stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaavi
Maantiede > Sadehavaintoaseman tietoja

Ilmatieteen laitoksella oli vuosina 1977–2006 sadehavaintoasema Kaavin Sivakkavaarassa. Mittauspaikka oli 219 metriä merenpinnan yläpuolella. Sadeasemalla mitattiin useana vuonna runsaita vuosisademääriä. Vuonna 1998 vettä kertyi yhteensä 1 020 mm, mikä on 11. suurin vuosisademäärä Ilmatieteen laitoksen mittaushistoriassa vuodesta 1900 lähtien. Vuonna 1992 sadetta kertyi 984 mm ja vuonna 2004 vuosisademäärä oli 980 mm. Edellä mainitut lukemat kuuluvat Suomen 25 suurimman vuosisademäärän joukkoon.
Pysyvä lumipeite sataa Kaavilla yleensä heti marraskuun puolivälin jälkeen. Maaliskuussa lumipeite on keskimäärin noin 60 cm paksu. Vuonna 1994 Suomen paksuin lumipeite, 126 cm, mitattiin Kaavin Sivakkavaarassa.
Maantiede > Kylät

Kaavin kunnan kyliä ovat Ahosenniemi, Hirvisaari, Kaavin kirkonkylä, Karsikkovaara, Kellolahti, Kortteinen, Kortteisen salokylä (Kortteiskylä), Kotakylä, Luikonlahti, Maarianvaara, Mäntyjärvi, Niinivaara, Onnivaara, Rasimäki, Rauantaipale, Retunen, Rovevaara, Sivakkavaara, Suovaara, Syrjävaara ja Vehkalahti.
Pohjois-Savossa maakunnan Vuoden kyläksi on valittu Luikonlahti vuonna 1989 ja Rovevaara vuonna 1991.
Historia

Kaavin kunta on perustettu vuonna 1875. Sitä ennen se oli oma kappeliseurakunta jo 1670-luvulla ja itsenäinen seurakunta siitä tuli vuonna 1802. Vuoteen 1875 asti Kaavi kuului Suur-Liperiin.
Kaavilla on nyt pystyssä neljäs kirkko, sen edeltäjä paloi vuonna 1980.
Hallinto

Kaavin kunnanjohtaja on Harri Korhonen (1.9.2022 alkaen). . Vuodesta 2011 saakka Kaavin kuntaa johtanut Ari Sopanen irtisanoutui alkuvuodesta 2022.
Kunnanvaltuustossa paikat jakautuvat kuntavaalien 2021 jälkeen seuraavasti:
Keskusta 5 paikkaa, (−1 paikka verrattuna kuntavaalien 2017 tulokseen)
Perussuomalaiset 4 paikkaa (+1 paikka)
SDP 3 paikkaa (+1 paikka)
Kokoomus 3 paikkaa (+1 paikka)
Yhteislista Rakentava Kaavi 2 paikkaa (ei muutosta)
Talous

Työpaikat vuonna 2018
Kaavilla on 831 työpaikkaa. Työpaikkojen määrä on vähentynyt viidessä vuodessa 15,5 %. Työpaikkaomavaraisuus on 89,6 %. Kaavilla on yli 200 teollista työpaikkaa. Alkutuotannon lisäksi metalli- ja kaivannaisteollisuus sekä muoviteollisuus ovat merkittävimpiä tuotannonaloja..
Työpaikat elinkeinoittain:
alkutuotanto 12,3 %
jalostus 27,1 %
palvelut 58,7 %
Vuonna 2019 Kaavin työllisyysaste oli 61,2 %. Työttömien osuus työvoimasta on 15,4 %. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus on 57,3 %. Kaavilaisista 44,3 % on eläkeläisiä.
Suurimpia yrityksiä ja työllistäjiä
Alutiimi Oy
Boliden Oy; Luikonlahden rikastamo
Elemenco Oy
Kaavin Kivi Oy
Bewi M-Plast Oy
Stera Technologies Oy
Humana Vehkakoti Oy
Attendo GG Hoiva Oy
Iivananpuron marjatila
Päivärinteen marjatila
Kaavilla toimi vuosina 1968–1983 Luikonlahden kuparikaivos. Kaivoksen tiloissa toimi sen jälkeen Mondo Minerals Oy:n talkkitehdas. Mondo Minerals on sveitsiläisen monialayhtiön Omya AG:n tytäryhtiö.
Vuonna 2012 Luikonlahdessa aloitettiin rikastaa malmia, jota louhittiin Kylylahden kaivoksesta Polvijärveltä. Luikonlahden rikastamo oli aluksi osa australialaisen Altona Mining Ltd:n ja sen suomalaisen tytäryhtiön Kylylahti Copper Oy:n kaivostoimintaa. Lokakuussa 2014 Kylylahti Copper Oy:n omistajaksi vaihtui ruotsalainen Boliden-konserni. Vuosittain Luikonlahteen kuljetettiin arviolta 550 000 tonnia malmia rikastettavaksi. Malmi sisälsi mm. kuparia, kobolttia, nikkeliä, kultaa ja sinkkiä.
Kaavin Lahtojoella on yksi Suomen lupaavimpia timanttiesiintymiä.
Kaavin yritykset ovat muodostaneet Kaavin Yrittäjät -järjestön, joka on Savon Yrittäjien paikallisyhdistys. Suomen Yrittäjät valitsi Kaavin yrittäjäyhdistyksen vuoden 2013 parhaimpien pienten paikallisyhdistysten joukkoon.
Väestö

