stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Caroline Forbes
Ihmissuhteet > Tyler Lockwood

Tylerin muuttuessa ihmissudeksi ja tajutessa Carolinen tietävän jotakin tilastaan, Tyler vakuutti Carolinen paljastamaan totuuden. Vaikka Caroline ei aluksi suostunutkaan paljastamaan mitään, Tylerin kysyessä onko myös hän ihmissusi, Caroline paljasti olevansa vampyyri. Caroline ymmärtää mitä Tyler käy läpi ja haluaa auttaa tätä kaikin mahdollisin keinoin.
Ihmissuhteet > Elizabeth ja Josette Saltzman

Carolinen ja hänen kaksostytärtensä välinen suhde alkoi, kun hän tajusi olevansa raskaana heidän kanssaan.  Pian Alaric Saltzmanin ja Jo Parkerin hääverilöylyn jälkeen Valerie Tulle auttoi Carolinea selvittämään, että hän kantoi Alaricin ja Jon sikiöitä sijaisäitinä.  Aluksi Caroline ajatteli, että tämä oli mahdotonta, koska hän teki ja epäonnistui raskaustesteissä, mukaan lukien epäonnistunut ultraääni.  Lisäksi hän piti ajatusta raskaana olemisesta naurettavana, koska hän oli vampyyri, eivätkä naarasvampyyrit voi tulla raskaaksi. Valerie kuitenkin poisti suojaavan peittelyloitsun (jonka Gemini Coven suoritti vähän ennen heidän kuolemaansa) ja totta kai Caroline kantoi Alaricin kaksostyttäret. Caroline oli iloinen saadessaan tietää, että Alaricin sikiöt olivat selvinneet, ja hän otti mielellään vastuun niistä. Seuraavien vuosien aikana Caroline auttoi kasvattamaan Josieta ja Lizzietä yhdessä Alaricin kanssa. Huolimatta romanttisesta elämästään kärsimyksen seurauksena, Caroline ei koskaan poikennut tyttäriensä kasvattamisesta.  Silloinkin kun Stefan palasi hänem elämäänsä, Caroline piti silti myös tyttäriään etusijalla. Lizzien ja Josien esitteleminen heidän yliluonnolliseen elämäänsä ei ollut helppoa, mutta Caroline oli päättänyt auttaa heitä sen yli, erityisesti sireenien uhalla. Caroline johtaa Salvatoren sisäoppilaitosta, ja molemmat hänen tyttärensä käyvät siellä. Lisäksi he asuvat yhdessä sisäoppilaitoksessa, ja Alaric on edelleen mukana koko heidän elämässään.
Voimat ja kyvyt

Caroline omaa kaikki tavalliset vampyyrin kyvyt ja heikkoudet: hänellä on yli-inhimillinen voima, nopeus, ketteryys, aistit sekä refleksit sekä hän pystyy paranemaan välittömästi. Hän on voimakkaampi kuin ihmissudet ihmismuodossaan, kun hän päihitti sekä Masonin että Tylerin.
Triviaa

Osa romaaneissa esiintyvän Elenan piirteistä on siirretty tv-sarjan Carolinelle.
Caroline on Vicki Donovanin jälkeen toinen päähenkilö, joka muutettiin vampyyriksi.
Kirjoissa Caroline vihaa Elenaa, koska tämä ”varasti” Stefanin. Tv-sarjassa Caroline ja Elena ovat kuitenkin hyviä ystäviä.
Armenische Legion

Pataljoonan tunnus
Armenische Legion oli natsi-Saksan puolella toisessa maailmansodassa taistellut armenialaisista koottu pataljoona. Se koostui lähinnä sotavangeiksi jääneistä neuvostosotilaista. Pataljoonan joukoilla oli SS-koulutus. Legioona aloitti toimintansa vuonna 1942 ja se lopetettiin 8. kesäkuuta 1944. Pataljoonaa johti Drastamat Kanayan.
Armenialainen pataljoona koottiin noin 18 000 armenialaisesta vangiksi jääneestä sotilaasta. Se oli helppo koota koska armeijapalveluksen vaihtoehtona oli huonomaineiset saksalaiset sotavankileirit. Pataljoonan johtoon tuli ensimmäisen maailmansodan jälkeen Yhdysvaltoihin paenneita armenialaisia sotaveteraaneja.
Legioona otti osaa Saksan armeijan Kaukasuksen offensiiviin. Kuten muutkin vapaaehtoiset yksiköt, he taistelivat lähinnä partisaaneja vastaan. Armenialaiset olivat saksalaisia myötämielisempiä juutalaisia kohtaan ja auttoivat juutalaisia sotavankeja karkuun saksalaisilta. Adolf Hitler ei luottanut vapaaehtoisiin yksiköihin, joten monet niistä lähetettiin länsirintamalle. Armenialaiset joutuivat Belgiaan ja Alankomaihin. Sodan lopussa he antautuivat länsiliittoutuneille, jotka luovuttivat heidät Neuvostoliittoon. Neuvostoliitossa he joutuivat sotavankileireille, joissa monet kuolivat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Armenische Legion Wikimedia Commonsissa
Sa (kana)

