stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koronaviruspandemian 2019– tapahtumahistoria
Lokakuu 2021

Päätapahtumat:
Tartuntojen ja sairaalapotilaiden määrä kääntyy voimakkaaseen nousuun Suomessa lokakuun alussa. Osa asiantuntijoista pelkää rajoitusten purun olleen liian nopeaa. Rajoituksia ei kuitenkaan palauteta lokakuun aikana.
Koronapassi otetaan käyttöön Suomessa 16. lokakuuta. Äänestys koronapassista meni läpi aiemmin samalla viikolla äänin 105-33 Eduskunnassa.
Yli 12-vuotiaiden rokotetavoitetta (80,0 %) ei tavoiteta lokakuun aikana Suomessa. Arviot vaihtelivat lokakuun puolivälistä lokakuun loppuun.
1.-3. lokakuuta Uudenmaan, ja samalla koko maan kokoontumisrajoitukset päättyvät. Yhdysvalloissa ylittyy 700 000 koronakuoleman raja.
4.-10. lokakuuta Maailman kauppajärjestö WTO ilmoittaa tavarakaupan nousseen ensi kertaa pandemiaa edeltävälle tasolle. Espanja alkaa tarjota kolmatta rokoteannosta 70 vuotta täyttäneille. Venäjä raportoi (6. lokakuuta) ennätysmäärän kuolemia vuorokauden aikana, 929 kpl. Brasilian kuolemat ylittävät 600 000 rajan ja Intian 450 000.
Ruotsi keskeyttää Modernan rokotteen käytön 1991 ja sen jälkeen syntyneillä. Myös Tanska keskeyttää alle 18-vuotiailla Modernan rokotteen käytön. Myöhemmin myös THL ohjeistaa (muttei kiellä) Suomessa ettei Modernaa annettaisi alle 30-vuotiaille. Islanti lopettaa Modernan rokotteen käytön kokonaan (8. lokakuuta).
Latvia julistaa kolmen kuukauden poikkeustilan, ja se alkaa maanantaina 11. lokakuuta.
Perustuslakivaliokunta vaatii muutoksia hallituksen esitykseen koronapassista.
11.-17. lokakuuta Koronapassin käyttö alkoi Suomessa 16. lokakuuta keskiyöllä. Tanska ilmoittaa antavansa kolmannen annoksen rokotetta kansalaisilleen. Valtakunnallinen etätyösuositus päättyy 15. lokakuuta.
18.-31. lokakuuta Maailmanlaajuisen kuolonuhrien määrän arvioidaan ylittäneen viiden miljoonan ihmisen rajan. Covid-19 -tauti on myös Johns Hopkinsin yliopiston datan mukaan maailman 3. yleisin kuolinsyy maailmassa pandemian aikana. Venäjällä alkaa (30. lokakuuta) viikon mittainen maanlaajuinen palkallinen loma.
Ainakin Ranskan ja Puolan koronapassien allekirjoitusavaimet vuotavat verkkoon, sallien väärennettyjen passien luonnin.
VR ja HSL luopuvat maskipakosta. Thaimaa avaa rajansa turisteille yli 60 maasta ensi kertaa 18 kuukauteen.
Marraskuu 2021

