stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Arkadian yhteislyseo
Historia

Koulu perustettiin vuonna 1927 nimellä (Helsingin) Uusi yksityinen yhteislyseo ja toiminta alkoi 1. syyskuuta Balderin talossa Aleksanterinkadulla. Koulun perusti filosofian maisteri Ada Äijälä, joka kuitenkin kuoli jo huhtikuussa 1928.
Koulun uudeksi ylläpitäjäksi perustettiin osakeyhtiö Ada Äijälän Koulu Oy. Koulun nimi muutettiin nimi muuttui Koulukujan yhteislyseoksi ja se siirtyi Teosofisen seuran taloon osoitteeseen Kansakoulukatu 8, jossa toimi vuosikymmenen.
Vuonna 1938 koulu muutti omaan taloon Etu-Töölöön Arkadiankadun ja Mechelininkadun kulmaan (Arkadiankatu 28), jolloin nimeksi tuli Arkadian yhteislyseo. Oppilasmäärän pienennyttyä 1980-luvun aikana koulu päätettiin siirtää voimakkaasti kasvavalle alueelle Nurmijärven Klaukkalaan, jonne valmistui uusi rakennus 1991.
Aiheesta muualla

Suomen yksityisten oppikoulujen digitaalinen matrikkeli
Le Méridien

Le Méridien, Wien, Itävalta
Le Méridien on ranskalaistyylinenselvennä hotelliketju, jonka pääkonttori sijaitsee Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Hotelliketjulla on 130 toimipistettä, ja sen omistaa nykyään Starwood Hotels & Resorts Worldwide. Ketjulla on hotelleja yli 50 maassa.
Historia > Air France

Ranskalainen lentoyhtiö Air France perusti Le Méridienin vuonna 1972. Ensimmäinen Le Méridien -hotelli oli tuhatpaikkainen Le Méridien Etoile Pariisissa. Kahden vuoden kuluessa ketjulla oli jo kymmenen hotellia Euroopassa ja Afrikassa. Kuudessa vuodessa hotellien lukumäärä oli kasvanut 21:een ja hotelleja oli myös jo Ranskan Länsi-Intiassa, Kanadassa, Etelä-Afrikassa, Keski-idässä sekä Mauritiuksella. Vuoteen 1991 mennessä hotellien lukumäärä oli kasvanut 58:aan.
Historia > Forte Group

Brittiläinen hotelliketju Forte Group osti Le Méridienin vuonna 1994. Granada Group plc osti Forte Groupin vuonna 1996, ja vuonna 2000 Granada Group yhdistyi Compass Group plc:n kanssa. Forte Group ja Compass Group plc jaettiin kahtia helmikuussa vuonna 2001, jolloin Forte Groupin Le Méridienin lisäksi Heritage Hotels ja Posthouse Hotels -ketjut jäivät Forte Groupin omistajalle Compass Group plc:lle. Toukokuussa vuonna 2001 Nomura International plc osti 1 900 miljoonalla punnalla Le Méridien Hotels & Resortsin, ja se liitettiin Principal Hotelsiin, joka oli ostettu saman vuoden helmikuussa.
24. marraskuuta 2005 Le Méridienin tavaramerkin ja hotelliliiketoiminnan osti Starwood Hotels & Resorts, kun taas kiinteistöt siirtyivät Lehman Brothersin ja Starwood Capitalin yhteisyritykselle.
Historia > Muuta

