stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Persoonallisuusenneagrammi
Tyylit > Sovittelija

Yhdeksiköt ovat vastaanottavaisia, hyväluontoisia ja toisia tukevia. He etsivät yhteyttä toisiin ihmisiin ja heitä ympäröivään maailmaan. Yhdeksikköjä motivoi tarve pitää yllä rauhaa, sulautua toisiin ja välttää konflikteja. He ovat taitavia ryhmätyössä. Yhdeksikköjen huomio kiinnittyy toisten ihmisten näkökulmiin ja tavoitteisiin sekä harmonisuuteen. Itse hän pysyy mieluiten taustalla.
Ominaisuuksia: Yhdeksiköt ovat parhaimmillaan miellyttäviä, rauhallisia, tasapainoisia, anteliaita, sallivia, kärsivällisiä, vastaanottavaisia, objektiivisia, diplomaattisia, avomielisiä, empaattisia, hermostumattomia. Yhdeksiköt ovat pahimmillaan "muissa maailmoissa", unohtavaisia, sitoutumattomia, liian mukautuvaisia, apaattisia, itsepäisiä, pakkomielteisiä, piilevästi vihamielisiä, tuomitsevia, epävarmoja, ikävystyttäviä
Siivet

Jokaisella ihmisellä nähdään teorian mukaan siis olevan päätyyppi, joka kertoo suurimmilta osin henkilön käytöksestä. Se on keskeisin selviytymisstrategiamme. Ihmisen on kuitenkin mahdollista mukautua erilaisiin tilanteisiin, ja erilaisien ihmisten kanssa ja eri elämänvaiheissa persoonat muuttavat strategioitaan ja käytöstään. Esimerkiksi henkilö saattaa työpaikallaan vaikuttaa toimivan ratkaisevasti erilaisessa roolissa kuin kotonaan. Tämä on enneagrammiteorian mukaan kuitenkin näennäistä ja mahdolliset roolit juontuvat kuitenkin pohjimmiltaan päätyypistä ja selittyvät sen kautta. Henkilö ei voi muuttaa päätyyppiään, mutta sen repertuaari on todellisuudessa stereotyyppistä luokistusta laajempi. Tähän liittyvät siivet eli rinnakkaistyypit.  Siivet ovat käytöstä avartava mahdollisuus, joka tekee jokaisesta ihmisestä yksilöllisen. Siipiä on aina kaksi, mutta niistä toinen on yleensä painottuneempi. Ne sijaitsevat suoraan päätyypin vieressä ja yhdessä päätyypin kanssa muodostavat persoonallisuuskartan.
Siivet vaikuttavat voimakkaasti käytökseen. Ne ovat siis käyttäytymismalleja, jotka henkilö saattaa tuntea yhtä omakseen kuin päätyylinkin. Mikäli analyysia tehtäessä henkilö ei siis osaa tehdä päätyypin valintaa kahden vierekkäisen tyypin väliltä, siipien vaikutus on todennäköisesti hyvin suuri. Tällöin kasvusuunnat ratkaisevat päätyypin. Siipien on arvioitu vaikuttavan käytökseen noin 1–49%. Tästä syystä saadakseen kokonaisvaltaisen kuvan persoonallisuudesta Suomen Enneagrammikeskus on kehottanut käyttäjiä lukemaan läpi myös siipien kuvaukset.
Luettelo siivistä:
Ykköset saavat vaikutteita yhdeksiköiltä ja kakkosilta ja saattavat mukailla heidän käytöstään.
Kakkoset käyttäytyvät osin kuten kolmoset ja ykköset.
Kolmosien siivet ovat kakkonen ja nelonen. Joskin nelossiiven vaikutus on yleensä hyvin rajallinen ja heikko.
Nelosen siivet ovat vitonen sekä kolmonen, mutta suhde niihin on yleensä heikko. Nelonen hakee lisää selviytymisstategioita ennemmin kasvusuunnistaan käsin ja on päätyyppinä vallitseva.
Vitosen siivet ovat nelonen sekä kuutonen, joista kuutonen on yleensä vahvempi.
Kutonen tasapainottelee kahden siipensä, vitosen ja seitsikon välissä.
Seitsikon siivet ovat kutonen ja kahdeksikko.
Kahdeksikon siivet ovat seitsikko sekä yhdeksikkö, joista seitsikko on yleensä vallitsevampi.
Yhdeksikön siivet ovat kahdeksikko sekä ykkönen.
Kasvusuunnat

