stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korkeajännitys
Tyyli ja teemat > Hahmot

Achtung!-verkkosivuillaan Vesterinen luetteloi Korkeajännityksen yleisimpiä hahmotyyppejä:
Sankari. Työväenluokkainen brittimies, joka armeijassa leimataan pelkuriksi tai joutuu muuten väärinymmärretyksi. Sankari kapinoi joskus järjestelmää vastaan, mutta ymmärtää myöhemmin sodan oikeutuksen. Tarinan lopussa sankari surmaa pahan natsin ja saa kunnianpalautuksen tai ylennyksen.
Riitapukari. Hankaluuksia aiheuttava brittisotilas tai -upseeri, joka tosipaikassa paljastuu urheaksi sotilaaksi. Tarinan lopussa sankari ja riitapukari sopivat riitansa ja ystävystyvät. Toisinaan riitapukarin rooli annetaan muille liittoutuneille, jolloin konfliktien osasyy löytyy kulttuurieroista. Erityisesti neuvostosotilaat ovat usein riitapukareita.
Kelmi britti. Paha yläluokkainen britti, joka on kiusannut sankaria jo ennen sotaa ja jatkaa öykkäröintiä vielä sotavuosinakin. Tosipaikassa kelmi osoittautuu pelkuriksi ja kuolee, minkä jälkeen muut hahmot tunnustavat sankarin hyveellisyyden.
Paha sakunatsi. Kiihkeä natsi ja sotarikollinen. Paha sakunatsi voi vaikuttaa fanaattiselta ja jopa rohkealta mieheltä, jonka usko lopulliseen voittoon ei horju edes sotilaallisten tappioiden myötä. Lopussa hän paljastuu kuitenkin pelkuriksi ja kuolee.
Rehti saku. Pahan sakunatsin alainen, joka vastustaa kansallissosialismia ja tarinan lopussa siirtyy brittien puolelle. Sankari ja rehti saku ystävystyvät ja tapaavat sodan jälkeen rauhanomaisissa merkeissä. Toisinaan rehdillä sakulla on samanmielinen ystävä, joka kuolee pahan sakunatsin vuoksi.
Toisinaan Korkeajännityksen roistoja ovat saksalaisten sijaan italialaiset ja japanilaiset. Paha japanilainen on mielipuolinen ja sadistinen hahmo, kun taas hyvät japanilaiset ovat saksalaisvastineitaan harvinaisempia. Italialaisten roolina on yleensä toimia tykinruokana, joiden tapattaminen alleviivaa pahan saksalaisen vastenmielisyyttä. Kansallisuudet esitetään stereotyyppisesti: italialaiset ovat saamattomia, japanilaiset hulluja, arabit petollisia ja niin edelleen. Liittoutuneiden edustajat ovat useimmiten hyviä. Tyypillistä on, että akselivaltojen sotilaiden toisinaan osoittamaan pasifismiin suhtaudutaan myönteisesti, mutta liittoutuneiden sotilaiden keskuudessa sitä pidetään kielteisenä ominaisuutena, josta sankari seikkailujensa myötä oppii pois.
Tyyli ja teemat > ”Korkkarisaksa”

