stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jeff Hardy
Sisääntuloteemat

World Wrestling Entertainment
"Loaded" by Zack Tempest (1999 – 2003, 2006 – 2008)
"No More Words" by EndeverafteR (2008 – 2009)
Total Nonstop Action
"Modest" tehnyt Peroxwhy?gen (2004 – 2006, 2010, 2011)
"Another Me" Tehnyt Jeff Hardy ja Dale Oliver (2010 – 2011)
"Immortals" tehnyt Dale Oliver (2010 – 2011. Käytätty kun Immortal)
"Resurrected" Tehnyt Jeff Hardy ja Dale Oliver (2011 – 2012)
"Similar Creatures" Tehnyt Jeff Hardy ja Dale Oliver(2012 – present)
Ring of Honor
"Tourniquet" tehnyt Marilyn Manson[281] (2003)
Organization of Modern Extreme Grappling Arts
"Dead And Bloated" tehnyt Stone Temple Pilots (1997 - 1998)
Mestaruudet ja saavutukset

National Championship Wrestling
NCW Light Heavyweight Championship (2 kertaa)
New Dimension Wrestling
NDW Light Heavyweight Championship (1 kerran)
NDW Tag Team Championship (1 kerran) – Matt Hardyn kanssa
New England Wrestling Alliance
NEWA Hall of Fame (vuonna 2012)
New Frontier Wrestling Association
NFWA Heavyweight Championship (1 kerran)
North East Wrestling
NEW Junior Heavyweight Championship (1 kerran)
NWA 2000
NWA 2000 Tag Team Championship (1 kerran) – Matt Hardyn kanssa
Organization of Modern Extreme Grappling Arts
OMEGA New Frontiers Championship (1 kerran)
OMEGA Tag Team Championship (1 kerran) – Matt Hardyn kanssa
Pro Wrestling Illustrated
PWI Comeback of the Year (2007, 2012)
PWI Match of the Year (2000) Matt Hardyn kanssa vs. The Dudley Boys ja Edge ja Christian Kolmio Ladder Matsissa WrestleManiassa 2000
PWI Match of the Year (2001) Matt Hardyn kanssa vs. The Dudley Boys and Edge and Christian TLC (tables, ladders and chairs) Matsissa WrestleMania X-Seven
PWI Most Popular Wrestler of the Year (2008, 2009)
PWI Tag Team of the Year (2000)[287] Matt Hardyn kanssa
PWI 13 sija Top 500 painijan joukossa.
TNA World Heavyweight Championship (3 kertaa)
Bound for Glory Series (2012)
Wrestler of the Year (2012)
Universal Wrestling Association
UWA World Middleweight Championship (1 kerran)
World Wrestling Federation / World Wrestling Entertainment
World Heavyweight Championship (2 kertaa)
WWE Championship (1 kerran)
WWE European Championship (1 kerran)
WWF Hardcore Championship (3 kertaa)
WCW Tag Team Championship (1 kerran) – Matt Hardyn kanssa
WWF/E Intercontinental Championship (4 kertaa)
WWF Light Heavyweight Championship (1 kerran)
World Tag Team Championship (6 kertaa) – Matt Hardyn kanssa
Terri Invitational Tournament – Matt Hardyn kanssa
Eleventh Grand Slam Champion
Eighteenth Triple Crown Champion
Slammy Award Hurjimmasta hetkestä koko vuonna (2008) Swanton Bomb Randy Orttonille Rawin Turnbuccklen päältä (Raw, heinäkuu 14.)
Slammy Award Hurjimmasta hetkestä koko vuonna (2009) Hyppäyksestä Tikkailta CM-Punkin päälle Summerslamissa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jeff Hardy Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Japani 
Taiteenala:  MusicBrainz 2 
Muut:  Europeana
Mun koti ei oo täällä

| ”Mun koti ei oo täällä” Chisu |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Alkovi
 Julkaistu: 28. joulukuuta 2007 
 Tuottaja(t): Chisu
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 04.29
 Levy-yhtiö: HMC
Chisun muut singlet
|   | ”Mun koti ei oo täällä” 2007 | ”Muut” 2008 |
Mun koti ei oo täällä on Chisun ensimmäinen single hänen debyyttialbumiltaan, Alkovi. Single julkaistiin 28. joulukuuta 2007 ja se oli samana päivänä ensi-iltansa saaneen Sooloilua-elokuvan tunnussävelmänä. Siitä muodostui keväällä 2008 menestyssingle, sijoittuen korkeimmillaan Suomen virallisen singlelistan ensimmäiselle sijalle.
Kappaleet