Le Méridienin toimintaan kuuluu Moskovan alueella Nahabinossa Moscow Country Club, johon sisältyy myös Venäjän federaation toistaiseksi ensimmäinen ja ainut kansainväliset kilpailuvaatimukset täyttävät golf-kenttä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Le Méridien (Arkistoitu – Internet Archive)
Leonard Hjelmman

| Leonard Hjelmman |
| --- | --- |
 Leonard Hjelmman vuonna 1931
Puolustusministeri
 Kallion III hallitus 31.12.1925 - 13.12.1926  
Edeltäjä:  Aleksander Lampén 
Seuraaja:  Kaarlo Heinonen 
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. kesäkuuta 1869 Rantasalmi
Kuollut: 7. huhtikuuta 1952 (82 vuotta) Helsinki
Ammatti:  matemaatikko
Tiedot
Puolue:  Kokoomus
Alexander Leonard Hjelmman (22. kesäkuuta 1869 Rantasalmi – 7. huhtikuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen matemaatikko, joka toimi puolustusministerinä Kallion II hallituksessa 1925–1926 Kokoomuksen edustajana.
Hjelmmanin isä oli henkikirjoittaja Alexander Johan Hjelmman ja äiti Hilda Sofia Lindeberg. Hän valmistui insinööriksi Polyteknillisestä opistosta 1890 ja filosofian kandidaatiksi 1900 Helsingin yliopistosta. Opistoon hän tuli insinööritieteiden apuopettajaksi 1894, täydentäen matematiikan opintojaan Göttingenissä, Berliinissä ja Pariisissa 1897–1898. Opiston deskriptiivisen ja projektiivisen geometrian nuoremmaksi opettajaksi Hjelmman tuli 1901 ja toimi sitten opiston muututtua Teknilliseksi korkeakouluksi matematiikan professorina vuodesta 1908 aina vuoteen 1937 saakka. Hän oli korkeakoulun yleisen osaston esimies 1911–1919 ja korkeakoulun rehtori 1919–1937.
Hjelmman julkaisi matemaattisia ja teknisiä tutkimustuloksia, oli Suomalaisten teknikkojen seuran perustajajäsen, puheenjohtaja kahteen otteeseen ja kunniajäsen vuodesta 1926. Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen hän oli 1917–1934, toimien pitkään valtuuston varapuheenjohtajana. Hän oli myös jäsen Helsingin kaupunginhallituksessa ja useissa eri komiteoissa. Hjelmman oli Tarton yliopiston kunniatohtori, ja vuonna 1949 hän sai tekniikan kunniatohtorin arvon.
Kokoomuksen ministerinä Hjelmman muun muassa edisti armeijan hankintasuunnitelmien toteuttamista.
Hjelmmanin oli puoliso vuodesta 1901 Elsa Katarina Lindeberg (1875–1924).
Arzúa-Ulloa

Arzúa-Ulloa juustotahkoja.
Arzúa-Ulloa on Espanjan Galiciasta peräisin oleva lehmänmaitojuusto.
Arzúa-Ulloa -juustoa valmistetaan Ulla-joen varrella Espanjan Galician keskiosissa. Juusto tunnettiin aikanaan aina vuoteen 1989 saakka yksinkertaisella nimellä Ulloa ja vuoteen 1995 saakka nimellä Arzúa. Nykyisellä nimellään juusto sai espanjalaisen alkuperänimityksen (DO) suojan vuonna 1995 ja nykyisin juusto lukeutuu tuotetuimpiin espanjalaisiin lehmänmaitojuustoihin. Vuonna 2014 juustoa tehtiin 3,2 miljoonaa kiloa.
Suojatun alkuperänimityksen mukaista juustoa tuotetaan kolmena eri laatuna maatiloilla ja teollisesti. Arzúa-Ulloa de Granxa on tavallisesti vain paikallisesti myyty juusto. Perinteisesti valmistettua juustoa valmistettiin syksyisin ja talvisin ja lehmät laidunsivat syöden ristikukkaiskasveja. Teollisesti valmistettavaan Arzúa-Ulloa -juustoon käytetään pastöroitua lehmänmaitoa. Juustoa valmistettaessa maito lämmitetään 30–32°C lämpötilaan ja siihen lisätään juoksute. Valmistuva juustomassa leikellään pieniin paloihin ja se huuhdotaan vedellä, minkä' jälkeen juustot muotitetaan ja niitä puristetaan parin tunnin ajan. Perinteinen tapa suolata juusto on ollut suolan lisääminen jo maitoon, mutta nykyisin käytetympi tapa on suolan lisääminen juustomassaan, tai niiden upottaminen suolaveteen. Juusto kypsyy vähintään kuusi päivää, mutta kypsemmän juuston valmistukseen voi kulua neljä kuukautta.
Valmiit Arzúa-Ulloa -juustot ovat muodoltaan linssimäisiä. Painoa juustotahkolla on 0,5–4 kiloa. Juustolla on suolainen ja miedosti hapan maku. Makua on kuvailtu myös voiseksi ja maitoiseksi.
Letchworth

