stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kukkula 881:n taistelu
Taistelu

Yhteensä 12 päivää kestäneet taistelut alkoivat, kun amerikkalainen viiden hengen tiedustelupartio joutui kukkula 861:lla vietnamilaisten väijytykseen. Amerikkalaiset vastasivat merijalkaväen kahden pataljoonan hyökkäyksellä. Ensimmäinen jalkaväkihyökkäys kukkula 861:n (16°40′36″N, 106°41′13″E) valtaamiseksi epäonnistui ja avuksi pyydettiin tulitukea ilmavoimilta ja tykistöltä. Amerikkalaisten taktiikaksi tuli ottaa vain kevyt taistelukosketus vihollisen paikantamiseksi ja antaa 105 ja 155 mm tykkien, napalmin ja 1000 ja 2000 paunan pommien tuhota vietnamilaistukikohdat. Yhteensä pohjoisvietnamilaisten niskaan pudotettiin 1 000 tonnia napalmia ja 3 250 tonnia pommeja.
Toinen yritys kukkula 861:n haltuun ottamiseksi onnistui ja amerikkalaiset jatkoivat itään kukkuloille 881S (16°40′18″N, 106°39′45.2″E) ja 881N (16°41′26.5″N, 106°39′34.5″E) –  kukkuloiden nimissä olevat numerot viittaavat kukkulan korkeuteen metreinä. Raskaasta tulivalmistelusta huolimatta korsuihin suojautuneet ja piiloutuneet vietnamilaiset olivat säilyneet hengissä. Kukkulalle 881S edennyt eteläinen amerikkalaispataljoona löysi itsensä vietnamilaisten ympäröimänä ja menetti seuranneessa taistelussa 50 kuolleina ja 150 haavoittuneena, ennen kuin onnistui perääntymään haavoittuneet mukanaan.
Hyökkäys pohjoista kukkula 881N:ä vastaan johti vietnamilaisten vastahyökkäykseen, jossa kuoli 28 amerikkalaista. Vaikka amerikkalaiset mattopommitusten avulla onnistuivat valtaamaan molemmat kukkulat, jatkoivat pohjoisvietnamilaiset vastahyökkäyksiä amerikkalaistukikohtiin. Etelävietnamilaisten erikoisjoukkojen tukikohdan tuhonneessa hyökkäyksessä kuoli 39, mukaan lukien kaksi amerikkalaista.
Kukkula 881:n taistelu toi esiin amerikkalaisten uuden M16-rynnäkkökiväärin äärimmäisen epäluotettavuuden. Kun taistelukenttää raivattiin amerikkalaisruumiista, ilmeni että useat amerikkalaissotilaat olivat kuolleet jumittunut tai purettu ase ja esiin otetut puhdistusvälineet vierellään.
Aiheesta muualla

James Epps: Memories of the Hill Battles
Peter Brush: Battle of Khe Sanh: Recounting the Battle’s Casualties
RT Breaker Patrol, the Hill Battles of Vietnam
The Battle for Hill 881 -- May 1967 - valokuvia
Kukkulan kuningas

| Kukkulan kuningas> King of the Hill |
| --- | --- |

Tyyli:  animaatio
Kestoaika:  22 min
Luoja(t):  Mike Judge Greg Daniels
Pääosissa:  Mike Judge Kathy Najimy Pamela Adlon Johnny Hardwick Stephen Root Brittany Murphy
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Fox  Sub   MTV3 MAX
Esitetty:  12. tammikuuta 1997 –  6. toukokuuta 2010
Tuotantokausia:  13
Jaksoja:  259
Palkinnot
Voitetut:  BMI Film & TV Award (1998) Primetime Emmy (1999, 2002) Annie (2001, 2003, 2005)
Ehdokkuudet:  Annie (1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2003, 2004, 2006, 2007) Primetime Emmy (1997, 1998, 2001, 2002) American Comedy Award (2001)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Kukkulan kuningas (engl. King of the Hill) on Mike Judgen ja Greg Danielsin luoma yhdysvaltalainen Emmy-palkittu animaatiosarja. Sarjaa esitettiin vuosina 1997–2010. Kukkulan kuningas kertoo teksasilaisesta Hillin perheestä ja heidän naapureistaan, jotka asuvat kuvitteellisessa kaupungissa nimeltä Arlen.
Hahmot