Digital Download
Mun koti ei oo täällä – 4.29
Promosingle
Mun koti ei oo täällä – 4.29
Esittelyvideo
Mun koti ei oo täällä (Musiikkivideo)
Listat

| Listat (2008) | Sija |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 1 
Suomen virallinen latauslista: 1 
Radiolista: 2
Mona Juul

| Mona Juul |
| --- | --- |

Konservatiivisen kansanpuolueen puheenjohtaja
 13. maaliskuuta 2024–  
Edeltäjä:  Søren Pape Poulsen
Kansanedustaja
 Itä-Jyllännin vaalipiiri 2019–  
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. syyskuuta 1967 (ikä 57) Aarhus, Tanska
Kansalaisuus:  tanskalainen
Ammatti:  poliitikko
Tiedot
Puolue:  Konservatiivinen kansanpuolue
Tutkinnot:  Etelä-Tanskan yliopisto
Aiheesta muualla
monajuul.dk
Mona Juul (s. 20. syyskuuta 1967 Aarhus) on tanskalainen konservatiivisen kansanpuolueen poliitikko ja puolueensa puheenjohtaja maaliskuusta 2024. Hän on istunut kansankäräjillä vuodesta 2019. Ennen poliittista uraansa Juul työskenteli Envision-mainostoimistossa, jonka toimitusjohtajana hän toimi 2007–2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mona Juul Wikimedia Commonsissa
Mona Juul Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Søren Pape Poulsen | Konservatiivisen kansanpuolueen puheenjohtaja 2024– | Seuraaja: – |
| n k Konservatiivinen kansanpuolue |
| --- | --- |
Puheenjohtajat:  Piper  Tvede  J. C. Møller  Fibiger  Hendriksen  Foss  Thestrup  Haunstrup Clemmensen  Schlüter  Stetter  Schlüter  Rechendorff  Engell  P. S. Møller  Andreassen  Bendtsen  Espersen  F. Poulsen  Barfoed  S. P. Poulsen  Juul 
Jäsenliitot:  Konservativ Ungdom  Konservative Studerende 
Jäsenyydet: Euroopan kansanpuolue · International Democrat Union
As It Was

| ”As It Was” Harry Styles |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Harry’s House
 Julkaistu: 1. huhtikuuta 2022
 Tekijä(t):  Harry Styles  Kid Harpoon  Tyler Johnson 
 Tuottaja(t): Kid Harpoon Tyler Johnson
 Tyylilaji: synthpop indie rock
 Kesto: 02.47
 Levy-yhtiö: Columbia Records
Listasijoitukset
   Britannian singlelista: 1.   Suomen virallinen singlelista: 2.   Billboard Hot 100: 1. 
Harry Stylesin muut singlet
| ”Fine Line” 2021 | ”As It Was” 2022 | ”Late Night Talking” 2022 |
As It Was on brittilaulaja Harry Stylesin kappale tämän kolmannelta studioalbumilta Harry’s House. Se julkaistiin albumin ensimmäisenä singlenä 1. huhtikuuta 2022 Columbia Recordsin kautta. ”As It Was” saavutti sekä Yhdysvaltain että Britannian singlelistojen ensimmäisen sijan ja oli vuoden 2022 myydyin kappale Britanniassa.
Kappaleen kirjoittivat Styles, Kid Harpoon ja Tyler Johnson. Kid Harpoon ja Johnson myös tuottivat sen. Kappaleen alussa puhuu Ruby Winston, joka on Ben Winstonin tytär ja Stylesin kummilapsi.
Vuoden 2023 Brit Awardseissa ”As It Was”  voitti vuoden kappaleen palkinnon. Emma-gaalassa se palkittiin edellisen vuoden striimatuimpana ulkomaisena biisinä. Saman vuoden Grammy-gaalassa kappale oli ehdolla vuoden lauluksi, vuoden levytykseksi ja parhaaksi pop-sooloesitykseksi. Sen musiikkivideo oli ehdolla parhaaksi musiikkivideoksi. Kappale ei kuitenkaan voittanut yhtäkään kategorioista.
Kaupallinen menestys