| Letchworth |
| --- | --- |
 Letchworthin entinen kaupungintalo
 fiLetchworth Garden City 
 51°58′41″N, 0°13′48″W 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Englanti
Hallintoalue:  Itä-Englanti
Kreivikunta:  Hertfordshire
Hallintopiiri:  North Hertfordshire
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  9,78 km²
Väestö
Väkiluku (2018):  34 473
Väestötiheys:  3 527 as./km²
 www.north-herts.gov.uk 
Letchworth (viralliselta nimeltään Letchworth Garden City) on noin 34 000 asukkaan kaupunki Hertfordshiren kreivikunnassa, Itä-Englannissa, noin 50 kilometriä Lontoosta pohjoiseen. Sen alueella ei ole kuntia (unparished area) ja sen hallinnosta on vastannut vuodesta 2013 lähtien North Hertfordshiren piirivaltuusto.
Letchworth on Ison-Britannian ensimmäinen puutarhakaupunki. Kaupungin perusti puutarhakaupunki-ideologian isä Sir Ebenezer Howard vuonna 1903.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Letchworth Garden City Heritage Foundation
Arzawa

Arzawa oli muinainen valtakunta Anatolian niemimaalla. Alueelle tuli luuvilaisia noin 2300 eaa. Arzawan itäpuolella oli heettiläisvaltakunta ja pohjoispuolella asuivat kaškait. Arzawan ajoilta ei ole tehty merkittäviä arkeologisia löytöjä, mutta sen sijaan on säilynyt joitakin Arzawassa kirjoitettuja kirjeitä, jotka on kirjoitettu heetin kielellä. Todennäköisesti jossain vaiheessa Merikansat tekivät hyökkäyksiä Arzawaan. Jossain vaiheessa Arzawa joutui heettiläisvaltakunnan alaisuuteen. Heettiläisvaltakunnan loputtua suuri osa Arzawan alueesta lähes autioitui. Kuitenkin myöhemmin osat Arzawan aluetta kuuluivat Maeonian ja Fryygian valtakuntiin.
Arzawan hallitsijoita
Kuparta-Kunta
Madduwattas
Tarhundaradus
Anzapahhadu
Piyamada-Kurunda
Tapalazunaulis
Muwa-Walwis
Manappa-Tarhunta
Masshiuiluwa
Targashnalli
Ura-Tarhunta
Uhhazili
Tarkasnawa
Ura-Hattusa
Mashturi
Piyamada-Radu
Tarhuna-Radu
Arkadius Presas

