stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hannu Seppänen
Sävellykset

Aikaisin aamulla
Ajan virtaa
Amsterdamin kadulla
Antaa palaa
Arctic wedding
Haljennut mandoliini
Haljennut palje
Haltin häät
Hannun hambo
Hauki
Havis amanda
Hiiri söi
Hyvä etten mennyt
Häät moldovassa
Ida maaria
Idylli
Iloinen puutarhuri
Iltamat
Joukkovoimaa
Joulupukki on japanilainen
Juomarin turmio
Kaikkeen tottuu
Kaksrivisen blues
Kalahari
Katurock
Keskeneräinen
Kiitos
Kiitän eliisaa
Kilimandzaro
Kilimanjaro
Korpikaupunkilainen
Kortteeri
Kulkurin blues
Kun mummo oli pieni
Kutsunnat
Levyraatiin
Ma luuma mama
Maahisten marssi
Madeleine
Matkalla makedoniaan
Meksi-kana
Metsäsuomalaisia
Miksi näin
Mitä on anjalankoski
Muuten niin mukava mies
Niinkuin hän
Niinkuin jarno
Pintaa vain
Rahan takia
Rantakalliolla
Rautahepo
Ruokajuhla
Saunan jälkeen
Sax-mex polkka
Se tehtii itte
Sorsa hirvi ja lohi
Sun tähren
Suomalainen juttu
Surullinen sottiisi
Taigan tango
Taikahuilu
Terveiset äidille
Tex & mex
Tiellä taas
Tämä sukupolvi ei säästä
Vaaralliset ammatit
Vanha palaa
Vauhtii hanuriin
Waldenin aikaan
Yhteensä 69 kappaletta
Diskografia > Singlet Äimä-yhtyeessä

Teppana Jänis/ Vanhat omppopuut (1975)
Menkööt toiset töihin/ Niin kuin Jarno (1975)
Aikaisin aamulla/ Tee taas lauluja rakkaudesta (1976)
Ähläm/ Sunnuntaihippi (1980; julkaistu salanimellä Saltzmann)
Diskografia > LP:t Äimä-yhtyeessä

Äimä (1983)
...ja tarjoilu jatkuu... (1989)
Diskografia > Sooloalbumeja

Katu-rock 1982
Ajan virtaa 1985
Rahan takia 1992
Iloinen puutarhuri 1998
Hongi Hika

| Hongi Hika |
| --- | --- |
 Englannissa vuonna 1820 tehty piirros Hongi Hikasta.
Henkilötiedot
Syntynyt: n. 1772 Kaikohe
Kuollut: 3. maaliskuuta 1828 Whangaroa
Hongi Hika (n. 1772–3. maaliskuuta 1828) oli maorien Ngāpuhi-heimon päällikkö. Hänet tunnetaan Uuden-Seelannin maoriyhteisöjä hävittäneiden muskettisotien aloittajana.
Elämäkerta > Nuoruus

Hongi Hika syntyi Kaikohessa Uuden-Seelannin Pohjoissaarella. Hänen tiedetään kertoneen ranskalaisille tutkimusmatkaajille vuonna 1824, että hän syntyi Marion du Fresnen kuolinvuonna, 1772. Hän oli isänsä Te Hoteten kolmas poika. Isä sai hänet toisen vaimonsa Tuhikuran kanssa. Hongi Hikan nuoruuden tärkeimpiä tapahtumia oli Ngāpuhin tappio Ngati Whatualle Moremonuin taistelussa vuonna 1807 tai 1808. Ngāpuhi oli jo tuolloin varustautunut pienellä määrällä musketteja ja heitä johti Hongi Hikan setä Pokaia. Taistelussa perinteisin asein varustautuneet Ngati Whatuan joukot yllättivät Ngāpuhit ja Pokaia sekä kaksi Hongi Hikan veljistä saivat surmansa. Hongi pelastautui piiloutumalla suolle, josta hän pakeni yön turvin. Taistelun jälkeen Hongi Hikasta tuli Pokaian seuraaja Ngāpuhien sotapäällikkönä, ja Hongi koki velvollisuudekseen kostaa tapahtunut. Hän soti sittemmin Te Roroa-, Te Rarawa- ja Te Aupouri -heimoja vastaan pohjoisessa ja vakuuttui tuolloin muskettien käyttökelpoisuudesta, kun niitä oli tarvittava määrä käytössä. Hongista tuli heimonsa päällikkö vuonna 1815, kun hänen vanhempi veljensä Kaingaroa kuoli.
Elämäkerta > Yhteydet eurooppalaisiin

