stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hemananda Biswal

| Hemananda Biswal |
| --- | --- |

Odishan 12. pääministeri
 6. joulukuuta 1999 – 5. maaliskuuta 2000  
Edeltäjä:  Giridhar Gamang
Seuraaja:  Naveen Patnaik
 7. joulukuuta 1989 – 5. maaliskuuta 1990  
Edeltäjä:  Janaki Ballabh Patnaik
Seuraaja:  Biju Patnaik
Parlamentaarikko Lok Sabhassa
 2009–2014  
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. joulukuuta 1939 Jharsugudan piirikunta, Orissa, Brittiläinen Intia
Kuollut: 25. helmikuuta 2022 (82 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Intian kongressipuolue
Hemananda Biswal (1. joulukuuta 1939 – 25. helmikuuta 2022) oli intialainen kongressipuoluetta edustanut poliitikko, joka toimi kahdesti Odishan pääministerinä. Hän oli Odishan pääministeri ensimmäistä kertaa vuonna 1989. Tuolloin hänen edeltäjänsä J. B. Patnaik joutui eroamaan johtuen kongressipuolueen surkeasta menestyksestä Odishassa vuoden 1989 parlamenttivaaleissa, jolloin Biswal otti hänen paikkansa.
Vuonna 1999 Biswalista tuli Odishan pääministeri toisen kerran, kun hänen edeltäjänsä erosi epäonnistuttuaan hoitamaan syklonin aiheuttamia vahinkoja sekä varautumaan sen tuloon ennalta. Biswal toimi tuolloin kongressipuolueen Orissan paikallisosaston puheenjohtajana.
Entinen avustaja ampui Biswalia kohti vuonna 2010, mutta hän onnistui välttymään luodeilta. Vuonna 2012 BJP:n Odishan osaston johtaja Jual Oram syytti Biswalia kastinsa väärentämisestä, minkä seurauksena Biswal väitetysti olisi saanut itselleen kiintiöpaikan parlamenttiin.
Biswalin kaksi veljeä jättivät kongressipuolueen vuonna 2017 liittyäkseen Biju Janata Daliin. Kaksi vuotta myöhemmin hänen tyttärensä seurasi setiensä esimerkkiä isänsä harmiksi.
Aiheesta muualla

Profiili parlamentin alahuoneen sivuilla
Huoneistosauna

Sauna kylpyhuoneessa.
Huoneistosauna on asunto-osakeyhtiöiden kerrostalohuoneistoissa etenkin 1980-luvulla yleistynyt  [lähde? ] saunatyyppi. Huoneistosaunat korvasivat yhteiset talosaunat, joihin kukin asukas sai halutessaan oman viikkovuoron.
Asuntokohtainen huoneistosauna kuvastaa asumisen laadun ja varustetason nousua kiivaan lähiörakentamisen ajoista. Nykyisin huoneistosauna rakennetaan uusiin asuntoihin lähes poikkeuksetta. [lähde? ] Toisaalta asuntomarkkinoille on haluttu lisää vaihtoehtoja esimerkiksi halvempien pienasuntojen muodossa. Yksi tapa tähän olisi saunaton pienasunto. Nykyään noin kaksi kolmasosaa omistaa huoneistosaunan.
Honningsvågin lentoasema

| Honningsvågin lentoasema> Honningsvåg lufthavn, Valan |
| --- | --- |

IATA-koodi:  HVG
ICAO-koodi:  ENHV
Koordinaatit:  71°00′35″N, 25°59′01″E
Ylläpitäjä:  Avinor
Valmistumisvuosi:  1977
Korkeus:  13,4 m
Matkustajamäärä (2022):  23 728
Honningsvågin lentoasema (norj. Honningsvåg lufthavn, Valan) on Honningsvågissa pohjoisessa Norjassa sijaitseva lentoasema. Se avattiin vuonna 1977.
Onnettomuudet

Sotilaskäytössä ollut Twin Otter -kone putosi voimakkaan tuulen vaikutuksesta maahan 29. lokakuuta 1990 ollessaan laskeutumassa kentälle, ja viidestätoista koneessa olleesta kolme kuoli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Honningsvågin lentoasema Wikimedia Commonsissa
Herra Heinämäki ja Leijonatuuliviiri – musiikkia elokuvasta

| Herra Heinämäki ja Leijonatuuliviiri – musiikkia elokuvasta Herra Heinämäen Lato-orkesteri |
| --- | --- | --- |