”As It Was” oli maailmanlaajuisesti musiikkipalvelu Spotifyn soitetuin kappale ja Apple Musicin toiseksi suosituin kappale vuonna 2022.
Kappale nousi yhdysvaltalaisen Billboard Hot 100 -singlelistan ensimmäiselle sijalle ja oli listan kärjessä yhteensä 15 viikkoa. Se oli vuoden 2022 toiseksi menestynein kappale Yhdysvalloissa Glass Animalsin kappaleen ”Heat Waves” jälkeen. Vuoden 2022 kesäkuuhun mennessä single oli myynyt kaksinkertaista platinaa Yhdysvalloissa, mikä vastaa 2 miljoonaa myytyä singleä.
Official Charts Companyn mukaan ”As It Was” oli vuoden 2022 suurin hitti Britanniassa. Britannian singlelistan huipulla kappale vietti 10 viikkoa. Se oli 180 miljoonalla striimauksella ja 65 tuhannella myydyllä singlellä sekä vuoden myydyin että striimatuin kappale. Syyskuuhun 2022 mennessä kappale oli ylittänyt platinalevyrajan kaksinkertaisesti.
Suomessa kappale sijoittui parhaimmillaan toiseksi sekä virallisella singlelistalla että radiolistalla.
Musiikkivideo

Kappaleen kanssa samaan aikaan julkaistiin sen musiikkivideo. Videon on ohjannut ukrainalainen Tanu Muino ja se kuvattiin Lontoossa. Toisena kuvauspäivänä Venäjä hyökkäsi Ukrainaan, mikä Muinon mukaan vaikutti suuresti kuvaustunnelmaan.
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Palkinnot ja ehdokkuudet> Vuosi | Palkinnot ja ehdokkuudet> Palkinto | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kategoria | Palkinnot ja ehdokkuudet> Tulos | Palkinnot ja ehdokkuudet> Lähde | Palkinnot ja ehdokkuudet>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | Emma-palkinto | Vuoden striimatuin ulkomainen biisi | Voitto |  |  |
| 2023 | Grammy-palkinto | Vuoden levytys | Ehdokkuus |  |  |
| 2023 | Grammy-palkinto | Vuoden laulu | Ehdokkuus |  |  |
| 2023 | Grammy-palkinto | Paras pop-sooloesitys | Ehdokkuus |  |  |
| 2023 | Grammy-palkinto | Paras musiikkivideo | Ehdokkuus |  |  |
| 2023 | Brit Awards | Vuoden kappale | Voitto |  |  |
Aiheesta muualla

