelmassa ollut sovittu. Tapausten johdosta Juristiliitto ja Tuomariliitto vaativat puolueetonta selvitystä poliittisesta vaikuttamisesta.
Poliittisia näkemyksiä

Pyrkiessään Perussuomalaisten puheenjohtajaksi vuonna 2017 Meri julkaisi poliittisia painopisteitään:
Poliittisia näkemyksiä > Pieni- ja keskituloisten pärjääminen

Meren mukaan lääkekorvausten omavastuita ja maksukattoja tulee tarkistaa, ja hän kannattaa tuhannen euron verotonta nettotulorajaa. Meri tahtoo, että keskituloisten kokonaisrasitusta selvitetään kokonaisuutena. Myös eläkekaton käyttöönottoa voisi hänen mielestään ainakin selvittää.
Poliittisia näkemyksiä > Hyvinvointipalvelujen turvaaminen

Meren mukaan hyvinvointipalvelut voidaan turvata hyvällä työllisyydellä ja taloudella, joita ilman ei velkaantumista saada kuriin. Talouden ja työllisyyden nousulla kasvatetaan "kakkua", jolla ylläpidetään palveluita ja saadaan varoja jaettaviksi heille, jotka eivät ilman yhteiskunnan tukea yksin pärjää.
Poliittisia näkemyksiä > EU-politiikka

Meren mukaan Euroopan unionin jäsenyydestä tulisi antaa suomalaisille mahdollisuus äänestää. Ennen äänestystä on Meren mukaan laadittava selvitys siitä, mitä taloudellisia vaikutuksia mahdollisella EU-erolla olisi vientiyrityksille, tulleille, kuluttajahinnoille, lainojen koroille sekä Suomen kansainvälisille sopimuksille. Meren mielestä olisi parasta, jos EU palaisi alkuperäisiin tavoitteisiinsa.
Poliittisia näkemyksiä > Maahanmuutto

Sipilän hallitus laati maahanmuuton toimenpideohjelman, josta suurin osa mutta ei kaikkea toteutettiin kesään 2017 mennessä. Esimerkkeinä toteuttamattomista asioista Meri nosti 2017 esiin perheenyhdistämisen täysimittaisen kiristämisen sekä maahanmuuttajien kotoutusrahaa koskevan esityksen.
Vuonna 2021 Meri ilmoitti vastustavansa humanitaarista maahanmuuttoa jyrkästi mm. väkivaltarikosten lisääntymisen takia. Hän totesi, että ”sopiva turvapaikanhakijoiden määrä on nolla”.
Poliittisia näkemyksiä > Suomalaisuuden kunnioittaminen

Meren mielestä Suomessa tulee huolehtia maataloustuottajien ja viljelijöiden sekä tuotannon säilymisestä elinkelpoisena. Myös suomalaiset arvot ja perinteet Meri haluaa kunniaan. Suomalainen saa Meren mielestä olla ylpeä itsenäisestä Suomesta ja sen erikoislaatuisuudesta, eikä perinteitä tai isänmaallisuutta tarvitse hävetä.
Poliittisia näkemyksiä > Ilmastonmuutos ja kehitysapu

Meren mielestä on tärkeää olla mukana estämässä ilmastonmuutosta, mutta Suomi ei saisi päätöksillään vaikeuttaa suomalaisten yritysten kilpailukykyä tai suunnata liiallista verorasitusta kuluttajille. Kehitysapua voidaan Meren näkemyksen mukaan antaa tukemalla ympäristöteknologian yrityksiä viennin edistämiseksi pelkän rahallisen tuen sijaan. Esimerkkeinä hän on maininnut vesihuollon, aurinkoenergian ja jätehuollon ratkaisut, laitteet ja tuotantolaitokset.
Yksityiselämä

Meri kertoi vuonna 2021 jättäneensä avioerohakemuksen yhdessä entisen aviomiehensä kanssa ja lopullisen hakemuksen vuonna 2022. 
Meri ei kuulu mihinkään uskonnolliseen yhdyskuntaan. Meri on tuomittu nuoruudessaan maksuvälinepetoksesta, joka oli hänen mielestään nuoruuden hölmöilyä.
Rutherford B. Hayes