Hank Hill: "perheenpää" sekä propaani- ja grillaustarvikkeiden myyjä. Hän kiusaantuu puhuttaessa seksuaalisuudesta. Hänellä on hyvät suhteet perheeseensä ja muihin kaupunkilaisiin. Ääninäyttelijänä toimii itse sarjan luoja Mike Judge.
Peggy Hill: Margaret J. "Peggy" Platter Hill, Hankin vaimo, espanjan opettaja, joka ei osaa espanjaa. Hän on myös freelancer-toimittaja. Ääninäyttelijänä toimii Kathy Najimy.
Bobby Hill: Robert Jeffrey "Bobby" Hill , Hankin ja Peggyn ainoa lapsi, on ylipainoinen 13-vuotias poika. Bobby on hyvä ampuja. Hank sanoo usein että Bobby ei ole kunnossa ("That boy ain't right.") Ääninäyttelijänä toimii Pamela Adlon.
Vastaanotto ja arvostelu

Wizard Magazine sijoitti vuonna 2001 Kukkulan kuninkaan sijalle 60 laatimallaan kaikkien aikojen sadan parhaan animaatiosarjan listalla. Tammikuussa 2009 sarja sijoittui IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listalla sijalle 27. Sarjan hauskuus ja suosio perustuvat siihen, että sarjassa osataan löytää huumoria arkisesta elämänmenosta.
Kultahanhikki

| Kultahanhikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Suku::  Sormihanhikit Potentilla
Laji::  aurea
Kaksiosainen nimi
 Potentilla aurea  L. 
Katso myös
   Kultahanhikki Wikispeciesissä   Kultahanhikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultahanhikki (Potentilla aurea) on sormihanhikkien sukuun kuuluva kasvi. Se kukkii heinä-elokuussa. Kukat sijaitsevat yksittäin 10–20 senttimetriä korkeiden varsien latvoissa. Ratasmaisten kukkien teriöt ovat keltaiset; terälehtien tyvi on muuta osaa tummempi. Lehdet ovat 5-sormiset ja alta hopeakarvaiset. Mättäitä muodostava kultahanhikki kasvaa 30 senttimetriä leveäksi.
Käyttö

Kultahanhikki on melko harvinainen kivikkoryhmiin ja perennaryhmien reunoille sopiva perenna. Kasvualustaksi sopii salaojitettu savensekainen ja hapahko hiekkamulta. Kasvupaikan on oltava aurinkoinen ja laji kestää melko hyvin paahteisellakin paikalla. Taimien istutusväli on 25 senttimetriä. Kultahanhikkia lisätään keväällä siemenistä sekä keväällä ja loppukesällä jakamalla; leviävyys on kohtalainen. Siemeniä on huonosti saatavilla, mutta taimia on hyvin saatavana.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kultahanhikki (Potentilla aurea)
Laji.fi: Kultahanhikki (Potentilla aurea)
Puutarha.net: Kultahanhikki (Potentilla aurea)
Kohdunpoisto

Kohdunpoisto eli hysterektomia on kirurginen toimenpide, jossa naisen kohtu poistetaan. Tavallisimmat hyvänlaatuiset syyt kohdunpoistoon ovat myoomat, vuotohäiriöt ja kuukautiskivut, kohdun laskeumat ja  endometrioosi. Kiireetöntä leikkaustarvetta arvioidaan yleensä pisteyttämällä potilaan oireet. Hoitoon pääsyn perusteena on 50 pisteen raja, josta poikkeavat hoitopäätökset on perusteltava kirjallisesti. Vaikka pisteraja ylittyisi, leikkausta ei pitäisi tehdä, jos siitä ei ole odotettavissa hyötyä potilaan liitännäissairaudet ja muut tekijät huomioon ottaen. Kuten aina ennen leikkausta, toimenpiteen hyödyt ja haitat on punnittava potilaskohtaisesti. Myomiin ja kuukautishäiriöihin on olemassa nykyisin myös muita vähemmän kajoavia sekä lääkkeellisiä hoitovaihtoehtoja, jota usein kannattaa kokeilla ennen kohdun poistoa.
Hyvänlaatuisten syiden takia tehdyt kohdunpoistot ovat Suomessa vähentyneet huomattavasti sitten 90-luvun; vuonna 1996 kohdunpoistoleikkauksia tehtiin yli 10 000, kun kymmenen vuotta myöhemmin määrä oli puoliintunut.
Kohtu saatetaan poistaa myös pahanlaatuisista syistä. Näistä tavallisimmat ovat kohdunrungon syöpä, munasarjasyöpä, kohdunkaulan syöpä ja sen esiasteet.
Kohdunpoiston yhteydessä voidaan usein poistaa myös munanjohtimet munasarjasyövän riskin vähentämiseksi. Munasarjat poistetaan kohdunpoiston yhteydessä yleensä vasta naisen ollessa lähellä vaihdevuosi-ikää, jolloin niiden hormonitoiminta on jo loppunut tai loppumassa.
Kohdunpoistotavat