Kaavin väkiluku oli vuoden 2020 lopussa 2 807. Väkiluku on muuttunut edellisestä vuodesta -3 %. Alle 15-vuotiaiden osuus väestöstä on 11,1 %. 15-64-vuotiaiden osuus väestöstä on 53,2 %. Alle 15-vuotiaiden määrän muutos viidessä vuodessa on -27,1 %. Yli 64-vuotiaiden osuus väestöstä on 35,7 %. Väestön keski-ikä Kaavilla on 52,1 vuotta.
Tilastokeskuksen ennusteen mukaan Kaavin kunnan asukasmäärä tulee vähenemään vuoteen 2040 mennessä noin 390 henkilöllä.. Vuodesta 2011 vuoteen 2021 Kaavin kunnan väkiluku laski noin 600 henkilöllä.
Kaavilaisista 0,1 % on äidinkieleltään ruotsinkielisiä. Kunnan asukkaista 1,4 % on ulkomaiden kansalaisia..
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Kaavin kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Kaavin väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 4 763 | 4 763 |
| 1985 | 1985 |    | 4 391 | 4 391 |
| 1990 | 1990 |    | 4 230 | 4 230 |
| 1995 | 1995 |    | 4 085 | 4 085 |
| 2000 | 2000 |    | 3 776 | 3 776 |
| 2005 | 2005 |    | 3 596 | 3 596 |
| 2010 | 2010 |    | 3 377 | 3 377 |
| 2015 | 2015 |    | 3 194 | 3 194 |
| 2020 | 2020 |    | 2 807 | 2 807 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Taajamat

Vuoden 2021 lopussa Kaavilla oli 2 807 asukasta, joista 46,4 % asuu taajamassa. Kaavin kunnan ainoa taajama on kunnan luoteisosassa sijaitseva Kaavin kirkonkylä. Vain kirkonkylä ja sen lähiseutu luokitellaan ydinmaaseuduksi. Kaavin kunta on enimmäkseen harvaanasuttua maaseutua.
Väestö > Vapaa-ajan asunnot

Vapaa-ajan asunnot Kaavilla 1970–2020:
| Vuosi | Vapaa-ajan asuntojen lukumäärä |
| --- | --- |
1970: 165
1980: 482
1990: 920
1995: 1 041
2000: 1 093
2005: 1 176
2020: 1 223
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kaavilla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Järvi-Kuopion seurakunta
Kaavin alueseurakunta
Seurakunta kuuluu Kuopion evankelis-luterilaiseen seurakuntayhtymään, ja se toimii myös Kuopion kaupungin ja Tuusniemen kunnan alueilla. Seurakunnan pyhäkköihin kuuluu Kaavin kirkko.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kaavilla toimii Kaavin helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kaavin alueella toimii Kuopion ortodoksinen seurakunta. Sen pyhäkköihin lukeutuu Luikonlahden tsasouna.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kaavin kunnan nykyisellä alueella.
Kaavin seurakunta (liitetty Järvi-Kuopion seurakuntaan 2011)
Seurakunnat > Kylien nimien taustaa