Kappaleen musiikkivideo YouTubessa
Pohjois-Korean kriisi 2017–2018

Pohjois-Korean kriisi (2017–2018) oli Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean välinen kiista Pohjois-Korean kehittelemistä ydinaseista.
Pohjois-Korean mukaan sen ydinaseohjelma on puolustuksellinen. Pohjois-Korean mielestä Yhdysvallat uhkasi sitä, joten maa tarvitsi turvakseen ydinaseita. Se kertoi vastaavansa ydinaseilla vain ydinaseiskuihin. Yhdysvaltain mielestä Pohjois-Korean ydinaseohjelma uhkasi Yhdysvaltoja, eikä Pohjois-Korealla näin saisi olla ydinaseita. Tämä synnytti maiden välille jännitteitä.
Pohjois-Korean ydinaseohjelma oli edennyt nopeasti vuodesta 2016. Maa teki sarjan pitkän kantaman ohjuskokeita vuonna 2017. Jo koesarjan alussa Yhdysvaltain presidentti Donald Trump vaati Pohjois-Koreaa luopumaan joukkotuhoaseohjelmastaan. Kesällä Pohjois-Korea kokeili Yhdysvaltoihin kantavaa ohjusta ja syksyllä vetypommia, Tästä seurasi kova sananvaihto maiden johtajien välillä. Yhdistyneet kansakunnat määräsivät Pohjois-Korealle lisäpakotteita, mm. öljynvientikiellon.
Olympialaiset, tuleva Trumpin ja Kim Jong-unin huippukokous ja Pohjois-Korean lupaukset lievensivät vuoden 2018 alkupuolella konfliktia, mutta tilanne pysyi yhä vaarallisena ja häilyvänä. Yhdysvallat vaati Pohjois-Korean ydinaseriisuntaa. Pjongjangin tulevia toimia ei tiedetty. Huippukokous oli ulkonaisesti onnistunut.
Tausta

Pohjois-Korean ja Etelä-Korean välille ei ole solmittu Korean sodan jälkeen rauhaa vaan pelkkä aselepo. Ajoittaisia pieniä aseellisia välikohtauksia on ollut maalla ja merellä.
Pohjois-Korea alkoi viimeistään 90-luvulla havitella itselleen ydinasetta. Sysäys tähän tuli sosialistisen maailman romahduksesta. Neuvostoliiton seuraaja Venäjä ei ole tukenut Pohjois-Koreaa samalla tavoin kuin Neuvostoliitto aiemmin.
Pohjois-Korea alkoi kehittää keskipitkän matkan ohjuksia 90-luvun alussa. Vuonna 1993 Bill Clintonin Yhdysvallat suunnitteli vakavissaan ennalta ehkäisevää iskua Pohjois-Korean ydinlaitoksiin. Yhdysvaltain presidentti George W. Bush sanoi vuonna 2002 tammikuussa Pohjois-Korean kuuluvan "pahaan akseliin". Yhdysvallat ja Japani lopettivat tämän takia öljyn viennin Pohjois-Koreaan.
Pohjois-Korean kanta ydinohjelmastaan vaihteli vuosina 2003–2013. Se milloin kiihdytti joukkotuhoaseohjelmaansa mutta välillä järjesti neuvotteluja ulkomaiden kanssa. Vielä vuonna 2012 ulkovallat eivät pitäneet Pohjois-Korean kehitteillä olevia ydinaseita ja ohjuksia uskottavina peloteaseina. Pohjois-Korean kolmas ydinkoe vuonna 2013 tehtiin kevyellä räjähteellä, joka voisi sopia ohjuksen kärjeksi.
Vuosina 2015–2017

Pohjois-Korean ydinaseohjelma eteni nopeasti kun vuonna 2016 Pohjois-Korea kokeili ensi kertaa kohtalaisella menestyksellä sukellusveneestä laukaistavaa ohjusta. Kesällä 2017 maa laukaisi mannertenvälisen ohjuksen, jolla se saattoi uhata Yhdysvaltoja. Pohjois-Korean pelotteen sinetöi syksyn ydinkoe, joka oli todennäköisesti vetypommi.
Ohjuksien kehittelyn arveltiin tuolloin vieläkin olevan hieman kesken, ja vievän noin vuoden tai pari.
Kriisin alku