さ hiraganalla tai サ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan /sa/, ja ne ovat kana-aakkostojen 11. sijalla ko- ja shi-tavujen välissä.
Alkuperä

Hiragana さ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 左 ja katakana サ kanjista 散.
Tarkkeet

Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ざ ja ザ, jotka lausutaan /za/.
Latinisaatio

Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « sa », ja niiden soinnilliset vastineet « za ».
Kirjoitus

Hiragana さ kirjoitetaan kolmella vedolla:
Vaakaveto vasemmalta oikealle.
Diagonaalinen veto, joka lävistää ensimmäisen vedon.
Kaarevana alkava vaakaveto näiden vetojen alapuolelle. Toinen ja kolmas veto voivat yhdistyä niin, että muodostuu oikealle aukeneva kaari.
Katakana サ kirjoitetaan kolmella vedolla:
Vaakaveto vasemmalta oikealle.
Lyhyt ensimmäisen vedon lävistävä pystyveto sen vasempaan osaan.
Vaakavedon lävistävä pidempi, alhaalla vasemmalle kaartuva pystyveto sen oikeaan osaan.
Tietotekniikassa

Unicode-merkinnät:
さ: U+3055
サ: U+30B5
ざ: U+3056
ザ: U+30B6
Vetojen järjestys merkille さ.
Vetojen järjestys merkille サ.
HMS Somerset (F82)

| HMS Somerset |
| --- | --- |
 HMS Somerset

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Yarrow Shipbuilders, Scotstoun
Kölinlasku:  12. lokakuuta 1992
Laskettu vesille:  25. kesäkuuta 1994
Palveluskäyttöön:  20. syyskuuta 1996
Tekniset tiedot
Uppouma:  4 900 t
Pituus:  133 m
Leveys:  16,1 m
Syväys:  7,3 m
Koneteho:  2 x Rolls-Royce Spey SM1A -kaasuturbiinia (23 190 kW) Risteilymoottori: 4 x GEC-Alsthom Paxman Valenta 12CM yht. 2 980 kW
Nopeus:  28 solmua
Miehistöä:  185
Aseistus
Aseistus:  1 x GWS26 Sea Wolf 2 x Boeing Harpoon 2 x kaksiputkista 324 mm sukellusvenetorpedoputkea Stingray-torpedoille 1 x 114 mm Mk.8 2 x 30 mm DS30M 2 x Minigun 4 x GPMG-konekivääriä 1 x Westland Lynx HMA8
HMS Somerset (viirinumero F82)  on Britannian kuninkaallisen laivaston tyypin 23 fregatti.
Valmistus

Alus tilattiin tammikuussa 1992 Scotsounista Yarrow Shipbuildersilta, missä köli laskettiin vielä samana vuonna 12. lokakuuta. Se laskettiin vesille 25. kesäkuuta 1994 ja otettiin palvelukseen 20. syyskuuta 1996.
Palvelus

Toukokuussa 2010 alus lähti operaatio Teliciin Persianlahdelle. Alus siirrettiin 3. toukokuuta 2012 Devonportin telakalle yhdeksäksi kuukaudeksi modernisoitavaksi. Alus osallistui Joint Warrior 2013 -harjoitukseen. Tammikuussa 2015 aluksen miehistö osallistui merenkäynnissä Pentland Firthissä kaatuneen Kyprokselle rekisteröidyn Cemfjordin miehistön etsintöihin.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:HMS Somerset (F82)
Käännös suomeksi
Bernt

| Bernt |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  19. huhtikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Berndt
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Bernhard
Infobox OKNimi-testi OK: 
Bernt on muun muassa Saksassa ja Skandinavian maissa esiintyvä miehen etunimi, Bernhard-nimen lyhentymä.
Suomessa nimi Bernt on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 596 miehelle ja alle viidelle naiselle. Berntin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 19. huhtikuuta
Tunnettuja Bernt-nimisiä