Arkadius Presas (28. lokakuuta 1870 Pietari – 22. maaliskuuta 1952 Hauho) oli Liettuasta kotoisin ollut suomalainen kirjailija, joka kirjoitti suomeksi, ranskaksi ja saksaksi. Arkadius Presas oli liettualainen professori, joka tuli Suomeen sotapakolaisena ja asui sitten 1920- ja 1930-luvuilla Terijoen Kellomäellä Karjalan kannaksella.
Presas oli opiskellut valtio-oikeutta Pietarin yliopiston lakitieteellisessä tiedekunnassa. Valmistuttuaan hän työskenteli hovineuvoksen arvoisena hallitsevan senaatin oikeusosastolla vuoteen 1913 saakka. Tämän jälkeen Presas toimi asianajajana Pietarin oikeusistuimessa. Presas aloitti kirjalliset harrastuksensa vuonna 1893 ja hän kirjoitti kertomuksia ja tarinoita "Kuvallinen katsaus" (Живописное обозрение) ja Niva-viikkolehtiin sekä "Luonto ja ihmiset" (Природа и люди) ja "Venäläinen pyhiinvaeltaja" (Русский паломник) nimisiin lehtiin. Hän julkaisi myös filosofiaa ja kirjallisuuskritiikkiä käsitelleitä kirjoja.
Lokakuun vallankumouksen jälkeen Presas nimitettiin Venäjän kansalliskirjaston komissaariksi. Erään tiedon mukaan Presas anasti kirjoja kirjastosta, minkä jälkeen kansankomissaari Anatoli Lunatšarski erotti hänet. Presas muutti 1919 Oršaan Valko-Venäjälle, jossa hän luennoi historiasta ja kirjallisuudesta ja työskenteli kirjastonhoitajana. Vuonna 1923 Presas muutti perheensä kanssa Liettuaan äitinsä luokse. Hän työskenteli liettualaisissa sanoma- ja aikakauslehdissä muun muassa Kaunasissa ilmestyneessä Kaiku-nimisessä lehdessä. Hän opetti myös historiaa ja musiikin estetiikkaa Kaunasissa. Suomeen Presas muutti perheensä kanssa 1925 ja he asettuivat sitten Kellomäelle.
Presas opetteli suomen kielen ja sai Suomen kansalaisuuden vuonna 1934. Hän toimi opettajana Terijoen kansalaisopistossa. Talvisodan alettua Presas joutui lähtemään Terijoelta ja asui sitten ensin Loimaalla ja sitten Hauholla. Arkadius Presas on haudattu Helsingin ortodoksiselle hautausmaalle.
Presas julkaisi 1927 M. A. Castrenin kuoleman 75-vuotismuistolle omistetun romaanin "Elää vai kuolla". Hän julkaisi myöhemmin suomenkielisen romaanin "Valloitus" sekä huvinäytelmän "Torikori". Huvinäytelmän aiheena oli Elias Lönnrotin vuonna 1841 Itä-Karjalan matkallaan kokemat passintarkastusvaikeudet, joiden vuoksi Lönnrot joutui palaamaan Suomeen.  Romaani "Valloitus" puolestaan kuvasi Japanin elämää 1800-luvun alussa ja Venäjän keisari Aleksanteri I:n hallituksen yrityksiä Japanin valloittamiseksi. Romaanissa venäläiset merimiehet saapuvat Japanin rannikolle solmiakseen ystävälliset suhteet Venäjän ja Japanin kansojen välille. Heitä luullaan kuitenkin vakoilijoiksi ja merirosvoiksi ja heidät vangitaan. Lopulta merimiehet kuitenkin julistetaan syyttömiksi ja vapautetaan.
Vuonna 1930 Presas julkaisi Kellomäellä ranskankielisen kirjan "Brieux", joka heräti huomiota myös Ranskassa. Kirjassa Presas käsitteli ranskalaista näytelmäkirjailijaa Eugène Brieux'ta (1858–1932) ja vertasi Minna Canthin näytelmiä hänen teoksiinsa. Vuonna 1929 Presas oli julkaissut Pariisissa ilmestyneessä musiikkilehdessä "Le Courrier Musical" sarjan artikkeleita Suomen musiikista ja Suomen musiikin merkkihenkilöistä.
Teoksia