Kaavi
Kaavin kirkonkylä sijaitsee Kaavinjärven pohjoispäässä. Kaavi-niminen paikka esiintyy vanhoissa asiakirjoissa seuraavina niminä: Kafvinkylä (1862), Kawi socken (1778) ja Cafvi kapell (1778–1785).
Kaavi-nimeä pidetään saamelaisperäisenä. Pohjoissaamen gávva, inarinsaamen kaavâ ja koltansaamen kaavv tarkoittavat ’poukamaa’ tai ’pientä lahdeketta’. Suomen pohjoisimmissa murteissa, mm. Sodankylässä tunnetaan edellä mainituista saamen kielen sanoista omaksuttu lainasana kaavi, jolla tarkoitetaan myös ’poukamaa’ tai ’loivasti kaartuvaa pientä lahtea’. Sodankylässä on useita kaavi-loppuisia paikannimiä kuten Leppäkaavi, Palkiskaavi ja Tapaninkaavi.
Karsikkovaara
Karsikolla tarkoitetaan 'kuusta, joka latvaa lukuun ottamatta on karsittu pystyyn'. Karsikkoja on tehty mm. hautapaikan muistomerkiksi.
Luikonlahti
Luikonlahden kylä on Rikkaveden rannalla. Kylän nimi on mainittu vanhoissa asiakirjoissa nimellä Luikonlax (1686).
Kylän arvellaan saaneen nimensä noin 10 kilometrin mittaisesta kapeasta lahdesta, jonka pohjoispäässä se sijaitsee. Luikonlahti on muodoltaan ’kapea luikku’. Lahtea pitkin on pitkään ’luikuteltu’, jotta on päästy perille. Erään kertomuksen mukaan aikoinaan joku mies oli soutanut lahden päästä päähän. Perille päästyään mies oli väsyneenä todennut, että ”olipa siinä lahtea koko ’luikonen’”.
Toisen teorian mukaan Luikonlahti on saanut nimensä vanhasta joutsenta tarkoittavasta sanasta luikko: kapea Luikonlahti lienee ollut joutsenten suosima paikka.
Maarianvaara
Vanhoissa asiakirjoissa Maarianvaaran kylä on mainittu nimillä Marjonwara (1682), Marjanwara (1686), Mariawara (1727–1743), Mariavaara (1801) ja Marianvaara (1821–1833). Kylän ensimmäiset asumukset ovat sijainneet Rauanvaaran laella.
Maarianvaaran nimelle ei ole varmaa selitystä. 1500&–1600-luvuilla suurin osa alueen väestöstä oli ortodoksista. Arvellaan, että he ovat nimenneet asuinpaikkansa Neitsyt Marian mukaan. Perimätiedon mukaan kylä on saattanut saada nimensä Maria- eli Maaria-nimisen nuoren naisen mukaan. Kerrotaan, että hänet on haudattu kylään tai sen lähialueelle.
Sivakkavaara
Sivakkavaara tunnetaan vanhoissa asiakirjoissa nimellä Siwakawara (1722). Kylällä on sama nimi kuin sen läheisellä vaaralla. Sivakka on ’oikean jalan lyhyempi potkusuksi’ tai ’suksi’.
Nähtävyyksiä

Telkkämäen perinnetila
kaskiperinnetila sekä luonnonsuojelualue
Juutilan valimo
valimomuseo esittelee perinteistä hiekkavalumenetelmää
valimo toiminut vuodesta 1881 lähtien
Vaikkojoki
Juuan Vaikkojärvestä alkava, lähes 90 kilometrin mittainen Vaikkojoen vesireitti päättyy Kaavin Kärenjärveen
kalastusta ja vesiretkeilyä (melontaa ja koskenlaskuretkiä)
Vaikonvaellus- patikointi- ja pyöräilyreitit.
Kotiseutumuseo Eloaitta
vuonna 1845 rakennettu viljamakasiini, joka toimii nykyisin kotiseutumuseona (avoinna kesäisin)
Kulttuuriympäristö

Kaavilla on inventoitu yli 20 kulttuuriympäristökohdetta. Näistä valtakunnallisesti merkittäviä kohteita ovat Telkkämäen kaskialue Vehkalahden kylässä sekä Hyvärilän tilan metsälaidun, niittyalue ja kaskimetsä Niinivaarassa.
Kulttuuriympäristö > Kirkonkylä

