stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Adenin siirtomaa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Adenin siirtomaa Wikimedia Commonsissa
Johann Rist

| Johann Rist |
| --- | --- |
 Johann Rist.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. maaliskuuta 1607 Ottensen, Saksa
Kuollut: 31. elokuuta 1667 (60 vuotta) Wedel, Holstein
Kansalaisuus:  saksalainen
Ammatti:  runoilija, pappi
Muut tiedot
Uskonto:  kristinusko
Johann Rist ja säveltäjä Johann Schop
Johann Rist (s. 8.  maaliskuuta 1607 Ottensen, nyk. Hampurin kaupunginosa, Saksa – 31. elokuuta 1667 Wedel, Holstein) oli saksalainen runoilija ja evankelisluterilainen pappi.
Elämä ja työ

Johann Rist oli papin poika, ja siten oli luonnollista, että hän lähti opiskelemaan samaan ammattiin. Hän kävi lukiota Hampurissa ja Bremenissä ja 21-vuotiaana aloitti opiskelunsa Rintelnin yliopistossa sekä Rostockin yliopistossa. Siellä teologi ja laulurunoilija Josua Stegmann herätti hänen kiinnostuksensa saksalaiseen kirjallisuuteen. Hän opiskeli teologian lisäksi myös luonnontieteitä ja lääketiedettä, etenkin farmasiaa. Vuodesta 1633 hän työskenteli yksityisopettajana  kunnes hänet nimitettiin papiksi Wedeliin vuonna 1635, missä hän hoiti myös lääkärin ja apteekkarin tehtäviä sekä suoritti tieteellistä tutkimusta.Hän joutui myös 30-vuotisen sodan jalkoihin, Lennart Torstensonin ruotsalaiset sotajoukot ryöstivät 1643 hänen pappilansa. Sama toistui myöhemmin Ruotsin ja Tanskan välisen sodan aikana.
Hän oli tuottelias runoilija, hän julkaisi kaksitoista runokokoelmaa ja 30 näytelmää, joista vain neljä on säilynyt. Hän oli  yksi barokkikauden tuottavimmista runoilijoista. Maallisen runouden lisäksi kirjoitti yli 650 hengellistä laulua, jotka oli tarkoitettu ennen muuta kotihartauteen mutta niitä julkaistiin myös laulukirjoissa. Vuosien kuluessa hän sai yhä enemmän huomiota. Keisari Ferdinand III antoi hänelle ”seppelöidyn runoilijan” (poeta laureatus) arvon 1644 ja aateloi hänet 1653. Hänet nimitettiin kirkkoneuvostoksi ja konsistorineuvokseksi.
Ristin virsiä on käytetty paljon etenkin Saksassa, mutta nykyään vain muutama on enää käytössä. Rist julkaisi omia virsiään kokoelmina kuten Himlische Lieder, 1641/42, 1976. Hänen aikalais-säveltäjät, etenkin Johann Schop oli paljon yhteistyössä Ristin kanssa. Johann Sebastian Bach on käyttänyt lukuisia hänen virsiään kantaateissaan, esimerkiksi koraali "O Ewigkeit, du Donnerwort" on pohjana kahdelle Bachin kantaatille, koraalikantaatti BWV 20 ja soolokantaatti BWV 60. Hän on käyttänyt myös Jouluoratoriossaan BWV 248 Uudenvuodenpäivän kantaatissa Ristin virren "Hilf, Herr Jessu, lass gelingen" säkeistöä "Jesus richte mein Beginnen" kantaatin loppukuorona.
Ristin virsiä suomenkielisissä virsikirjoissa