Korean demokraattisen kansantasavallan johtaja Kim Jong-un ilmoitti uudenvuodenpuheessaan, että maan mannertenvälinen ohjus on melkein valmis. Pohjois-Korea laukaisi 13. helmikuuta 2017 keskimatkan Pukguksong 2-ohjuksen Japaninmerelle. Yhdysvaltain vasta valittu presidentti Donald Trump tuomitsi ohjuskokeen, koska katsoi sen uhkaavan Japanin turvallisuutta.
Kiina liittyi maaliskuussa YK:n pakoterintamaan, kun kielsi hiilen tuonnin Pohjois-Koreasta. Pohjois-Korea arvosteli ankarasti Kiinaa siitä, että se koettaa estää Pohjois-Koreaa kehittämästä ydinaseita. Yhdysvallat vaati Yhdistyneiden kansakuntien kokouksessa tiukempia pakotteita Pohjois-Koreaa vastaan. Yhdysvaltain laivasto ja sukellusvene liikkuivat Pohjois-Korean lähellä. Maa sijoitti THAAD-torjuntaohjuksia Etelä-Koreaan. Näiden tehoa tositilanteessa ei tiedetty. Huhtikuussa pelättiin sodan syttyvän Yhdysvaltojen ja Pohjois-Korean välille, mutta sitä ei silti pidetty todennäköisenä. Donald Trump sanoi maan olevan valmis toimimaan yksin Pohjois-Korean suhteen, jos Kiina ei auta kriisin ratkaisussa. Pohjois-Korean huhtikuun ohjuskokeet pelottivat Japania. Kiina ja Etelä-Korea sopivat huhtikuussa toimista Pohjois-Korean ohjusohjelmaa vastaan. Yhdysvaltojen presidentti Trump sanoi toukokuussa haluavansa tavata Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-unin.
Mannertenväliset ohjukset, vetypommi ja öljynvientikielto

Kesällä 2017 Pohjois-Korea teki kaksi ohjuskoetta, jotka olisivat voineet kantaa ainakin Alaskaan, mahdollisesti jopa kaikkialle Yhdysvaltoihin.
Yhdysvaltain presidentti Trump uhkasi elokuussa 2017 Pohjois-Koreaa "tulella ja raivolla", jos se uhkailee Yhdysvaltoja. YK määräsi Pohjois-Korealle uusia pakotteita. Myös Kiina oli pakoterintamassa mukana.  Maiden johtajat kävivät elo-syyskuussa kiivasta sanaharkkaa: Kim Jong-un oli Donald Trumpin mielestä "pieni rakettimies" ja Trump Kimin mielestä "vanha yhdysvaltalaishöppänä”.
3.9.2017 Pohjois-Korea teki ydinkokeen, jonka räjähdysvoima oli jopa 200–300 kt. Maa väitti sitä ohjuksen taistelukärjeksi sopivaksi vetypommiksi.
Myös Kiina oli mukana Pohjois-Korean vastaisissa pakotteissa. Venäjän varaulkoministeri sanoi marraskuussa 2017 pakotteiden luovan humanitaarisia ongelmia.
28. marraskuuta Pohjois-Korea kokeili mannertenvälistä Hwasong-15-ohjusta, jonka kantama on 13 000 km. YK:n turvallisuusneuvosto kokoontui kriisin takia. Pohjois-Korea ilmoitti olevansa vastuullinen ydinasevaltio. Yhdysvallat vaati meriliikenteen katkaisemista Pohjois-Koreaan. Yhdysvaltain sotilasedustaja sanoi, että Hwasong 15 on epätarkka, ja että sen kärki ei tullut kokeessa ehjänä merenpinnan tasolle asti. Tällöin Pohjois-Korealla ei olisi ollut vielä marraskuussa 2017 todellista kykyä iskeä Yhdysvaltoihin.
22. joulukuuta YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi yksimielisesti päätöslauselman, jossa se tuomitsi Pohjois-Korean toimet ja päätti uusista pakotteista maata kohtaan. Pakotteilla estetään raakaöljyn ja öljytuotteiden vienti Pohjois-Koreaan ja vaikutetaan pohjoiskorealaisten vierastyöläisten asemaan jäsenvaltioissa.
Jännitteiden lievenemistä