Päätapahtumat:
Rajoitukset kiristyvät nousevien tautitapausten vuoksi. Koronapassin käyttö laajenee mm. ravintoloissa.selvennä
Etelä-Afrikassa havaittu variantti B.1.1.529 lisätään WHO:n huolestuttavien varianttien listalle. Se saa myöhemmin nimen Omikron niin ikään kreikkalaisten aakkosten mukaan.
Useat maailman maat kiristävät tai harkitsevat kiristävänsä toimia rokottamattomia kohtaan.
8.-14. marraskuuta Ravintolarajoitukset kiristyvät (17.11. alkaen) Pohjois-Pohjanmaan, Pirkanmaan, Kanta-Hämeen ja Länsi-Pohjan sairaanhoitopiireissä. Rajoitukset voi välttää koronapassilla. Suomi saavuttaa 80,0 % rokotekattavuuden yli 12-vuotiaiden osalta (11.11.) Itävallassa alkaa 10 päivän mittainen sulkutila rokottamattomille, Latvian koronasulku puolestaan päättyy.
Lääkeyhtiö Pfizer hakee lupaa Yhdysvaltain lääkerviranomaisilta kehittämäänsä koronapilleriin.
15.-21. marraskuuta
Itävalta asettaa rokotepakon joka tulee voimaan 1. maaliskuuta.
Helsingissä n. 1 500 ihmistä osoittaa mieltään koronatoimia vastaan (20. marraskuuta). Wienissä mielenosoittajia on arviolta 35 000.
22.-28. marraskuuta Etelä-Afrikassa havaitaan uusi huolta herättävä variantti (24. marraskuuta). Se on peräisin näytteestä joka on otettu 9. marraskuuta. Variantissa on useita mutaatioita joiden pelätään pystyvän kiertämään ihmisen immuunipuolustusta. WHO nimeää variantin Omikroniksi. Useat maat tiukentavat maahantulosäädöksiä uuden variantin vuoksi. Myös Suomessa astuu voimaan pakkotestaus Helsinki-Vantaan lentoasemalla Etelä-Afrikasta saapuvulle. Omikron-variantin ensimmäiset havainnot Euroopassa tehdään Belgiassa 26. marraskuuta.
Pörssit tippuvat lievästi maailmanlaajuisesti (26. marraskuuta).
Euroopan lääkevirasto suosittelee Biontechin ja  Pfizerin rokotteen antamista 5–11-vuotiaille.
Tšekki julistaa 30 päivän hätätilan. lähde?
29.-30. marraskuuta
Joulukuu 2021

1.-7. joulukuuta
Animaatio koronaviruksen leviämisestä maailmalla (12. tammikuuta – 29. helmikuuta 2020)
Intian tartuntamäärät räjähtivät keväällä 2021 eksponentiaaliseen nousuun.
Rokotusjono Tampereen Ratinan massarokotuskeskuksessa kesäkuussa 2021. Taustalla rakenteilla Tampereen Kannen areena.
Oireilmoitusten ilmaantuvuusluvut Suomessa 19. kesäkuuta 2021 mennessä (100 000 as. kohden)
Koronatapausten ja kuolemien määrä Suomessa kesäkuuhun 2021 loppuun asti.
Koronamielenosoittajia Irlannissa, Glasgowissa Syyskuussa 2021. Mielenosoituksissa ympäri maailman osoitetaan mieltä mm. rajoituksia, (pakko)rokotuksia ja koronapassia vastaan.
M/S Peter Pan

| M/S Peter Pan |
| --- | --- |
 M/S Peter Pan
Tyyppi:  Matkustajarahtilaiva
Lippuvaltio:   Kypros
Kotipaikka:  Trelleborg
IMO-numero:  9217242
MMSI-numero:  265866000
Tunnuskirjaimet:  SGUH
Aiemmat nimet:  2001– Peter Pan
Omistaja:  TT-Line
Aiemmat omistajat:  2001– TT-Line
Rakennustelakka:  SSW Fähr und Spezialschiffbau GmbH, Bremerhaven, Saksa
Rakennusnumero:  2001
Vesillelasku:  3. maaliskuuta 2001
Luovutettu:  26. lokakuuta 2001
Tekniset tiedot
Pituus:  220 m
Leveys:  29,5 m
Syväys:  6,2 m
Bruttovetoisuus (GT):  36 468
Koneisto:  2 × MaK 8M43 + 2 × MaK 7M43 + 1 × MaK 6M32 diesel
Koneteho:  22 kW
Nopeus:  40,74 km/h
Nopeus:  22 kn
Hyttejä:  640
Lastikapasiteetti:  2 685 m
Lähteet:  
M/S Peter Pan (IMO 9217242) on saksalaisen TT-Linen omistama autolautta. Se on rakennettu vuonna 2001 SSW Fähr und Spezialschiffbau GmbH:n telakalla Bremerhavenissa, Saksassa. Kuollutta painoa aluksella on 6 885 tonnia. Peter Pan on rekisteröity Ruotsin lipun alle ja sen kotisatama on Trelleborg. Nykyäänmilloin? alus liikennöi reitillä Trelleborg–Travemünde.
Peter Panin sisaralus on M/S Nils Holgersson.
Käyttöhistoria