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirja
44 Jerusalem, katse nosta (Werde Licht, du Stadt der Heiden, 1655), suom. Elias Lönnrot 1874, uud. komitea 1984
82 On ehtoo jo (O Traurigkeit! O Hertzeleid!, säk. 1 Friedrich von Speen kokoelmassa 1628, säk. 2–6 Johann Rist 1641), suom. Elias Lönnrot 1874, uud. komitea 1984
224 Oi Jeesus, leipä elämän (Du Lebensbrot, Herr Jesu Christ,  1654), ruots. Jakob Arrhenius 1691, suom. virsikirjaan 1701, uud. Elias Lönnrot 1867, komitea 1937
Ruotsin kirkon virsikirja
194 Onni, riemu, Jeesus, anna (Hilf, Herr Jesu, laß gelingen, 1642), ruots. Petrus Brask 1690, Britt G. Hallqvist 1983, suom. vuoden 1701 virsikirjaan, uud. suom. Pekka Kivekäs 1996
Joutsenon vastaanottokeskus

Joutsenon vastaanottokeskus toimii entisen Konnunsuon vankilan tiloissa.
Joutsenon vastaanottokeskus on Maahanmuuttoviraston alainen vastaanottokeskus Lappeenrannassa. Se toimii Konnunsuolla entisen Konnunsuon vankilan tiloissa runsaan 10 kilometrin päässä Joutsenon kirkonkylästä ja runsaan 20 kilometrin päässä Lappeenrannan keskustasta.
Keskuksen normaalikapasiteetti on 300 henkilöä, ja se oli vuonna 2014 Suomen suurin. Euroopan pakolaiskriisin myötä Konnunsuolla majoitettavien turvapaikanhakijoiden määrä kasvoi vuonna 2015 yli 500:aan. Keskukseen kuuluu myös 69-paikkainen säilöönottoyksikkö, ja keskus vastaa lisäksi ihmiskaupan uhrien auttamisesta valtakunnallisesti. Keskus työllistää noin 65 henkilöä.
Joutsenon vastaanottokeskus aloitti toimintansa vuonna 1990 Rauhan sairaalan tiloissa. Vuonna 1993 keskus muutti läheiseen Tiurun sairaalaan ja vuonna 2012 Konnunsuolle.
Aiheesta muualla

Joutsenon vastaanottokeskus Valtiolle.fi-palvelussa (Arkistoitu – Internet Archive)
Iisalmi

| Iisalmi Idensalmi |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  63°33′40″N, 027°11′20″E
Maakunta:  Pohjois-Savon maakunta
Seutukunta:  Ylä-Savon seutukunta
Kuntanumero:  140
Hallinnollinen keskus:  Iisalmen keskustaajama
Perustettu:  1627
– kaupungiksi:  1891
Kuntaliitokset:  Iisalmen mlk (1970)
Kokonaispinta-ala:  872,17 km² 129:nneksi suurin 2022 
– maa:  762,99 km²
– sisävesi:  109,18 km²
Väkiluku:  20 462 53:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  26,82 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  14,9 %
– 15–64-v.:  58,0 %
– yli 64-v.:  27,2 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  95,8 %
– muut:  4,1 %
Kunnallisvero:  7,9 % 266:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Jarmo Ronkainen
Kaupunginvaltuusto:  43 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Kok.   • PS   • SDP   • Vas.   • Vihr.   • KD:   13 7 7 7 4 3 2
www.iisalmi.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kustaa Aadolfin kirkko valmistui 1779.
Koljonvirta
Iisalmen rautatieasema
Porovesi
Iisalmi (ruots. Idensalmi) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Kaupunki perustettiin vuonna 1891 (kauppala 1860), jolloin se erotettiin ympäröivästä Iisalmen maalaiskunnasta. Kauppalana Iisalmi oli epäitsenäinen kauppala ja kuului Iisalmen maalaiskuntaan. Kaupungin perustamiseen vaikutti itseoppinut valtiopäivämies Petter Kumpulainen. Hän esitti kenraalikuvernööri Fredrik Vilhelm von Bergille osoittamassaan anomuskirjelmässä Ylä-Savon suurimpia puutteita, joita olivat oman kaupungin puuttuminen ja vesireitin kanavoimattomuus. Iisalmi on tunnettu 2010-luvulla vientiteollisuuskaupunkina, sekä seudun opiskelukaupunkina. Iisalmen Pohjolankadulla on Euroopan pisin koivukuja. Iisalmessa sijaitsee maailman pienin ravintola nimeltään Ravintola Kuappi. Iisalmen tavoitteena on olla maailman ensimmäinen kiireneutraali seutukaupunki vuonna 2025.
Maantiede > Sijainti