Vuoden 2018 alussa Pohjois-Korean ja Yhdysvaltojen välinen jännite lieveni muun muassa Etelä-Koreassa järjestettyjen Talviolympialaisten takia. Kim Jong-un halusi diplomatiaa Etelä-Korean kanssa. Pohjois-Korean johtaja kävi Kiinassa. Pohjois-Korean johtaja Kim kutsui Trumpin tapaamiseen. Yhdysvallat ja Korea suunnittelivat 2018 maaliskuun lopusta lähtien maiden johtajien huippukokousta. Tähän liittyen mm Yhdysvaltain tuleva ulkoministeri Mike Pompeo kävi Pohjois-Koreassa. Pohjois-Korean ja Etelä-Korean johtajien välille avattiin suora puhelinyhteys, "kuuma linja". Pohjois-Korea lupasi keskeyttää huhtikuussa 2018 ohjusten ja ydinaseiden testauksen. Yhdysvaltain presidentti Trump kiitteli alussa Pohjois-Koreaa. Mutta myöhemmin Trump totesi konfliktin ratkaisun olevan kaukana. Tarkkailijoiden mielestä Pohjois-Korean liennytyspuheet saattoivat olla kylmäveristä taktiikkaa.
Kimin ja Trumpin tapaamiset

Kim Jong-un ja Donald Trump tapasivat Pohjois-Korean ja Yhdysvaltain huippukokouksessa Singaporessa 12. kesäkuuta 2018. He sopivat alustavasti pyrkimyksestä kohti ydinaseetonta Korean niemimaata ja Yhdysvaltain sotaharjoitusten lopettamisesta, mutta tämä oli vasta hatara alku. Trump sanoi luopuvansa sotaharjoituksista, koska nämä maksavat, mutta toisaalta Yhdysvaltain ulkoministeri sanoi, että Yhdysvallat suostuu vain täyteen ydinaseriisuntaan. Kim lupasi aloittaa ydinaseista luopumisen nopeasti.
Kiinan, Etelä-Korean ja Japanin johtajat suhtautuivat kokoukseen myönteisesti. Kriitikot katsoivat Trumpin antaneen myönnytyksiä Pohjois-Korealle ilman vastamyönnytyksiä. Todellista edistystä ydinaseriisunnassa ei tapahtunut. Pohjois-Korean ulkopuolella ei tiedetä, yritetäänkö ydinaseita oikeasti vähentää. Pohjois-Korean ja Etelä-Korean välinen rauhansopimus on yhä solmimatta.
Pohjois-Korea kiersi öljynvientirajoituksia ja jatkoi aseohjelmaansa. Ainakin yksi venäläisyhtiö salakuljetti hiiltä Pohjois-Koreasta. Heinäkuussa Yhdysvallat yritti turhaan ajaa YK:ssa läpi uusia pakotteita. Venäjän ja Kiinan vastustus jäädyttivät uudet pakotteet puoleksi vuodeksi. Pohjois-Korea vaati Yhdysvalloilta pakotteiden höllentämistä ja virallista rauhansopimusta Yhdysvaltain kanssa. Yhdysvallat vaati Pohjois-Koreaa luopumaan pian osasta ydinaseistaan. Sen edustajat väittivät Pohjois-Korean jatkavan salassa aseohjelmaansa. Näin neuvottelut olivat elokuun puolivälissä 2018 umpikujassa.
Kim Jong-un ja Trump tapasivat toistamiseen Pohjois-Korean ja Yhdysvaltain huippukokouksessa Hanoissa 27.–28. helmikuuta 2019.
Wille Karhumaa