1810-luvulla Hongi alkoi luoda yhteyksiä eurooppalaisiin. Vuonna 1814 hän matkusti Sydneyyn Australiaan Active-laivalla tavatakseen Uuden Etelä-Walesin kappalaisen Samuel Marsdenin ja vakuuttaakseen tämän toteuttamaan suunnitelmansa lähetysaseman perustamisesta Bay of Islandsin alueelle. Hongin suojeluksessa lähetysasema perustettiinkin vielä samana vuonna. Sen seurauksena alueella alkoi vierailla enemmän laivoja, joilta Hongi saattoi ostaa työkaluja ja aseita ruokaa vastaan. Myöhemmin lähetysasemia perustettiin Hongin suojeluksessa myös Kerikeriin ja Waimate Northiin.
Lähetysasemista syntyi kaupan lisäksi myös ongelmia. Muut maoripäälliköt valittivat Marsdenille Hongin monopoliasemasta, ja lähetyssaarnaajat suututtivat häntä kieltäytymällä myymästä hänelle musketteja. Maoreja suututti myös lähetyssaarnaaja Thomas Kendallin suhde maorinaisen kanssa. Hongi jatkoi kuitenkin lähetysasemien suojelua, koska hän ei halunnut vaarantaa Bay of Islandsin mainetta turvallisena ankkuripaikkana. Vuonna 1818 Hongi teki sotaretkiä etelään ja otti vankeja, joita hän käytti orjatyövoimana pelloillaan, mikä johti suureen tuotannon kasvuun. Hän teki kokeiluja muun muassa maissin ja vehnän viljelyssä, mutta tärkein tuote oli peruna, jota myytiin kauppalaivoille musketteja vastaan. Joidenkin tietojen mukaan samaan aikaan osa hänen heimostaan kärsi nälänhädästä. Vuonna 1820 Hongi vieraili Englannissa lähetyssaarnaaja Kendallin ja päällikkö Waikaton kanssa. Cambridgessa he auttoivat professori Samuel Leetä kokoamaan maorin kielen sanakirjan. Hongi esiteltiin myös kuningas Yrjö IV:lle. Hongin päätavoite tälläkin matkalla oli kuitenkin muskettien hankkiminen. Hongi sai Englannista useita lahjoja, muun muassa haarniskan, mutta hän vaihtoi lahjansa 300 muskettiin paluumatkalla Sydneyssä.
Elämäkerta > Muskettisodat

Hongin toiminta epävakautti valtatasapainoa Bay of Islandsin alueella. Ensin Hongin kanssa kilpailevat heimot aloittivat muskettien hankkimisen tätä vastaan puolustautuakseen, ja myöhemmin ne aloittivat sotaretket vielä aseistautumattomia heimoja vastaan. Hongin vuoden 1818 menestyksekkäitä sotaretkiä seurasivat uudet sotaretket 1821 ja 1823. Sotaretket aloittivat sotien ja muuttoaaltojen sarjan, jotka tekivät suurta tuhoa Etelä- ja Pohjoissaarella. Jotkin lähetyssaarnaajista elättivät ideaa Hongista maorien kuninkaana, mutta hän itse ei pyrkinyt varsinaisesti valtaamaan alueita. Vuonna 1825 hän johti Te Ika-a-ranga-nuin taistelua Ngati Whatuaa vastaan ja joidenkin kertomusten mukaan Hongi menetti vain 100 soturia Ngati Whatuan menettäessä 1 000. Hongin itsensä mukaan tosin vain 100 vihollista kuoli ja hänen omiin tappioihinsa lukeutui hänen poikansa. Kostona hän johti sotaretkiä hajonneen Ngati Whatuan rippeitä vastaan, mikä herätti vastustusta hänen oman heimonsa parissa.
Elämäkerta > Kuolema