Soundtrack-albumin tiedot
 Julkaistu: 2011
 Tyylilaji: lastenmusiikki
 Kesto: 35.56
 Levy-yhtiö: Sateen ääni Oy
Herra Heinämäen Lato-orkesterin muut julkaisut
| Äiti venyy 2010 | Herra Heinämäki ja Leijonatuuliviiri – musiikkia elokuvasta 2011 | Jouluraketti 2012 |
Herra Heinämäki ja Leijonatuuliviiri – musiikkia elokuvasta on samannimisen elokuvan soundtrack-albumi. Se julkaistiin vuonna 2011 levymerkillä Sateen ääni Oy.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltäneet Janne Louhivuori ja Timo Kahilainen sekä sanoittanut Heikki Salo.
Jeppe Antinpojan balladi – 2.07
Kärryyn ja keikille – 1.39
Tervetuloa Heinämäelle – 1.17
Kesäloma maalla – 1.21
Ihmisperämoottori – 1.11
Järvellä – 1.08
Salli ja tytöt – 1.01
Pyöräillään – 1.00
Hiippari – 1.02
Keikiltä kämpille – 0.37
Mutka – 1.16
Landelta lävähtää – 1.33
Kazootah – 2.39
Heinämäki siivoaa  – 1.10
Taikina – 0.59
Tsikidi oi oi – 1.56
Alaväpäshörkytin – 2.01
Jeppe muistelee – 0.52
Takaa-ajo – 1.42
Onni ei oo tonni – 1.34
Pidätys – 1.31
Kakkukone kunnossa – 0.44
Ystävyyttä – 2.01
Auroran laulu – 3.22
Herra Koipeliini

Histoire de Monsieur Cryptogamen sivu 13.
Herra Koipeliini (Monsieur Cryptogame) oli vuonna 1830 alkunsa saanut sarjakuva, jonka kehitti yhtenä sarjakuvan kantaisistä pidetty sveitsiläinen Rodolphe Töpffer. Sen 1845 julkaistu kirjaversio levisi käännöksenä moniin Euroopan maihin. Suomessa osa siitä ilmestyi jatkosarjana Sanomia Turusta -lehdessä 1857. Sen mukaan on saanut nimensä suomalainen, käännössarjakuville myönnettävä Herra Koipeliini -palkinto.
Aikuiselle väestölle suunnatussa Herra Koipeliinissa ei käytetty puhekuplia, ja tyyliltään se oli absurdia komediaa. Sarjakuvan päähenkilö oli nuori herra Koipeliini, jota kiinnostivat luonnontieteet ja perhosten keräily.
Töpffer teki alkuperäiset piirroksensa litografioina. Taiteilija Cham valmisti niistä puupiirrosversiot vuonna 1845.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Herra Koipeliini Wikimedia Commonsissa
Koipeliinin linnustus. Sanomia Turusta -lehdestä kootut jaksot.
Hiroshi Suzuki

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hiroshi Suzuki |  Hiroshi Suzuki |  Hiroshi Suzuki |  |
Maa:   Japani
Miesten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 | 100 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 | 4 × 200 m vapaauinti |  |
Hiroshi Suzuki (jap. 鈴木 弘; s. 18. syyskuuta 1933 Aichin prefektuuri) on japanilainen uimari, joka edusti maataan Helsingin kesäolympialaisissa 1952 saavuttaen hopeamitalit 100 metrin vapaauinnissa ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Suzuki kilpaili myös Melbournen kesäolympialaisissa 1956.
Helvi Kaario

Helvi Kaario 1930-luvun alussa.
Helvi Johanna Kaario (26. tammikuuta 1887 Hämeenlinna – 13. toukokuuta 1958) oli suomalainen näyttelijä. Kaario näytteli muun muassa Tampereen Teatterissa. Hänen puolisonsa oli näyttelijä Simo Kaario.
Kaario sai Pro Finlandia -mitalin 1948.
Aiheesta muualla

Helvi Kaario Elonetissä.
Helvi Kaario Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Hirvaskangas

