stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Homoseksuaalisuuden psykologiset ja biologiset selitykset
Hormonitoimintaa häiritsevät kemikaalit

Eläimillä on havaittu homoseksuaalisuutta liittyen ympäristön hormonitoimintaa häiritseviin kemikaaleihin. Eläinlajeja joilla on tehty kyseisenlaisia havaintoja ovat linnut, sammakot, hylkeet, jääkarhut, merinilviäiset ja tusinoittain muita. Myös joillain kalojen populaatioilla on havaittu sukupuolisen kehittymisen erikoisuuksia, lähellä sellu- ja paperitehtaita sekä jätevesien käsittelylaitoksia. Yksi esimerkki eläinlajeilla havaitusta sukupuolisen kehityksestä on floridalaiset alligaattorit saastuneella Apopkajärvellä, jonka ympäristössä on ekstensiivisesti maanviljelyä, jätevedenpuhdistamo ja jonne on päätynyt DDT:tä ja DDE:tä. Luonnossa on havaittu myös vaikutuksia naisten käyttämien ehkäisypillerien jäämistä. Urospuolisilla iibislinnuilla on havaittu esiintyvän homoseksuaalisuutta, kun ne ovat altistuneet metyylielohopealle.
Tanskalaisen hiirillä tehdyn tutkimuksen mukaan yleinen raskausaikana käytetty kipulääke parasetamoli vähentää hiirten urostyypillistä käyttäytymistä. Aikaisempien tutkimusten mukaan parasetamoli voi estää poikasikiön testosteronituotannon ja aiheuttaa kivesten epämuodostumisen. Tutkimuksessa kiinnitettiin huomiota testosteronituotannon merkittävään alenemaan. Raskaana oleville naarashiirille annettiin parasetamoliannoksia jotka ovat suhteessa ihmisnaaraan annoksiin. Homoseksuaalisuutta tutkittaessa on havaittu, että homomiesten SDN (engl. sexual dimorphic nucleus) on poikkeava, ja tutkimuksessa löydettiin että parasetamolille raskausaikana altistuneiden uroshiirten SDN:ssä oli puolet vähemmän neuroneita. Näillä uroshiirillä myös aivotoiminnan vilkkaus SDN:ssä oli puolet vähäisempää.
Iris Kähäri

Iris Kähäri vuonna 1967. (Valokuva Salme Simanainen.)
Sirkka Iris Kähäri, entinen Ijäs (19. maaliskuuta 1914 Viipuri – 20. helmikuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.
Henkilöhistoria

Iris Kähärin vanhemmat olivat sotilasvirkailija Otto Ijäs ja Anna Berger ja puoliso vuodesta 1939 kouluneuvos Matti Kähäri. Viipurissa syntynyt Iris Kähäri joutui lähtemään evakkoon kahdesti. Tämä leimasi koko hänen kirjailijanuraansa, jonka keskeisenä teemana oli kadotettu kotiseutu. Koulutukseltaan Kähäri oli kansakoulunopettaja. Kähärin kieli on karjalaismurteen tapaan eloisaa ja temperamentikasta. Siitä on löydetty myös impressionismin vaikutteita.
Teoksia

Syyt syvemmällä. I-näytöksinen näytelmä, 1948
Tapahtui Firenzessä. Nuorisoromaani, 1950
Titi-Lalli ja rukkanen. lastenkirja, Satua ja totta, kuvittanut Marjatta Vihma, 1952
Askel. Romaani, 1953
Jerusalemin suutarit. Romaani, 1955
Armon ja kunnian portti. Novelleja, 1956
Pantti. Romaani, 1956
Punainen minuutti ja muita tarinoita Pete-Veikosta. Kuv. Usko Laukkanen, 1957
Ei tullut joutsenta. Sarja kohtaloita, 1958
Elämän koko kuva. Romaani, 1960
Kymmenes. Novelleja, 1962
Vertaisia. Romaani, 1962
Viipurilaisen iltapäivä. Romaani, 1964
Idylli. Kuunnelma,  1966
Kesämaa. Romaani, 1967
Lyhty, loista. Novelleja, 1969
Hyvän tuulen kauppa. Satuja. Kuv. Falck, 1971
Hyvän tuulen kauppa. Näytelmä, 1979
Rikastua, rakastua. Romaani, 1971
Vaikka en toivo paluuta. Romaani, 1974
Tuuliviiri. Romaani, 1976
Otolliset vuodet. 1977. Suomalaisia kuunnelmia 1975-1977. Toim. Solja Kievari, 1978
Otolliset vuodet. Romaani, 1979
Valitut teokset (Sis. Jerusalemin suutarit.  Pantti. Viipurilaisen iltapäivä) 1969
Herratar. Kaksi hilpeää ja hyväntahtoista kuvausta 1700-luvulta, 1981
Asuu yksin. Novelleja, 1983
Surumarssi. Kuunnelma, 1983
Rakenna silta. Kuunnelma, 1984
Silmäinkääntäjät. Kuunnelma, 1985
Lohja. (Valokuvannut Matti Poutvaara. Kuvatekstit Iris Kähäri. Alkuteksti Toivo Peltonen.) 1967.
Seppele Viipurille. Romaani, 1988
Valita portti, itke kaupunki. Kuunnelma, 1989
Tunnustuksia