Tapuli
Kaavin kirkon tapuli on rakennettu vuonna 1772. Sen tuuliviirissä on vuosiluku 1778. Tapuli rakennettiin aikoinaan Kaavin ensimmäisen kirkon viereen nykyisen sankarihautausmaan alueelle. Tapuli siirrettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1815.
Rakenteeltaan Kaavin tapuli on kolmenivelinen. Se lienee ollut alkujaan läpikuljettava, koska tapulin sisäpuolella ovat säilyneet toiset ulko-ovet. Ne on naulattu seinään ilman saranoita.
Tapulin ulkoverhouksena oleva puoliponttilaudoitus lienee tehty 1830-luvun vaihteessa. Tapulin nykyinen vaalea väritys on 1980-luvulta. Tätä ennen väritys on ollut sävyltään voimakkaampi.
Isopappila
Kaavin pappila on rakennettu vuonna 1830. Se on ollut alun perin empirevaikutteinen rakennus, jossa on ollut aumakatto. Sen räystäänalus- ja nurkkalistat ovat olleet voimakkaasti korostuneita. Julkisivu on ollut symmetrinen.
1880–1890-luvulla pappilan huonejärjestystä muutettiin. Tuolloin rakennuksen itäpäädyssä olevalle keittiölle rakennettiin lapekattoinen kuisti. Se korvattiin avokuistilla vuonna 1987. Remontin yhteydessä pappilan ulkovuoraus uusittiin ja maalattiin harmaaksi. Pääjulkisivun avokuisti korvattiin lasikuistilla.
1940-luvulla länsipäädyssä oleva isännänhuone sai oman sisäänkäyntinsä vilpoloineen. Vuonna 1987 vilpola korvattiin avoterassilla. Vuonna 2007 pappilan ulkoseinät maalattiin alkuvuosikymmenien oletettuun sävyyn.
Vuonna 1964 rakennuksen käyttö kirkkoherran pappilana päättyi. Kirkkoherranvirasto toimi rakennuksessa vuoteen 1976 saakka. Pappilan vanhasta rakennuskannasta ovat yhä jäljellä kellari ja aittarakennus.
Eloaitta
Kaavin aiempi viljamakasiini, Eloaitta, on rakennettu vuosina 1845–1848. Pappilan vieressä sijaitseva lainajyvästö on nykyisin kotiseutumuseo (perustettu vuonna 1979).
Vanha lääkärintalo
Entinen lääkärintalo (nykyinen Puistorinne) on osa Kaavin kylänraitin kulttuuriympäristöä. Rakennus on toiminut aikoinaan kunnanlääkärin asuntona ja vastaanottotilana. Vanha lääkärintalo on hirsirakenteinen ja korkeaharjainen rakennus, jonka ilmettä on luonnehdittu symmetriseksi ja juhlavaksi. Talo on rakennettu vuonna 1930.
Lääkärintalon nykyinen ulkoasu, ikkunat, kuistirakenteet ja sisätilat ovat säilyneet enimmäkseen 1950-luvulta. Itäpäätyyn rakennettu matalalappeinen lisäke on rakennettu taloon myöhemmin. Rakennuksessa on 1940- ja 1950-luvun yksityiskohtia, kuten esimerkiksi vanerilevystä taivutettu porras ja lakattuja vaneriovia.
Kirkonkylän koulu
Vuonna 1932 rakennettu koulurakennus kuuluu keskeisesti Kaavin kylänraitin historialliseen maisemakokonaisuuteen. Kirkonkylän koulu (ent. kansakoulu) oli aikoinaan Kaavin ensimmäinen julkinen kivirakennus.
Kirkonkylän koulu edustaa klassismia, joka oli 1920–1930-luvuilla suosituin tyyli koulurakennuksia suunniteltaessa. Alakoulun julkisivu on niukasti detaljoitu, mikä on tyypillistä 1930-luvun arkkitehtuurille. Kaavin kaksikerroksisen koulurakennuksen on suunnitellut rakennusmestari Martti Pasanen.
Koulurakennus peruskorjattiin vuonna 1998. Tuolloin myös rakennuksen ikkunat ja ovet vaihdettiin sekä sisäänkäyntien eteen lisättiin avokatokset.
Kulttuuri