Elää tai kuolla? : romaani : 75-vuotis muisto Castrenin kuolemasta 1927. Tekijä, Kellomäki 1927 (aiheena Matias Aleksanteri Castrén)
Brieux : portrait littéraire.  Tekijä, Terijoki 1930
Valloitus : romaani.  Tekijä, Kellomäki 1932
Nordenskiöld : roman.   Tekijä, Terijoki 1933
Vivre ou mourir : parmi les samoïèdes.   Tekijä, Kellomäki 1934
The green island.   Tekijä, Viipuri 1938 (matkakirja Uudesta-Guineasta)
Torikori : huvinäytelmä : kolme kuvaelmaa ja loppulause. Tekijä, Viipuri 1938
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Arkadius Presas on Wikiaineistossa  Luettelo Arkadius Presasin kirjoittamista lehtiartikkeleista
Kielentutkija pinteessä, Kansan kuvalehti, 04.11.1927, nro 44, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ilmari Kianto : Kesäisiä kuvia Karjalan kannakselta. Papit ja pipit pakanain vieraina, Sana ja kuva : kirjallis-taiteellinen joka toinen viikko ilmestyvä aikakausjulkaisu, 20.10.1928, nro 17-18, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: ru:Пресс, Аркадий Германович
Käännös suomeksi
Apolloniuksen lause

Apolloniuksen lause määrää geometriassa kolmion kulmasta sen vastakkaiselle sivulle piirretyn keskijanan pituuden suhteen kolmion sivuihin. Lause sanoo, että kulman viereisille sivuille piirrettyjen neliöiden pinta-alojen summa on yhtä suuri kuin kahden, kolmion keskijanalle piirretyn neliön ja kahden, kulman vastakkaisen sivun keskipisteeltä viereiseen kulmaan piirretyn neliön pinta-alojen summa.
Kolmiolla ABC, jolla AD kolmiolle piirretty keskijana, pätee
AB^{2}+AC^{2}=2(AD^{2}+BD^{2}).\,
Apolloniuksen lause on erikoistapaus Stewartin lauseesta. Suorakulmaisella kolmiolla lause palautuu Pythagoraan lauseeksi. Koska suunnikkaan lävistäjät puolittavat suunnikkaan kahdeksi samankokoiseksi kolmioksi, lause on yhtäpitävä myös suunnikassäännön kanssa.
Lause on nimetty Apollonios Pergeläisen mukaan.
Todistus

Olkoon kolmio ABC ja D piste janalla BC niin, että BD=DC. Piirretään keski(jana) AD. 

Merkitään BC=a, AB=b, BC=c, AD=d, BD=DC= m, sekä kulma BDA=θ ja kulma CDA=θ'.

Kosinilauseella saadaan
Summaamalla nämä kaksi yhtälöä saamme Apolloniuksen lauseen
Lauseen merkitys pinta-aloina

Apolloniuksen lause voidaan ajatella kolmion janoihin piirrettyjen neliöiden summakaavana. 

Piirretään kolmion sivuille AB sekä AC neliöt. Neliöiden pinta-alat ovat tällöin (AB)2 ja (AC)2.

Piirretään seuraavaksi kolmion (keski)janan molemmille puolille neliöt, joiden pinta-alat ovat (AD)2. Piirretään lisäksi janoille BD sekä DC neliöt. Näiden neliöiden pinta-alat ovat (BC)2 ja (DC)2. Nämä neliöt ovat pinta-alaltaan yhtä suuria.

Apolloniuksen lause sanoo, että kahden ensimmäisen neliön pinta-alojen summa on yhtä suuri kuin neljän viimeisen neliön summa
Kolmion sivut ja lävistäjä nimetty Apolloniuksen lauseen todistamista varten
Vihreä alue + sininen alue = punainen alue
Arzeos

| Arzeos Aircraft SL |
| --- | --- |

Perustettu:  2019
Kotipaikka:  Silleda, Galicia Espanja
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Toimiala:  Ilmailu
Kotisivu:  www.arzeos.com
Arzeos Aircraft SL on lentokonevalmistaja, joka on erikoistunut ultrakevyisiin lentokoneisiin.
Yritys perustettiin Silledassa (Espanja) vuonna 2019.
17. huhtikuuta 2024 valmistaja esitteli ensimmäisen lentokoneensa “Aero 2024” -näyttelyssä Friedrichshafenissa.
Lapporten