Bernt Balchen (1899–1973), norjalais-yhdysvaltalainen lentäjä ja tutkimusmatkailija
Bernt Johan Collet (s. 1931), tanskalainen poliitikko ja ministeri
Bernt Ivar Eidsvig (s. 1953), norjalainen katolinen piispa
Bernt Gustaf Eneskjöld (1756–1829), suomalainen upseeri ja valtiopäivämies
Bernt Ericsson (s. 1942), ruotsalainen jääpalloilija
Bernt Evensen (1905–1979), norjalainen pikaluistelija ja pyöräilijä
Bernt Frilén (1945–2019), ruotsalainen suunnistaja
Bernt Holtsmark (1859–1941), norjalainen poliitikko
Bernt Ingvaldsen (1902–1985), norjalainen poliitikko
Bernt Johansson (s. 1953), ruotsalainen maantiepyöräilijä
Bernt Fredrik von Konow (1772–1822), suomalainen upseeri, virka- ja valtiopäivämies
Bernt Lie (1868–1916), norjalainen kirjailija
Bernt H. O. F. Løppenthin (1904–1994), tanskalainen lintutieteilijä ja lääkäri
Bernt Notke (1439/1440–1509), saksalainen taiteilija
Bernt Reinhold Alfred Rehbinder (1817–1883), suomalainen vapaaherra ja Venäjän armeijan kenraalimajuri
Bernt Rosengren (1937–2023), ruotsalainen tenorisaksofonisti ja jazzmuusikko
Bernt Fredrik Ulrik Stackelberg (1782–1824), suomalainen Venäjän armeijan kenraalimajuri.
Bernt Starckjohann (1923–1997), suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos
Bernt Støylen (1858–1937), norjalainen piispa
Kari (etunimi)

| Kari |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  11. tammikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  19. tammikuuta   17. maaliskuuta
Muunnelmia:  Karri, Kare, Kartsa, Kapa
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Makarios
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kari on suomalainen miehen etunimi. Nimipäiväänsä Karit viettävät 11. tammikuuta. Eräissä muissa kielissä Kari voi esiintyä myös naisen etunimenä.
Suomessa Kari on karjalainen lyhennelmä kreikkalaisesta nimestä Makarios, joka merkitsee autuasta ja onnellista. Sitä on myös käytetty kari-loppuisten nimien (muiden muassa Sakari, Oskari) kutsumamuotona. Kari on kansallisromanttisen ajan nimiä, sillä sen toi tietoisuuteen kirjailija Juhani Aho teoksessaan Panu vuonna 1897. Islannin ja Skandinavian muinaistaruissa on tuulenvirettä tarkoittava miehennimi Kari.
Kari yleistyi muotinimeksi 1940- ja 1950-luvuilla, ja Suomen almanakassa se on ollut vuodesta 1929 lähtien. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Kari-nimen on Suomessa saanut 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä 57 170 miestä ja noin 50 naista. 1950-luvulla Kari oli Suomen suosituin pojan ensimmäinen etunimi.
Muualla kuin Suomessa Kari on yleensä naisen etunimi. Se on lyhennelmä Katariinasta, samaan tapaan kuin Karin, Karen tai suomalainen Kaarina. Erityisen yleinen nimi se on Norjassa, jossa asui vuonna 2005 lähes 30 000 Kari-nimistä naista. Nimestä onkin tullut tyypillinen norjalaisen naisen viittaus. Norjassa käytetään sanontaa ”Ola ja Kari Nordmann” samaan tapaan kuin Suomessa sanontaa ”Matti ja Maija Meikäläinen”. Norjan kielessä naisennimen Kari a lausutaan pitkänä. Suomessa on käytössä, tosin harvinaisena, samoin ääntyvä naisennimi Kaari.
Tunnettuja Kareja

Luettelon henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.
Tunnettuja Kareja > Naisia