Kaavi Blues-festivaali on järjestetty Kaavilla vuodesta 2005 alkaen. Kesäteatteritoimintaa on Luikonlahdessa ja Maarianvaarassa.
Sivakan lava
Sivakan lava Kaavin Sivakkavaarassa on yksi Suomen vanhimmista yhä toimivista tanssilavoista. Lavan historia on lähes 100-vuotinen. Eräiden tietolähteiden mukaan tansseja on pidetty Sivakan lavalla jo vuonna 1907.
Iloharju
Iloharjun urheilutalo kirkonkylällä on alueen tunnetuimpia huvittelupaikkoja. Iloharjun kulta-aikaa elettiin 1970- ja 1980-luvuilla. Muusikko Juice Leskinen teki tuolloin kappaleen ”Tango Iloharjulla soi”.
1980-luvulla Kaavilla konsertoivat myös ulkomaiset yhtyeet kuten yhdysvaltalainen heavy metal -yhtye W.A.S.P., tanskalainen rock-yhtye D-A-D, englantilainen heavy metal -yhtye Girlschool sekä brittiläinen punk-yhtye UK Subs. Viime vuosina tanssi-iltoja on järjestetty harvakseltaan.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Kaavin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla mikkeljsoppa eli keitto lampaasta, mykyistä ja ohraryynimakkaroista sekä pannukakku.
Virkistys, liikunta ja urheilu > Vesiretkeily ja kalastus

Vaikkojoen melontareitti (50 km) mutkittelee pääosin erämaatunnelmissa koskesta toiseen. Vaikkojoki on myös tunnettu kalapaikka. Istukaslajeina siellä ovat kirjolohi ja harjus. Luontaisia saalislajeja ovat taimen, säynävä sekä harjus. Vaikkojoen varressa voi patikoida ja hiihtää omia reittejä pitkin. Alueen luonto on monin paikoin suojeltua.
Kaavinjärvellä ja Rikkavedellä voi veneilyn ja melonnan ohella myös kalastaa. Vesillä liikkujien käytössä on useita satamia.
Kaavin vierasvenesatama sijaitsee Kirkkoselän Lukkarinlahdessa Kaavinjärven pohjoispäässä. Satamassa on veneluiska, telaranta, vesipiste, WC-jätepiste sekä vieraslaituri peräpoijuilla ja sivukiinnitysmahdollisuudella.
Luikonlahden retkisatama sijaitsee Rikkaveden pohjoisosassa Luikonlahden pohjukassa lahden länsirannalla. Luikonlahden kyläkeskus on noin 500 metriä satamasta länteen.
Melttusvirran retkisatama sijaitsee Kaavinjärven itäosassa pohjoiseen pistävän Ronkalanlahden pohjukassa. Melttusvirran silta (maantie 573 Kaavilta Outokumpuun) on sataman läheisyydessä. Retkisatamassa on nuotiokatos, käymälä, jätepiste, kelluva betoniponttonilaituri peräpoijuineen, veneluiska, telaranta sekä uimaranta pukukoppeineen.
Kaavinkosken retkisatama sijaitsee Kaavinkosken länsirannalla. Satamassa on laiturin lisäksi mm. poijupaikkoja, veneenlaskupaikka, uimaranta, kota, jätepiste, käymälä ja pysäköintipaikka autoille.
Mönkkössaaren rantautumispaikka sijaitsee Kaavinjärven pohjoispäässä. Saaressa on grillikatos ja puuvarasto sekä WC.
Virkistys, liikunta ja urheilu > Luontopolut

Kortteisessa on noin 10 kilometriä pitkä perinnepolku. Mäntyjärvellä on kaksi kyläpolkua: Harjas-Matin polku (5,5 km) ja Leppäkertun kierros (2,5 km). Harjas-Matin polku on kyläpolku, joka esittelee kylän asutushistoriaa, geologiaa, kasvillisuutta sekä metsästys- ja marjastusmaita. Leppäkertun kierros on lapsiperheille suunniteltu polku.
Telkkämäen kaskiperinnetilalla on kaksi luontopolkua: Laitumen kierto (0,9 km) ja Rietulan kierto (1,9 km). Polut esittelevät kaskeamisen vaikutuksista luontoon.
Virkistys, liikunta ja urheilu > Liikuntapaikat > Kirkonkylä