Vuonna 1826 Hongi päätti siirtyä Waimatesta Whangaroaan hallitsemaan aiemmin isänsä hallitsemia maoreja. Whangaroassa olleet Ngati Urut ja Ngati Pout olivat uhkailleet hänen suojeluksessaan olleita lähetysasemia ja olivat myös ryöstäneet priki Mercuryn. Hongin sotajoukot saapuivat Whangaroaan vuonna 1827. Jotkut asukkaista pakenivat ja loput häädettiin pois. Hongin ollessa sotaretkellä Ngati Urun heimo ryösti hänen suojelemansa lähetysaseman. Hongi haavoittui sotaretkellä saatuaan osuman musketista rintaansa, ja hänen vaimonsa Turikatuku kuoli vähän haavoittumisen jälkeen. Hongin viimeisenä elinvuotena syttyi myös väkivaltaisia yhteenottoja Whangaroaan lähteneiden ja Waimateen jääneiden välillä. Hongi yritti houkutella lähetyssaarnaajia James Kempiä ja George Clarkea muuttamaan Whangaroaan, sillä uskoi näiden tuovan mukanaan laivaliikennettä, ja suunnitteli Kororarekan, eli Russellin ankkuripaikan valloitusta. Hän kuitenkin kuoli musketista saamaansa haavaan 3. maaliskuuta 1828 Whangaroassa. Hongin kuolema pidettiin muiden heimojen hyökkäysten pelossa salassa jonkin aikaa, mutta lopulta hänet haudattiin hautajaismenoin paikkaan, joka pidettiin salassa ulkopuolisilta.
Perhe

Hongilla tiedetään olleen kaksi tai useampi vaimoa. Vanhin heistä Turikatuku oli sokea ja tarinoiden mukaan hän luotti tämän neuvoihin hallinnossa ja sodassa. Turikatun sisko Tangiwhare oli toinen Hongin tunnetuista vaimoista. Hongin lapsista viisi oli hengissä hänen kuolemansa jälkeen. Hänen vanhin poikansa Hare Hongi kuoli taistelussa vuonna 1825.
Hongi Hika ja Thomas Kendall tapaavat Waikatossa. James Barryn maalaus vuodelta 1820.
Kyrön työväentalo

| Kyrön työväentalo |
| --- | --- |
 Kyrön työväenyhdistyksen talo.
Osoite:  Yökkömäentie 13, 21800 Kyrö
Sijainti:  Pöytyä
Koordinaatit:  60°42′02″N, 22°45′12″E
Valmistumisvuosi:  1908
Omistaja:  Kyrön työväenyhdistys ry.
Huoneistoala:  n. 300 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kyrön työväentalo sijaitsee keskellä Pöytyän (vuoteen 2005 Karinainen) taajamaa. Talo on rakennettu vuonna 1908, ja sen omistaa Kyrön Työväenyhdistys ry.
Historiaa

