Lukonmäki
Historiaa

Lukonmäen nimen pohjana ovat vanhat paikannimet Lukonmäki ja Lukonoja sekä lähellä Särkijärven itäkolkassa oleva Lukonlahti. Lukonojan  varrella sijainnut Turtolan talon Lukonojan torppa mainitaan isonjaon kartassa vuodelta 1784. On esitetty, että Lukonmäki olisi saanut nimensä siellä asuneesta torpparista Matti Lukosta, mutta todennäköisemmin luonnonpaikka on antanut nimensä torpalle. Messukylän alueella on ollut pysyvää asutusta jo yli tuhat vuotta, ja luonnollista on, että niin tärkeällä maamerkillä kuin Lukonmäellä on ollut nimi jo ennen kuin sinne pystytettiin ensimmäistäkään asumusta. Hämäläismurteissa appellatiivi lukko tarkoittaa paitsi 'oven, portin tms. sulkemiseen tarvittavaa esinettä', myös 'syvää ja jyrkkäreunaista notkoa, kuoppaa tai painannetta harjussa tai mäessä'. Jälkimmäinen kuvaus sopii varsin hyvin Lukonmäen alueen topografiaan.
Lukonmäen kaupunginosan ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1973. Sitä ennen 1900-luvun alkupuolella alueella oli asutusta vain Finninmäen etelä- ja länsipuolella (Finninmäki) sekä nykyisten Pirjonkaivonkadun, Almanahteen ja Keissunkadun alueella (Lukonmäki). Ennen lähiön rakentamista alueella asui vain noin 200 henkeä, mutta 1970-luvun jälkipuoliskolla väestämäärä lähti nopeaan kasvuun.
| Lukonmäen kaupunginosan väestömäärän kehitys 1970–2023> Vuosi | Lukonmäen kaupunginosan väestömäärän kehitys 1970–2023> 1970 | Lukonmäen kaupunginosan väestömäärän kehitys 1970–2023> 1975 | Lukonmäen kaupunginosan väestömäärän kehitys 1970–2023> 1980 | Lukonmäen kaupunginosan väestömäärän kehitys 1970–2023> 1985 | Lukonmäen kaupunginosan väestömäärän kehitys 1970–2023> 1994 | Lukonmäen kaupunginosan väestömäärän kehitys 1970–2023> 2010 | Lukonmäen kaupunginosan väestömäärän kehitys 1970–2023> 2016 | Lukonmäen kaupunginosan väestömäärän kehitys 1970–2023> 2020 | Lukonmäen kaupunginosan väestömäärän kehitys 1970–2023> 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asukkaita | 199 | 208 | 1405 | 2600 | 2905 | 2802 | 2740 | 2734 | 2869 |
Lukonmäen ja Finninmäen välistä kulki maantie Viialasta Hervannanmaalle. Tie lähti Viialan kartanolta (nyk. Vasaratie 22:n kohdalla), laskeutui Vihiojalle ja ylitti ojan nykyisen Leipakantien sillan kohdalla. Tästä tiestä haarautui pienempi tie ylös kohti Lukonmäen taloryhmää maantien jatkaessa Vihojan varttan nykyisen Leipakantien linjauksen mukaisesti. Siitä tie kaartui lounaaseen nykyisen Muulankadun alkupään mukaisesti ja sitten etelään nykyisen Yrttikadun linjan mukaisesti. Sen jälkeen se kulki suunnilleen nykyisen Turtolankadun kohdalla käytännössä Hervannanrinteen laelle saakka. Tosin rinteen alapäässä tie teki jyrkän mutkan nykyisen tien itäpuolella.
Lukonmäestä Hervantaan jyrkästi nousevaa Turtolankadun eteläisintä osuutta kutsutaan usein harhaanjohtavasti Lukonmäeksi. Rinteen rinnakkaisniminä ovat olleet myös Lukonojanahde, Lukonojanmäki, Kilometrimäki ja Pitkäahde. Vanhan kartta-aineiston perusteella Lukonmäen sijainti ei ole muutenkaan aivan itsestäänselvyys. Vuosien 1953 ja 1960 peruskartissa Lukonmäellä tarkoitetaan nykyisten nykyisten Pirkonkaivonkadun, Almanahteen ja Keissunkadun kohdalla olevaa kalliota sekä Hervantaan nousevaa rinnettä. Näin on myös vielä vuoden 1975 peruskartassa, mutta Hervannanrinteellä on kaksi nimeä: Pitkäahde ja Lukonojanmäki. Lisäksi nykyinen Lukonkallio on nimetty Kierikanmäeksi.
Pirjonkaivonkadun nimen taustalla on Pirjonkaivo-niminen lähde, josta paikalliset asukkaat hakivat aikoinaan ruokavetensä. Lähde oli olemassa vielä 1970-luvulla, vaikkakaan ei enää käytössä vedenhakupaikkana. Finninmäen kallion itäpuolella Finninmäenkadun ja Finninmäen maisemapellon välissä on historiallinen kivirakennelma. Pienessä metsikössä pellonreunassa on luontainen kallionpaljastuma jonka ympärille on tehty ympyränmuotoinen, matala muurimainen latomus. Rakennelman pohjoisreunalla mäen juurella on kiviaitaa ja rakennelman luo johtava kivetty polku. Rakennelma ei liene esihistoriallinen.