Wille Karhumaa (s. 7. kesäkuuta 2000) on suomalainen yhdistetyn hiihtäjä, joka edustaa Ounasvaaran Hiihtoseuraa.
Nuorten MM-kilpailuissa 2016 Karhumaa saavutti Suomen joukkueen mukana pronssia joukkuekilpailussa. Saman vuoden nuorten olympialaisissa hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa kahdeksanneksi. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän oli normaalimäen Gundersen-kilpailussa 36:s. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 hän sijoittui normaalimäen ja 7,5 kilometrin hiihdon Individual Compact -kilpailussa 24:nneksi, Gundersen-kilpailussa 26:nneksi ja joukkuekilpailussa neljänneksi.
Yhdistetyn maailmancupissa Karhumaa kilpaili ensimmäisen kerran Rukalla marraskuussa 2017. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti joulukuussa 2019 oltuaan Rukan kolmannessa kilpailussa 26:s. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 21:nneksi Ramsaun yhteislähtökilpailussa joulukuussa 2024.
Karhumaa on voittanut Continental Cupin osakilpailun Klingenthalissa tammikuussa 2024 sekä sijoittunut kolmanneksi Lahdessa helmikuussa 2021 ja Klingenthalin Individual Compact -kilpailussa tammikuussa 2024.
Wille Karhumaan pikkuveli Waltteri Karhumaa kilpailee myös yhdistetyssä. Heidän isoäitinsä Terttu Karhumaa on pitkäaikainen urheilutoimittaja.
Lando Norris

| Lando Norris |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Lando Norris
Syntynyt: 13. marraskuuta 1999 (ikä 25) Bristol, Englanti
Kansalaisuus:   Britannia  Belgia
Formula 1 -ura
Auton numero:  4
Nykyinen talli:  McLaren (2019–)
Kilpailuja:  129
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  5
Palkintosijoja:  27
Paalupaikkoja:  10
Nopeimpia kierroksia:  13
MM-pisteitä:  1 032
Ensimmäinen kilpailu:  Australian GP 2019
Ensimmäinen voitto:  Miamin GP 2024
Viimeisin voitto:  Australian GP 2025
Sijoitus kaudella 2024:  2. (374 p.)
Aiheesta muualla
landonorris.com
Lando Norris (s. 13. marraskuuta 1999 Bristol, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläis-belgialainen rata-autoilija.
Hänen isänsä on Adam, joka on yksi Bristolin rikkaimmista ihmisistä sekä maan 501. rikkain henkilö (vuonna 2018). Hänen äitinsä on belgialainen.
Ura

Norris aloitti karting-uransa 7-vuotiaana. Vuonna 2012 Norris voitti ensimmäisen mestaruutensa Formula Kart Stars Mini Max -luokassa. Vuonna 2013 hän voitti kartingissa KFJ-luokassa CIK-FIA European Championship, WSK Euro Series ja CIK-FIA International Super Cup -luokkien mestaruudet. Vuonna 2014 Norris voitti FIA World Championship -luokan mestaruuden ja sijoittui Euroopan KF Championship -luokassa kolmanneksi.
Vuonna 2014 Norris aloitti kilpauransa Ginetta Junior Championship -sarjassa saavuttaen neljä voittoa, kahdeksan paalupaikkaa ja 11 palkintosijaa sijoittuen sarjan kolmanneksi. Vuonna 2015 Norris kilpaili Britannian MSA Formula -sarjassa saavuttaen seitsemän voittoa, kymmenen paalupaikkaa ja 14 palkintosijaa voittaen sarjan mestaruuden. Samana vuonna Norris ajoi yksittäisiä kilpailuja Italian Formula 4 ja ADAC Formula 4 -sarjoissa.
Vuonna 2016 Norris kilpaili Eurocup Formula Renault ja Formula Renault NEC -sarjoissa onnistuen voittamaan molempien sarjojen mestaruudet. Samana vuonna hän ajoi myös BRDC Formula 3 -sarjassa sijoittuen sarjan kahdeksanneksi. Alkuvuodesta 2016 Norris voitti Uuden-Seelannin Toyota Racing Series -sarjan mestaruuden.
Vuonna 2017 Norris kilpaili Formula-3 Eurosarjassa ja voitti mestaruuden tulokaskaudellaan. Hän ajoi myös kaksi kilpailua Formula 2 -sarjassa Campos Racing -tallissa saavuttamatta pisteitä. Vuonna 2018 Norris kilpaili täyden kauden Formula 2 -sarjassa Carlin-tallissa voittaen yhden kilpailun sijoittuen sarjan pisteissä toiseksi.
Formula 1 -ura