Kyrön Työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905, ja talo rakennettiin vuonna 1908. Toiminallisesti talo on kokenut monia vaiheita. 2000-luvun alkuvuosina toiminta oli jo varsin vähäistä, ja talo oli huonossa kunnossa. 2010-luvulla talo oli jo huonossa kunnossa. Lämmitys toimi vanhoilla puu-uuneilla, ja talo oli käytännössä jo poissa käytöstä.
2010-luvun jälkipuoliskolla tilanne muuttui. Vuonna 2018 perustetiin Kyrön Työväentalon kannatusyhdistys. Työväenyhdistyksen ja kannatusyhdistyksen kesken on vuokrasopimus, jonka perusteella talon kunnossapidosta, kehittämisestä, ja tapahtumien järjestämisestä vastaa kannatusyhdistys. Kannatusyhdistys sai vuonna 2018 Pöytyän kunnalta 2 000 euron avustuksen Kyrön Työväentalon kunnostuksen aloittamiseksi.
Rakennus

Kyrön työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905, ja talo rakennettiin vuonna 1908. Rakennustarpeiksi ostettiin 2 000 markalla vanha talo. Talo rakennettiin talkootyönä Karl L. Lemströmin piirustusten mukaan.
Vuonna 1924 uusittiin talon näyttämö ja näyttämön viereen rakennettiin pukuhuone. Vuonna 1930 rakennettiin yläkertaan elokuvaprojektorin käyttöhuone ja taloa laajennettiin tilavalla eteisellä. Eteinen rakennettiin kohtisuoraan talon pitkää sivua vasten ja juhlasaliin jäi vain yksi ikkuna. 1950-luvulla rakennus korjattiin ja laajennettiin
Talon käyttö

Talo on alusta lähtien toiminut yhdistyksen toimitiloina. Siellä on harjoitettu näyttämötoimintaa ja esitetty elokuvia jo 1930-luvulla ja vielä 1960-luvullakin. Taloa vuokrataan erilaisiin tilaisuuksiin.
Kustaa Vilhelm Karhu

Kustaa Vilhelm Karhu (1858 Mäntyharju – ?)  oli suomalainen kauppias, maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Karhu oli maanviljelijä, kauppias ja teollisuuden harjoittaja, joka oli talonpoikaissäädyssä Ikaalisten tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä  1905–1906.
Kustaa Vall

TUL:n 4×100 metrin viestimestaruuden voittanut Kullervon joukkue 1932: Kustaa Vall (vas.), Fjalar Sartimo, Unto Aalto ja Ensio Lehtonen.
Kustaa Fredrik Vall (myös Wall, 3. huhtikuuta 1905 Helsinki – 9. maaliskuuta 1940 Äyräpää) oli suomalainen yleisurheilija, joka tunnettiin erityisesti pikajuoksijana.
Helsingin Kullervoa edustanut Vall voitti TUL:n mestaruuskilpailuissa 20 henkilökohtaista- ja 11 viestimestaruutta vuosina 1926–1934. Hän saavutti mestaruutensa 100, 200 ja 400 metrin juoksuissa, 110 ja 400 metrin aidoissa sekä 10-ottelussa. Vuonna 1931 Vall voitti 400 metriä Wienin työläisolympialaisissa ja kuului myös TUL:n ruotsalaisviestin voittaneeseen joukkueeseen yhdessä muun muassa Jalmari Etholénin kanssa.
Vall kaatui talvisodassa maaliskuussa 1940 Äyräpään Vuosalmessa. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.
LOT:n lento 007