Kari Mangrud Alvsvåg (s. 1970), norjalainen piispa
Kari Byron (s. 1974), yhdysvaltalainen televisiopersoona ja kuvanveistäjä
Kari Corbett (s. 1984), skotlantilainen näyttelijä
Kari Henneseid Eie (s. 1982), norjalainen ampumahiihtäjä
Kari Gjesteby (s. 1947), norjalainen poliitikko ja ministeri
Kari Aalvik Grimsbø (s. 1985), norjalainen käsipallomaalivahti
Kari Mette Johansen (s. 1979), norjalainen käsipalloilija
Kari Lake (s. 1969), yhdysvaltalainen poliitikko ja uutistoimittaja
Kari Mattila, o.s. Hellner (1933–2003), suomalainen, Norjassa syntynyt feministiaktivisti
Kari Nordheim-Larsen (s. 1948), norjalainen poliitikko ja ministeri
Kari Nessa Nordtun (s. 1986), norjalainen poliitikko
Kari Risvik (1932–2021), norjalainen kääntäjä
Kari Rueslåtten (s. 1973), norjalainen laulaja
Kari Simonsen (s. 1937), norjalainen näyttelijä
Kari Slaatsveen (s. 1963), norjalainen toimittaja
Kari Øyre Slind (s. 1991), norjalainen maastohiihtäjä
Kari Solem (s. 1974), norjalainen käsipalloilija
Kari Tinnen (s. 1975), norjalainen kirjailija ja televisiojuontaja
Kari Traa (s. 1974), norjalainen freestyle-hiihtäjä
Kari Veiteberg (s. 1961), norjalainen piispa
Kari Wahlgren (s. 1977), yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
Kari Wuhrer (s. 1967), yhdysvaltalainen näyttelijä
Kuvitteellisia Kareja

Kari, kuvitteellisen Fornjotrin suvun henkilö
Kari, Teuvo Lomanin esittämä suomenkielinen käännös Europe-yhtyeen kappaleesta ”Carrie”
Kari, toinen päähenkilöistä televisiosarjoissa Jari ja Kari sekä Jarin ja Karin kesäloma
Kari Grandi, Grandi-mehujen mainoshahmo, nimimukaelma näyttelijä Cary Grantistä
Kari Kaukovaara, Metsolat-televisiosarjan henkilö
Kari Taalasmaa, Salattujen elämien henkilö
Kari Takamäki, kirjailija Jarkko Sipilän luoma rikostutkija
Kapteeni Kari, samannimisen animaatiosarjan päähenkilö
Varamies Kari Köli Rautiainen, sketsihahmo Putous-viihdeohjelmassa
Koltšuga
Tilaajat

Neuvostoliiton puolustusministeriö 1987 - elokuu 1991, 76 kpl
Ukrainaan sijoitettu 14 kpl
Venäjän puolustusministeriö, 1992-, 8 kpl
Ukrainan puolustusministeriö 1992-, 4 kpl
Kiinan kansantasavalta 1992-,
Etiopia 1991, modernisointi 2000, 3 kpl
Turkmenistan 2003, 2 kpl
Ukraina ilmoitti 14. marraskuuta 2002 , että sillä on 19 Koltšugaa, myös sarjanumeroton prototyyppi.
Venäläisen rekkakolonnan asevarkaudet elokuussa 2014

Laittomasti Ukrainan alueelle tunkeutuneisiin, venäläisen "humanitaarisen avustussaattueen" sotilaskuorma-autoihin uutisoitiin 23. elokuuta 2014 lastatun ja siten röyhkeästi varastetun Donetskin Topaz-tehtaan valmistamia tarkoitettuja sotilaallisia tutkalaitteistoja.  Ukrainalaisen tehtaan Koltšuga-mittausjärjestelmää on aiemmin sovitettu yhteen esimerkiksi keskipitkän kantaman S-400-ohjuksiin, joita venäläinen, kesällä 2014 länsimaiden ja Ukrainan boikottiin joutunut suuri ohjusvalmistaja Almaz-Antei kokoaa. Tällaista pitkän kantaman ohjusjärjestelmää Almaz-Antei on – myynninedistämismielessä ja uhkauksena ulkovalloille – esitellyt kotisivuillaan Ukrainassa taistelevien kapinallisjoukkojen tunnuksella koristettuna.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Invisible Kolchuga[vanhentunut linkki] (englanniksi) (kyivweekly.com.ua)
Kolchuga Passive Early Warning Radar (englanniksi) (globalsecurity.org)
S-400 Triumf SA-21 Suface-to-Air missile (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (armyrecognition.com)
Ukrainan valtion aseidenvientiyritys Ukrspetsexport
venäläisen Nezavisimaja Gazetan artikkeli asiasta 25.10.2002 (venäjäksi)
Ukraina turhautunut Yhdysvaltain syytöksistä (Arkistoitu – Internet Archive)
Suontee