Kaudella 2019 Norris debytoi F1-sarjassa McLaren-tallissa. Kauden avausosakilpailussa Norrisin lähtö epäonnistui, hän menetti sijoituksiaan myös varikkokäyntien aikana ja Antonio Giovinazzi aiheutti auton etusiiven vaurioitumisen, mutta Norris nousi lopulta kilpailussa 12:nneksi. Hän saavutti uransa ensimmäiset pisteet Bahrainin GP:ssä sijoittuen kilpailussa kuudenneksi. Belgian GP:ssä Norris oli ajamassa viidenneksi, kunnes hänen autonsa vaihdelaatikko petti viimeisellä kierroksella. Norris keräsi kauden aikana 49 pistettä sijoittuen sarjan 11:nneksi.
Kaudella 2020 Norris ajoi kolmanneksi kauden avauskilpailussa Itävallassa ajaen myös kilpailun nopeimman kierroksen. Norris ajoi nopeimman kierroksen myös Turkin GP:ssä. Norris keräsi kauden aikana 97 pistettä sijoittuen sarjan yhdeksänneksi. Kauden jälkeen hänestä tuli neljäs Formula 1 -kuljettaja, joka sairastui koronavirustautiin, mutta hän sai taudista vain lieviä oireita.
Toukokuussa 2021 Norris teki monivuotisen jatkosopimuksen McLarenin kanssa. Kaudella 2021 Norris ajoi kolmanneksi Emilia-Romagnan GP:ssä, Monacon GP:ssä ja Itävallan GP:ssä. Italian GP:ssä Norris ajoi toiseksi. Venäjän GP:ssä Norris ajoi F1-uransa ensimmäisen paalupaikan. Kilpailussa Norris oli ajamassa voittoon, mutta hän ei tullut tallin kehotuksesta huolimatta vaihtamaan välikelin renkaita kilpailun viiden viimeisen kierroksen aikana alkaneen sateen myötä, minkä seurauksena Norris ajoi ulos radalta ja sijoittui kilpailussa lopulta seitsemänneksi. Norris keräsi kauden aikana 160 pistettä sijoittuen sarjan kuudenneksi.
Kaudella 2022 Norris saavutti yhden palkintosijan ajamalla kolmanneksi Emilia-Romagnan GP:ssä. Norris ajoi myös kilpailun nopeimmat kierrokset Monacon ja Abu Dhabin GP:ssä. Norris ajoi kauden aikana tasaisia pistesijoja ollen selvästi tallikaveriaan Ricciardoa parempi niin kilpailuissa kuin aika-ajoissa. Norris saavutti kauden aikana 122 pistettä sijoittuen sarjan seitsemänneksi.
Kaudella 2023 Norris saavutti kauden avauspisteensä Australian GP:ssä, jossa hän ajoi kuudenneksi. Britannian GP:ssä Norris ajoi toiseksi sivuten uransa parasta kilpailusijoitusta. Norris ajoi toiseksi myös Unkarin, Singaporen, Japanin, Yhdysvaltain ja Brasilian kilpailuissa. Qatarin GP:ssä Norris oli kolmas. São Paulon GP:ssä Norris ajoi uransa 13 palkintosijan sivuten Nick Heidfeldin ennätystä eniten palkintosijoja ilman voittoa ajaneena kuljettajana. Norris saavutti kauden aikana 205 pistettä sijoittuen sarjan kuudenneksi.
Kaudella 2024 Norris ajoi kolmanneksi Australian GP:ssä. Kiinan GP:ssä Norris ajoi toiseksi. Miamin GP:ssä Norris otti F1-uransa ensimmäisen voiton. Norris ehti ajaa 15 palkintosijaa ennen avausvoittoaan 110:nnessä kilpailussa. Norris ajoi voittoon myös Hollannin, Singaporen ja Abu Dhabin kilpailuissa. Norris saavutti kauden aikana 374 pistettä sijoittuen MM-sarjan toiseksi.