Alus laskettiin vesille 3. maaliskuuta 2001. 26. lokakuuta kello 12.00 alus luovutettiin TT-Linen omistukseen, joka rekisteröi aluksen Bahaman lipun alle. Kotisatamaksi tuli Nassau. Luovutuksen oli tarkoitus tapahtua jo elokuussa, mutta koneongelmat myöhästyttivät sitä. 3. marraskuuta Evelyn Jenckel kastoi aluksen Trelleborgissa, jonka jälkeen alus aloitti liikennöinnin Ruotsin Trelleborgin ja Saksan Travemünden välillä. 10. marraskuuta 2001 aluksen ollessa Trelleborgista pois johtavalla väylällä tuli aluksen koneisiin vikaa ja Peter Pan törmäsi laituriin saaden vähäisen vaurion. Sää oli huono. 10. joulukuuta alus meni Flender Werftin telakalle Lyypekkiin korjattavaksi. 14. joulukuuta alus rekisteröitiin Ruotsin lipun alle. Kotisatamaksi tuli Trelleborg. Seuraavana päivänä alus lähti telakalta ja palasi liikenteeseen. 29. tammikuuta Peter Panin oikeanpuoleinen Azipod-kääntöpotkuri vaurioitui. Se korjattiin Blohm + Vossin telakalla Hampurissa. 15. helmikuuta alus palasi takaisin liikenteeseen. 13. toukokuuta vasemmanpuoleinen Azipod-kääntöpotkuri vaurioitui ja sekin korjattiin Blohm + Vossin telakalla Hampurissa. Liikenteeseen Peter Pan palasi 21. toukokuuta.
28. helmikuuta 2006 alus meni Aker Yardsin Helsingin telakalle, jossa aluksen koneistoa kunnostettiin. 23. maaliskuuta alus palasi takaisin liikenteeseen. 9.– 21. huhtikuuta alus oli Öresundsvarvetin telakalla Ruotsin Landskronassa, jossa Peter Panin Azipod-kääntöpotkurit vaihdettiin. 23. huhtikuuta alus palasi takaisin liikenteeseen.
Aiheesta muualla

Fakta om Fartyg – M/S Peter Pan (ruotsiksi)
The ferry site – M/F Peter Pan (englanniksi)
Nils Holgerssonista ja Peter Panista TT-Linen sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Radim Mrtka

| Radim Mrtka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. kesäkuuta 2007 (ikä 17)
Kansalaisuus:   Tšekki
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  197 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura:  Seattle Thunderbirds
Sarja:  WHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Aik. seurat:  HC Oceláři Třinec (ČEL)
Radim Mrtka (s. 9. kesäkuuta 2007) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Mrtka edustaa WHL-juniorisarjassa pelaavaa Seattle Thunderbirdsia.
Mrtkan kasvattajaseura on BK Havlíčkův Brod. Ennen WHL:ään siirtymistä hän pelasi Tšekin Extraligassa HC Oceláři Třinecin joukkueessa. Mrtka on pelannut 13 Extraligan runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on syöttänyt yhden maalin. Mrtka kuului Tšekin joukkueeseen alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2024.  Uran tilastot päivitetty 13. tammikuuta 2025.
Adam Jiříček