| Suontee |
| --- | --- |
 Suntee Marjotaipaleen tieltä
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Hirvensalmi, Joutsa, Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°39′14″N, 26°29′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ala-Suonteen alue (14.84)  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Järveen tulevat joet:  Sahinjoki, Salasjoki, Vallasjoki, Sunkinjoki
Lasku-uoma:  Viherinkoski Viheriin
Järvinumero:  14.851.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,1 m  
Pituus:  33 km  
Leveys:  18 km  
Rantaviiva:  627,153 km  
Pinta-ala:  142,44545 km²  
Tilavuus:  0,988303952 km³  
Keskisyvyys:  6,9 m  
Suurin syvyys:  43,65 m  
Valuma-alue:  625,72 km²  
Keskiylivirtaama:  10,2 m³/s  (MHQ, Myllykoskessa )
Keskivirtaama:  5,8 m³/s  (MQ, Myllykoskessa )
Keskialivirtaama:  3,4 m³/s  (MNQ, Myllykoskessa )
Saaria:  666 
:  Mankinsaari, Lehtisensaari, Isosaari, Käyrässaari, Joussaari, Konnassaari, Tieransaari
 fiSuontee 
Suontee on Keski-Suomen Joutsassa ja Etelä-Savon Hirvensalmessa ja Pertunmaalla sijaitseva Suomen 34. suurin järvi. Suontee on kirkasvetinen ja kalaisa järvi.
Suontee on niin suuri järvi, että vesistöviranomaiset käsittelevät sitä kahdessa osassa. Samoin tehdään tässä artikkelissa, sillä viranomaislähteissä sen tiedot esitetään kahdessa osassa. Ylä-Suonteen valuma-alueeksi (vesistöaluetunnus 14.85) kutsuttu vesistöalueen osa sisältää suuren osan Suonteesta järvialtaasta. Sen keräämät vedet virtaavat Suonteen lounaisosassa sijaitsevan Ollinsalmen läpi Ala-Suonteen alueelle (14.84), jossa sijaitsee loput Suonteen järvialtaasta. Näitä järvenosia kutsutaan tässä artikkelissa Ylä- ja Ala-Suonteeksi. Järvialueiden välinen raja kulkee Ollinsalmen sillan alla.
Maantietoa > Yleistä

Suontee on noin 33 kilometriä pitkä, 18 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 142,45 neliökilometriä eli 14 245 hehtaaria  (joskus mainitaan myös 149 km² ). Pinta-alasta 62 prosenttia kuuluu Ylä-Suonteeseen ja 38 prosenttia Ala-Suonteeseen, mutta järven vesitilavuudet ovat vastaavasti 79 prosenttia ja 21 prosenttia. Ylä-Suonteen keskisyvyys onkin 8,81 metriä kun se on Ala-Suonteella 3,86 metriä. Suonteen vesimäärä on noin 0,988 kuutiokilometriä. Suonteen 627 kilometriä pitkä rantaviivasta 63 prosenttia on Ylä-Suonteella ja 37 prosenttia Ala-Suonteella.
Suonteen rantaviiva mutkittelee voimakkaasti ja järvessä on runsaasti isojakin saaria. Voimakkaimmin järven muotoon vaikuttaa Marjotaipaleelta lounaaseen työntyvä 10 kilometriä pitkä niemimaa, joka jakaa järven Ylä- ja Ala-Suonteeksi. Niemi muodostaa Ollinsalmessa vain 300 metriä leveän kapeikon . Sen suurimmat järvenselät ovat Pohjois-Suonteen Saposelkä, Kotkatselkä ja Kataatselkä ja Etelä-Suonteen Hautoselkä, Kämpinselkä ja Kotkatselkä. Selkien välissä on rikkonaista saaristoa tai niemiä. Suoneteella on tuhansia saaria. Niiden ilmoitettu lukumäärä riippuu siitä, kuinka suuria luotoja merkitään saariksi. Vesistöviranomaisten mukaan Suonteella on 666 saarta (tai myös 534 ), joista osa on vain alle aarin kokoisia . Saarien yhteispinta-ala on 27,36 neliökilometriä eli noin 16 prosenttia järvialueesta. Suuri osa Suonteeseen tulevasta vedestä laskee Suonteen luoteisosaan eli Ala-Suonteen pohjoisosaan, ja virtaa Ala-Suonteen kautta Viheriin. Ylä-Suontee jää siten Sysmän reitin päävirtauksesta hieman sivummalle .
Ala-Suontee kuuluu kokonaan ja Ylä-Suonteen eteläosasta noin puolet kuuluu Joutsaan, joka muodostaa Keski-Suomen maakunnan eteläosia. Muu osa järvestä jakautuu Hirvensalmen ja Pertunmaan kesken, jotka ovat osia Etelä-Savon maakuntaa. Järven rannoilla ei ole suuria taajamia. Suurin osa Joutsan ja Hirvensalmen vapaa-ajan asunnoista sijaitsee juuri Suonteen rannoilla lähde?.
Maantietoa > Ylä-Suontee