Lapporten
Lapporten (pohjoissaameksi Čuonjávággi) on u-kirjaimen muotoinen vuoristolaakso Abiskon alueella Kiirunassa Pohjois-Ruotsissa. Laakso on eräs alueen nähtävyyksistä, ja se on nähtävissä junasta Abisko turiststationin ja Björklidenin rautatieaseman välisellä rataosalla. Laakso yhdistää vuorijonon lounaispuolella sijaitsevan Nissunčorrun ja koillispuolella sijaitsevan Čuonačohkan. Alueella risteilee myös useita viitoitettuja vaelluspolkuja.
Lemmenkipeet

| Lemmenkipeet> Tiedot |
| --- | --- |
Tyylilaji:  pop, iskelmä
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Kimi Sjöholm   Sami Piiparinen   Karri Kerkelä   Antti Janka-Murros   Juuso Rantasalo  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lemmenkipeet on 2000-luvun alussa perustettu suomalainen popyhtye. Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa "Hullu mies", "Sua en voi unohtaa", "Joo joo joo", "Enkeli" ja "Mä en enää itke".
Jäsenet

Kimi Sjöholm — laulu, kitara, kosketinsoittimet
Sami Piiparinen — basso
Karri Kerkelä — rummut, kosketinsoittimet, ohjelmointi, taustalaulu
Antti Janka-Murros —  kosketinsoittimet, taustalaulu
Juuso Rantasalo — "rockimpi sielu", kitara, taustalaulu
Albumit

Lempparit (2002)
Ylöspäin (2004)
Lisäksi vuonna 2012 julkaistiin kaksi singleä, "Tahtoisin tietää" ja "Saako sua häiritä".
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Leopardus

| Leopardus |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Kissaeläimet Felidae
Suku::  Leopardus  Gray, 1842

Lajit
 Pampakissa (Leopardus colocola)  Vuorikissa (Leopardus geoffroyi)  Yökissa (Leopardus guigna)  Leopardus guttulus  Andienkissa (Leopardus jacobita)  Oselotti (Leopardus pardalis)  Tiikerikissa (Leopardus tigrinus)  Pitkähäntäkissa (Leopardus wiedii) 
Katso myös
   Leopardus Wikispeciesissä   Leopardus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Leopardus on kissaeläinten heimoon kuuluva pienikokoisista petoeläimistä koostuva suku, jonka lajien pääasiallinen esiintymisalue on Keski- ja Etelä-Amerikka. Vain harvoja lajeja esiintyy Yhdysvalloissa saakka. Oselotti on suvun lajeista suurikokoisin, useimmat muista lajeista ovat kooltaan kotikissan luokkaa. Leopardi ei nimestään huolimatta kuulu tähän sukuun vaan suurkissojen (Panthera) sukuun.
Lajit

Sukuun kuuluu kahdeksan lajia:
Pampakissa (Leopardus colocola)
Vuorikissa (Leopardus geoffroyi)
Yökissa (Leopardus guigna)
Leopardus guttulus
Andienkissa (Leopardus jacobita)
Oselotti (Leopardus pardalis)
Tiikerikissa (Leopardus tigrinus)
Pitkähäntäkissa eli puuoselotti eli margay (Leopardus wiedii)
Sukua pidettiin aiemmin kissojen (Felis) suvun alasukuna.
Arvo Tuomainen
Aiheesta muualla

Pieni, mutta pippurinen. Luistelijamestari Arvo Tuomainen, Seura, 08.01.1936, nro 2, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Leopold Anton von Firmian