Korkeajännityksissä on usein tarkoituksella jätetty suomentamatta saksalaisia huudahduksia ja sanontoja. Yleisimpiä huudahduksia ovat erilaiset lievät kirosanat kuten Donnerwetter (”rajuilma”), Donner und Blitzen (”ukkosta ja salamoita”), Mein Gott (”Jumalani”), Teufel (”paholainen”) ja Himmel (”taivas”). Myös aseiden nimet ja muu sotateknologian terminologia, erilaiset lyhyet käskyt (esim. Hände hoch, suom. ”kädet ylös”) sekä asevoimien arvonimet toistuvat sanastossa usein. Saksan ohella myös muiden ei-englantilaisten hahmojen äidinkieliä viljellään Korkeajännityksen sanastossa jonkin verran. Esimerkiksi arabit vannovat usein Allahin nimeen ja japanilaiset huutavat rynnäköidessään banzai. Dialogissa esiintyy myös lievähköjä etnisiä haukkumasanoja; ranskalaisia saatetaan nimitellä sammakoiksi ja venäläisiä ryssiksi.
Haavoittuneet tai kuolevat hahmot huutavat Korkeajännityksessä usein tuskasta. Tuskanhuudoista yleisin on ”Aargh!” variaatioineen. Aasialaiset hahmot huutavat kuollessaan usein ”Aaiee!” Tekstissä huudahduksien pituus vaihtelee, ja ääritapauksessa kaikkia kirjaimia saattaa olla tuskanhuudossa useampi kappale (”Aarrrggghhh!”). Erikoisempiin ja harvinaisempiin tuskanhuutoihin lukeutuvat ”Yeugh!” ja ”Gnjääh!”
Ensimmäisissä Korkeajännityssarjoissa vieraskieliset sanat käännettiin suomeksi ja tuskanparahdukset muotoiltiin uudestaan ”auh” ja ”voih” -tyyppisiksi voihkaisuiksi. Saksankieliset sanat jäivät alkuperäiseen muotoonsa lähinnä silloin, kun ne viittasivat kolmannen valtakunnan virallisiin organisaatioihin, kuten Luftwaffeen tai Gestapoon, tai Stuka-pommikoneen kaltaisiin laitteisiin. Tuskanhuudot jäivät toisinaan kääntämättä, jos ne oli tavallisen tekstin sijaan litteroitu isona, ääriviivoin rajattuna versaalina. Ensimmäinen saksankielinen kirosana oli vuoden 1960 numerossa 19 esiintynyt Donnerwetter, joka samaten oli kirjoitettu versaalilla.
Tyyli ja teemat > Korkeajännitys ja naiset

Korkeajännityksissä naisten esiintymiset edes sivuosissa ovat harvinaisia. Ehkä yleisin Korkeajännityksissä esiintyvä naishahmo on huolestunut äiti. Joissain sarjoissa naisia on kuitenkin nähty jopa pääosissa.
Korkeajännityssarjan ensimmäinen pääosassa esiintynyt naissankari oli Lesley Shane numerossa 7/1956 (Härkätaistelijan salaisuus).
Suomessa Korkeajännitys sai ensimmäiset naissotasankarinsa ”Rintamalottien korkeajännityksessä”. Lotta-sarjakuvan tekovaiheessa käsikirjoittajat Leena Lehtolainen ja kirjallisuuden tutkija Paula Arvas tutustuivat naisten kirjoittamiin kuvitteellisiin kertomuksiin lotista. Rintamalottien korkeajännitys eroaa perinteisestä naisten sotaviihteestä siten, että siihen on pyritty luomaan jännitystä ja taistelukohtauksia.
2020-luvulla lähtien on ilmestynyt Korkeajännityksen erikoisnumeroina myös oma "Naisten Korkeajännitys".
Suomalaiset Korkeajännitykset

Vuodesta 1998 on julkaistu Suomen historiaa käsitteleviä Korkeajännityksien erikoisnumeroita (ns. ”Suomi-Korkkarit”).
Samsonin piirtämissä seikkailuissa seikkailevat entinen punakaartilainen Pekka Haapanen ja suojeluskuntalainen Vilho Hannula.
Suomalaiset Korkeajännitykset > Samsonin piirtämät Korkeajännitykset

Kansalaissodan valkoinen Korkeajännitys – Vapauden tulikaste (2000)
Kansalaissodan punainen Korkeajännitys – Taistoon työkansan puolesta! (2000)
Talvisodan Korkeajännitys – Vanjan jäinen helvetti (2001)
Vaaran vuosien Korkeajännitys 1948 – Punaisen aallon murtajat (2002)
Vaaran vuosien Korkeajännitys 1968 – Hiljainen kuolema taivaalta (2003)
Vaaran vuosien Korkeajännitys 1961 – Saalistajat noottikriisin varjossa (2004, käsikirjoitus Jouni Mölsä ja Jarkko Sipilä)
Jatkosodan Korkeajännitys – Iskevä kiila, kestävä salpa (2005, käsikirjoitus Moog Konttinen)
Rauhanturvaajien Korkeajännitys - Aavikon leijonat (2006, käsikirjoitus Jouni Mölsä ja Jarkko Sipilä)
Suomalaiset Korkeajännitykset > Muut