Enneagrammikuviossa jokaisessa päätyypissä on kaksi nuolta; toinen lähtee tyypistä ja toinen taas osoittaa sitä kohti. Toinen kuvaa stressi- ja toinen lepokäytöstä. Kyse on siis strategioista, joita henkilö ei välttämättä liitä suoraan itseensä yhtä kiinteästi kuin siipiä, mutta tietää toimivansa tietyissä tilanteissa erilaisessa roolissa kuin normaalisti.  Kasvusuuntiin liikkuminen on tyypillistä myös haettaessa yhteisiä vuorovaikutussuhteita uuden tuttavuuden kanssa. Suunnat vaikuttavat huomattavasti vuorovaikutukseemme ja ovat ainut tie ulos omalta siipien rajaamalta pääkentältä. Mikäli henkilö tuntee stressikäytöksensä tai osaa määritellä, millaista käytöstä hän pitää erityisen stressaavana, on päätyyppi helppo tunnistaa myös tätä kautta.
Kasvusuunnat > Stressisuunta

Stressisuuntana toimii kustakin tyypistä lähtevän nuolen päässä oleva tyyppi. Stressisuunta toimii yleensä paineisessa ja uhkaavassa tilanteessa, jolloin oman tyypin keinot on käytetty loppuun ja henkilö alkaakin käyttäytyä omasta tyypistä poispäin liikkuvan nuolen kohdalla olevan tyypin tavalla. Stressisuunta ei tarkoita vain kielteistä tilannetta ja kokemuksia, vaan stressisuunta saa henkilön toimimaan tietyllä tavalla selvitäkseen tilanteesta. Stressisuunta voi tuottaa uusia ja energisiä ratkaisuja. Jotkut tyypit kokevat stressisuuntaan liikkumisen hyvin luonnllisena ja helpompana, sillä leposuuntaan liikuminen vaatii avautumista. Kuitenkin lähtökohtaisesti tyyppien oletetaan vieroksuvan stressisuuntaan etenemistä ja vuorovaikutusta tyylin kanssa.
Tyylien stressisuunnat:
Ykkösien stressisuunta on nelosen ominaisuuksiin. Vaarana on esim. kääntää viha itseään kohti, menettää itseluottamuksensa ja masentua.
Kakkosen stressisuunta on kovan kahdeksikon ominaisuuksiin.
Kolmosen stressisuuntana on toimeton yhdeksikkö.
Nelosen stressisuunta on marttyyrinomainen ja manipuloiva kakkonen.
Vitosen stressisuunta on levottoman seitsikon ominaisuuksiin.
Kutosen stressisuuntana on kolmonen, mikä saattaa nostaa onnistumisenpaineita entisestään sekä puoltaa petollisuutta, mutta tuo myös toimivaa tehokkuutta.
Seitsikon stressisuuntana on pikkutarkka ja moralisoiva ykkönen.
Kahdeksikon stressisuuntana on vetäytyvän vitosen ominaisuudet.
Yhdeksikön stressisuuntana on päättämätön kutonen sekä muut tämän ominaisuudet.
Kasvusuunnat > Leposuunta

Leposuunnaksi kutsutaan tyyppiä, jolta henkilö imitoi käytöstään ollessaan levollisessa ja turvallisessa ympäristössä, ja myös kokee kyseisen toiminnan rentouttavana. Näin voi ihminen saada käyttöönsä toisen persoonallisuustyypin vahvuuksia ja positiivisia ominaisuuksia. Tämä suunta toimii usein henkilön ollessa vapautuneessa ilmapiirissä, rentoutuneessa tilassa. Leposuunta merkataan enneagrammikuviossa saapuvalla nuolella.
Tyylien leposuunnat:
Ykkösen keskeisenä kasvusuuntana on oppia vapauttamaan sisäinen lapsensa seitsikon ominaisuuksista.
Kakkosen leposuuntana nelonen tuo syvää ajattelua.
Kolmosen leposuunta on reiluun kutoseen.
Nelosen leposuunta on organisoituun ykköseen.
Vitosen leposuunta on määrätietoiseen kahdeksikkoon.
Kutosen leposuuntana on tyyni yhdeksikkö.
Seitsikon leposuuntana on rauhallinen vitonen.
Kahdeksikon leposuuntana on suurisydäminen kakkonen.
Yhdeksikön leposuuntana on toiminnallinen kolmonen.
Näköistyylit ja samaistuminen