| LOT:n lento 007 |
| --- | --- |
 Onnettomuuskone vuonna 1979.
Yhteenveto
Päivämäärä:  14. maaliskuuta 1980
Onnettomuustyyppi:  moottorivika, hallinnan menetys
Tapahtumapaikka:   Varsova, Puola
 :  52°11′05″N, 020°56′59″E
Lähtöpaikka:   John F. Kennedyn kansainvälinen lentoasema, New York, Yhdysvallat
Määränpää:   Okęcien lentoasema, Varsova, Puola
Kuolleita:  87
Loukkaantuneita:  0
Eloonjääneitä:  0
Lentokone
Konetyyppi:  Iljušin Il-62
Lentoyhtiö:  Polskie Linie Lotnicze LOT
Rekisteritunnus:  SP-LAA
Matkustajia:  77
Miehistöä:  10
LOT:n lento 007 oli LOT:n reittilento New Yorkista Varsovaan. 14. maaliskuuta 1980 lennolla käytetty Iljušin Il-62 syöksyi maahan Varsovassa. Kaikki 77 matkustajaa ja kymmenen miehistön jäsentä kuolivat onnettomuudessa.
Lento oli lähestymässä Okęcien lentoasemaa, kun miehistö huomasi, ettei laskutelineiden lukittumisesta kertova valo ollut syttynyt. Kun moottorien tehoa lisättiin, moottorin numero 2 turbiinin levy hajosi kappaleiksi metallin väsymisestä johtuen. Palaset vaurioittivat korkeusvakainten ja peräsimen ohjausvaijereita, minkä seurauksena miehistö menetti koneen hallinnan.
LOT:n lennolla 5055 sattui seitsemän vuotta myöhemmin Varsovassa samankaltainen onnettomuus, jossa kuoli 183 ihmistä.
Kylliäisjärvi

| Kylliäisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Iitti
Koordinaatit:  61°00′43″N, 26°13′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.12)
Laskuoja:  oja Meuruejärveen 
Järvinumero:  14.122.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,1 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  590 m  
Rantaviiva:  3,84 km  
Pinta-ala:  46,884 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKylliäisjärvi 
Kylliäisjärvi  on Päijät-Hämeessä Iitissä, Perä-Mankalassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 47 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Mankalan Arrajärven alueeseen (14.122) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 83,1 metriä mpy.
Laatupiiri

Laatupiiri (engl. Quality Circle) on eräs jatkuvan parantamisen ja laatujohtamisen työkaluista, jonka avulla pyritään kehittämään tuotteita, toimintaa ja tuottavuutta. Laatupiiri koostuu säännöllisesti toisiaan tapaavista työntekijöistä, jotka tapaamisissaan tunnistavat kehityskohteita, analysoivat niitä ja ideoivat kuinka niitä voitaisiin parantaa. Parantamisen jälkeen on tärkeää vakiinnuttaa uudet käytännöt. Laatupiirit käyttävät työssään usein erilaisia laatutyökaluja.
Historia

Laatupiirien isänä pidetään Kaoru Ishikawaa, jonka ansioista laatupiirit käynnistettiin 1962 Japanissa. Työntekijöiden liitto tuki laatupiirejä voimakkaasti. Professori Ishikawa uskoi työntekijöiden luovuuden, kokemuksen, taitojen ja energian hyödyntämiseen kehittämistyössä.
Edut

Toiminnankehittämisprojekteihin verrattuna laatupiirien etu on niiden jatkuvuus ja säännöllisyys. Tämä mahdollistaa paremman tiimihengen ja luottamuksen syntymisen, sekä siten tiimin sujuvan yhteistyön.
Parantuneiden tuotteiden, toimintojen, prosessien ja tuottavuuden lisäksi laatupiirien uskotaan motivoivan työntekijöitä, ja rikastuttavan heidän työelämäänsä – ja siten toimivan tärkeänä osana tulevaisuuden työyhteisöjä rakennettaessa.
Japanin lisäksi jatkuvaa kehittämistä ja laatupiirejä on menestyksellisesti käytetty Pohjoismaissa, mm. Suomessa.
Lainvalmistelu