| Rutherford B>  Hayes |
| --- | --- |

Yhdysvaltain 19. presidentti
 4. maaliskuuta 1877–4. maaliskuuta 1881  
Varapresidentti:  William A. Wheeler
Edeltäjä:  Ulysses S. Grant
Seuraaja:  James Garfield
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. lokakuuta 1822 Delaware, Ohio
Kuollut: 17. tammikuuta 1893 (70 vuotta) Fremont, Ohio
Ammatti:  lakimies
Puoliso:  Lucy Ware Webb
Tiedot
Puolue:  Republikaanit
Uskonto:  kristitty1 (metodisti)1
 Huomautukset  1 Hayes ei tunnustanut mitään yksittäistä uskontokuntaa, vaan piti itseään vain kristittynä. Hän kuitenkin kävi metodistivaimonsa Lucy Ware Webbin kanssa metodistikirkossa. 
 Nimikirjoitus
Rutherford Birchard Hayes (4. lokakuuta 1822 Delaware, Ohio – 17. tammikuuta 1893 Fremont, Ohio) oli Yhdysvaltain 19. presidentti vuosina 1877–1881. Ennen presidenttikauttaan Hayes palveli Unionin armeijassa Yhdysvaltain sisällissodassa ja sai kenraalimajurin brevet-arvon. Sodan päätyttyä Hayes toimi kongressiedustajana ja Ohion kuvernöörinä. Presidentinvaaleissa Hayes hävisi selvästi vastaehdokkaalleen Samuel J. Tildenille, mutta ääntenlaskentaan liittyneiden epäselvyyksien takia republikaanienemmistöinen komissio julisti Hayesin presidentiksi. Komissio kuitenkin suostui joihinkin demokraattien vaatimuksiin riidan välttämiseksi.
Hayesin presidenttikauden suurimmat päätökset liittyivät sisäpolitiikkaan. Hayes toteutti puolueensa lupauksen demokraateille: hän veti liittovaltion joukot vanhoista etelävaltioista sekä nimitti useita etelävaltiolaisia korkeisiin poliittisiin virkoihin, mikä suututti osan Hayesin tukijoista. Käynnissä olleen laman vuoksi Hayes joutui rauhoittelemaan työpaikkojensa puolesta pelänneitä amerikkalaisia ja ryhtyi tämän vuoksi muun muassa rajoittamaan kiinalaisten maahanmuuttoa. Rahapolitiikassa Hayesin tärkein päätös oli dollarin sitominen takaisin kultakantaan. Lisäksi Hayes kielsi presidenttikaudellaan intiaanien pakkomuutot sekä poliittiset virkanimitykset.
Nuoruus

Rutherford ”Rud” Birchard Hayes syntyi 4. lokakuuta 1822 Delawaressa Ohiossa. Hänen isänsä, maanviljelijä Rutherford Hayes Jr. kuoli 10 viikkoa ennen poikansa syntymää. Rutherford oli vanhempiensa viidestä lapsesta nuorin; heistä vain kaksi eli yli 10-vuotiaaksi. Perhe oli muuttanut Delawareen Uudesta-Englannista alueen huonon taloustilanteen takia. Rutherford Birchard, hänen isosiskonsa Fanny ja isoveljensä kasvoivat Lower Sanduskyssa Ohiossa (nykyinen Fremont) yhdessä äitinsä Sophia Birchardin ja liikemies-enonsa Sardis Birchardin kanssa. Isoveli hukkui Rutherfordin ollessa kaksivuotias. Äiti-Sophia oli hyvin suojelevainen Rutherfordia kohtaan eikä päästänyt tätä edes leikkimään kodin ulkopuolelle ennen kuin tämä oli 7-vuotias. Siksi Rutherfordista ja Fannysta tuli hyvin läheisiä.
Rutherford Hayes kävi koulunsa Ohion Delawaressa ja Norwalkissa sekä Connecticutin Middletownissa. Hän kävi aluksi julkista koulua, mutta pääsi myöhemmin yksityiskouluun enonsa taloudellisen tuen turvin. Hayes oli ahkera opiskelija, ja vuonna 1842 hän valmistuikin luokkansa parhaana Kenyon Collegesta ja kolme vuotta myöhemmin lakimieheksi Harvardista. Tämän jälkeen Hayes sai lakimiehenoikeudet Ohiossa ja avasi oman asianajotoimiston Lower Sanduskyyn. Joulukuussa 1849 hän muutti Cincinnatiin, jossa hän uskoi olevan paremmat edellytykset ammatin harjoittamiseen. Hayes toimi usein karanneiden orjien ja muiden yhteiskunnan vähäosaisten puolustusasianajajana. Vaikka hän olikin taitava lakimies, hän ei päässyt vaurastumaan vaan joutui edelleen tukeutumaan enonsa taloudelliseen apuun. Cincinnatissa orjuutta vastustanut Hayes ryhtyi whig-puolueen aktiiviseksi tukijaksi. Whig-puolueen hajottua vuonna 1854 Hayes oli mukana luomassa uutta republikaanipuoluetta Ohioon. Hayes ei kuitenkaan kokenut republikaaneja omaksi puolueekseen samalla tavoin kuin whigejä, joten hän alkoi keskittyä politiikan sijaan uraansa ja perheeseensä.
Vuonna 1852 Hayes meni naimisiin Lucy Ware Webbin kanssa. Webb oli valmistunut collegesta. Naisten opiskelu oli vielä harvinaista, ja Webbistä tulikin ensimmäinen Yhdysvaltain presidentin vaimo, jolla oli college-tutkinto. Hayes ja Webb saivat yhteensä kahdeksan lasta, joista viisi selvisi aikuisikään. Vuonna 1856 Hayesin sisko Fanny kuoli synnytykseen, mikä painoi pitkään Hayesin mieltä. Vuonna 1858 Cincinnatin kunnanvaltuusto nimitti Hayesin kaupungin lakimieheksi, ja kaupunki uusi hänen nimityksensä seuraavana vuonna. Viran ansiosta hänen asemansa kaupunkiyhteisössä parani merkittävästi.