Kun enneagrammityylit muistuttavat joltain osin toisiaan, puhutaan näköistyyleistä. Jo rakenteensa puolesta toisiinsa liittyvillä tyyleillä (siivet ja kasvusuunnat) näköisyys on ilmeistä, mutta myös toisiinsa liittymättömien tyylien välillä voidaan löytää näköisyyttä, joka usein tulee esiin väärän enneagrammityylin valintana ihmisen suorittaessa analyysia. Näköistyylit kuvaavat sitä, mihin tyyleihin tietyn tyypin edustajilla on taipumusta, halu tai kyky samaistua. Ihmiset saattavat esimerkiksi idolisoida tietyn tyypin piirteitä ja arvostusten kautta liittää itsensä väärään tyyppiin. Samoin näköistyylit saattavat tulla esiin tilanteessa, jossa tutkija suorittaa analyysia asiakkaalle ja epähuomiossa sotkee omia arvostuksiaan tutkimustuloksiin. Näköistyylit kuvaavat siis samantyylisiä tyyppejä, joiden edustajat on helppo sekoittaa ja joiden jäsenet samaistuvat helposti toisiinsa. Näköistyylien voi samaistumisen vuoksi olla helpompi ymmärtää toisiaan. Samaistumisen kohteiden määrä vaihtelee tyypistä riippuen ja se voi olla voimakkuusasteeltaan joko tyypillistä tai vahvaa.
Eri tyylien samaistumisen kohteet:
Ykköset samaistuvat määrätietoisiin tyyppeihin, kolmosiin sekä vahvasti kahdeksikkoihin.
Kakkoset saattavat sekoittaa itsensä seiskoihin tai yhdeksikköihin laiskuuden ja liberaaliuden perusteella. Seiskoja ja kakkosia yhdistää halu olla ystävällisiä kanssaihmisilleen.
Kolmoset saattavat luulla itseään seiskoiksi. Molemmat tyypit ovat aktiivisia ja ulospäinsuuntautuneita.
Neloset idolisoivat kahdeksikon ominaisuuksia ja saattavat samaistua kutosiin. Kutosia ja nelosia yhdistää epävarmuus sekä kiltteys.
Vitosilla ei ole näköistyylejä eli he eivät sekoita itseään mihinkään muuhun tyyppiin. Tämä selittyy vitosten vahvalla itsetuntemuksella ja hyvällä keskittymiskyvyllä analyysitilanteessa.
Kutoset saatetaan sekoittaa ykkösiin kriittisyytensä perusteella ja epävarmuutensa kautta nelosiin. He idolisoivat vahvasti rohkeita kahdeksikkoja.
Seitsikoiden näköistyylejä ovat kaikki enneagrammin tyypit eli he pystyvät tarvittaessa samaistumaan ja jäljittelemään kaikkia selviytysstrategioita. Tulosta selittää osin myös seitsikkojen huono keskittymiskyky ja taipumus omia kaikki mahdolliset hyvät puolet itseensä. Erityisen vahvaa samaistaminen on kolmosiin.
Kahdeksikot saattavat sekoittaa itsensä määrätietoisiin kolmosiin, mutta pääosin samaistuminen on heikkoa ja itseanalyysi realistista.
Yhdeksikköjen näköistyyleiksi luetaan kaikki selviytymisstrategiat eli he pystyvät ymmärtämään, suvaitsemaan ja sietämään hyvin kaikenlaisia ihmisiä ja haluavat elää sopusoinnussa heidän kanssaan. Tulosta selittää osin myös yhdeksikköjen huono stressinsietokyky ja taipumus olla tekemättä selkeitä valintoja analyysitilanteessa.
Voimavarakeskukset

Teorian mukaan jokaisella ihmisellä on olemassa kolme voimavarakeskusta, tunne-, ajattelu- sekä toimintakeskus. Keskuksen valinta perustuu suurimmilta osin siihen, minkä elementin ja motiivin perusteella ihminen tekee päätöksiä elämässään. Toiset tyypit tekevät valintoja ensisijaisesti tunnepohjalta, toiset taas järjen tai intuition kautta. Yleensä yksi keskuksista on hallitsevin ja toiset alisteisia. Myös persoonien heikkoudet, arvostukset ja pelot määräytyvät osin sen mukaan, mikä keskus tyypillä on vallitseva.
Voimavarakeskukset > Tunnekeskus