Lainvalmistelu on lain säätämisen vaihe, jossa kerätään asiaan liittyvää aineistoa ja lausuntoja. Siihen ottavat osaa muiden muassa ministeriöt ja lautakunnat. Lainvalmisteluaineistoa ovat lakialoitteet ja valiokuntien lausunnot. Lainvalmistelu päättyy siihen, kun tarvittavat tahot ovat antaneet lausuntonsa ja kaikki aineistot on käsitelty, jolloin lakiehdotuksesta äänestetään parlamentissa.
LOT:n lento 5055

| LOT:n lento 5055 |
| --- | --- |
 Onnettomuuskone vuonna 1987.
Yhteenveto
Päivämäärä:  9. toukokuuta 1987
Onnettomuustyyppi:  moottorivika, hallinnan menetys
Tapahtumapaikka:  Varsova, Puola
 :  52°06′48″N, 021°02′40″E
Lähtöpaikka:  Okęcien lentoasema, Varsova, Puola
Määränpää:  John F. Kennedyn kansainvälinen lentoasema, New York, Yhdysvallat
Kuolleita:  183
Loukkaantuneita:  0
Eloonjääneitä:  0
Lentokone
Konetyyppi:  Iljušin Il-62M
Lentoyhtiö:  Polskie Linie Lotnicze LOT
Rekisteritunnus:  SP-LBG
Matkustajia:  172
Miehistöä:  11
LOT:n lento 5055 oli LOT:n reittilento Varsovasta New Yorkiin. Lennolla käytetty Iljušin Il-62 syöksyi maahan Varsovassa 9. toukokuuta 1987. Kaikki 172 matkustajaa ja 11 miehistön jäsentä kuolivat onnettomuudessa.
Koneen noustessa matkalentokorkeuteen moottorin numero 2 turbiini hajosi kappaleiksi vaurioittaen ohjausvaijereita ja sytyttäen tulipalon rahtitilassa. Miehistö onnistui lentämään pahoin vahingoittunutta konetta 31 minuutin ajan mutta menetti lopulta sen hallinnan.
LOT:n lennolla 7 sattui seitsemän vuotta aiemmin Varsovassa samankaltainen onnettomuus, jossa kuoli 87 ihmistä.
Onnettomuuspaikka vuonna 2009.
Lainsuojattomat-festivaali

Lainsuojattomat-festivaali on vuosittain Porissa järjestettävä vapaille teatteriryhmille tarkoitettu teatterifestivaali. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2000. Esiintyjiin kuuluu sekä koti- että ulkomaisia teatteriryhmiä. Festivaalin esityksiä nähdään teatterisalien lisäksi myös kaupungin kaduilla sekä kahviloissa ja ravintoloissa.
Alun perin festivaali oli tarkoitus järjestää kiertävänä eri kaupungeissa, mutta paikaksi on vakiintunut Pori. Tapahtuman nimi viittaa vapaiden teatteriryhmien asemaan laitosteattereille ohjatun lakisääteisen rahoituksen ulkopuolella. Festivaalin järjestelyistä vastasi porilainen Rakastajat-teatteri vuoteen 2022 saakka.
Vuonna 2022 helsinkiläinen KokoTeatteri otti vetovastuun festivaalista ja festivaali siirrettiin Iisalmeen. Iisalmi valikoitui tapahtumapaikaksi, sillä KokoTeatterin kanssa tiloja jakava Koko Jazz Club toimii myös Ylä-Savon alueella.
Kuumemittari

Elohopeakuumemittari
Digitaalinen kuumemittari
Kuumemittari, lämpölasi, on laite, jolla mitataan ihmisen ruumiinlämpöä esimerkiksi kainalosta tai suusta. Perinteiset kuumemittarit sisältävät elohopeaa, mutta nykyään on digitaalisia mittareita ja vielä uudemmat mittarit voivat mitata ruumiinlämmön korvasta tai jopa otsasta.
Kortelampi (Kangasniemi, Pyyvinkylä)

| Kortelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°06′30″N, 26°39′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskujoki:  suo-oja Orilampeen 
Järvinumero:  14.927.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,3 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,904 km  
Pinta-ala:  1,431 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortelampi 
Kortelampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Pyyvinkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 350 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Malloksen valuma-alueeseen (14.927) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,3 metriä mpy.
LONEOS