Iisalmen rajanaapureita ovat Kiuruvesi, Lapinlahti, Kuopio, Pielavesi, Sonkajärvi ja Vieremä. Itse kaupunki sijaitsee Valtatie 5:n ja Savon radan varrella Poroveden itärannalla. Rautatie kulkee myös länteen Ylivieskaan.
Maantiede > Luonnonympäristö

Iisalmen alueella on 111 järveä, joista suurimmat ovat Onkivesi, Haapajärvi, Porovesi ja Nerkoonjärvi.
Iisalmen Natura-kohteita ovat Iisalmen lintuvedet: Ylemmäinen, Keskimmäinen, Tismiö, Savonselkä-Haukilahti, Vedenpäänlahti sekä Säyneenluhta. Järvet ovat arvokas lintuvesikohde, koska ne toimivat muuton aikana levähdyspaikkana.
Maantiede > Kaupunginosat ja kylät

Ahmo, Huotari, Haapasaari, Hernejärvi, Iisalmi, Jokela, Jordan, Kangas, Kangaslampi, Kihmula, Kilpisaari, Kirma, Kirkonsalmi, Kiviranta, Kotikylä, Kurenpolvi, Kääriänsaari, Lappetelä, Lintukylä, Luuniemi, Makkaralahti, Marjahaka, Nerkoo, Nerkoonniemi, Niemisjärvi, Ohenmäki, Paloinen, Pappila, Partala, Peltosalmi, Pihlajaharju, Pitolamminmäki, Porosuo, Porovesi, Pölönmäki, Pöllösenlahti, Pörsänmäki, Rohmula, Ruotaanlahti, Runni, Ruotaanmäki, Ryhälänmäki, Sankariniemi, Savipelto, Soinlahti, Sourunsalo, Touhula, Ulmala, Valkeamäki, Varpanen, Vieremäjärvi, Viitaa.
Suurin lähiö on Lippuniemi (2 700 asukasta).
Historia

Kiinteää asutusta alueella on ollut 1500-luvulta asti. Iisalmen seudulle suunniteltiin Pohjois-Savon kaupallista keskusta jo 1700-luvulla (toteutui vasta 1856). Iisalmi kasvoi alkuun hitaasti. Kaupunkioikeuksien myöntämisen aikaan asukkaita oli noin tuhat ja vuonna 1959 noin 6 000.
Iisalmen maalaiskunta liitettiin Iisalmen kaupunkiin vuoden 1970 alusta. Asukasluku on 20 462 ja pinta-ala 872,17 km2, josta maata on 762,99 km2 ja vettä 109,18 km². Rantaviivan pituus on 495 kilometriä.
Rautatien rakentaminen Iisalmeen asti vuonna 1902 oli eräs ratkaisevista kasvun edellytyksistä. Iisalmen rautatieasema oli pitkään useiden VR:n pikajunien pohjoinen pääteasema, koska sähköistetty rata päättyi sinne. Sähköistys Iisalmesta Kontiomäen kautta Ouluun valmistui 2006.
Iisalmen historian kuuluisimpia tapahtumia on vuonna 1808 käyty Koljonvirran taistelu, jota J.L. Runeberg kuvaa Vänrikki Stoolin tarinoissaan. Kaupungin lähihistorian dramaattisin hetki on Putkolan pamauksen nimellä tunnettu onnettomuus, jossa Iisalmen keskustassa sijainnut tavaratalo Putkola tuhoutui maali-, lakka- ja kaasupullovaraston räjähdettyä 14. syyskuuta 1965.
Iisalmen Peltosalmella Ohenmäen alueella toimi kymmeniä vuosia Puolustusvoimien Iisalmen Asevarikko (IisAseV, ent. Asevarikko 9 AseV 9), joka lakkautettiin puolustuspoliittisen selonteon perusteella vuoden 2003 alussa.
Hallinto