Arkkipiispa Leopold Anton von Firmian
Leopold Anton von Firmian (1679–1744), kreivi, oli itävaltalainen pappi, vuodesta 1727 Salzburgin arkkipiispa. Hän oli kuuluisa siitä vainosta, jota hän harjoitti hiippakuntansa protestantteja vastaan. Kanslerinsa Christian von Rällin neuvosta hän nimittäin talvella 1731–1732 karkotti yli 20 000 protestanttia Salzburgin hiippakunnasta samalla koettaen hyvällä ja pahalla päästä käsiksi lähtijöiden omaisuuteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leopold Anton von Firmian Wikimedia Commonsissa
Lappträsk (Siuntio)

| Lappträsk |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Siuntio
Koordinaatit:  60°08′50″N, 24°18′18″E
Järvinumero:  22.001.1.003 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  39,5 m 
Rantaviiva:  8,5 km 
Pinta-ala:  0,89 km² 
Tilavuus:  0,002 km³ 
Keskisyvyys:  2,3 m 
Suurin syvyys:  4,5 m 
 fiLappträsk 
Kalastusta Lappträsketillä vuonna 1912. Kuva Bernhard Åström.
Lappträsk on noin 0,9 neliökilometrin laajuinen järvi Siuntion itäosassa. Järvi on rannoiltaan mutkitteleva, joten lahtia, poukamia ja niemiä on runsaasti. Järven itäosassa on isohko saari, Storholmen. Eteläosassa on pieni saari, Lillholmen. Järven koillisosan pitkänomainen, muusta järvestä hieman erillään oleva lahti on nimeltään Mörtvik. Lappträskin lähimpiä itäisiä naapurijärviä ovat Långträsk, Stora Bladträsk ja Lilla Bladträsk. Edellisiä kauempana lounaassa on Vikträsk. Lappträskin etäisyys Helsingin keskustasta on noin 35 kilometriä länteen.
Lappträsk on matala ja vähähumuksinen. Sen ekologinen tila on arvioitu hyväksi. Järvi on osa Siuntion ja Kirkkonummen rajaseudun Natura-aluetta.
Apollonios Kitionlainen

| Apollonios Kitionlainen> Ἀπολλώνιος ὁ Κιτιεύς |
| --- | --- |
 Apollonios Kitionlaisen muistomerkki Lárnakassa (antiikin Kition) Kyproksella.
Henkilötiedot
Syntynyt: Kition, Kypros
Ammatti:  lääkäri
Muut tiedot
Aktiivisena:  n. 1. vuosisata eaa.
Apollonios Kitionlainen (m.kreik. Ἀπολλώνιος ὁ Κιτιεύς, Apollōnios ho Kitieus, lat. Apollonius Citiensis; n. 1. vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen lääkäri, joka oli kotoisin Kitionista Kyprokselta. Hän opiskeli lääketiedettä Aleksandriassa Zopyroksen oppilaana. Apollonios on varhaisin Hippokrateen nimiin laitettujen teosten kommentaattori, jonka teoksia on säilynyt nykyaikaan.
Teokset

Ainoa Apolloniokselta säilynyt teos on kommentaari Corpus Hippocraticumiin kuuluvaan teokseen Nivelistä (Περὶ ἀρθρῶν, Peri arthrōn; De articulis). Se on omistettu jollekin Ptolemaios-nimiselle ptolemaiosten hallitsijasuvun jäsenelle, oletettavasti Kyproksen kuninkaalle Ptolemaiokselle, joka oli Ptolemaios XII:n nuorempi veli, ja jonka Cicero mainitsee usein.
Teoksen osien editio princeps oli Antonio Cocchiin teoksessa Discorso dell' Anatomia (Firenze, 1745, 4to.), ja osia oli myös hänen teoksessaan Graecorum chirurgici libri (Firenze, 1754, fol.). Koko teos painettiin ensimmäisen kerran Friedrich Reinhold Dietzin teoksessa Scholia in Hippocratem et Galenum (Regimontii Prussorum, 1834, 8vo.). Korjatun laitoksen sekä latinankielisen käännöksen julkaisi Karl Gottlob Kühn (Leipzig, 1837, 4to.).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Apollonios Kitionlainen Wikimedia Commonsissa
Kuvitusta Apollonioksen kommentaariin Nivelistä noin vuodelta 900. Florence, Biblioteca Medicea Laurenziana, Plut. 74,7, fol. 198v.
Arkadian liitto