Kohtu voidaan poistaa avoleikkauksessa, emättimen kautta (vaginaalisesti) tai tähystysleikkauksella (laparoskopia). Avoleikkaukset ovat vähentyneet Suomessa viimeisten 20 vuoden aikana, ja nykyisin leikkaus tehdään yleisimmin joko laparoskooppisesti tai vaginaalisesti. Kohdunpoistotapaan vaikuttaa mm. kohdun koko, naisen synnyttäneisyys ja anatomia (esimerkiksi laskeuman olemassaolo ja korjaustarve, ylipaino) sekä leikkaajan osaaminen. Avoleikkaus ja tähystysleikkaus tehdään aina yleisanestesiassa, mutta vaginaalinen kohdunpoisto voidaan tehdä myös selkäydinpuudutuksessa, jolloin potilas on leikkauksen aikana hereillä.
Avoleikkauksessa leikkaushaava tehdään joko vaakasuoraan häpyluun yläpuolelle tai alakeskiviiltona pystyyn navan alle. Tähystysleikkauksessa vatsanpeitteisiin tehdään yleensä 3–4 muutaman senttimetrin pituista haavaa, jota kautta troakaarit eli instrumenttien käytön mahdollistavat putket asetetaan vatsaonteloon. Vaginaalisessa kohdunpoistossa ainoa leikkaushaava on emättimen pohjukassa. Avoleikkauksen jälkeen sairausloma on yleensä 4 viikkoa, vaginaalisen ja laparoskooppisen kohdunpoiston jälkeen 2–3 viikkoa.
Kohdunpoiston riskit

Leikkauksen aikaiset komplikaatiot:
verenvuoto
lähielinvauriot (esim. virtsanjohtimet, virtsarakko, suoli, isot verisuonet)
Leikkauksen jälkeiset komplikaatiot:
leikkausalueen, leikkaushaavojen tai virtsarakon tulehdus
viivästynyt verenvuoto
leikkaushaavojen tai emättimen pohjukan aukeaminen
laskimoveritulpat
Myöhäiskomplikaatiot:
lantion alueen kivut
emättimen laskeuma
virtsankarkailu
muutokset seksuaalisuudessa (myös positiiviseen suuntaan)
vaihdevuosien aikaistuminen
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaisa Kurkijärvi: Kohdunpoisto (EGO-päivät 2016 (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiireettömän hoidon perusteet (Naistentaudit >> Kohdunpoisto)
Mediuutiset (14.3.2016): Kipu kohdunpoiston jälkeen
VSSHP potilasohje: Kohdunpoisto ja seksuaalisuus (Arkistoitu – Internet Archive)
Korkeakoski

Korkeakoski  tai Korkiakoski ovat suomenkielisiä erisnimiä, jotka esiintyvät sekä sukuniminä että paikanniminä tai paikanimeen tai sukunimeen perustuvissa muissa nimissä:
Sukunimi > Korkeakoski

Kristiina Korkeakoski-Väisänen, suomalainen arkeologi
Mikko Korkeakoski (1910–1996), suomalainen sanoittaja ja kirjailija
Sukunimi > Korkiakoski

Markus Korkiakoski (s. 1992), suomalainen jääkiekkoilija
Miika Korkiakoski (s. 1967), suomalainen näyttelijä
Minna Korkiakoski-Västi, hyvinvointialuejohtaja
Sami Korkiakoski (s. 1978), suomalainen taidemaalari
Svante Korkiakoski (s. 1939), suomalainen näyttelijä
Paikannimiä tai niihin perustuvia muita nimiä > Korkeakoski