Suomen sotien Korkeajännitys – Suomi taistelee! (1998)
Talvisodan Korkeajännitys – Ylivoimaa vastaan (1999)
Suomalaisten Korkeajännitys – Talttumattomat taistelijat (neljän tarinan pokkari, 2002)
Vänrikki Stoolin Korkeajännitys – Edestä maan ja kuninkaan (2004)
Rintamalottien Korkeajännitys – Neidot kansan urhokkaan (2005, käsikirjoitus Leena Lehtolainen)
Kieltolain Korkeajännitys – Kovanen (2006, käsikirjoitus Tapani Bagge, kuvitus Jari Rasi)
Kieltolain Korkeajännitys – Kovanen ja Chicagon ruutituulet (2007, käsikirjoitus Tapani Bagge, kuvitus Jari Rasi)
Suomen sotien Korkeajännitys (sisältää kansalaissodan Korkeajännitykset, talvi- ja jatkosotien Korkeajännitykset sekä Rintamalottien Korkeajännityksen, 2008)
Suomen ilmasodan Korkeajännitys – Luutnantti Ilves (2009)
Populaarikulttuurissa

Pitkäkestoisen suosionsa seurauksena Korkeajännitys on vaikuttanut myös suomalaiseen populaarikulttuuriin. Suomalainen underground-taide alkoi jo varhain hyödyntää Korkeajännityksestä otettuja sarjakuvaruutuja, joihin retusoitiin uudet, absurdit tai vasemmistolaiset repliikit. Korkeajännityksen ja Tex Willerin vaikutus näkyy esimerkiksi Kalervo Palsan taiteessa.
Erityisen voimakas Korkeajännityksen vaikutus on ollut suomalaisessa rock-musiikissa. Aihetta sivusi jo Suomen talvisota 1939–1940 -yhtye albumillaan Underground Rock; lehden vaikutus näkyi sekä sota-aiheisissa sanoituksissa että voimakkaita kontrasteja hyödyntäneessä mustavalkoisessa kansitaiteessa. Virtanen-yhtyeen albumilla Uusi jääkausi uhkaa (1975) oli Korkeajännitys-lehteä esittävä kansikuva ja kaksi Rick Randomille omistettua kappaletta. Karva-levymerkki julkaisi vuonna 1979 Pupukuusikko-yhtyeen singlen ”Korkeajännitys” / ”Kilpa-auto”. Eppu Normaalin vuonna 1981 julkaistu single ”Warsova” oli Korkeajännitys-vaikutteinen, vaikkei suoraan käsitellytkään aihetta. Sittemmin Suomessa on toiminut useita Korkeajännitys-nimisiä yhtyeitä, joista ainakin yksi on myös äänittänyt albumin ja useita singlejä. Lisäksi monet ramopunk-yhtyeet ovat sanoituksissaan viitanneet Korkeajännitykseen. Vuonna 1991 Häiriköt jopa julkaisi Järkeäkonnitus-nimisen EP:n, jonka kansitaide mukaili Korkeajännityksiä.
Kirjallisuutta

Kataisto, Vesa: Miljoonan voltin Korkeajännite iskee yhä suomalaisiin. (Haastateltavana Korkeajännitys-sarjakuvalehden toimittaja Asko Alanen.) Sarjainfo, 2005, nro 4, s. 4-9.
Lehtinen, Lauri: Kuin miljoona volttia : Korkeajännitys on opettanut suomalaisia lukemaan, puhumaan saksaa ja ymmärtämään kansalaissotaa. (Haastattelussa sarjakuvaneuvos Asko Alanen, rockmuusikko ja kääntäjä Mauri "Moog" Konttinen, Korkkarisaksaa.com-sivuston ylläpitäjä Mika Vesterinen ja Korkeajännityksen ensimmäinen naiskirjoittaja Leena Lehtolainen.) Suomen kuvalehti, 2015, nro 50, s. 40-47.
Peltomäki, Tuomas: Mämmilän isä tarttuu Korkkariin. (Haastateltavana sarjakuvataiteilija Tarmo Koivisto, joka täyttää 60 vuotta 3.7.2008.) Helsingin Sanomat, 3.7.2008, s. C6.
Sinisalo, Otto: Kirja-arvostelu:Vänrikki Stoolin korkeajännitys : edestä maan ja kuninkaan. Sarjainfo, 2004, nro 2, s. 38-39.
Aiheesta muualla