ABC Hirvaskangas on suuri huoltoasema Äänekosken Hirvaskankaalla, valtatie 4:n ja kantatie 69:n risteyksessä.
Hirvaskangas on tilastollinen taajama Uuraisilla ja pieneltä osin  Äänekoskella, Keski-Suomen maakunnassa, noin kymmenen kilometriä Äänekosken keskustasta etelään.
Valtatie 4 kulkee Hirvaskankaan läpi, ja sieltä alkaa Suonenjoelle johtava kantatie 69. Päivittäin näitä väyliä pitkin Hirvaskankaan lävitse kulkee noin 11 000 ajoneuvoa. Kylässä sijaitsee ABC-, Shell- ja Teboil-huoltoasemat sekä Spektri-kauppakeskus.
Kylä rajoittuu idässä Koivistonkylään, pohjoisessa Honkolaan ja etelä-länsisuunnassa Uuraisten kunnanrajaan.[lähde? ] Aivan liikennemyymälän vieressä sijaitsee Hirvaskylän asuinalue kouluineen sekä uuskarismaattinen Elävät kivet -vapaaseurakunta.
Suomen huutokauppakeisari -ohjelmassa esiintyvän Aki Palsanmäen huutokauppa sijaitsee Hirvaskankaalla. Huutokauppa rajoittuu kuitenkin täpärästi Äänekosken kuntarajan ulkopuolelle Uuraisten Kangashäkkiin.
Helvi Koskinen

Helvi Koskinen (7. tammikuuta 1930 Vahviala – 7. tammikuuta 1990 lomamatkalla syntymäpäivänään Espanja Marbella) oli suomalainen liikkeenharjoittaja ja kansanedustaja. Koskinen toimi Suomen Maaseudun Puolueen kansanedustajana vuosina 1983–1987 Uudenmaan vaalipiiristä.
Aiheesta muualla

.aspx Helvi Koskinen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Hyderabadin piirikunta

Hyderabadin piirikunta voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Hyderabadin piirikunta, piirikunta Intiassa Telanganan osavaltiossa
Hyderabadin piirikunta, piirikunta Pakistanissa Sindhin maakunnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hyderabadin piirikunta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Honoka Hayashi

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Honoka Hayashi
Syntymäaika: 19. toukokuuta 1998 (ikä 26)
Syntymäpaikka: Kioto, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 157 cm
Seura
Seura: West Ham United
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2013–2020 2021–2022 202–2 | Cerezo Osaka Sakai AIK West Ham United | 114 (25) |
Maajoukkue
| 2019– | Japani | 23 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 18. heinäkuuta 2023.
Honoka Hayashi (jap. 林 穂之香, Hayashi Honoka; s. 19. toukokuuta 1998 Kioto) on japanilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Englannin Superliigassa pelaavaa West Ham Unitedia ja on pelannut myös ruotsalaisseura AIK:ssa.
Maajoukkueura

Hayashi debytoi Japanin maajoukkueessa joulukuussa 2019. Hän on ennen vuoden 2023 MM-kilpailujen alkua pelannut 23 maaottelua tekemättä maaleja.
Aiheesta muualla

Soccerway
Japanin joukkue – Kesäolympialaiset 2020
1 Ikeda |
2 Shimizu |
3 Takarada |
4 Kumagai |
5 Minami |
6 Sugita |
7 Nakajima |
8 Miura |
9 Sugasawa |
10 Iwabuchi |
11 Tanaka |
12 Endō |
13 Shiokoshi |
14 Hasegawa |
15 Momiki |
16 Miyagawa |
17 Kitamura |
18 Yamashita |
19 Miyake |
20 Hayashi |
21 Kinoshita |
22 Hirao |
Valmentaja Takakura
Japanin joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2023
1 Yamashita |
2 Shimizu |
3 Minami |
4 Kumagai |
5 Miyake |
6 Sugita |
7 Miyazawa |
8 Naomoto |
9 Ueki |
10 Nagano |
11 Tanaka |
12 Takahashi |
13 Endō |
14 Hasegawa |
15 Fujino |
16 Hayashi |
17 Seike |
18 Tanaka |
19 Moriya |
20 Hamano |
21 Hirao |
22 Chiba |
23 Ishikawa |
Valmentaja Ikeda
Japanin joukkue – Kesäolympialaiset 2024
1 Yamashita |
2 Shimizu |
3 Minami |
4 Kumagai |
5 Takahashi |
6 Koga |
7 Miyazawa |
8 Seike |
9 Ueki |
10 Nagano |
11 Tanaka |
12 Tanikawa |
13 Kitagawa |
14 Hasegawa |
15 Fujino |
16 Hayashi |
17 Hamano |
18 Hirao |
Valmentaja Ikeda
Halliwellien kartano