Lowell Observatory Near-Earth-Object Search (LONEOS) oli lähellä Maata kiertävien asteroidien ja komeettojen löytämiseksi suunnattu projekti. NASAn rahoittamaa projektia johti Lowell Observatoryn Ted Bowell Flagstaffissa. Projekti alkoi vuonna 1993 ja päättyi helmikuussa 2008.
Aiheesta muualla

The Lowell Observatory Near-Earth-Object Search (LONEOS) (englanniksi)
Kustaa Varmavuori

Kustaa Varmavuori, sukunimi vuoteen 1906 Sahlberg (6. tammikuuta 1862 Luhanka – 18. toukokuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen kirkkoherra ja lääninrovasti.
Varmavuoren vanhemmat olivat kanttori Karl Fredrik Sahlberg ja Maria Varmanen. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1883 ja suoritti Helsingin yliopistossa teologian erotutkinnon 1886. Varmavuori vihittiin papiksi 1887 ja hän suoritti pastoraalitutkinnon 1891.
Varmavuori toimi aluksi ylimääräisenä pappina Kymissä, Lappeenrannassa, Lappeella, Hämeen läänin Koskella ja Iitissä. Vuonna 1899 hän lähti merimiespapiksi Yhdysvaltoihin. Palattuaan Suomeen 1902 Varmavuori oli vt. kappalaisena Sumiaisissa ja sen jälkeen Uudenmaan läänin Pyhäjärven kirkkoherrana vuodesta 1907 lähtien. Hän oli Lohjan rovastikunnan lääninrovastina 1911–1926. Varmavuoren kirjoituksia julkaistiin muun muassa Amerikan Suomi-Synodin kirkollisissa julkaisuissa.
Kustaa Varmavuori oli naimisissa 1891–1897 Edit Bertha Maria Kekonin (k. 1897) kanssa ja vuodesta 1899 Hanna Maria Maunun kanssa.
Teoksia

Nimellä Kustaa Sahlberg:
Vasta-alkavalle Jumalan p. sanan viljelijälle: kehotus-sanasia Daavidin salmien käyttämiseen. WSOY 1895
Omista työ-alueistamme hengellisellä vainiolla. WSOY 1898
Saulus Tarsolainen. Söderström, Porvoo 1901
Ledesma

Ledesma on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Antonio Javellana Ledesma (s. 1943), filippiiniläinen katolinen arkkipiispa
Cristian Ledesma (s. 1982), argentiinalainen jalkapalloilija
Emmanuel Ledesma (s. 1988), argentiinalainen jalkapalloilija
Pedro Rodríguez Ledesma (s. 1987), espanjalainen jalkapalloilija
Rodolfo Ledesma (s. 1954), kolumbialainen säveltäjä
Sebastián Eguren Ledesma (s. 1981), uruguaylainen jalkapalloilija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Käppärä

| Käppärä |
| --- | --- |
 Käppärän koulu.
Kaupunki:  Pori
Suuralue:  Läntinen Maa-Pori
Kaupunginosa nro:  22
Väkiluku:  1 204 (2013)
Postinumero(t):  28120
Porin ortodoksinen kirkko.
Käppärän pieni kappeli.
Käppärä on Porin  22. kaupunginosa, ja se sijaitsee noin kilometrin päässä kaupungin keskustasta Länsi-Porissa. Käppärän naapurikaupunginosia ovat idässä Rauhanpuiston toisella puolella Päärnäinen eli "Kuukkari" ja Tiilinummi, pohjoisessa Karjaranta, luoteessa Tikkula ja lännessä Valtatie 2:n toisella puolella Musa.
Käppärässä sijaitsevat muun muassa Käppärän koulu, Käppärän hautausmaa ja Porin ortodoksinen kirkko.
Käppärä on saanut nimensä hiekkakankaalla kasvaneista männynkäppyröistä joita käppärän puistossa vieläkin kasvaa.
Nähtävyyksiä