Suuremman Ylä-Suonteen järvenosa on 18 kilometriä pitkä, 13 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 88,49 neliökilometriä. Järvenosan rantaviiva on varsin mutkitteleva, jossa ulkonevat niemet ja syvälle tunkeutuvat lahdet vuorottelevat. Tällaisia lahtia ovat esimerkiksi pohjoisessa Mankinsaaren takana sijaitseva Karttuulahti, Kotisaaren suojassa sijaitseva Ruhalahti, Terhinselkä ja itärannan Tuukkalanlahti. Kaakkoisrannasta voidaan vielä mainita Seppälänlahti, Siikalahti ja Purunlahti. Merkittävin niemi on 8 kilometriä pitkä ja se työntyy esille järvenosan luoteispäästä. Niemellä sijaitsevat Kullasniemen ja Mankin kulmakunnat.
Ylä-Suonteella on 425 saarta, joiden pinta-ala on 1 730 hehtaaria eli noin 16,4 prosenttia järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista neljä, eli Mankinsaari, Lehtisensaari, Käyrässaari ja Konnassaari, ovat yli neliökilometrin suuruisia, 74 saarta ovat yli hehtaarin suuruisia, 336 ovat yli aarin ja loput 11 ovat alle aarin kokoisia. Kiinteästi asuttu saari on Mankinsaari, jonne tulee tie Haapasalmen yli Mankista. Myös Papinsaaressa on kiinteistöjä mutta ei tieyhteyttä. Moniin saariin on rakennettu vapaa-ajan asuntoja, mutta suurin osa saarista ovat autioita.
Ylä-Suonteen järvenpohja on vaihteleva jo runsaan saaristonkin vuoksi. Vaikka järvenosan keskisyvyys on 8,81 metriä, löytyy siitä 43,65 metriä syvä syvänne. Se sijaitsee syvyyskarttojen mukaan todennäköisesti Kukonselällä Hirvisaaren ja Pieni-Lehtisen puolivälissä lähde?. Muita syvänteitä esiintyy kaakkoisosan Konnassaaren ohittavassa syvännejaksossa (35 m, 25 m, 31 m, 30 m ja 30 m), Konnassaaresta pohjoiseen kulkevassa syvännejaksossa (25 m ja 22 m), Ala-Suonteeseen päin kulkevassa Hautoselän, Kukonselän, Haapaselän ja Leväsenselän syvännejaksossa (esimerkiksi 30 m, 42 m, 35 m, 33 m ja 23 m), Korpisaaren pohjoisrannassa (25 m), Ilvessaaren pohjoisrannassa (20 m) sekä saarien kapeissa salmissa Mankinsaarella (30 m), Kuivassalmessa (17 m), Lehtisensalmessa (25 m) ja Pellossalmessa (21 m). Järvenosan tilavuus on noin 0,78 kuutiokilometriä.
Ylä-Suonteen rantaviivan pituudeksi ilmoitetaan 393,46 kilometriä. Järvenosan ympäristössä on hieman viljeltyä peltomaat, josta vain pieni osa reunusta järvenrantoja. Peltomaata esiintyy pohjoisrannikon Ruhalahden, Kuitulan ja Tuukkalan kylien alueilla, itärannikon, hieman kauempana kaakkoisrannan Vahvaselällä, sekä luoteisosan Mankkissa. Etelärannikolla sijaitsee kaksi laaja ja suojeltua suoaluetta: Sahinsuo ja Isosuo. Joutsan kirkolta alkava seututie 428 seuraa kauempana järvenosan lounaisrannikkoa. Järven koillisrantaa seuraa lyhyesti Hirvensalmelta alkava seututie 431. Näitä yhdistää kyläteiden verkosto, joista saavuttaa etelärannikon kaikki rannat. Tärkeä tie on Vahvajärven puoleista kannasta seuraava Ripatin ja Ruokoniemen välinen yhdystie 15091. Järvenosan pohjoisrannikolle pääsee Uimaniemeltä alkava ja Ollinsalmen ylittävä Marjotaipaleen kautta Kanervamäelle ja Pärnämäelle johtava yhdystie 16649.
Maantietoa > Ala-Suontee