Iisalmen kaupunginjohtaja vuodesta 2013 on Jarmo Ronkainen.
Kaupunginvaltuustossa on 43 paikkaa. Paikat jakautuvat kunnallisvaalien 2021 jälkeen seuraavasti (suluissa paikkaluvun muutos edelliseen valtuustoon nähden):
Keskusta: 13 paikkaa (–2 paikkaa)
SDP: 7 paikkaa (-1)
Vasemmistoliitto: 4 paikkaa (–3)
Kokoomus: 7 paikkaa (+1)
Vihreä liitto: 3 paikkaa (ennallaan)
Kristillisdemokraatit: 2 paikkaa (ennallaan)
Perussuomalaiset: 7 paikkaa (+5)
Talous

Paikkakunnan tunnetuimmat yritykset ovat olutta ja muita mietoja alkoholijuomia sekä virvoitusjuomia valmistava Olvi Oyj, kaiutinvalmistaja Genelec ja erikoisajoneuvoja tuottava Profile Vehicles sekä kaivosajoneuvojen valmistuksesta tunnettu Normet Group Oy. Muita tunnettuja iisalmelaisia yrityksiä ovat lämpöpuun tuottaja Lunawood, nurmikkosiementen tuottaja Savon Siemen, betoniteollisuusyritys Betonimestarit, rautavalujen toimittaja Suomivalimo sekä opetusväline- ja -kalustovalmistaja Is-vet. Iisalmessa sijaitsevat myös maailman pienin ravintola Ravintola Kuappi ja panimomuseo.
Lähes kaikki alueen yritykset ovat jäseniä Iisalmen Yrittäjissä, joka on Savon Yrittäjien paikallisyhdistys.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Väestötietojärjestelmä
| Iisalmen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 22 648 | 22 648 |
| 1985 | 1985 |    | 23 612 | 23 612 |
| 1990 | 1990 |    | 23 979 | 23 979 |
| 1995 | 1995 |    | 24 042 | 24 042 |
| 2000 | 2000 |    | 23 113 | 23 113 |
| 2005 | 2005 |    | 22 482 | 22 482 |
| 2010 | 2010 |    | 22 095 | 22 095 |
| 2015 | 2015 |    | 22 083 | 22 083 |
| 2020 | 2020 |    | 21 374 | 21 374 |
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Iisalmessa oli 21 639 asukasta, joista 16 385 asui taajamissa, 5 103 haja-asutusalueilla ja 151:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Iisalmen taajama-aste on 76,3 %. Iisalmen taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Iisalmen keskustaajama | 15 293 |
| 2 | Peltosalmi | 798 |
| 3 | Soinlahti | 294 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Kulttuuri

Iisalmi on tunnettu huumorimusiikista. Savolainen huumoriyhtye Halavatun papat on Iisalmelainen yhtye, josta kehittyi myöhemmin elämys- ja ohjelmapalveluyritys. Halavatun Papat duo -kokoonpanon erikoisuutena on se, että rumpuina käytetään Pappa-Tunturi-mopoa. Myös kuplettilaulaja Jaakko Teppo on iisalmelainen ja hänen humoristisissa lauluissaan näkyy kotiseudun murre ja kulttuuri.
Iisalmessa toimii kaksi aktiivista harrastajateatteriryhmää, In-teatteri ja Iisalmen teatteri. Koljonvirta teatteri esiintyy kesäisin Mansikkaniemellä.
Galleria Art Annan lopetettua Iisalmessa ei ole varsinaista taidegalleriaa, mutta Iisalmen kulttuurikeskuksessa on usein esillä kuvataidetta ja paikallisten keräilijöiden kokoelmia. Kuvataiteilija Kaarina Kaikkonen on syntynyt Iisalmessa. Kuvataiteilija Osmo Monto asui ja työskenteli Iisalmessa.
Juhani Ahon museo Mansikkaniemellä on kuuluisan kirjailijan lapsuudenkoti. Iisalmessa sijaitsee myös Ylä-Savon Kotiseutumuseo.
Iisalmen kaupunginkirjasto sijaitsee kulttuurikeskuksessa. Kokoelmien ohella kirjasto tarjoaa tiloja opiskeluun ja oleiluun ja järjestää tapahtumia. Iisalmen kaupunginkirjasto on osa Ylä-Savon kirjastoverkko Rutakkoa.
Iisalmi oli 1980- ja 1990-luvun vaihteessa merkittävä Suomen tietokoneharrastajien demoskene -kulttuurille. Tunnetuin Iisalmen demoryhmä, Byterapers, perustettiin vuonna 1986.
1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Iisalmen perinneruoaksi valittiin muurinpohjaletut. Muurinpohjaletulle on haettu EU:n nimisuojaa.
Iisalmessa on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Iisalmessa kolme kertaa, vuosina 1932, 1953 ja 1992. Herännäisten herättäjäjuhlat on järjestetty Iisalmessa kaksi kertaa: 1942 sekä 1965.
Urheilu