Korkeakoski, kylä ja koski Huittisissa
Korkeakoski, Suomen korkein vesiputous Maaningalla
Korkeakoski, kyläkunta Säyneisessä Juankoskella
Korkeakoski, taajama ja koski Juupajoella. Tähän liittyvät:
Korkeakosken rautatieasema, rautatieasema Juupajoella
Korkeakosken saha, sahalaitos Juupajoella
Juupajoen koulukeskus (aiemmin Korkeakosken koulu), yhtenäiskoulu Juupajoella
Korkeakoski, koski Jyväskylän Köyhänojassa
Korkeakoski (ruots. Högfors ), kaupunginosa Kotkassa. Tähän liittyy:
Korkeakosken koulu, peruskoulu Kotkassa
Karhulan kartonkitehdas (myös Korkeakosken kartonkitehdas), kartonkitehdas Kotkassa
Korkeakosken voimalaitos (myös Korkiakosken voimalaitos), voimala Kymijoen Korkiakoskenhaarassa
Korkeakosken teollisuusympäristö, valtakunnallisesti merkittävä kulttuurihistoriallinen ympäristö Kotkassa
Korkeakoski, kyläkunta Ahlaisissa Porissa
Korkeakosken harkkohytti, harkkohytti Pielavedellä 1800-luvulla
Korkeakoski, koski Karkkilassa, josta johtuu Karkkilan ruotsinkielinen nimi Högfors
Paikannimiä tai niihin perustuvia muita nimiä > Korkiakoski

Korkiakoski (myös Korkeakoski), kyläkunta Yläneellä Pöytyällä
Korkiakosken Uistin, riihimäkeläinen uistinten valmistaja
Koivuniemi (Helsinki)

| Koivuniemi |
| --- | --- |

Sijainti:  Östersundom, Helsinki, Suomi
Koordinaatit:  60°15′20″N 25°12′30″E﻿ / ﻿60.2556°N 25.2083°E﻿ / 60.2556; 25.2083
Rakennustyyppi:  Huvila
Suunnittelija:  Wilhelm Linsén
Käyttäjä:  Zachris Topelius
 fiKoivuniemi 
  
Koivuniemen päärakennus 1800-luvun lopulla.
Koivuniemi (ruots. Björkudden) on kirjailija Zachris Topeliuksen vanhuudenkotina tunnettu huvila Helsingin Östersundomissa, alkujaan Sipoon alueella. Koivuniemen tila lohkaistiin Östersundomin kartanosta Topeliuksen ostettua sen vuonna 1879.
Arkkitehti Wilhelm Linsénin suunnittelema puuhuvila rakennettiin vuosina 1856–1858 asunnoksi Östersundomin kartanossa asuneelle leskelle Antoinette Lindforsille. Zachris Topelius osti Koivuniemen vuonna 1879 kodikseen ja kirjoitti siellä eräitä myöhäistuotantoonsa kuuluvia teoksia. Siellä asuivat jonkin aikaa hänen perheensä luona myös kirjailijat Alexandra Gripenberg ja Alta Dahlgren sekä taidemaalari Anna Wengberg. Topelius kuoli Koivuniemessä vuonna 1898. Koivuniemi myytiin vuonna 1900 kauppaneuvoksetar Ina Borgströmille ja hieman myöhemmin Liliuksen suvulle, jonka omistuksessa se on pysynyt 2000-luvulle saakka.
Nykyään Koivuniemi lasketaan osaksi Östersundomin kartanon alueen valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä. Huvilan ympäristöön kuuluvat lisärakennukset ovat myös suojelun alaisia. Koivuniemi ei ole yleisölle avoinna.
Kirjallisuutta

Paul Nyberg: Från Kuddnäs till Björkudden. Stockholm, Fritzes bokförlag 1938.
Agneta Rahikainen: "Zache gubben" och furstinnorna på Björkudden: kvinnorna kring Zachris Topelius. Helsingfors, Svenska litteratursällskapet i Finland 1998.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koivuniemi (Helsinki) Wikimedia Commonsissa
Carl Petter Teckenberg: Topelius, Zacharias Kirjasampo.fi
Kuloharju