Lehteä kustantavan Egmontin kotisivu
Korkkarisaksan sanakirja 2002. Archive.org. Julkaistu myös Korkeajännitys-lehtenä. Sisältää myös Korkeajännityksen klišeitä ja tarkastelua humoristisessa valossa.
Book Palace Picture Gallery (Arkistoitu – Internet Archive), British comics, Thriller Picture Library
Englanninkielisen Commando-lehden kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Oliver Passingham
The Art of War: Brittiläinen Commando-lehti maaliskuulta 2005. Kansitaide Keith Page.
Rintamalottien Korkeajännitys. Kansikuva: Petri Hiltunen.
Mulan (vuoden 2020 elokuva)

| Mulan |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Niki Caro
Käsikirjoittaja:   Rick Jaffa  Amanda Silver  Lauren Hynek  Elizabeth Martin 
Perustuu:  Hua Mulanin elämään ja Pam Coatsin elokuvaan Mulan
Tuottaja:   Chris Bender  Jake Weiner  Jason T. Reed 
Säveltäjä:  Harry Gregson-Williams
Kuvaaja:  Mandy Walker
Leikkaaja:  David Coulson
Pääosat:   Yifei Liu  Donnie Yen  Jason Scott Lee  Yoson An  Gong Li  Jet Li 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Walt Disney Pictures  Jason T. Reed Productions  Good Fear Productions 
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures
Ensi-ilta:   2020-3-99. maaliskuuta 2020 (Dolby Theatre)  2020-9-44. syyskuuta 2020 (Yhdysvallat)  2020-12-44. joulukuuta 2020 (Suomi)  
Kesto:  115 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  290 milj. dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mulan on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut Niki Caron ohjaama sotaelokuva. Se perustuu Disneyn samannimiseen animaatioelokuvaan vuodelta 1998, joka perustuu tarinaan legendaarisesta kiinalaisesta naissoturista Hua Mulanista. Elokuvan käsikirjoittajina toimivat Elizabeth Martin ja Lauren Hynek, Rick Jaffa ja Amanda Silver.
Yli vuoden kestäneen näyttelijähaun jälkeen Mulanin rooliin valittiin kiinalais-amerikkalainen Liu Yifei (lopputeksteissä Yifei Liu). Muissa keskeisissä rooleissa ovat Donnie Yen, Jason Scott Lee, Yoson An, Gong Li ja Jet Li.
Elokuvan kuvaukset ja tuotanto alkoivat elokuussa 2018. Mulan sai maailmanensi-iltansa Dolby Theatressa, Hollywoodissa, 9. maaliskuuta 2020. Elokuvateattereihin sen oli tarkoitus ilmestyä Yhdysvalloissa 27. maaliskuuta 2020, kunnes sen ensi-iltaa siirrettiin monia kertoja koronaviruspandemian 2019–2020 vuoksi. Lopulta elokuva julkaistiin Disney+:aan 4. syyskuuta 2020 erillisellä Premier Access -lisämaksulla katsottavaksi maissa, joissa palvelu on julkaistu, ja elokuvateattereihin maissa, joihin Disney+ ei ole julkaistu ja teatterit avattu uudelleen. Suomessa elokuva julkaistiin Disney+:aan 4. joulukuuta 2020, jolloin myös elokuvan Premier Access -aika päättyi.
Elokuva menestyi kehnosti lipputuloissa ja sai ristiriitaisia arvosteluja.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Yifei Liu  | … |  Hua Mulan   |
|  Donnie Yen  | … |  komentaja Tung Yong   |
|  Jason Scott Lee  | … |  Böri Khan   |
|  Yoson An  | … |  Chen Honghui   |
|  Gong Li  | … |  Xianniang   |
|  Jet Li  | … |  Kiinan keisari   |
|  Crystal Rao  | … |  nuori Hua Mulan   |
|  Tzi Ma  | … |  Hua Zhou   |
|  Rosalind Chao  | … |  Hua Li   |
|  Xana Tang  | … |  Hua Xiu   |
|  Crystal Rao  | … |  nuori Hua Mulan   |
|  Elena Askin  | … |  nuori Hua Xiu   |
|  Ron Yuan  | … |  kersantti Qiang   |
|  Jimmy Wong  | … |  Ling   |
|  Doua Moua  | … |  Po   |
|  Chen Tang  | … |  Yao   |
|  Nelson Lee  | … |  kansleri   |
|  Cheng Pei-Pei  | … |  liitonsolmija   |
|  Jun Yu  | … |  jousimies Cricket   |
|  Ming-Na Wen  | … |  keisarin vieras (cameo)   |
Arvosteluja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Helsingin Sanomat Leena Virtanen: 
Hufvudstadsbladet Martina Moliis-Mellberg:
Aiheesta muualla