| Adam Jiříček> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. kesäkuuta 2006 (ikä 18) Plzeň, Tšekki
Kansalaisuus:   Tšekki
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  187 cm
Paino:  81 kg
Seura
Seura (P):  St. Louis Blues
Nyk. seura:  Brantford Bulldogs (OHL)
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2023–
Aik. seurat:  HC Plzeň (ČEL)
NHL-varaus:  16. varaus, 2024 St. Louis Blues
Adam Jiříček (s. 28. kesäkuuta 2006 Plzeň, Tšekki) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Jiříček edustaa lainasopimuksella OHL-juniorisarjassa pelaavaa Brantford Bulldogsia. Hänellä on tulokassopimus NHL-joukkue St. Louis Bluesin kanssa kauden 2026–2027 loppuun saakka.
Ennen NHL-varausta Jiříček pelasi Tšekin Extraligassa kasvattajaseurassaan HC Škoda Plzeňissä. St. Louis Blues varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 16. varausvuorolla vuoden 2024 NHL:n varaustilaisuudessa. Jiříček on pelannut 31 Tšekin Extraligan ottelua. Näissä otteluissa hän on syöttänyt kolme maalia. Uran tilastot päivitetty 13. tammikuuta 2025.
Lauri Mustonen

Lauri Juhani Mustonen (12. syyskuuta 1943 Sotkamo – 15. tammikuuta 2004 Sotkamo) oli suomalainen ekonomi ja pesäpalloilija.
Lauri (Lare) Mustonen pelasi mestaruussarjassa 1963-64 voittaen 1963 Suomen mestaruuden sekä maakunta-cupin. Vuonna 1962 Mustonen saavutti Ilvessarjan mestaruuden ja osallistui nuorten Itä-Länsi -otteluun. Mustonen toimi juniorijoukkueiden huoltajana ja ohjaajana. Hän harrasti kuntourheilua ja keilailua.
Mustonen oli ammatiltaan ekonomi ja hän oli Keskon pitkäaikainen aluejohtaja. Mustonen kuoli keuhkosairauteen 60-vuotiaana.
Saavutukset > Pelaajana

1 SM-kulta: 1963
Vuoden 1907 herrasmiessopimus

Vuoden 1907 herrasmiessopimus oli Yhdysvaltojen ja Japanin välinen epävirallinen sopimus, jonka mukaan Yhdysvallat ei tulisi asettamaan rajoituksia japanilaisten maahanmuutolle, eikä Japani tulisi sallimaan Yhdysvaltoihin suuntautunutta maahanmuuttoa. Sopimuksen tavoitteena oli lieventää maiden välisiä jännitteitä. Herrasmiessopimus päättyi, kun Yhdysvalloissa tuli vuonna 1924 voimaan maahanmuuttolaki, joka kielsi kaikkien aasialaisten maahanmuuton Yhdysvaltoihin.
Japanin voitettua Venäjän–Japanin sodan, Japani vaati tasavertaista kohtelua, mikä johti kuuteen noottiin Yhdysvaltojen ja Japanin välillä vuoden 1907 lopulta vuoden 1908 alkuun.
Sopimusta edelsi Kaliforniassa syntynyt japanilaisvastaisuus. Vuonna 1906 San Franciscon koululautakunta oli asettanut säännöksen, jonka mukaan japanilaista alkuperää olevien lasten tuli käydä koulua omissa oppilaitoksissaan. Tuohon aikaan japanilaista alkuperää olevat henkilöt muodostivat noin yhden prosentin Kalifornian väestöstä. Useat heistä olivat saapuneet vuonna 1894 solmitun sopimuksen, joka takasi vapaan maahanmuuton Japanista, seurauksena.
Vuoden 1907 sopimuksessa Japani sitoutui olemaan myöntämättä passeja Yhdysvaltoihin pyrkiville henkilöille. Vastavuoroisesti Yhdysvallat lupautui hyväksymään jo maassa oleskelevat japanilaiset ja sallimaan heidän sukulaistensa maahanmuuton. Yhdysvallat myös lupautui lopettamaan japanilaisten lasten syrjinnän kalifornialaisissa kouluissa.
Japanin hallitus halusi säilyttää japanilaisten maineen maailman silmissä. Japani ei halunnut Yhdysvaltojen hyväksyvän japanilaisia syrjivää lainsäädäntöä, kuten oli tapahtunut vuonna 1882 hyväksytyllä kiinalaisten maahanmuuton kieltäneen lain kohdalla. Yhdysvaltain presidentti Theodore Roosevelt, joka suhtautui suopeasti Japaniin, hyväksyi sopimuksen vaihtoehtona jäykemmälle lainsäädännölle.
Japanin hallitus jatkoi passien myöntämistä Havaijin territorioon, josta siirtolaiset saattoivat helposti siirtyä Yhdysvaltain mantereelle.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Gentlemen's Agreement of 1907
Valtteri