Kartanon pohjapiirros.
Halliwellien kartano (engl. Halliwell Manor) on kuvitteellinen kartano, joka on tärkeä tapahtumapaikka televisiosarjassa Siskoni on noita. Sarjan mukaan kartano sijaitsee San Franciscossa, Kaliforniassa, osoitteessa 1329 Prescott Street. Halliwellin perheen jäsenet ovat omistaneet kartanon useiden sukupolvien ajan.
Kartanon historia

Kartano rakennettiin vuonna 1906 San Franciscon suuren maanjäristyksen jälkeen, järistyksen tuhottua paikalle vuonna 1898 rakennetun aiemman talon.
Koska kartanon alla oleva maa on viiden elintärkeän elementin (puu, maa, vesi, tuli, metalli) kohtaamispisteessä, sen kuvitellaan olevan spirituaalinen yhdysside eli Neksus, jonka sisällä olevaa voimaa voidaan käyttää sekä hyvään että pahaan. Lumottujen isoisoisovanhemmat, Baxterit ostivat maan ja rakensivat kartanon estääkseen Nexuksen joutumisen vääriin käsiin. Demonit, muun muassa Cole ja Zankou ovatkin yrittäneet useaan kertaan saada Nexuksen voiman käyttöönsä. Sisaarukset kuitenkin päihittivät molemmat isoäitinsä Pennyn loitsulla, jonka tämä opetti Phoebelle aikoinaan. Koska hyvän voimat hallitsevat kartanoa ja siten myös Neksusta, Nexuksen kuvaillaan antavan ylimääräisen sysäyksen siskosten voimille. Seitsemännen kauden lopussa Piper, Phoebe ja Paige joutuivat tuhoamaan Neksuksen estääkseen pahaa saamasta sen voimat. Lumotut käyttivät loitsua nimeltä "Kuinka karkottaa Susken, jonka Vanhimmat olivat piiloittaneet Varjojen kirjaan varmistaaksen ettei se joutuisi pahan hallitsemaksi.
Phoebe ja Wyatt ovat tiedettävästi ainoat Halliwellin suvun noidat, jotka ovat syntyneet kartanossa. Kuten jaksossa Kellarissa asuu mörkö todettiin, tämä tarkoittaa sitä että heidät voi helposti saada kääntymään pahan puolelle; Phoebesta tuli Lähteen kuningatar ja Chris kuvaili tulevaisuuden Wyattia Pahuuden ilmentymäksi.
Huomattavia tapahtumia

Phoebe syntyi kartanossa.
Shax, Lähteen henkilökohtainen assistentti murhasi Pruen.
The manor is vanished by Piper, while under a hex.
Piper ja Leo menivät naimisiin.
Kartano joutui limademonin valtaamaksi.
Wyatt syntyi viidennellä tuotantokaudella.
Tulevaisuuden Chris kuoli Leon käsivarsille.
Kartanon kellari räjähtää Lumottujen tuhotessa Zankoun tämän yrittäessä saada Neksuksen voimat.
Paige ja Henry menivät naimisiin kaudella kahdeksan.
Kartano tuhoutuu Lumottujen ja Äärimmäisen voiman taistelussa.
Kartano palautuu entiselleen Piperin, tämän äidin ja isoäidin mennessä ajassa taaksepäin estääkseen Phoeben ja Paigen kuoleman ja kartanon tuhon.
Kartano ulkoapäin.
Käännös suomeksi
Hubert Lefèbvre

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hubert Lefèbvre |  Hubert Lefèbvre |  Hubert Lefèbvre |  |
Maa:   Ranska
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
Miesten rugby
|  Kultaa | Pariisi 1900 | joukkuekilpailu |  |
Hubert Jean Daniel Lefèbvre (29. marraskuuta 1878 Pariisi – kuolinaika tuntematon) oli ranskalainen rugbynpelaaja. Hän kilpaili vuoden 1900 kesäolympialaisissa Pariisissa ja kuului siellä kultaa voittaneeseen joukkueeseen.
Hubert Luthe