Kirjallisuuden valtionpalkinto 1957, 1965, 1984
Pro Finlandia-mitali 1970
Suomen Kirjailijaliiton tunnustuspalkinto 1991
Otavan miljoonapalkinto 1960
Sokeain kuunnelmapalkinto 1984
Aiheesta muualla

Iris Kähäri. Ylen Elävä arkisto
Iris Kähäri eliaskirjailijat.fi. Viitattu 12.3.2019.
Kähäri, Iris hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Iowa City

| Iowa City |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 41°39′21″N, 91°31′30″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Iowa
Piirikunta:  Johnsonin piirikunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Regenia Bailey
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  63,3 km²
 – Josta vettä:  0,7 km² 
Korkeus:  203,6 metriä
Väkiluku (2010):  67 862
 – Väestötiheys:  1 072 as./km²
 – Metropolialue:  139 567
Aikavyöhyke:  talviaika UTC-6   kesäaika UTC-5
 
 http://www.icgov.org/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Iowa City on kaupunki Johnsonin piirikunnassa, Iowan osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Se on Johsonin piirikunnan keskus ja asukasluvultaan osavaltion kuudenneksi suurin kaupunki; sen asukasluku oli vuonna 2010 67 862. Vuoteen 1857 saakka Iowa City oli Iowan osavaltion pääkaupunki.
Iowan yliopisto sijaitsee kaupungissa.
Hyundai ix25

Hyundai ix25 on Hyundain vuodesta 2014 lähtien valmistama crossover-tyyppinen automalli, joka sijoittuu mallistossa pienemmän Konan ja suuremman Tucsonin väliin. Venäjällä ja Intiassa mallin nimenä on Hyundai Creta, Dominikaanisessa tasavallassa Hyundai Cantus. Autoa ei tuoda lainkaan Euroopan markkinoille Venäjää lukuun ottamatta.
Hyundai ix25 GS (2014–)

| Hyundai ix25 GS |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Algeria  Brasilia  Intia  Kiina  Venäjä
Valmistaja:  Hyundai
Valmistusvuodet:  2014–
Muut nimet:  Hyundai Cantus Hyundai Creta
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Seuraaja:  Hyundai ix25 (SU2)
Teknisesti samankaltaisia:  Hyundai Accent (RB) Hyundai HB20 (HB) Hyundai HB20 (BR2) Hyundai i20 (PB) Hyundai ix20 Hyundai Reina Hyundai Veloster (FS) Kia KX3 (KC) Kia Pegas Kia Rio (UB) Kia Soul (AM) Kia Venga
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Hyundai–Kia PB
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,4–2,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti
Ensimmäisen sukupolven ix25 esiteltiin Chengdun autonäyttelyssä elokuussa 2014. Malli perustuu samalle pohjalevylle kuin Kia KX3.
Moottorivalikoimassa ovat 1,4-, 1,6- ja 2,0-litraiset bensiinimoottorit sekä 1,4- ja 1,6-litraiset dieselmoottorit. Neliveto on valittavissa kahden suuremman bensiinimoottorin yhteyteen. Saatavilla olevat moottorit vaihtelevat markkina-alueesta riippuen.
Hyundai ix25 SU2 (2019–)