| Valtteri |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  29. tammikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Waltteri, Valtter, Waltter
Vastineita eri kielissä:  Valter, Walter, Volter, Wolter, Valther, Walther, Wouter, Gautier, Gauthier, Gualtiero
Nimen alkuperä:  germaaninen, valtias, ohjaaja
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valtteri on suomalainen miehen etunimi. Nimi on germaanista alkuperää ja tarkoittaa valtiasta tai ohjaajaa. Nimi on suomenkielinen vastine nimelle Valter ja se saapui Suomeen viimeistään 1300-luvulla.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Valtteri-nimen on saanut Suomessa 27. tammikuuta 2025 mennessä 33 579 miestä ja alle kymmenen naista. Waltteri on annettu nimeksi noin 2 500 miehelle ja alle 30 naiselle sekä Valtter 1 462 miehelle ja alle viidelle naiselle. Waltter on Suomessa muunnelmista harvinaisin – se on annettu noin 230 miehelle ja muutamalle naiselle.
Ensimmäisenä etunimenä Valtteri oli Suomessa suosituimmillaan vuonna 1997, jolloin sen sai nimekseen 338 miestä. Nimi on huomattavasti suositumpi muuna kuin ensimmäisenä etunimenä. Digi- ja väestötietoviraston mukaan helmikuussa 2020 oli elossa yhteensä 30 425 Suomen kansalaista, joilla Valtteri oli yksi etunimistä, mutta vain 7 024:llä heistä Valtteri oli ensimmäinen etunimi.
Eri kielissä esiintyviä Valtteri-nimen muunnoksia ovat muun muassa saksalainen Walther, englantilainen Walter, ranskalaiset Gautier ja Gauthier, italialainen Gualtiero sekä hollantilainen Wouter. Virossa nimi esiintyy muodossa Valter, joka oli vuoden 2020 alussa 565 virolaismiehen nimi. Suomessa sen muunnelmina ovat käytössä ainakin nimet Waltteri, Valtter ja Waltter.
Valtterin nimipäivä on 29. tammikuuta. Nimi on ollut suomalaisessa nimipäiväkalenterissa vuodesta 1929 lähtien, jolloin se korvasi vuosina 1908–1928 samalle päivälle sijoitetun nimen Valter.
Tunnettuja Valttereita ja Walttereita > Valtteri osana yhdysnimeä

Ville-Valtteri Leskinen (s. 1994), jääkiekkoilija
Ville-Valtteri Starck (s. 1995), jalkapalloilija
Kuvitteellisia Valttereita

Valtteri, päähenkilö Carlos Saldanhan ohjaamassa animaatioelokuvassa Valtteri ja violetti väriliitu
Valtteri Elovirta, tv-sarjassa Salatut elämät
Valtter Forss, tv-sarjassa Salatut elämät
Valtter Tuura, elokuvassa Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti
Nimen muita merkityksiä