Mulan Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Linja 2 (Thessalonikin metro)

| Linja 2 Γραμμή 2>  |
| --- | --- |
 Kartta linjasta 2.
Perustiedot
Järjestelmä:  Thessalonikin metro
Reitti:  Néos Sidirodromikós Stathmós–Míkra
Rakennettu:  2006–
Avattu:  2025
Liikenne
Liikennöitsijä(t):  Elliniko Metró
Tekniset tiedot
Pituus:  11,4 km
Asemia:  16
Raideleveys:  1 435 mm
Linja 2 (kreik. Γραμμή 2, Grammí 2; myös Επέκταση Καλαμαριάς, Epéktasi Kalamariás, ”Kalamarián laajennus”) on Thessalonikin metron linja, joka kulkee Thessalonikin rautatieasemalta kaupungin keskustasta Kalamarián kaupungin alueelle metropolialueen eteläosassa. Linjan tunnusväri asemilla ja kartoissa on sininen.
Metrolinjan pituus on 11,4 kilometriä ja sen varrella on 16 asemaa, joista 11 on yhteisiä linjan 1 kanssa. Linjat haarautuvat 25is Martíou -asemalla. Linja on tarkoitus avata vuonna 2025. Linjaa on suunniteltu jatkettavaksi myöhemmin etelässä Thessalonikin kansainväliselle lentoasemalle.
Historia

Linja 2 laajentaa metrojärjestelmää Kalamariáan, Thessalonikin metropolialueen toiseksi suurimpaan kuntaan. Sillä on kaksi rinnakkaista yksiraiteista tunnelia 4,78 kilometrin reitillä 25is Martíoun ja Míkran asemien välillä ja viisi uutta asemaa. Linjan rakentaminen alkoi vuonna 2013, ja sen budjetti oli 518 miljoonaa euroa. Metron laajennusta koskeneiden epäselvyyksien jälkeen Ellinikó Metró selvensi elokuussa 2018, että se olisi erillinen linja, joka kulkisi Néos Sidirodromikós Stathmóksen ja Míkran asemien välillä ilman tarvetta vaihtaa junaa 25is Martíoun asemalla.
31. heinäkuuta 2018 mennessä laajennus oli 60-prosenttisesti valmis. Vaikka rakentaminen alkoi seitsemän vuotta linjan 1 jälkeen, sen odotetaan aukeavan vain kuusi kuukautta linjan 1 jälkeen, toukokuussa 2025. Tämä johtuu suurten arkeologisten töiden puutteesta, mikä mahdollistaa hankkeen etenemisen ilman viivästyksiä. Ellinikó Metrón vuoden 2017 tilinpäätöksessä laajennuksen arvioidut kustannukset olivat 568 miljoonaa euroa. Huhtikuun 2019 päivitys nosti arvioidut kustannukset 640 miljoonaan euroon.
Linjan 2 jatko Thessalonikin kansainväliselle lentoasemalle kilpailutettiin maaliskuussa 2019, ja sen ensimmäinen budjetti oli 254 150 euroa, joka käytettiin topografisiin töihin radan tarkemman suunnittelun mahdollistamiseksi.
Asemat