Kaupungin tunnetuimmat urheiluseurat ovat jääkiekkoseura Iisalmen Peli-karhut eli IPK (Mestis), jalkapalloseurat PK-37 (Kolmonen), Iisalmen Pallo-Veikot eli PAVE (Kolmonen) ja Klubi-36 (Naisten kakkonen), salibandyseura FBI (3. divisioona), uimaseura Iisalmen Uimarit sekä lähinnä yleisurheiluun ja hiihtoon keskittyvä Iisalmen Visa. Myös Iisalmen naisvoimistelijat (Iina), Iisalmen Urheilu-Vesat (IUV), Ylä-Savon Moottorikerho (Y-SMK), ratsastusseura Koljonvirran ratsastajat (KvR) ja melkein tuhannen jäsenen ulkoiluun keskittynyt Iisalmen Latu ovat tunnettuja ja toiminnassaan aktiivisia urheiluseuroja. Iisalmessa toimii myös Iisalmen Airsoft RY, joka keskittyy softaukseen.
Tunnettuja iisalmelaisia

Lars Mikael Aminoff (1927-2016), toimitusjohtaja
Karl Collan (1828-1871), kirjailija, säveltäjä
Markku Eestilä (s. 1956), kansanedustaja
Mikko Hakkarainen (s. 1976), jääkiekkoilija
Esko Hukkanen (1927-2016), näyttelijä
Jaakko Teppo (1953–2024), muusikko
Kaarina Kaikkonen (s. 1952), taiteilija
Klaus Karppinen (1907-1992), kilpahiihtäjä, maailmanmestari
Jukka-Pekka Kauhanen (s. 1963), raviohjastaja
Sami Kauhanen (s. 1972), urheiluvaikuttaja, Suomen Jääkiekkoliiton toimitusjohtaja
Heikki Kauppinen (1862-1920), kirjailija
Aarno Kellberg (1932-2015), kirjailija
Immo Kuutsa (s. 1937), hiihtovalmentaja
Seppo Kääriäinen (s. 1948), kansanedustaja, entinen puolustusministeri
Edvin Laine (1905-1989), elokuvaohjaaja
Teuvo Länsivuori (s. 1945) ratamoottoripyöräilijä
Eppu Nuotio (s. 1962), kirjailija
Jyri Paretskoi (s. 1979), kirjailija
Tuija Pehkonen (s. 1985), toimittaja, juontaja
Rene Rinnekangas (s. 1999), lumilautailija
Keke Rosberg (s. 1948), entinen autourheilija ja Formula 1:n ensimmäinen suomalainen maailmanmestari
Pihla Sallinen (s. 2004), Koko Suomi leipoo-ohjelmassa menestynyt leipuri ja yrittäjä
Eino Säisä (1935-1988), kirjailija
Tomi Tajakka, muusikko, Steve 'n' Seagulls -yhtyeen laulaja-kitaristi
Ilkka Vaarasuo (s. 1983), jääkiekkoilija
Miina Äkkijyrkkä (s. 1949), taiteilija, kuvanveistäjä
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Iisalmessa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Iisalmen seurakunta
Seurakunta kuuluu Ylä-Savon seurakuntayhtymään.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Iisalmen kaupungin nykyisellä alueella.
Iisalmen kaupunkiseurakunta (yhdistetty Iisalmen maaseurakunnan kanssa Iisalmen seurakunnaksi 1970)
Iisalmen maaseurakunta (yhdistetty Iisalmen kaupunkiseurakunnan kanssa Iisalmen seurakunnaksi 1970)
Seurakunnat > Herätysliikkeet ja muut kirkkokunnat