Valtteri-myrsky, Suomessa 29. tammikuuta 2022 vallinnut kova myrsky ja lumipyry.
Christian von Koenigsegg

Christian von Koenigsegg vuonna 2007.
Christian Erland Harald von Koenigsegg (s. 2. heinäkuuta 1972) on Koenigsegg-superautomerkin perustaja, omistaja ja toimitusjohtaja. Koenigsegg perusti oman automerkin vuonna 1994. Useiden prototyyppien jälkeen ensimmäinen auto myytiin vuonna 2002.
Poetiikka

Poetiikka (m.kreik. poiētika) eli runousoppi tai kirjallisuudenteoria, tarkoittaa kirjallisuuden ja erityisesti runouden teoriaa. Termi on peräisin Aristoteleen teoksesta Runousoppi eli Poetiikka, joka perusti länsimaisen kirjallisuustieteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Poetiikka Wikimedia Commonsissa
Kristina Gyllenstierna

| Kristina Gyllenstierna |
| --- | --- |
 Kristina Gyllenstierna Västeråsin tuomiokirkon alttariveistoksessa 1500-luvulta.
Ruotsin valtionhoitajan puoliso
Valtakausi:  16. marraskuuta 1511  – 3. helmikuuta 1520
Edeltäjä:  Mette Iverintytär
Seuraaja:  Elisabet Itävaltalainen

Syntynyt:  1494
Kuollut:  5. tammikuuta 1559 Hörningsholmin linna, Mörkö, Ruotsi
Hautapaikka:  Trosan kirkko, Trosa, Ruotsi
Puoliso:  Sten Sture nuorempi (vih. 1511; k. 1520)  Juhana Turenpoika (vih. 1527; k. 1556)
Lapset:   Niilo Steninpoika  Iliana Stenintytär  Magdalena  Svante Steninpoika  Anna Stenintytär  Gustav  Kustaa Juhananpoika 
Koko nimi:  Kristina Nilsdotter Gyllenstierna
Suku:  Gyllenstierna
Isä:  Nils Erikinpoika
Äiti:  Sigrid Eskilintytär
Kristina Gyllenstierna (1494 – 2. tammikuuta 1559) oli Sten Sture nuoremman puoliso, ja puolusti tämän kuoltua Tukholmaa Kristian II:ta vastaan. Kun Sten Sture kuoli vuonna 1520, Gyllenstierna johti kansallista puoluetta. Tukholma joutui kuitenkin antautumaan vielä samana vuonna Tanskalle. Gyllenstierna vangittiin Tukholman verilöylyn aikana ja hänet vietiin Tanskaan. Hän palasi Ruotsiin 1524 ja toimi ensin Kustaa Vaasaa vastaan, mutta he solmivat sovinnon vuonna 1525.
Tausta > Varhainen elämä

Kristina syntyi luultavasti vuonna 1494 Sigrid Banérille ja Nils Gyllenstiernalle. Hänestä tuli äitinsä toisen avioliiton myötä Kustaa Vaasan äidin Cecilia Maununtyttären sisarpuoli ja näin ollen Kustaa Vaasan täti.
Kristina oli ensin kihloissa Kalmarin ja Lyckan kuvernöörin Nils Gäddan kanssa, mutta avioliittoa ei koskaan pantu täytäntöön Nilsin kuoleman 1508 takia. 16. joulukuuta 1511 Kristina nai 18-vuotiaan Sten Sture nuoremman Tukholmassa.
Tausta > Sten Sturen valtakausi