Juseliuksen mausoleumi
Porin ortodoksinen kirkko
Rakennuksia Käppärässä

Käppärän koulu
Kuntotorni
Shell
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Käppärä Wikimedia Commonsissa
Käppärä Pori-tiedossa (poritieto.com)
Porin kaupunginosat
1. Linna | 2. Teljä | 3. Malminpää | 4. Karhunpää | 5. Itätulli | 6. Päärnäinen | 7. Aittaluoto | 8. Isosanta | 9. Riihiketo | 10. Tiilinummi | 11. Tiilimäki | 12. Uusikoivisto | 13. Kuninkaanhaka | 14. Herralahti | 15. Tupala | 16. Koivula | 17. Kalaholma | 18. Isojoenranta | 19. Sunniemenranta | 20. Koivistonluoto | 21. Karjaranta | 22. Käppärä | 23. Musa | 24. Tikkula | 25. Vähärauma | 26. Liinaharja | 27. Liikastenmäki | 28. Tuorsniemi | 29. Pietniemi | 30. Ulasoori | 31. Leppäkorpi | 32. Isomäki | 33. Tiiliruukki | 34. Kyläsaari | 35. Uusiniitty | 36. Pihlava | 37. Rieskala | 38. Metsämaa | 39. Enäjärvi | 40. Harmaalinna | 41. Kartano | 42. Impola | 43. Vanhakoivisto | 44. Väinölä | 45. Metallinkylä | 46. Mikkola | 47. Sampola | 48. Paratiisinmäki | 49. Luotsinmäki | 50. Murtosenmutka | 51. Ruosniemi | 52. Toejoki | 53. Pormestarinluoto | 54. Hyvelänviiki | 55. Lotskeri | 56. Hyvelä | 57. Kirjurinluoto | 58. Hanhiluoto | 59. Hevosluoto | 60. Yyteri | 61. Kaanaa | 62. Uniluoto | 63. Karhuluoto | 64. Herrainpäivät | 65. Mäntyluoto | 66. Kirrinsanta | 67. Kaanaankorpi | 68. Huvilaranta | 69. Viikinäinen | 70. Raatimiehenluoto | 71. Reposaari | 72. Parkkiluoto | 73. Tahkoluoto | 74. Isokatava | 75. Vähäkatava | 76. Tyltty | 77. Lukkarinsanta | 78. Tuulikylä | 79. Paarnoori | 80. Honkaluoto | 81. Finpyy | 82. Lahdenmaa | 83. Hakalanvainio | 84. Länsimetsä | 85. Mäntylä | 86. Palstakallio | 87. Lehtola | 88. Kotometsä | 89. Klasipruuki | 90. Perko | 91. Susikoski | 92. Salaplakkari
Käppärän koulu

| Käppärän koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Käppärätie 3, Pori
Tyyppi:  alakoulu
Perustettu:  1949
Rehtori:  Jouni Saarinen
Luokat:  1-6
Oppilaita:  447
Verkkosivut
Käppärän koulu on Porin Käppärässä sijaitseva noin 450 oppilaan alakoulu. Se aloitti toimintansa vuonna 1949.
Liikuntapainotus

Käppärän koulussa on Porin ainoa liikuntapainotettu ala-asteen luokka. Liikuntapainotettu opetus alkaa 4. luokalla, ja sinne valinta tapahtuu soveltuvuustesteillä. Liikuntapainotetulla luokalla on liikuntaa viisi tuntia viikossa (normaalisti kolme). Luokalta voi hakea Länsi-Porin tai Kuninkaanhaan koulun liikuntaluokille.
Koulurakennus

Koulu on toiminut samassa rakennuksessa perustamisestaan lähtien ja sen on suunnitellut arkkitehti Olaf Küttner. Koululla tehtiin vuosina 2005-2009 peruskorjaus, jonka aikana sen viereen rakennettiin liikuntasalin ja teknisen työn luokan sisältävä lisärakennus.
Aiheesta muualla

Käppärän koulun kotisivut