| Hyundai ix25 SU2 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Intia  Kiina  Venäjä
Valmistaja:  Hyundai
Valmistusvuodet:  2019–
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Edeltäjä:  Hyundai ix25 (GS)
Teknisesti samankaltaisia:  Hyundai Accent (HC) Hyundai Alcazar Hyundai Bayon Hyundai i20 (BC3) Hyundai i30 (PD) Hyundai Venue Kia Ceed (CD) Kia Sonet Kia XCeed
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Hyundai–Kia K2
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,4–1,6 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti 7-vaihteinen kaksoiskytkin
Toisen sukupolven ix25 esiteltiin Shanghain autonäyttelyssä huhtikuussa 2019. Edeltäjäänsä verrattuna se kasvoi 30 millimetriä pituudeltaan, 10 millimetriä leveydeltään ja 20 millimetriä akseliväliltään. Auto on kuitenkin seitsemän millimetriä aiempaa matalampi.
Moottorivalikoimassa ovat 1,4- ja 1,6-litraiset bensiinimoottorit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hyundai ix25 Wikimedia Commonsissa
Åbo Sångarbröder Musices Amantes

Åbo Sångarbröder Musices Amantes (ÅSMA) on suomalainen mieskuoro, joka on perustettu vuonna 1908. Kuoroa johtaa Tommi Penttinen. Kuoron edellisinä johtajina ovat toimineet mm. John Granlund, Paul Jansson, Marina Pettersson sekä Martin Segerstråle.
Diskografia

Sången, (1988)
ÅSMA med Paul Jansson genom årtionden, (1992)
Får jag lämna några blommor, (2002)
Aiheesta muualla

Kotisivu
Åbo Sångarbröder Musices Amantesin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Iowa Chops

| --- | --- |
Iowa Chops

Perustettu: 2005
Kotihalli: Wells Fargo Arena
Perustamispaikka: Des Moines, Iowa
Värit: karmiininpunainen, musta ja harmaa
Liiga: AHL
Iowa Chops oli vuonna 2005 perustettu yhdysvaltalainen jääkiekkojoukkue, joka pelasi AHL-liigassa.
Iowa Starsin edeltäjä oli Louisville Panthers (1999–2001). Seura käytti Iowa Stars -nimeä vuoteen 2008 asti, jolloin se toimi NHL:ssä pelaavan Dallas Starsin farmijoukkueena. Dallas Stars lopetti yhteistyön Iowa Starsin kanssa kauden 2007–2008 jälkeen ja 3. kesäkuuta seuran omistaja Schlegel Sports ilmoitti että Iowan AHL-joukkue on tulevaisuudessa Anaheim Ducksin farmijoukkue ja että se vaihtaa samalla nimeä. Uudeksi nimeksi tuli Iowa Chops.selvennä
Ilmahehku

Ilmahehku kuvattuna avaruudesta.
Ilmahehku on ilmakehässä syntyvää heikkoa valoa, jota tulee kaikkialta taivaalta. Ilmahehku on mahdollista havaita vähäisenä kirkastumisena noin 15 asteen korkeudelle horisontista. Ilmahehku näkyy parhaiten juuri horisontin suunnassa siksi, että siinä suunnassa katsomme paksuimman ilmakerroksen läpi.
Päivällä Auringon säteily hajottaa happimolekyylejä atomeiksi ja irrottaa atomeista elektroneja. Kun atomit taas yhtyvät molekyyleiksi tai vapaat elektronit liittyvät ioneihin, vapautuu energiaa, joka havaitaan säteilynä.
Ilmahehkun näkyvä osa syntyy pääasiassa happiatomien yhtyessä molekyyleiksi. Tämä säteily saa alkunsa 80–120 kilometrin korkeudella. Suurin osa ilmahehkusta on kuitenkin infrapunasäteilyä. Noin 250–300 kilometrin korkeudella on toinen ilmahehkua tuottava kerros, jonka säteily on peräisin lähinnä elektronien ja ionien rekombinaatioista. Tämä säteily on enimmäkseen infrapuna-alueella.
Ionosfäärissä syntyvä ilmahehku muodostaa taivaalle tasaisen valaistuksen, joka on kirkkaampi kuin kaikkien tähtien aiheuttama valaistus. Ilmahehkun vuoksi kuuton pimeä yökään ei ole aivan pimeä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ilmahehku Wikimedia Commonsissa
Iso Rastaslammi