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii herännäisyys sekä lestadiolaiset uusheräys ja vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Iisalmen rauhanyhdistys. Viidesläisyyttä edustaa paikkakunnalla Kansanlähetys. Iisalmella toimii myös Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Danielin luterilainen seurakunta.
Muita kirkkokuntia edustavat Suomen ortodoksiseen kirkkoon kuuluva Iisalmen ortodoksinen seurakunta, jonka toimialueena on Iisalmen lisäksi Sonkajärven, Vieremän ja Lapinlahden kunnat, helluntaiherätykseen lukeutuva Iisalmen helluntaiseurakunta, Suomen vapaakirkkoon kuuluva Iisalmen Vapaaseurakunta sekä Suomen Adventtikirkon Iisalmen adventtiseurakunta.
Ystävyyskaupungit

Lähde:
Unkari: Pécel
Tanska: Nykøbing Falster
Venäjä: Kiriši
Viro: Võru
Kirjallisuutta

Matti Klinge: Iisalmen ruhtinaskunta, 2006, ISBN 951-746-841-5.
Sirkku Muilu ym. (toim.): Samasta veräjästä : Lounais-Iisalmen kylät ry kylähistoriikki. Iisalmi: Lounais-Iisalmen kylät, 2004.
Tauno Räisänen: Iisalmen kauppalan ja kaupungin historia 1860–1930, Kuopio 1959.
Anja Tsokkinen: Iisalmen kaupungin historia 1930–1969, 1996, ISBN 952-90-7441-7.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iisalmi Wikimedia Commonsissa
Iisalmen kaupungin kotisivu
Tilastokeskus – Iisalmen avainluvut
Oikeusministeriön sivu vaaleista
Ylen Elävä arkisto: Tämä on Iisalmea (matkailufilmitallenne vuodelta 1959)
Iisalmi-ryhmä Facebookissa
Iisalmen Yrittäjät
| n k Pohjois-Savon maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Iisalmi  Joroinen  Kaavi  Keitele  Kiuruvesi  Kuopio  Lapinlahti  Leppävirta  Pielavesi  Rautalampi  Rautavaara  Siilinjärvi  Sonkajärvi  Suonenjoki  Tervo  Tuusniemi  Varkaus  Vesanto  Vieremä 
Entiset kunnat:  Iisalmen maalaiskunta  Juankoski  Kangaslampi  Karttula  Kuopion maalaiskunta  Maaninka  Muuruvesi  Nilsiä  Riistavesi  Säyneinen  Varpaisjärvi  Vehmersalmi 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Iisalmen entinen Suojeluskuntatalo, nykyään paikallinen nuorisotalo.
Muurinpohjalettu
Erätukku