Linjan asemat lännestä etelään ovat:
|  |  | Nimi | Nimi | Yhteydet | Avataan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 1 | Néos Sidirodromikós Stathmós | Νέος Σιδηροδρομικός Σταθμός |    | 30. marraskuuta 2024 |
|     | 2 | Dimokratías | Δημοκρατίας |  | 30. marraskuuta 2024 |
|     | 3 | Venizélou | Βενιζέλου |  | 30. marraskuuta 2024 |
|     | 4 | Agía Sofía | Αγία Σοφία |  | 30. marraskuuta 2024 |
|     | 5 | Sintriváni/Ékthesi | Σιντριβάνι/Έκθεση |  | 30. marraskuuta 2024 |
|     | 6 | Panepistímio | Πανεπιστήμιο |  | 30. marraskuuta 2024 |
|     | 7 | Papáfi | Παπάφη |  | 30. marraskuuta 2024 |
|     | 8 | Efkleídi | Ευκλείδη |  | 30. marraskuuta 2024 |
|     | 9 | Flémigk | Φλέμιγκ |  | 30. marraskuuta 2024 |
|     | 10 | Analípseos | Αναλήψεως |  | 30. marraskuuta 2024 |
|     | 11 | 25is Martíou | 25ης Μαρτίου |  | 30. marraskuuta 2024 |
|     | 12 | Nomarchía | Νομαρχία |  | 2025 |
|     | 13 | Kalamariá | Καλαμαριά |  | 2025 |
|     | 14 | Aretsoú | Αρετσού |  | 2025 |
|     | 15 | Néa Kríni | Νέα Κρήνη |  | 2025 |
|     | 16 | Míkra | Μίκρα |  | 2025 |
Jyväskylän kirjastopuukotus

Jyväskylän pääkirjasto- ja kansalaisopistontalo.
Jyväskylän kirjastopuukotus tapahtui 30. tammikuuta 2013 Äärioikeisto Suomessa -kirjan esittelytilaisuudessa Jyväskylän kaupunginkirjastossa. Yhteenotto syntyi, kun kolme henkilöä pyrki tilaisuuteen ja tilaisuuden järjestäjät estivät sen. Yhteenotossa yhtä tapahtuman järjestäjää viillettiin teräaseella ja hyökkääjiä lyötiin teleskooppipatukalla. Kolme sisälle pyrkinyttä miestä olivat uusnatsijärjestö Suomen vastarintaliikkeen aktiiveja.  Teoksen kirjoittajista paikalla olivat Li Andersson ja toimittaja Mikael Brunila.
Tapauksessa jaettiin neljä tuomiota. Puukkoa käyttänyt mies tuomittiin tammikuussa 2015 puolentoista vuoden ehdolliseen vankeuteen tästä sekä aiemmasta väkivallanteosta. Hänen kanssaan tilaisuuteen pyrkinyt mies sekä kaksi näitä estänyttä miestä tuomittiin sakkoihin.
Tapahtumien kulku > Tausta