Pienemmän Ala-Suonteen järvenosa on 21 kilometriä pitkä, 7 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 53,96 neliökilometriä. Sen pituusakseli on pohjois-etelä- suuntainen ja sen levein kohta sijaitsee järvenosan keskivaiheella. Ala-Suonteen niemet ja lahdet ovat lyhyitä, mutta sen saaristo tekee järvialtaasta paikoin sokkeloiseksi.
Ala-Suonteella on 241 saarta, joiden pinta-ala on 1 006 hehtaaria eli noin 15,7 prosenttia järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista kolme, eli Joussaari, Tieransaari ja Nurmaansaari, ovat yli neliökilometrin suuruisia, 41 saarta ovat yli hehtaarin suuruisia, 170 yli aarin ja loput 27 ovat alle aarin kokoisia. Ainoa kiinteästi asuttu saari on Tieransaari, jonne tulee myös Ruokorannasta alkava ja Vaivaisensalmen yli kulkeva tie. Asuinkiinteistöjä esiintyy myös Isosaaressa, Liukosaaressa, Korpisaaressa ja Joussaaressa, sekä Nurmaansaaressa, jossa on edelleen peltomaata.
Ala-Suonteen järvenpohja ei ole niin vaihtelevaa kuin Ylä-Suonteella. Syvänteitä on suhteellisen vähän ja se vaikuttaa järvenosan keskisyvyyteen, joka on vain 3,86 metriä. Suurin syvyys löytyy Kataatselän itärannasta Vehmasmäen rannan tuntumasta, jossa on 24,66 metriä syvää . Muita syvänteitä löytyy Ollinsalmen sillan alla (21 metriä syvää), Harsunniemen edessä Harsunselällä (20 m) ja Tolvassaaren koillisrannassa (22 m). Keskimääräistä matalampaa on pohjoisosissa Saposelällä, jota muuttomatkalla olevat vesilinnut suosivat. Ala-Suonteen vesitilavuus on noin 0,21 kuutiokilometriä.
Ala-Suonteen rantaviivan pituudeksi ilmoitetaan 233,69 kilometriä. Kartasta erottuu alueella jonkin verran viljeltyä peltomaata, mutta pelloista vain muutama ulottuu järven rantaan. Länsirannan tuntumassa sijaitsee Vallaspellon kylä ja hieman kauempana rannasta Ruokorannan kylä sekä Tanttulan kulmakunta. Joutsan kirkonkylän asuinalueet eivät ylety Ala-Suonteen rannalle, vaikka taajama keskusta on kolmen kilometrin päässä. Itärannan lähettyvillä sijaitsee Kälän kylä, Pylsyn ja Tolvasniemen kulmakunnat. Kauempana länsirannasta seuraavat Joutsasta alkavat seututie 428, josta haarautuu Uimaniemellä järven Ollinsalmessa ylittävä yhdystie, sekä seututie 616, josta haarautuu Kälässä itärantaa kauempana seuraava seututie 431. Ollinsalmen ylittävä kylätie kohtaa Pärnämäellä seututien 431. Järvenosan kiertäviltä teiltä haarautuu runsaasti pieniä rantaan tulevia teitä.
Vedenpinnan korkeus

Suontee on säännöstelemätön järvi, jonka vedenpinnan korkeus säilyy vuodenajoista riippumatta melko tasaisesti samalla korkeudella. Vedenpinnan keskimääräinen korkeus on 94,1 metriä mpy. Talvialenemalla tarkoitetaan vedenpinnan lasku lumikaudella, kun sateet eivät pääse vielä järveen. Se on Suonteella 0,04 metriä. Kevättulvan suuriuus on keskimäärin 0,15 metriä.