Kirkkoharjun ja Iloharjun välisessä maastossa on valaistu 5 kilometrin mittainen kuntorata. Talvisin alueella on kunnan hoitama valaistu hiihtolatu (5 km). Latureittejä on myös vierasvenesataman läheisyydessä (n. 2 km) ja Paanalansuolla (n. 5 km). Laduilla voi hiihtää sekä perinteisellä että vapaalla tyylillä. Sääolosuhteiden salliessa kunnan hoitamia latureittejä on myös Kaavinjärven jäällä. Kaskenkierto-latu (10 km) kulkee kirkonkylältä Rasimäkeen. Latureitille on yhteys kirkonkylän valaistulta ladulta.
Koulukeskuksen läheisyydessä on pienpelialue, jossa on talvisin jääkiekkokaukalo. Kesäisin siellä on tenniskenttä. Kirkonkylältä löytyvät myös sulkapallokenttä, yleisurheilukenttä sekä kaksi beachvolley-kenttää.
Kirkonkylän yleinen uimaranta on Kaavinjärven pohjoispäässä. Sen kunnossapidosta vastaa Kaavin kunnan liikuntatoimi. Alueen peruskorjaus valmistui vuonna 2012. Rannalla on leikkipaikkoja ja kiikkuja, kuntoiluvälineitä, beachvolley-kenttä sekä pukukopit ja WC:t. Alueella on mahdollisuus myös talviuintiin.
Virkistys, liikunta ja urheilu > Liikuntapaikat > Muut kylät

Kaavin kunta pitää kunnossa hiihtolatuja myös sivukylillä. Perinteisen tyylin latuja on Luikonlahdessa (3 km valaistu latu), Mäntyjärvellä (6 km), Rasimäessä (5 km valaistu latu) ja Vehkalahdessa (3 km valaistu latu).
Luikonlahden ja Kortteisen kouluilla on lähiliikuntapaikat jääkiekkokaukaloineen.
Yleisiä uimarantoja on Luotosella, Luikonlahdessa, Maarianvaaran Somparannassa, Melttusella, Mäntyjärvellä, Retusen Hallalahdessa sekä Pieni-Kortteisen rannalla Säynevirrassa.
Kortteisessa on suunnistajille kiintorastiverkosto.
Virkistys, liikunta ja urheilu > Liikunta- ja urheiluseuroja

Kaavilaisia liikunta- ja urheiluseuroja ovat Judoseura Koshado ry ja Kaavin Kaiku ry. Judoseura Koshadon toiminnassa painottuu judon ohella kuntourheilu.
Kaavin Kaiulla on hiihto-, jääkiekko-, lentopallo-, salibandy-, sulkapallo- ja yleisurheilujaostot
Koillis-Savon Tanssijat ry järjestää lavatanssiharjoituksia kirkonkylällä. Viikonloppukurssit kuuluvat myös seuran toimintaan.
Liikenneyhteyksiä

Kaavin kautta kulkevia maanteitä:
Riistavesi (Kuopio), seututie länteen
Nilsiä (Kuopio) ja Juankoski (Kuopio), seututie pohjoiseen
Outokumpu, seututie etelään
Polvijärvi, seututie itään
Juuka, seututie itään
Tuusniemi, yhdystie länteen
Liikenneyhteyksiä > Tietilastoja

Maantiet kunnan alueella (vuonna 2014):
seututeitä 70 km
yhdysteitä 117 km
Keskimääräinen vuorokausiliikenne (vuonna 2014):
seututiet: 780 autoa/vuorokausi
vilkkain tieosuus on Kaavin kirkonkylän kohdalla, jossa keskimääräinen liikennemäärä on 2 900 ajoneuvoa vuorokaudessa.
yhdystiet: 132 autoa/vuorokausi
Liikennesuorite (vuonna 2014):
25 miljoonaa autokilometriä
Maanteiden päällyste (vuonna 2014):
23 km kestopäällyste
86 km öljysora (tai vastaava)
77 km sora
Kevyen liikenteen väyliä on kirkonkylällä ja Luikonlahdessa.
Maanteitä on valaistu kirkonkylän lisäksi Luikonlahdessa, Maarianvaarassa, Kortteisessa, Rasimäessä ja Sivakkavaarassa.
Kaavin kunnan alueella tapahtui vuosina 2007–2011 yhteensä 110 liikenneonnettomuutta. Onnettomuuksissa loukkaantui 23 ja kuoli yksi henkilö. Eniten onnettomuuksia tapahtui maantiellä 573. Kunnan alueella tapahtuneista poliisin tietoon tulleista liikenneonnettomuuksista yhteiskunnalle aiheutuneet kustannukset olivat keskimäärin 1,9 miljoonaa euroa vuodessa. Vuosina 2007–2011 kunnan alueen teillä tapahtui 20 hirvi- ja peuraonnettomuutta sekä 3 muuta eläinonnettomuutta.
Kelikamerat
Kaavi
Maarianvaara
Etäisyyksiä kirkonkylältä lähimmille valtateille:
21 km liittymään Riistavedelle (Kuopio), myös Tuusniemi ja Outokumpu
47 km liittymään Vuorelaan (Siilinjärvi)
64 km liittymään Juukaan
Etäisyyksiä Kaavin kirkonkylältä
Kuopion lentoasema 45 km
Joensuun lentoasema 85 km
Kuopion rautatieasema 57 km
Siilinjärven rautatieasema 57 km
Viinijärven rautatieasema 61 km
Luikonlahden rautatieasema (vain rahtiliikennettä) 15 km
Taksitiheys
260 asukasta / taksi
Palvelut > Ensihoitopalvelut