| Iso Rastaslammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  60°59′30″N, 24°06′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Räikälänjoen valuma-alue (35.89)
Laskuoja:  Rastaslamminoja Takajärven 
Järvinumero:  35.893.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,1 m  
Rantaviiva:  0,838 km  
Pinta-ala:  2,452 ha  
Saaria:  1 
 fiIso Rastaslammi 
Iso Rastaslammi , tai vain Rastaslammi , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rimmilän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee maaston painanteessa, joka on soistunutta metsämaata. Lammessa on yksi luotomainen saari. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen pohjoisrannan ylärinteessä sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu suon läpi kaitettu Pienestä Rastaslammista kaivettu yhdysoja. Isosta Rastaslammista jatkaa Taipaleensuon läpi Takajärven Rastaslahteen laskeva Rastaslamminoja.
Ilmailuhallinto

Ilmailuhallinto (ruots. Luftfartsförvaltningen, engl. Finnish Civil Aviation Authority) oli vuosina 2006–2009 toiminut Liikenne- ja viestintäministeriön alainen itsenäinen virasto ja Suomen kansallinen ilmailuviranomainen, joka ylläpiti ja kehitti lentoturvallisuutta. Ilmailuhallinnon tehtävänä oli antaa kansallisia lentoturvallisuusnormeja, myöntää lupia, pitää ilma-alus- ym. rekistereitä, valvoa lentoliikennettä ja muuta ilmailutoimintaa sekä osallistua kansainväliseen yhteistyöhön. Ilmailuhallinnon toiminnot siirtyivät 1. tammikuuta 2010 alkaen uuteen Liikenteen turvallisuusvirastoon.
Ilmailuhallinnon toimintakulut katettiin veronmuotoisella lentoliikenteen valvontamaksulla, jota perittiin lentoasemien pitäjiltä, sekä suoritemaksuilla.
Ilmailuhallinto perustettiin 1. tammikuuta 2006 siirtämällä siihen Ilmailulaitoksen alaisen Lentoturvallisuushallinnon ja Ilmailulaitoksen viranomaisyksikön, Lentoliikennehallinnon, tehtävät. Ilmailuhallinnon perustaminen liittyi ilmailulainsäädännön kokonaisuudistukseen.
Kansainvälisellä tasolla vastaavia tehtäviä hoitaa Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO) ja Euroopan tasolla  Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA).
Ilmailuhallinnon pääkonttori sijaitsi Vantaalla, ja sen toimintaa johti ylijohtaja Kim Salonen. Henkilöstön määrä oli noin 130.
Aiheesta muualla

Ilmailuhallinnon verkkosivut huhtikuussa 2009 (archive.org)
Ilmailulaki 29.12.2005/1242
Laki Ilmailuhallinnosta 29.12.2005/1247
Liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonala
Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2022

Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2022 pelattiin 29. elokuuta – 11. syyskuuta 2022 Queensissä New Yorkissa. Se oli kaikkiaan 142. Yhdysvaltain avoin tennisturnaus ja vuoden neljäs eli viimeinen grand slam -turnaus.
Daniil Medvedev ja Emma Raducanu olivat kaksinpelin puolustavat mestarit.
Turnauksen kaksinpelin voitti miehissä Carlos Alcaraz, jolle grand slam -mestaruus oli ensimmäinen urallaan. Hän nousi turnausvoiton myötä maailmanlistan ykköseksi kaikkien aikojen nuorimpana miespelaajana. Naisten kaksinpelin voitti Iga Świątek.
Ensimmäistä kertaa grand slam -turnausten historiassa Yhdysvaltain avoimissa sallittiin valmentaminen katsomosta.
Ilmaherruus