Kuloharju on kylä Posion kunnassa. Kylä sijaitsee seututien 863 varrella, noin 30 kilometrin päässä kunnan keskustaajamasta Aholasta etelään Taivalkoskelle päin.
Kuloharjun osa-alueella asui vuoden 2005 lopussa 140 asukasta. Väkimäärä on vähentynyt vuodesta 1987 44.4 %
Kylässä sijaitsee muun muassa kyläkauppa entisen koulun tiloissa.
Aiheesta muualla

Lappi.fi: Kuloharju
Aiheesta muualla > Kirjallisuutta

Kuloharjun kylähistoria, Anetjärven maamiesseura, 1982.
Kuhnurikärpänen

| Kuhnurikärpänen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arhtropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kaksisiipiset Diptera
Alalahko::  Kärpäset Brachycera
Osalahko::  Muscomorpha
Yläheimo::  Syrphoidea
Heimo::  Kukkakärpäset Syrphidae
Alaheimo::  Eristalinae
Suku::  Eristalis
Laji::  tenax
Kaksiosainen nimi
 Eristalis tenax  Linnaeus 1758 
Synonyymit
 Musca tenax Eristalis campestris 
Katso myös
   Kuhnurikärpänen Wikispeciesissä   Kuhnurikärpänen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuhnurikärpänen (Eristalis tenax) on kukkakärpäsiin kuuluva laji. Se on 14–16 mm:n pituinen.Se muistuttaa ulkonäöltään mehiläisten kuhnuria. Sitä tavataan lentämässä sään ollessa aurinkoinen, enimmäkseen loppukesällä. Sen aikuismuoto talvehtii ontoissa puissa ja ulkorakennuksissa. Sitä esiintyy yleisesti koko Suomessa.
Aiheesta muualla

http://www.naturebitephoto.net/keyword/kuhnurikärpänen%5Bvanhentunut+linkki%5D
http://gallery.new-ecopsychology.org/fi/photo/drone_fly_(eristalis_tenax).htm
Kulmikkaat munat

Kulmikkaat munat (engl. Lost in the Andes!) on Carl Barksin käsikirjoittama ja piirtämä 32-sivuinen sarjakuvatarina, joka julkaistiin vuonna 1949.
Juoni

Museon vahtimestarina työskentelevä Aku Ankka huomaa sattumalta, että museon kokoelmiin kuuluvat ”kivet” ovatkin todellisuudessa kuutionmuotoisia kananmunia. Elintarviketeollisuus kiinnostuu mahdollisuudesta tuottaa kulmikkaita kanoja ja munia, ja siksi Aku sekä Tupu, Hupu ja Lupu lähtevät etsimään munien alkulähdettä Andien vuoristosta. Lopulta he löytävät vuorten keskeltä kaupungin nimeltä Vihoviimeinen rotankolo, jonka kaikki asukkaat ja rakennukset ovat kulmikkaita. Lisäksi Ankat löytävät ensimmäisinä kulmikkaita munia tuottavat kulmikkaat kanat. Tupu, Hupu ja Lupu joutuvat melkein tuomituksi pakkotyöhön, koska he rikkovat kaupungin lakeja puhaltamalla pyöreitä purukumipalloja. He saavat kuitenkin armahduksen puhallettuaan kananpoikien avulla kulmikkaita purukumipalloja. Ankat palaavat Ankkalinnaan kahden kulmikkaan kanan kanssa, mutta heidän epäonnekseen molemmat kanat ovatkin kukkoja eivätkä siis voi tuottaa jälkeläisiä.
Julkaisuhistoria

Barks sai Kulmikkaat munat valmiiksi lokakuussa 1948, ja tarina julkaistiin Yhdysvalloissa huhtikuussa 1949 Donald Duck One Shot -lehden numerossa 223. Suomessa tarina julkaistiin ensimmäistä kertaa Aku Ankka -lehden numeroissa 11-15/1964.
Ruutu, jossa Aku Ankka huomaa museon ”kivien” olevan munia.
Kuuhimojärvi

| Kuuhimojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  62°03′29″N, 22°57′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Parkanonjärven alue (35.53)
Laskujoki:  oja Vuorijärveen 
Järvinumero:  35.535.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,6 m 
Rantaviiva:  3,283 km 
Pinta-ala:  0,34245 km² 
 fiKuuhimojärvi 
Kuuhimojärvi  on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Kuuhimojärvi on osa Vuorijoen valuma-aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 1,8 kilometriä, leveys 450 metriä ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon kirkolta 6 kilometriä koilliseen Vuorijärven kylässä. Siihen laskee seitsemän suo-ojaa ympäröiviltä soilta. Suo-ojia myöten laskee myös Vähä-Kuuhimon ja Kivilammen vedet. Järven oma laskuoja laskee 1,4 kilometriä pitkää laskuojaa myöten Vuorijärveen. Järvi hieman kivinen ja siinä on yksi pieni saari. Rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Kolmen maatilan pelloista yksi ulottuu järvenrantaan asti.
Kultaniskatikka

| Kultaniskatikka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Kultaniskatikat Chrysophlegma
Laji::  flavinucha
Kaksiosainen nimi
 Chrysophlegma flavinucha  (Gould, 1834) 
Synonyymit
 Picus flavinucha 
Katso myös
   Kultaniskatikka Wikispeciesissä   Kultaniskatikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultaniskatikka (Chrysophlegma flavinucha) on eteläaasialainen tikka. Sen elinympäristö ulottuu Pohjois- ja Itä-Intiasta eteläiseen Kiinaan, Indokiinaan, Thaimaahan, Malakan niemimaan ylängöille ja Sumatralle. Siitä tunnetaan seitsemän alalajia. Lajin holotyypin kuvaili John Gould Himalajalta ja Intian alavammilta seuduilta 1834.
Kuuhullu

| ”Kuuhullu” Yö |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Kymmenes kevät
 Äänitetty : Harasoo-studio, Tampere, 1993
 Julkaistu: 10. toukokuuta 1993
 Formaatti: CD-single
 Tuottaja(t): Jani Viitanen
 Tyylilaji: suomirock
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Yön muut singlet
| ”Viivy aamukuuteen” 1991 | ”Kuuhullu” 1993 | ”Kanssas tanssin pilviin” 1994 |
Kuuhullu on toukokuussa 1993 ilmestynyt Yön ensimmäinen CD-single. Sen nimikappale ja Monica ovat samana vuonna julkaistulta albumilta Kymmenes kevät. Levyn kolmatta kappaletta Neiti huhtikuu ei julkaistu studioalbumilla, mutta se on mukana vuoden 2006 kokoelmalla Yön valoisa puoli. Kuuhullusta on olemassa myös RAY:n levyautomaatteja varten tehty seitsentuumainen vinyylisingle, jonka B-puolen kappaleena on Angelique.
Muusikot

Olli Lindholm – laulu
Jani Viitanen – kitara, taustalaulu
Jesu Hämäläinen – basso, sekvensseri
Frogley – rummut, taustalaulu
Mikko Kangasjärvi – kosketinsoittimet
Kappaleet

Kuuhullu – 3.51 (säv. Costello Hautamäki, san. Ari Ahonen)
Neiti huhtikuu – 3.32 (säv. & san. Jussi Hakulinen)
Monica – 3.17 (säv. & san. Jussi Hakulinen)
Kuhmukirpat

| Kuhmukirpat |
| --- | --- |
 Kurjenmiekkakirppa (Aphthona nonstriata)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Cucujiformia
Yläheimo::  Lehtikuoriaismaiset Chrysomeloidea
Heimo::  Lehtikuoriaiset Chrysomelidae
Alaheimo::  Alticinae
Suku::  Kuhmukirpat Aphthona  Chevrolat in Dejean, 1836
Katso myös
   Kuhmukirpat Wikispeciesissä   Kuhmukirpat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuhmukirpat (Aphthona) on lehtikuoriaisten (Chrysomelidae) heimoon kuuluva suku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti noin 300 lajia. Suomessa on havaintoja suvun viidestä lajista.
Lajeja