Äärioikeisto Suomessa -kirjan esittelytilaisuuden Jyväskylässä järjestivät JKLDIY-niminen toimintaryhmä, Jyväskylän yhteiskunnallinen opisto (Jyväskylän Seudun Sivistystyö ry) ja Vasemmistonuoret. Tilaisuuden järjestäjät kertoivat arvioineensa häiriöiden oleva mahdollisia, koska kesällä 2012 kirjan kolmatta kirjoittajaa Dan Koivulaaksoa vastaan hyökättiin kaasusumutteella hänen ollessaan puhumassa äärioikeistosta Oulussa. Epäillyllä oli yhteyksiä Suomen vastarintaliikkeeseen. Kirjatilaisuuden järjestäjien mukaan Suomen vastarintaliikkeen edustajat myös kuvasivat rasisminvastaisen mielenosoituksen osallistujia Jyväskylässä marraskuussa 2012 ja tammikuun puolivälissä Joensuussa järjestetyn Äärioikeisto Suomessa -kirjan esittelytilaisuuden Facebook-sivulle jätettiin uhkaavina pidettyjä kommentteja. Kommenteissa puhuttiin lähinnä Finnish Defence League -liikkeestä. Tilaisuuden järjestäjät ilmoittivat kommenteista Pohjois-Karjalan poliisille ja Suojelupoliisille. Jyväskylän poliisi kuitenkin katsoi, ettei kirjatapahtumaan liity erityistä uhkaa.
Sisäministeriö julkaisi tammikuussa 2013 ensimmäisen säännöllisen katsauksensa väkivaltaisesta ääriliikehdinnästä Suomessa. Ainoa raportissa nimeltä mainittu taho oli kansallissosialistinen Suomen vastarintaliike -järjestö, jota pidettiin raportissa mahdollisesti vaarallisena.
Tapahtumien kulku > Hyökkäys

Tilaisuus alkoi kirjaston Pienessä luentosalissa kello 18. Salissa oli vajaat sata henkilöä. Ovet oli suljettu, koska enempää yleisöä ei mahtunut sisään. Järjestäjät olivat varautuneet mahdolliseen häiriöön siten, että oven ulkopuolelle oli jäänyt henkilöitä seuraamaan tilaisuuteen pyrkijöitä ja kirjaston vahtimestarille oli kerrottu mahdollisesta vaarasta. Kirjaston vahtimestarin mukaan aulaan alkoi kerääntyä ”erikoista porukkaa”, ja hän soitti vartijat ja poliisin paikalle. Vahtimestarin ja tapahtuman järjestäjien mukaan hätäkeskus ei aluksi luokitellut tapausta kiireelliseksi. Hyökkäyksen tapahduttua vahtimestari soitti uudelleen poliisille, minkä jälkeen paikalle saapui useita poliisipartioita.
Välikohtaus alkoi, kun paikalle tuli kolme miestä, jotka ovella ollut mies kertomansa mukaan tunnisti mahdollisiksi häiriön aiheuttajiksi. Yhdellä miehistä oli havaittu suojalasit, suojakäsineet ja luotiliivit sekä kädessään pullokassi. Toinen miehistä oli varautunut kuvaamaan tilannetta kamerallaan. Ovella seisonut mies ilmoitti salin olevan täynnä ja esti miesten pääsyn tilaisuuteen. Yksi tilaisuuteen pyrkijöistä löi ovella ollutta tapahtuman järjestäjää nyrkillä ja pullokassilla. Pullokassi osui tällöin myös toiseen ovella olleeseen mieheen. Ovella olleiden miesten avuksi tuli tässä vaiheessa paikalla ollut kolmas mies, joka sai tilanteen aikana teräaseen iskun ylävartaloonsa. Vamma ei ollut vakava. Myös osa muista tilanteessa mukana olleista sai lieviä vammoja. Kolmikko pakeni paikalta pian puukotuksen jälkeen. Poliisin mukaan pakenevia miehiä lyötiin teleskooppipatukalla ja heitä kohti heitettiin tuoli. Teleskooppipatukkaa käyttänyt mies oli sama jota puukotettiin. Miehellä oli hallussaan myös teräase, jota hän ei kuitenkaan käyttänyt. Varsinaiseen yhteenottoon osallistui kuusi henkilöä. Tilaisuutta jatkettiin keskeytyksen jälkeen.
Tapahtumien kulku > Iskun tekijät