Kaksi nykyaikaista yhdysvaltalaista F-22 Raptor -ilmaherruushävittäjää.
Ilmaherruus on tilanne, jossa keskenään taistelevista osapuolista toisella on hallinnassaan taistelualueen ilmatila. Nykyaikaisessa sodankäynnissä tämän asian merkitys on korostunut, sillä yksikin hävittäjälentokone voi ohjuksillaan aiheuttaa viholliselle suurta tuhoa.
Ilmaherruuteen liittyy teknisesti ylivoimaisten lentokoneiden kehittäminen ja valmistus. Tällaista huipputeknologiaa ei välttämättä myydä tai välitetä edes liittolaisille. Lockheed Martin F-22 Raptor on esimerkki nykyaikaisesta yhdysvaltalaisesta ilmaherruushävittäjästä.
Ilmaherruus on mahdollisesti kallein tapa voittaa sota. Esimerkiksi Venäjän–Georgian sota vuonna 2008 käytiin kustannustehokkaasti 1970-luvun maakalustolla.
Historia

Ensimmäisen maailmansodan jälkeen monet teoreetikot loivat ajatuksen ilmatilan hallinnan tärkeydestä tulevissa sodissa. Yksi heistä oli italialainen Giulio Douhet. Hänen mukaansa ilma-ase kykenisi lyömään maa- ja merivoimat ylivoimallaan. Hänen ajattelunsa ei kuitenkaan kyennyt tunnustamaan hävittäjälentokoneiden merkitystä ilmasodassa. Liittoutuneet kykenivät myöhemmin toisessa maailmansodassa ilmaherruuden saavutettuaan pommittamaan Saksan kaupunkeja maan tasalle Douhetin vuosikymmeniä aiemmin esittämin tavoin.
Toisen maailmansodan alussa vuonna 1940, maailman ensimmäiseksi ilmasodaksi kutsutussa taistelussa Britanniasta Luftwaffe pommitti rajusti Britanniaa. Saksa yritti saavuttaa ilmaherruuden Englannin kanaalin ja Etelä-Englannin yläpuolella tuhoamalla brittien lentokentät koneineen ja sotatarviketehtaat. Kun ilmatila olisi ollut hallinnassa, saksalaiset olisivat voineet käynnistää operaatio Merileijonan eli maihinnousun Englantiin. Ilmaherruutta ei onnistuttu saavuttamaan saksalaisten suunnattomista uhrauksista huolimatta, vaan Luftwaffe kärsi huomattavista kalustotappioita ja maihinnousu jäi toteuttamatta.
Persianlahden sodassa Yhdysvaltain ilmavoimat hallitsivat mittavan teknisen ja määrällisen ylivoimansa turvin Kuwaitin ja Irakin ilmatiloja niin, että se kykeni laajamittaisiin vihollisen selustan pommituksiin jopa vanhoilla B-52-koneilla. Irakin asevoimat olivat ennen liittouman hyökkäystä mies- ja kalustomäärältään huomattavat, mutta irakilaisten panssarikalusto tuhottiin ilmasta käsin asemiinsa jo ennen maahyökkäyksen alkua. Nykyään ilmaherruus on Yhdysvaltain sotilasoperaatioiden yksi avaintavoite.
HyperTalk

| HyperTalk |
| --- | --- |
Paradigma:  proseduraalinen
Tyypitys:  heikko
Yleinen suoritusmalli:  -
Muistinhallinta:  automaattinen
Julkaistu:  1987
Kehittäjä:  Apple Inc.
Vakaa versio:  2.4.1 (1997)
Kehitysversio:  -
Merkittävimmät toteutukset:  HyperCard
Vaikutteet:  -
Vaikuttanut:  -
Murteet:  -
Käyttöjärjestelmä:  System Software 6, System 7, Mac OS 8, Mac OS 9
Verkkosivu:  Internet Archivessa
Uutisryhmä:  -
HyperTalk on HyperCard-sovelluskehittimen oma ohjelmointikieli.
Kielen rakenne