Aphthona abdominalis
Aphthona pallida
Keltakuhmukirppa (Aphthona lutescens)
Aphthona nigriceps
Aphthona violacea
Aphthona pygmaea
Aphthona atrocaerulea
Aphthona venustula
Tyräkkikirppa (Aphthona euphorbiae)
Kurjenmiekkakirppa (Aphthona nonstriata)
Rimpikirppa (Aphthona erichsoni)
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kuhmukirpat (Aphthona)
ITIS: Aphthona (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Aphthona (leafy spurge flea beetles) (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Aphthona (englanniksi)
Bug Guide: Aphthona (englanniksi)
Bug Guide: Aphthona kuvia (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Aphthona (englanniksi)
University of Wrocław: Aphthona, värikuvia lajeista (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Genus Aphthona (englanniksi)
Kääpiöliitäjä

| Kääpiöliitäjä |
| --- | --- |
 Poikanen pesäkolossa
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Ulappalinnut Procellariiformes
Heimo::  Ulappaliitäjät Procellariidae
Suku::  Liitäjät Puffinus
Laji::  lherminieri
Kaksiosainen nimi
 Puffinus lherminieri  (Lesson, 1839) 
Katso myös
   Kääpiöliitäjä Wikispeciesissä   Kääpiöliitäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kääpiöliitäjä (Puffinus lherminieri) on ulappaliitäjien heimoon kuuluva ulappalintu. Sen laaja elinympäristö käsittää saaristoja eri puolilla trooppisia meriä, ulottuen Länsi-Intian saaristosta Tyynellemerelle, Intian valtamerelle ja Arabianmeren Kuria Muria-saarille sekä Komoreille. Populaation koko on noin puoli miljoonaa yksilöä. René-Primevère Lesson kuvaili lajin holotyypin Antilleilta 1839.
LGA 1156

| LGA 1156 |
| --- | --- |
 Kuva suoritinkannasta
Tiedot
Tyyppi:  LGA
Liitäntäpintoja:  1156
LGA 1156 on Intelin valmistama suoritinkanta kolmannen sukupolven core suorittimille. Suoritinkannassa on 1156 kontaktipinniä. Suurimpana muutoksena edeltävään LGA 775-suoritinkantaan on eteläsillan integroiminen suorittimeen, jolloin emolevyltä kyettiin jättämään yksi piiri pois. Kanta tuki kahta muistikanavaa ja suurin tuettu muistin kellotaajuus riippui käytettävästä suorittimesta. Intel lopetti kannan tukemisen vuonna 2012, kun tilalle tuli LGA 1155.
LFP

LFP viittaa seuraaviin asioihin:
Lake Forest Park, kaupunki Washingtonin osavaltiossa Yhdysvalloissa
Larry Flint Publications, yhdysvaltalainen viihdealan yritys
Liga de Fútbol Profesional, Espanjan ammattilaisjalkapalloilusta vastaava organisaatio
Ligue de Football Professionnel, Ranskan ammattilaisjalkapalloilusta vastaava organisaatio
litium-rautafosfaattiakku, akku.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”LFP”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kymco Super 9

| Kymco Super 9 |
| --- | --- |

Historia
Valmistaja:  Kwang Yang Motor Company, Ltd.
Valmistusmaa:   Taiwan
Valm. vuosina:  2002-
Yleiset tiedot
Pituus:  1 856 mm
Leveys:  694 mm
Korkeus:  1 172 mm
Kuivapaino:  106 kg
Jarrut:  edessä levy, takana rumpu
Moottori
Moottori:  ilma- tai nestejäähdytteinen kaksitahtinen  1-sylinterinen   3.3 Nm/ 5250 rpm   2.7 kW (3.672 hv)
Kuutiotilavuus:  49.4
Puristussuhde:  7.2 : 1
Kaasutin:  Keihin 14mm
Polttoainesäiliö:  7 l
Kulutus:  3-4 l/100 km
Huippunopeus:  45 km/h
Kymco Super 9 on kaksitahtinen skootteri, jota valmistaa taiwanilainen Kwang Yang Motor Company, Ltd.
Skootteria on valmistettu vuodesta 2002, ja se edustaa Kymcon skootterimalliston urheilullista puolta. Skootterista valmistetaan kahta mallia, AC (ilmajäähdytteinen) ja LC (nestejäähdytteinen). LC-mallissa on takana levyjarru sekä mittaristossa kierroslukumittari. Super 9:n maahantuonti Suomeen on ollut vuodesta 2009 katkolla.
Syynä saattaa ainakin osittain olla EU:n asettamat direktiivit koskien pakokaasujen päästöarvoja.