Vuonna 1512 Sten Sturesta tuli Ruotsin valtionhoitaja. Tuohon aikaan Tanska, Norja ja Ruotsi olivat virallisesti osa Kalmarin unionia, mutta käytännössä Ruotsi oli itsenäinen kuningaskunta, jota hallitsi valtionhoitaja.
Sten Sturen valinta valtionhoitajaksi herätti vastustusta, sillä alun perin Ruotsin valtaneuvosto oli valinnut virkaan Eerik Trollen, joka kannatti liittolaisuutta Tanskan kanssa. Sten kuitenkin otti vallan itselleen isänsä hänelle jättämien joukkojen ja linnojen avulla, ja hänen luvattuaan jatkaa neuvotteluja Tanskan kanssa neuvosto suostui nimittämään Stenin uudeksi valtionhoitajaksi. Todellisuudessa Stenin tarkoitus oli pitää Ruotsi itsenäisenä.
Pidetään todennäköisenä, että Kristina osallistui valtion asioiden hoitamiseen ja oli miehelleen poliittinen neuvonantaja. Vuonna 1513 Tanskan kuninkaan Hannu I:n kuoltua Sten haluttiin kruunata Ruotsin kuninkaaksi Kristian II:n sijaan, ja Sten valmisteli sitä varten vaaleja. Todellisuudessa Sten ja Kristina käyttäytyivät kuin he olisivat jo olleet kuningas ja kuningatar, ja esimerkiksi vuonna 1519 Västeråsin piispa Peder Maununpoika ilmaisi yllätyksensä abbedissa Anna Germundintyttärelle lähettämässään kirjeessä siitä, ettei Steniä vielä ollut kruunattu kuninkaaksi. Stenistä ja Kristinasta tuli käytöksensä takia kuningas Kristian II:n vihollisia - Kristian tahtoi tulla kruunatuksi Ruotsin kuninkaaksi ja liittää Ruotsin todella osaksi Kalmarin unionia.
Sten joutui kiistaan Eerik Trollen pojan arkkipiispa Kustaa Trollen kanssa, kun Kustaa Trolle vaati lisää itsenäisyyttä kirkolle. Vuonna 1516 Sten piiritti arkkipiispan linnoituksen Staketin ja valloitti sen vuotta myöhemmin. Sten purki linnoituksen, vangitsi Trollen ja vei häneltä hänen arkkipiispan arvonimensä, mikä johti ekskommunikaatioon paavin kanssa. Paavi antoi tukensa Kristian II:n Sturevastaisille suunnitelmille.
Uutenavuonna 1520 Kristian II valloitti Ruotsin, ja helmikuussa 1520 Sten kuoli Mälarenin jäällä tapahtuneessa Bogesundin taistelussa saamiinsa vammoihin. Hän oli kuollessaan 27-vuotias.
Tausta > Tukholman puolustajana