Hubert Luthe (22. toukokuuta 1927 Lindlar – 4. helmikuuta 2014 Essen) oli saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Kölnin arkkihiippakuntaan Josef Frings 2. heinäkuuta 1953. Hän sai 28. lokakuuta 1969 nimitykset Kölnin vihkipiispaksi sekä Egabron titulaaripiispaksi. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Joseph Höffner, jota avustivat Johann Wilhelm Cleven ja Augustinus Frotz. Luthe nimitettiin Essenin piispaksi 18. joulukuuta 1991 ja asetettiin virkaan 2. helmikuuta 1992. Hän jäi eläkkeelle 75-vuotispäivänään 22. toukokuuta 2002.
Hakassin kieli

| Hakassi |
| --- | --- |
 Hakassin puhuma-alue
Oma nimi:  Хакас тілі
Muu nimi:  Abakanin tataari, Abakanin turkki, Jenisein turkki
Tiedot
Alue:  Hakassia, Tuva, Evenkia
Virallinen kieli:  Hakassia
Puhujia:  52 200 (2010)
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  kyrillinen
Kielenhuolto:  –
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Turkkilaiset kielet
Kieliryhmä:  Siperian turkkilaiset kielet Etelä-Siperian turkkilaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  –
ISO 639-2:  –
ISO 639-3:  kjh
 Ohje 
Hakassin kieli (omakielinen nimi: Хакас тілі‎ Hakas tili) on turkkilaiseen kielikuntaan kuuluva kieli. Suurin osa asuu Hakassiassa, jonka toinen virallinen kieli hakassi myös on. Lisäksi hakassin kielen puhujia asuu jonkin verran ympäröivillä alueilla, kuten Tuvassa, Kemerovon alueella ja Evenkiassa. Vuonna 2010 kielen puhujia arvioitiin olevan runsaat 52 200 .
Hakassin lähimmät sukukielet ovat muut Etelä-Siperian turkkilaiset kielet: šoori, tšulym, tuva, tofa, jakuutti ja dolgaani.
Hakassin kielessä on vaikutteita mongolin ja venäjän kielistä sekä jonkin verran myös arabiasta ja persiasta.
Murteet

Hakassin kieli jakaantuu kuuteen toisiaan lähellä olevaan murteeseen. Murteita ovat sagai, katša, koibal, beltir ja kyzyl ja niiden nimet tulevat eri hakassiheimojen nimistä. Oikeastaan nämä murteiden ja heimojen nimet edustavat hakassien vanhoja hallintoyksikköjen nimiä eivätkä niinkään murreryhmiä tai heimoja. Kaikkien näiden murteiden puhujat käyttävät murreryhmien yhteisnimenä sanaa tadar tili, mikä tarkoittaa tataarin kieltä. Nykyisen Kemerovon alueella sijaitsevan Šorian alkuperäisten asukkaiden puhuma šoorin kieli, luetaan toisinaan yhdeksi hakassin kielen murteeksi.
Kielen tutkiminen

Hakassin kielen tutkimisen ja tallentamisen aloittivat 1800-luvun puolivälissä suomalaiset ja venäläiset. Suomalainen kielitieteilijä M. A. Castrén oli yksi ensimmäinen hakassin kielen tutkijoista. Matkallaan Keski-Aasian pohjoisosaan 1845–1849 Castrén kirjoitti tutkielman koibaalin murteesta ja tallensi kansanrunoutta. Wilhelm Radloff matkusteli Etelä-Siperian alueella erityisesti 1859–1870 välisenä aikana. Hän puolestaan julkaisi yhdessä eräiden muiden tutkijoiden kanssa neljäosaisen sanakirjan ja kymmenosaisen sarjan turkkilaisia kieliä käsitteleviä tekstejä. Sarjan toinen osa käsitteli Radloffin keräämää hakassimateriaalia, jotka oli käännetty saksaksi. Sarjan yhdeksäs osa käsitteli myös hakassin kieltä ja se oli Radloffin oppilaan Katanovin tekemä. Katanov itse oli hakassi ja kuului sagai-murreryhmään.[lähde? ]
Kirjakieli