| Erätukku Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Hirveen hyvä ulkoilukauppa
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1989 (Rosemari Oy)
Perustaja:  Matti ja Maarit Koskelo
Avainhenkilöt:  Juhana Lampela
Toimiala:  vähittäiskauppa
Tuotteet:  eräasut, metsästys- ja kalastusvälineet
Liikevaihto:  1,7 milj. € (2023)
Liikevoitto:  -100 000 € (2023)
Omistaja:  Juhana Lampela, muut sijoittajat
Kotisivu:  eratukku.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Erätukku Oy on suomalainen verkkokauppa, joka myy vaatteita, asusteita, jalkineita ja välineitä metsästykseen, ulkoiluun, urheiluun, retkeilyyn ja kalastukseen. Näiden lisäksi se myy muun muassa hiihtovarusteita, riistakameroita, asekaappeja ja GPS-paikannusvälineitä.
Vuonna 1989 perustetulla Erätukulla oli vuonna 2016 yhteensä 25 myymälää Suomessa, yksi Ruotsissa sekä verkkokauppa. Yrityksen pääkonttori oli Oulun lähellä Kempeleessä. Myymälöitä oli muun muassa Espoon Liilassa, Vantaan Tammistossa ja Riihimäellä.
Erätukun omia tuotemerkkejä olivat JahtiJakt, North Ice, NorthSky, Woodlander ja Gore-Texin kaltainen kalvotekstiili Air-Tex. Erätukku valmistutti tuotteensa alihankintana sopimustehtailla etupäässä Aasiassa.
Vuonna 2016 Erätukku sai luvan toimia Sitka Gear -tuotteiden maahantuojana Suomessa. Sitka on Gore-Texin kokonaan omistama yritys ja ainoa Gore-Texin oma vaatetuotemerkki.
Vuonna 2005 pääomasijoittaja Sponsor osti 70 prosentin osuuden Erätukusta. Heinäkuussa 2011 se myi omistuksensa toimivan johdon edustamalle sijoittajaryhmälle.
Erätukku teki 2000-luvun puolivälissä hyvää tulosta ja kasvoi nopeasti.
2000-luvun loppupuolella Erätukun tuotekehitysryhmän jäsenenä toimi hiihtäjä Mika Myllylä. 2000-luvulla Erätukku on toiminut yhteistyössä Antti Ruuskasen, Petter Northugin sekä Harri Kirvesniemen kanssa.
Erätukku hakeutui konkurssiin 14. maaliskuuta 2017. Syyksi ilmoitettiin epäonnistuminen yrityssaneerausohjelman tavoitteisiin pääsemisessä.
Wild Finn Oy osti Erätukun sähköisen liiketoiminnan ja avasi uuden Erätukun verkkokaupan syksyllä 2018. Uusi Erätukku avasi ensimmäisen myymälän Nurmijärven kirkonkylään maaliskuussa 2019. Liike on sittemmin muuttanut, uusi myymälä avattiin toukokuussa 2022 Vantaalle. Kaikki myymälät on sittemmin lakkautettu.
Elokuussa 2024 Wild Finn Oy puolestaan hakeutui konkurssiin. Maaliskuussa 2025 Maketrade Oy:n vähän aiemmin perustama kiertotalousalusta Kamu Outdoors kertoi ostaneensa Erätukun liiketoiminnan.
Mäkihyppy hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa

Mäkihyppy on kuulunut pohjoismaisten hiihtolajien maailmanmestaruuskilpailuihin sen ensimmäisistä kilpailuista lähtien. Vuoden 2023 MM-kilpailuissa Oberstdorfissa kilpailtiin sekä miehille että naisille neljä kilpailua: normaali- ja suurmäen henkilökohtaiset kilpailut, nelihenkinen joukkuemäki sekä sekajoukkuemäki, jossa mukana oli kaksi mies- ja naishyppääjää.
Mitalistit