HyperTalkin toiminta perustuu objektien ja käyttäjän välillä lähetettäviin viesteihin (message) ja erilaisiin objekteihin, joita ovat painikkeet (button, btn), tekstikentät (field, fld), kortit (card, cd), pohjat (background, bg) ja pinot (stack). On myös muutamia objekteja, joilla ei ole omaa ohjelmakoodia, eivätkä ne voi lähettää tai vastaanottaa viestejä, mutta joita muut objektit voivat hallita; näitä ovat ainakin the message box (viestilaatikko) ja menubar. Viestit voivat olla automaattisesti lähetettävia (esim. idle, jota kutsutaan jatkuvasti objektin ollessa aktiivinen) tai käyttäjän toiminnasta aiheutuva (esim. mouseUp, joka lähetetään objektille sitä klikattaessa). Viestejä voidaan lähettää myös ohjelmasta käsin. Viestit määritetään niiden vastaanottajalle määrätään seuraavasti:
on viesti
 käskyjä
end viesti
on viesti2
 käskyjä
end viesti2
on aloittaa viestinkäsittelijän, ja end lopettaa sen. Näiden käskyjen välissä on viestin aikana suoritettava ohjelmakoodi. Viestejä voi olla useita, ja ne kirjoitetaan peräkkäin esimerkin mukaisesti.
Objekteille on myös ominaisuuksia, kuten visible (näkyvyys), ja number (järjestysnumero). Ominaisuudet vaihtelevat objekteittain. Suurinta osaa ominaisuuksista voidaan muuttaa ohjelmasta käsin.
HyperTalk on hyvin lähellä englannin kieltä. Se sisältää mm. prepositioita (esim. into, to, from, of), joiden käyttö on kuitenkin loppuen lopuksi hyvin loogista:
put "Hello" into the message box
put-käsky kertoo jonkin arvon (value) sijoittamista johonkin, "Hello" on arvo, into ilmaisee, että seuraavaksi kerrotaan kohde, ja kohde on the message box. Toinen esimerkki:
if the value of card field "tekstiä" is "Moi!" then
 beep
end if
if aloittaa ehtorakenteen, the value viittaa arvoon, of ilmaisee arvon sisältäjää, joka on card field "tekstiä", eli nykyisessä kortissa sijaitseva kenttä, jonka nimi on "tekstiä". is vastaa useimpien ohjelmointikielien ==-operaattoria (on yhtä suuri kuin). beep antaa äänimerkin ja end if lopettaa ehtorakenteen.
Objektien hallinta > Painikkeet

Painikkeet (button, btn) ovat objekteja, joita käytetään nimensä mukaisesti yleensä painonappeina. Niitä voidaan käyttää myös painamisen estämiseen (läpinäkyvä painike toisen painikkeen päällä), ohjattavina koristeina ohjelmassa, ja moniin muihinkin tarkoituksiin. Kaikkeen tähän löytyy yleensä parempikin tapa.
Painikkeille voidaan määrätä useita vastaanotettavia viestejä, joista yleisin on mouseUp. Sitä käytetään, kun hiiren painike vapautetaan painikkeen päältä. Suurin osa painikkeille lähetettävistä käskyistä onkin juuri hiiren käsittelyyn liittyviä: mouseUp, mouseDown, mouseEnter, mouseLeave jne
Painikkeille on useita ominaisuuksia, kuten Automaattinen korostus (korostus painettaessa), sekä niiden ulkonäkö.
Objektien hallinta > Kentät

Kentät (field, fld) ovat neliönmuotoisia objekteja, jotka voivat sisältää tekstiä. Niille voidaan määrätä samat vastaanotettavat viestit, kuin painikkeille, ja muutamia muitakin.
Kenttien ominaisuuksia ovat mm. Lukittu (voidaanko tekstiä muuttaa käsin), sekä niiden ulkonäkö.
Objektien hallinta > Kortit

Korttien välillä voidaan liikkua, niitä voidaan luoda ja poistaa, ja niillä on muutamia ominaisuuksia. Niiden omia viestejä ovat mm. openCard (kortti avataan) ja idle (suoritetaan jatkuvasti).
Objektien hallinta > Pinot ja pohjat

Pinoille ja pohjille määrätään pääasiassa avaus, ja sulkemisviestejä, ja niillä on muutamia ominaisuuksia.
Objektien hallinta > Message box

Message box (tai the message box, suom. viestilaatikko) on erillinen, ohjattavissa oleva ikkuna, jolla käyttäjä voi suoraan lähettää HyperTalk-käskyjä. Se voidaan piilottaa käskyllä hide message box ja näyttää käskyllä show message box.
Objektien hallinta > Menubar

Menubar viittaa valikkoriviin, joka sijaitsee näytön yläreunassa. Se voidaan piilottaa komennolla hide menubar ja näyttää komennolla show menubar.
Ongelmat HyperTalk-kielessä