Stenin kuoleman jälkeen Kristina otti hoitaakseen poikiensa oikeuksien puolustuksen ja poikiensa nimissä komentoonsa kaupungin ja Tukholman linnan. Hän sai myös talonpoikais- ja porvarissäätyjen kannatuksen ja hallintaansa sekä Suomen että koko kuningaskunnan tärkeimmät linnoitukset Västeråsin linnan, Nyköpingin linnan ja Kalmarin linnan. 3. maaliskuuta 1520 useat Ruotsin valtaneuvoston jäsenet taipuivat Kristian II:n tahtoon ja valitsivat hänet Ruotsin kuninkaaksi Uppsalassa. Keski-Ruotsin rahvas nousi Kristinan isänmaallisuuden innoittamana kapinaan ja löivät tanskalaliset valloittavat Balundsåsissa 19. maaliskuuta. Heidät saatiin kukistettua vasta 6. huhtikuuta Uppsalan taistelussa.
Toukokuun lopussa Tanskan laivasto saapui Tukholmaan ja kaupunki piiritettiin niin maalta kuin mereltäkin. Kristina oli aiemmin ehtinyt lähettää vanhimman poikansa, seitsemänvuotiaan Niilo Sturen turvaan Puolan Danzigiin mukanaan Sturen perheen kanslerin Peder Jaakonpojan johtama edustaja. Edustaja lähetettiin, jotta Sigismund I:n ja Hansaliiton kanssa voitaisiin neuvotella tuesta Tanskaa vastaan.
Kristina painotti, että hän hallitsisi valtakuntaa kunnes hänen poikansa saavuttaisivat täysi-ikäisyyden ja voisivat ottaa asian hoidettavakseen. Hänellä oli puolellaan Tukholman porvarien tuki, ja he jopa kutsuivat Kristinaa prinsessakseen. Samaan aikaan Kalmarin entisen hallitsijan leski Anna Eerikintytär johti Kalmarin kaupunkia yhtä määrätietoisesti kuin Kristina johti Tukholmaa.
7. syyskuuta 1520 neljän kuukauden piirityksen jälkeen Kristina suostuteltiin antautumaan Kristian II:n allekirjoittamaa armahduskirjettä vastaan. Kirjeessä kuningas armahti Kristinan, hänen kuolleen miehensä ja kaikki heidän seuraajansa kaikista teoista, joilla he olivat vastustaneet Kristian II:ta, edesmennyttä kuningasta Hannu I:tä ja häntä edeltänyttä Kuningas Kristian I:tä. Kristina sai pitää Hämeen linnan ja Hämeen läänin, Kuhmon ja Eksjön kartanot ja Hörningsholmin linnan. Kristina ja Tukholman linnan komentajat laativat kirjeen, jossa he sitoutuivat luovuttamaan Tukholman linnan Kristianille 7. syyskuuta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristina Gyllenstierna Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi 
Taiteenala:  KulturNav 
Henkilöt:  Kansallisbiografia 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: sv:Kristina Nilsdotter (Gyllenstierna) & en:Christina Gyllenstierna
Kristina Gyllenstiernan patsas Tukholman kuninkaanlinnassa.
Käännös suomeksi
Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut

| IIHF World U18 Championship |
| --- | --- |

Laji:  Jääkiekko
Maa(t):  Kansainvälinen
Perustettu:  1999
Edeltäjä:  U18 EM-Kisat
Joukkueita:  10
Hallitseva mestari:   Kanada
Eniten mestaruuksia:   Yhdysvallat (11)
Ruotsi–Kanada-ottelu maailmanmestaruuskisoissa vuonna 2011.
Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailman­mestaruus­kilpailut on Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n vuosittain järjestämä jääkiekkoturnaus. Turnaus järjestetään eri maiden alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkueille. Se pelataan usein huhtikuussa ja järjestetään samanlaisella järjestelmällä kuin miesten- ja nuorten maailmanmestaruuskilpailut. Kilpailuissa on pääsarjan lisäksi kolme sitä alempaa sarjatasoa eli 1., 2. ja 3. divisioona, joista kukin on jaettu edelleen kahteen eritasoiseen lohkoon, A-lohkoon ja B-lohkoon.
Historiaa

Turnauksen edeltäjä oli alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut. Maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1999, jolloin Suomi voitti mestaruuden. Kanada tuli kisoihin mukaan vuosituhannen alussa. Eniten mitaleita eli 20 on voittanut Yhdysvallat. Turnaus ei ole kansainvälisesti yhtä arvostettu kuin sitä vanhempi Ivan Hlinkan muistoturnaus, sillä IIHF:n turnaus järjestetään Kanadan tärkeimpien juniorisarjojen kausien ollessa vielä kesken. Näin ollen niiden pelaajat eivät voi osallistua alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuihin. Ensimmäisen kerran Kanada osallistui maailmanmestaruuskilpailuihin, kun ne järjestettiin Slovakiassa vuonna 2002.lähde?
Kun huomioon otetaan kaikki sarjatasot, suurinumeroisimman voiton alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskisoissa on saavuttanut tiettävästi Islanti. Maa voitti 3. divisioonan ottelussa Armenian peräti maalein 50–0 Armenian ensimmäisessä maaottelussa.