Ensihoitopalveluja Kaavilla tuottaa Pohjois-Savon Sairaanhoitopiiri, KYS Ensihoitokeskus. Kaavilla ei enää sijaitse omaa ensihoitoyksikköä, vaan lähin ambulanssi tulee Juankoskelta tai Tuusniemeltä.
Palvelut > Koulutus ja kirjasto

Kaavilla on yksi alakoulu (Kaavin koulu). Kaavin yläkoulu yhdistyi Juankosken yläkouluun 2010, jonka jälkeen vuosiluokkien 7–9 opetusta annettiin Juankoskella muutaman vuoden ajan. 1.8.2015 alkaen Kaavin yläkouluopetus on kuulunut hallinnollisesti Tuusniemen kunnan organisaatioon ja opetusta on annettu Tuusniemen yhtenäiskoulussa.
Kaavin kirjasto palvelee Kirkonkylän koulun naapurissa sijaitsevan toimipisteensä, usean kunnan yhteisen kirjastoauton ja verkkokirjaston välityksellä.
Kaavi kuuluu Kuopion kansalaisopiston Koillis-Savon alueopiston toimialueeseen.
Ystävyyskuntia

Mõniste, Viro (1991–)
Võrun maakunta, Viro (1990&–)
Tunnettuja kaavilaisia

Kaavilla syntyneitä tai asuneita tunnettuja henkilöitä ovat muun muassa:
| --- | --- |
 Antero Alpola, toimittaja  Harri Hakkarainen, keihäänheittäjä  Isto Hiltunen, iskelmälaulaja, muusikko, juontaja ja levytuottaja  Juho Keinänen, jääkärivänrikki  O. H. Kekäläinen, kansanedustaja  K. Kiljander, pappi ja suomentaja  Matti Koivunen, jääkiekkoilija  Seppo Kononen, toimittaja  Hannu Koponen hiihtosuunnistaja  Erkki Laatikainen, päätoimittaja  Seppo Mustonen, hydrologi ja dosentti  Hugo Niskanen, kestävyysjuoksija  Martti Pasanen, yrittäjä ja yritysjohtaja, talous- ja teollisuusneuvos :  Olavi Puro, kansanedustaja ja ministeri  Kalevi Raitasuo, metsänhoitaja ja lintutieteilijä  Olli Pekka Rissanen, kansanedustaja  Albert Räsänen, Mannerheim-ristin ritari  Erkki Räsänen, iskelmälaulaja  Mira Salo, malli ja Miss Suomi  Jouko Simonen, energianeuvos  K. J. G. Sirelius, pappi ja lähetysjohtaja  Jussi Tirkkonen, räätäli, näyttämönjohtaja ja kansanedustaja  Matti Tirkkonen (1929–2020), yritysjohtaja, teollisuusneuvos  Tapani Tirkkonen, keksijä  Matti Tolppanen, kansanedustaja  Matti Väisänen, kansanedustaja
Paikallislehti

Kaavilla ilmestyy paikallislehti Koillis-Savo. Lehden levikkialueen muodostavat Kaavin ja Tuusniemen kunnat sekä Kuopion kaupunkiin kuuluvat Juankosken ja Riistaveden alueet. Koillis-Savon levikki on 5 658 kappaletta (2012). Lukijoita lehdellä on noin 17 000. Lehden päätoimittaja (1.9.2017 alkaen) on Minna-Liisa Mathalt.
Koillis-Savo muuttui kaksipäiväisestä yksipäiväiseksi vuoden 2014 alussa: lehti ilmestyy torstaisin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaavi Wikimedia Commonsissa
Kaavin kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Kaavin avainluvut
Kaavin Kaiku
Koillis-Savon Tanssijat ry
Savon Matkailu