| Arkadian liitto> Κοινὸν τῶν Ἀρκάδων |
| --- | --- |
Perustettu:  371/370 eaa.
Lakkautettu:  364–362 eaa. (käytännössä)
Tyyppi:  koinon
Päämaja:  Megalopolis
Jäsenet:  Arkadian poliksia
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Arkadian liitto (m.kreik. Κοινὸν τῶν Ἀρκάδων, Koinon tōn Arkadōn) oli kreikkalaisten polisten eli kaupunkivaltioiden liitto (koinon), johon kuului kaupunkeja Arkadiasta Peloponnesokselta. Se perustettiin vuonna 370 eaa. ja sen keskuksena toimi Megalopoliin kaupunki.
Historia

Arkadian kaupunkivaltiot joutuivat 500-400-lukujen eaa. kuluessa Spartan valtapiiriin, vaikka säilyttivätkin osittaisen itsenäisyytensä. Spartan tappio Leuktran taistelussa Epameinondaan johtamia thebalaisia vastaan vuonna 371 eaa. teki lopun Spartan johtoasemasta Peloponnesoksella ja palautti Arkadian kaupungeille niiden vapauden. Spartalaisten aiemmin tuhoama Mantineia rakennettiin uudelleen, ja jo samana vuonna perustettiin myös Arkadian liitto. Tämän liiton puuhamiehenä toimi erityisesti Mantineiasta kotoisin ollut Lykomedes, joka sai tukea Epameinondaalta ja muilta boiotialaisilta johtajilta. Suunnitelmaa vastustivat Orkhomenoksen, Tegean ja muiden arkadialaiskaupunkien aristokraattiset piirit, mutta se sai suurta tukea Arkadian kansalta. Arkadialaiset päättivät perustaa hallintokeskuksekseen kokonaan uuden kaupungin, jonka nimeksi tuli Megalopolis. Sen rakennustyöt pantiin alulle nopeasti, ja sinne asutettiin väkeä noin 40 arkadialaisesta kaupungista ja kylästä.
Thebalaisten tuella arkadialaiset kykenivät vastustamaan spartalaisten kaikkia yrityksiä estää liiton perustaminen. He kärsivät kuitenkin yhden tappion Arkhidamos III:n johtamia spartalaisia vastaan niin kutsutussa ”kyynelettömässä taistelussa”. Kerrotaan, että siinä spartalaiset olisivat surmanneet 10 000 arkadialaista ja näiden argoslaista liittolaista ilman yhtäkään tappiota Spartan puolella, mutta tämä on selvästi liioittelua.
Vuonna 365 eaa. puhkesi sota Arkadian ja Eliin välille. Arkadialaiset menestyivät siinä, ottivat Olympian haltuunsa ja antoivat Olympian kisat Pisan haltuun vuonna 364 eaa. Arkadialaiset ottivat osan Olympian aarteista maksaakseen joukoilleen. Mantineialaiset eivät kuitenkaan hyväksyneet näitä tekoja, päin vastoin kuin tegealaiset sekä thebalaiset. Seurauksena mantineialaiset päätyivät liittoutumaan entisten vihollistensa spartalaisten kanssa. Näin Arkadian voimakkaimmat kaupungit olivat jälleen toisiaan vastaan, ja uusi liittokunta tuhoutui hyvin pian perustamisensa jälkeen. Arkadian levottomuudet toivat Epameinondaan jälleen Theban armeijan johdossa Peloponnesokselle vuonna 362 eaa. Hän kaatui Mantineian taistelussa.
Hellenistisellä ja roomalaisella kaudella Arkadian liitto oli, mikäli oli enää olemassa, ainakin menettänyt kaiken todellisen valtansa.