Hakassin kirjakieli kehitettiin vasta Venäjän vallankumouksen jälkeen Neuvostoliitossa. Kirjakieli pohjautuu keskisiin sagain ja katšan murteisiin. Beltirin murre on omaksunut paljon vaikutteita sagain murteesta ja koibaalin murre puolestaan katšan murteesta. Hakassille kehitettiin kyrillinen kirjaimisto vuonna 1924, johon lisättiin joitain lisäkirjaimia. Kyrillinen kirjaimisto korvattiin latinalaisella kirjaimistolla vuonna 1929, mutta vuonna 1939 siirryttiin takaisin kyrilliseen kirjaimistoon. Hakassien suunnitelman mukaan hakassin kieltä oli tarkoitus siirtyä kirjoittamaan uudella turkin kielen kirjaimistoon perustuvalla latinalaisella kirjaimistolla vuonna 2010.[lähde? ]päivitettävä
Aiheesta muualla

Hakassin kielen aakkoset (Arkistoitu – Internet Archive)
Turkkilaiset kielet
azeri
baškiiri
dolgaani
gagauzi
hakassi
haladži
jakuutti
karaiimi
karakalpakki
karatšai-balkaari
kaškai
kazakki
krimintataari
kumykki
nogai
salaari
šoori
tataari
tofa
tšuvassi
turkki
turkmeeni
tuva
uiguuri
uzbekki
Huonekaluteollisuus

Huonekaluteollisuus on teollisuuden ala, johon kuuluvat huonekalujen suunnittelu ja niiden valmistaminen. Huonekalusuunnittelussa selvitetään, mistä materiaalista huonekalut valmistetaan ja millainen tulee olla huonekalujen ulkonäkö. Siihen, millaisia ratkaisuja huonekalujen suunnittelijat tekevät, vaikuttavat yleiset sisustusmuodit, jotka ovat kunakin aikana vallitsemassa. Kuitenkin huonekalut pyritään yleensä tekemään sopimaan ajasta aikaan. Suunnittelussa otetaan huomioon myös kuluttajien käyttötarkoitukset ja huonekaluja suunnitellaan kuhunkin käyttötarkoitukseen sopiviksi. Yleisimpiin huonekaluissa käytettyihin materiaaleihin kuuluu puu ja täten huonekaluteollisuudella on olennainen yhteys puusepänteollisuuteen.
Historia

Suomessa huonekaluteollisuus sai kansainvälisesti merkitystä, kun 1935 perustettu Artek aloitti toimintansa. Varsinaisesti suomalainen huonekaluteollisuus pääsi kansainvälisille markkinoille 1960-luvulla. 1970- ja 1980-luvuilla huonekaluteollisuudessa pääsivät hallitsevaan asemaan uudet maat.
Hiroshi Ōhashi

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Hiroshi Ōhashi
Syntymäaika: 27. lokakuuta 1959 (ikä 64)
Syntymäpaikka: Mie, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Valmennusura
2004 2004–2007: Albirex Niigata Singapore Japani
Hiroshi Ōhashi (jap. 大橋 浩司, Ōhashi Hiroshi; s. 27. lokakuuta 1959 Mie) on japanilainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja.
Ura

Marraskuussa 2004 Ōhashista tuli Japanin naisten maajoukkueen päävalmentaja.
Hubert Leitgeb

| Mitalit> Maa:   Italia.Miesten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Maa:   Italia> Miesten ampumahiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lahti 1991 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Canmore 1994 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Ruhpolding 1996 | joukkuekilpailu |  |
Hubert Leitgeb (31. lokakuuta 1965 Anterselva – 4. helmikuuta 2012 Staller Sattel) oli italialainen ampumahiihtäjä ja maailmanmestari.
Leitgeb voitti Italian joukkueessa joukkuekilpailun maailmanmestaruuden Lahdessa 1991 ja Canmoressa 1994. Lisäksi hän saavutti joukkuekilpailussa MM-pronssia Ruhpoldingissa 1996 ja viestissä talviolympialaisten neljännen sijan Albertvillessa 1992. Henkilökohtaisilla matkoilla Leitgeb oli Albertvillessa sprintin 26:s ja Naganossa 1998 saman matkan 35:s.
Maailmancupissa Leitgeb osallistui 131 kilpailuun, joista 17:ssä hän sijoittui kymmenen parhaan joukkoon. Hän lopetti aktiivisen kilpauransa vuonna 1998, minkä jälkeen hän työskenteli viisi vuotta valmentajana. Hän työskenteli myös ampumahiihdon järjestötehtävissä.
Leitgeb kuoli 4. helmikuuta 2012 Staller Sattelissa jäätyään 46-vuotiaana lankonsa kanssa lumivyöryn alle. Hänen perheeseensä kuului vaimo ja kaksi lasta.
Hornavan