Suurin ongelma kielen kanssa on luultavasti sen kielioppi. Esimerkiksi the -sanan merkitys ja käyttötarkoitus on hyvin sekava. Myös prepositioiden kanssa tulee helposti epäselvyyksiä. Tämän takia kieleen on kehitetty lyhenteitä, ja osa prepositioista on mahdollista jättää pois. Esimerkki:
go to card "kortti"
saa aikaan samaan tuloksen kuin lyhenne
go cd "kortti"
eli siirtymisen korttiin nimeltä "kortti".
Warcraft-universumin maailmat ja paikat

Tämä on luettelo Blizzard Entertainmentin kehittämän Warcraft-universumin tapahtumapaikoista. Niihin lukeutuu saaria, mantereita, planeettoja ja ulottuvuuksia.
Planeetat > Azeroth

Azeroth on Warcraft-pelien tärkein tapahtumapaikka. Se jakautuu kuuteen maanosaan, jotka ovat Itäiset kuningaskunnat (engl. Eastern Kingdoms), Kalimdor, Northrend, Pandaria, Särjetyt saaret (engl. Broken Isles), Lohikäärmesaaret (engl. Dragon Isles) ja Khaz Algar. Maanosien välillä sijaitsee Suuri meri (engl. Great sea). Suurella merellä sijaitsee muutamia saaria – näistä saarista merkittävimmät ovat Kul Tiras, suuren laivaston omaava ihmisten saarivaltakunta, sekä Zandalar, peikkojen alkuperäinen koti. Suuren meren keskellä sijaitsee ikuinen pyörre nimeltä Maelstrom, joka toimii kulkureittinä Nazjatariin, nagojen kaupunkiin. Azerothia kiertää kaksi kuuta: Blue Child ja White Lady.
Planeetan uumenissa lepäsi voimakas maailmansielu, jonka vaikutukset hengen elementtiin loi elementaalit. Myöhemmin Vanhat Jumalat saastuttivat planeetan, loivat hyönteisrodut aqir ja n'raqi sekä orjuuttivat elementaalit valtaansa. Lopulta titaanit syöksivät heidät vallasta ja vangitsivat elementaalit Elementaalitasoon. Titaanit olivat myös luoneet elävästä kivestä ja elävästä metallista koostuvia rotuja: jättiläiset, kissakentaurirotu tol'virit, rautavrykulit, mechamaahiset ja maalliset (engl. Earthen), joista kolme viimeisenä mainittua olivat vrykuleiden, maahisten ja kääpiöiden esi-isiä. Nämä rodut muuttuivat jättiläisiä lukuun ottamatta lihallisiksi Vanhojen Jumalten langettaman kirouksen vaikutuksesta. Estääkseen kirousta tappamasta rotuja titaanit tappoivat vain yhden Vanhoista Jumalista ja vangitsivat loput maankuoren alle. Lisäksi titaanit jättivät myös lohikäärmeet suojelemaan planeettaa. Pieni osa tol'vireista ja maahisista sai kivisen ja metallisen kehonsa takaisin vuosien kuluessa ja osa lihallisista vrykuleista kehittyi ennen pitkää ihmisten roduksi. Alun perin Kalimdor oli ainut manner koko planeetalla ja siellä sijaitseva järvi nimeltä Ikuisuuden kaivo (engl. Well of Eternity) toimi ikiaikaisen magian lähteenä. Kaivo nopeutti evoluutiota ja peikot nousivat ensimmäiseksi hallitsevaksi sivilisaatioksi, Zandalari-heimon perustaessa oman imperiuminsa. Aqirit perustivat länteen Azj'Aqirin, mutta jakaantuivat sodassa peikkoja vastaan kolmeksi ryhmittymäksi: qirajit, nerubialaiset ja mantidit. Osa peikoista etääntyi sotaisista sisarroduistaan ja kehittyi Ikuisuuden kaivon voimaa ammentamalla yöhaltioiksi. 10 000 vuotta sitten alkoi Muinaisten sota, jossa Palava Legioona hyökkäsi ensimmäistä kertaa Azerothiin. Sodan lopuksi Ikuisuuden kaivo tuhoutui ja Kalimdor jakautui nykyisiksi mantereiksi. Kaivon jäänteille istutettiin maailmanpuu Nordrassil.