Lähde: FIS
Mitalistit > Miehet > Normaalimäki

| Paikka ja vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
|  Janské Lázně 1925 |  Willen Dick |  Henry Ljungmann |  František Wende |
| Lahti 1926 |  Jacob Tullin Thams |  Otto Aasen |  Georg Østerholt |
| Cortina d’Ampezzo 1927 |  Tore Edman |  Willen Dick |  Bertil Carlsson |
| Zakopane 1929 |  Sigmund Ruud |  Kristian Johansson |  Hans Kleppen |
| Oslo 1930 |  Gunnar Andersen |  Reidar Andersen |  Sigmund Ruud |
| Oberhof 1931 |  Birger Ruud |  Fritz Kaufmann |  Sven Eriksson |
| Innsbruck 1933 |  Marcel Reymond |  Rudolf Burkert |  Sven Selånger |
| Sollefteå 1934 |  Kristian Johansson |  Arne Hovde |  Sven Selånger |
| Vysoké Tatry 1935 |  Birger Ruud |  Reidar Andersen |  Alf Andersen |
| Chamonix 1937 |  Birger Ruud |  Reidar Andersen |  Sigurd Solid |
| Lahti 1938 |  Asbjørn Ruud |  Stanisław Marusarz |  Hilmar Myhra |
| Zakopane 1939 |  Josef Bradl |  Birger Ruud |  Arnholdt Kongsgaard |
| Lake Placid 1950 |  Hans Bjørnstad |  Thure Lindgren |  Arnfinn Bergman |
| Falun 1954 |  Matti Pietikäinen |  Veikko Heinonen |  Bror Östman |
| Lahti 1958 |  Juhani Kärkinen |  Ensio Hyytiä |  Helmut Recknagel |
| Zakopane 1962 |  Toralf Engan |  Antoni Laciak |  Helmut Recknagel |
| Oslo 1966 |  Bjørn Wirkola |  Dieter Neuendorf |  Paavo Lukkariniemi |
| Vysoké Tatry 1970 |  Gari Napalkov |  Yukio Kasaya |  Lars Grini |
| Falun 1974 |  Hans-Georg Aschenbach |  Dietrich Kampf |  Aleksei Borovitin |
| Lahti 1978 |  Matthias Buse |  Henry Glass |  Aleksei Borovitin |
| Oslo 1982 |  Armin Kogler |  Jari Puikkonen |  Ole Bremseth |
| Seefeld 1985 |  Jens Weißflog |  Andreas Felder |  Per Bergerud |
| Oberstdorf 1987 |  Jiří Parma |  Matti Nykänen |  Vegard Opaas |
| Lahti 1989 |  Jens Weißflog |  Ari-Pekka Nikkola |  Heinz Kuttin |
| Val di Fiemme 1991 |  Heinz Kuttin |  Kent Johanssen |  Ari-Pekka Nikkola |
| Falun 1993 |  Masahiko Harada |  Andreas Goldberger |  Jaroslav Sakala |
| Thunder Bay 1995 |  Takanobu Okabe |  Hiroya Saito |  Mika Laitinen |
| Trondheim 1997 |  Janne Ahonen |  Masahiko Harada |  Andreas Goldberger |
| Ramsau 1999 |  Kazuyoshi Funaki |  Hideharu Miyahira |  Masahiko Harada |
| Lahti 2001 |  Adam Małysz |  Martin Schmitt |  Martin Höllwarth |
| Val di Fiemme 2003 |  Adam Małysz |  Tommy Ingebrigtsen |  Noriaki Kasai |
| Oberstdorf 2005 |  Rok Benkovič |  Jakub Janda |  Janne Ahonen |
| Sapporo 2007 |  Adam Małysz |  Simon Ammann |  Gregor Schlierenzauer |
| Liberec 2009 |  Wolfgang Loitzl |  Gregor Schlierenzauer |  Simon Ammann |
| Oslo 2011 |  Thomas Morgenstern |  Andreas Kofler |  Adam Małysz |
| Val di Fiemme 2013 |  Anders Bardal |  Gregor Schlierenzauer |  Peter Prevc |
| Falun 2015 |  Rune Velta |  Severin Freund |  Stefan Kraft |
| Lahti 2017 |  Stefan Kraft |  Andreas Wellinger |  Markus Eisenbichler |
| Seefeld 2019 |  Dawid Kubacki |  Kamil Stoch |  Stefan Kraft |
| Oberstdorf 2021 |  Piotr Żyła |  Karl Geiger |  Anže Lanišek |
| Planica 2023 |  Piotr Żyła |  Andreas Wellinger |  Karl Geiger |
| Trondheim 2025 |  Marius Lindvik |  Andreas Wellinger |  Jan Hörl |