| Hornavan |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Ruotsi
Läänit:  Norrbottenin lääni
Maakunnat:  Lappi
Kunnat:  Arjeplogin kunta
Koordinaatit:  66°14′00″N, 17°30′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Skelleftejoen vesistö
Laskujoki:  Skelleftejoki
Taajamat:  Arjeplog
Järvinumero:  SE733037-159366
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  425  m 
Pituus:  70  km
Rantaviiva:  373 km
Pinta-ala:  262 km²
Tilavuus:  11,233945 km³
Keskisyvyys:  45,8 m
Suurin syvyys:  221 m
Valuma-alue:  4 220 km2 
 fiHornavan 
Hornavan on Ruotsin syvin järvi, joka sijaitsee pohjoisruotsalaisessa Arjeplogin kunnassa. Järven syvin kohta on 221 metriä. Järven pintaa säännöstellään vesivoiman tuotannon takia, ja järven pinta-ala vaihtelee siksi 220 ja 283 neliökilometrin välillä. Pinta-alaltaan Hornavan on Ruotsin kahdeksanneksi suurin järvi.
Hornavanin paljastunutta rantakivikkoa.
Hornavanin sijainti
Hendersoninsaari

Henderson Island
Satelliittikuva saaresta
| --- | --- |
Sijainti:  Pitcairnsaaret Yhdistynyt kuningaskunta
Korkein kohta:  32,5 m
Pinta-ala:  37,3 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Hendersoninsaari (engl. Henderson Island) on asumaton 37,3 neliökilometrin laajuinen saari eteläisellä Tyynellämerellä. Se on osa Yhdistyneelle kuningaskunnalle kuuluvia Pitcairnsaaria. Etäisyys pääsaari Pitcairnille on 193 kilometriä.
Saaren löysi Pedro Fernandes de Queiróos tammikuussa 1606. Uudelleen sen löysi 17. kesäkuuta 1819 Brittiläisen Itä-Intian kauppakomppanian alus Hercules kapteeninaan Henderson. Vaikka saarella ei nykyään ole ihmisasutusta, 1100–1400-luvuilla eräs polynesialainen kansa asutti sitä. Saarella ei ole makeaa vettä ja se on liian jyrkkä maanviljelyyn.[lähde? ]
Saari on Unescon maailmanperintöluettelossa fosfaattiesiintymiensä ja runsaan linnustonsa ansiosta. Saarella on neljä endeemistä lintulajia, yhdeksän kasvilajia (saaren 63:sta) ja neljä etanalajia (16:sta).
Saari on lähellä eteläisen Tyynenmeren jätepyörrettä. Se on peittynyt muoviroskaan: siellä on tutkijoiden mukaan eniten muovia neliökilometriä kohden maailmassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hendersoninsaari Wikimedia Commonsissa
Iatmulin kieli

| Iatmul |
| --- | --- |
Oma nimi:  Nyara
Tiedot
Alue:   Papua-Uusi-Guinea
Puhujia:  8 440 (v.2003)
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Sepikkielet
Kieliryhmä:  Ndukielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  -
ISO 639-2:  ian
ISO 639-3:  ian
 Ohje 
Iatmulin kieli on Papua-Uudessa-Guineassa asuvien iatmulien puhuma kieli. Sillä oli vuoden 2003 tietojen mukaan 8 440 puhujaa. Iatmul kuuluu ndukielten kieliryhmään. Iatmulien omankielinen nimitys kielelleen on nyara ja sitä kirjoitettaessa käytetään latinalaista aakkostoa. Iatmulin kielestä tiedetään vain vähän.