Poliisi otti seuraavana päivänä kiinni kaksi kolmikon jäsentä. Keski-Suomen käräjäoikeus vangitsi toisen henkilöistä, alle 30-vuotiaan jyväskyläläismiehen. Poliisi esitti käräjäoikeudelle myös toisen paikkakuntalaisen miehen vangitsemista, mutta hänet vapautettiin. Oulusta kotoisin oleva kolmas mies vangittiin poissaolevana ja hän jäi kiinni Kuopiossa marraskuussa 2014. Samaa henkilöä syytettiin myös Dan Koivulaakson kaasusumutuksesta, ja hänet tuomittiin aiemmin vuonna 2011 tapahtuneesta kokoomuksen kansanedustajaehdokkaan pahoinpitelystä.
Kaikilla kolmella hyökkääjällä oli vahvat yhteydet myöhemmin lakkautettavaksi määrättyyn Suomen vastarintaliikkeeseen. Alustavan esitutkinnan perusteella vaikutti ilmeiseltä, ettei tapahtumaan liittynyt muita henkilöitä. Kirjastossa oli kuitenkin ennen tapahtumaa käynyt kolmikon pyynnöstä 17-vuotias mies tiedustelemassa tilannetta. Miehen toimintaa tutkittiin avunantona tutkittavana oleviin rikoksiin.
Kolmen sisälle pyrkineen miehen osalta poliisi tutki asiaa poliittisten toimintavapauksien loukkaamisen yrityksenä, törkeänä pahoinpitelynä ja pahoinpitelyinä. Myös ovivahtien menettelyä kolmikon poistumisvaiheessa tutkittiin pahoinpitelyinä. Rikoslain mukaan poliittisten toimintavapauksien loukkaamiseen syyllistyy, jos väkivallalla tai vakavan vaaran toisen hyvinvoinnille käsittävällä uhkauksella estää toista ilmaisemasta mielipidettään yleisistä asioista julkisesti.
Yksi hyökkääjistä sai syytteen 368 henkilöön kohdistuvasta henkilörekisteririkoksesta. Mies oli kerännyt pääosin internetistä tietokoneelleen lukuisten henkilöiden valokuvia ja henkilötietoja. Tiedot kuvaavat henkilöiden yhteiskunnallista, poliittista tai uskonnollista vakaumusta. Kerätyt henkilöt oli luokiteltu ryhmiin, joiden niminä oli esimerkiksi ”vasemmisto”, ”oikeisto”, ”juutalaiset”, ”rotupetturit”, ”eliittiseurat” ja ”väkivaltakoneisto”. Mikään ryhmistä ei korostunut listalla. Listalla olleet henkilöt kuvailivat tietoja hajanaisiksi.
Välikohtauksen oikeuskäsittely alkoi tammikuussa 2015. Päätekijä sai 1,5 vuotta ehdollista vankeutta kahakan aloittamisesta, puukotuksesta ja Koivulaakson kaasusumutuksesta. Muut kolme henkilöä saivat 15–70 päiväsakkoa. Puukottajan kanssa tapahtumaan pyrkinyt mies tuomittiin avunannosta kokouksen estämisen yrityksessä, poliittisten toimintavapauksien loukkaamisen yrityksestä sekä lievästä ampuma-aserikoksesta. Kaksikkoa estelleet kaksi miestä tuomittiin pahoinpitelyn yrityksestä ja pahoinpitelyistä. YLE, MTV ja eräät muut tiedotusvälineet uutisoivat pian kirjaston tapahtumien jälkeen, että ovella tilaisuutta suojasi järjestyksenvalvoja. Ovella tilaisuuteen pyrkineitä miehiä estänyt henkilö ei kuitenkaan ollut virallinen järjestyksenvalvoja.
Reaktiot

Lukuisat sanomalehtien pääkirjoitukset tuomitsivat hyökkäyksen. Myös pääministeri Jyrki Katainen vaati blogissaan nollatoleranssia sananvapautta ja kokoontumisvapautta vastaan tehtyjä rikoksia kohtaan. Presidentti Sauli Niinistö totesi iskuun liittyen: ”Jos demokratiassa ajaa asiaansa väkivaltaa käyttämällä, sanoissa tai teoissa, se on väkivaltaa kaikkia kohtaan.”