Tunnekeskukseen kuuluvat kakkonen, kolmonen ja nelonen. Se on merkitty oheiseen kuvioon punaisella. Tunnekeskuksen tyylit keskittyvät syvimmiltään yhteyteen, ihmissuhteisiin ja materiaalisesta maailmasta riippumattomuuteen ja sielullisuuteen. Tunnekeskuksen ihmisten yhteisenä piirteenä on imagon ylläpitäminen, jonka kääntöpuolena ilmenee häpeä.  Kaikki tyypit suhtautuvat tunnekeskukseensa eri tavoin.
Kakkoset katsovat elämää toisten ihmisten tunteiden ja tarpeiden kannalta, oma itse ei ole etusijalla. He haluavat antaa rakastavan vaikutelman itsestään. Toisten tunteet ovat tärkeitä. Myös kakkosen leposuunta on tunnekeskukseen, neloseen. Stressisuuntana kahdeksikko sekä siipenä ykkönen nostavat toissijaiseksi keskukseksi toiminnan. Ajattelukeskus on alisteinen.
Kolmoset kieltävät omat tunteensa ja käyttävät tietoa toisten ihmisten tunteista tehtävien hoidossa. He haluavat, että heidät nähdään hyvässä valossa. Ulkoiset ja sisäiset tunteet ovat hallittuja, jopa vaiennettuja. Kasvusuuntien kautta kolmoset voivat aktivoida muut keskukset.
Neloset katsovat elämää omien tunteittensa ja tarpeittensa ehdoilla. Syvästi tuntevina heillä on empaattinen yhteys myös toisten tunteisiin. He haluavat esiintyä persoonallisuuksina. Sisäiset, syvät tunteet ovat tärkeintä elämässä. Kasvusuunnan kautta nelosen on mahdollista kehittää itseään toiminnalliseen suuntaan, joka muutoin jäisi alisteiseksi.
Voimavarakeskukset > Ajattelukeskus

Ajattelukeskukseen kuuluvat viitonen, kuutonen ja seitsikko. Kuviossa ajattelukeskus on sininen. Ajattelukeskuksen tyylit keskittyvät asioiden hahmottamiseen, tiedostamiseen ja todellisuuden perimmäisen tarkoituksen ymmärtämiseen. Ajattelukeskuksen ihmisten toimintaan vaikuttaa suhde pelkoon, johon kaikki keskuksen tyylit suhtautuvat omalla tavallaan. Tyyppejä motivoi tarve turvallisuuteen pelon tunteen lieventämiseksi.
Viitoset ottavat vastaan kaiken ulkopuolelta tulevan tiedon ja muokkaavat sen sitten oman mallinsa mukaiseksi. Tieto tekee heidän olonsa turvalliseksi. Ulkopuolelta tuleva informaatio ja sen analyysi ovat tärkeitä. Vitosen siipi neloseen nostaa tunnekeskuksen toissijaiseksi. Toiminta jää helposti alisteiseen asemaan.
Kuutoset sijaitsevat ajatuskeskuksen ytimessä. He eivät luota omiin tai toisten ideoihin, vaan hakevat jatkuvasti lisätietoa poistaakseen epävarmuuden aiheuttaman pelon tunteen. Ulkoisen ja sisäisen informaation jatkuva käsittely ei välttämättä johda selkeään lopputulokseen. Kutoset jaetaan tunne- ja toimintakutosiin sen mukaan kumman keskuksen he valitsevat toissijaiseksi. Stressisuunta kohtaa tunteensa kieltävän kolmosen ja leposuunta epätoiminnallisen yhdeksikön.
Seitsikot kehittelevät voimaperäisesti omia ideoitaan ja vaativat, että muut kuuntelevat heitä. He karttavat epämiellyttäviä tunteita, myös pelkoa. Omat visiot ja sisäsyntyinen informaatio ovat keskeisiä. Kahdeksikko siipi nostaa toiminnan keskeisesti toissijaiseksi keskukseksi ja tunne jää helposti alisteiseksi.
Voimavarakeskukset > Toimintakeskus

Toimintakeskusta kutsutaan myös vaisto- ja intuitiokeskukseksi, sillä katsantotavasta riippuen toisen impulsseista voidaan nähdä johtavan kyseisen keskuksen tyyppien toiminnallisuutta. Toimintakeskus on merkitty kuvioon vihreällä värillä. Toimintakeskukseen sijoittuvat kahdeksikko, yhdeksikkö ja ykkönen. Tyylit keskittyvät liikkeeseen, aikomukseen ja toteuttamiseen. Vaistokeskukseen kuuluvilla ihmisillä on taipumus itsensä unohtamiseen ja oman elämänsä tärkeimpien asioiden, tavoitteiden ja tunteiden laiminlyömiseen. Heidän yhteisenä heikkoutenaan on viha kaikkea sellaista kohtaan, joka ei heidän mielestään ole niin kuin pitäisi. Tyypit suhtautuvat vihaan ja toiminnallisuuteen eri tavoin.
Kahdeksikot vastaavat voimakkaalla toiminnallaan jokaiseen ulkoiseen haasteeseen, jonka he itse kokevat tärkeänä. He eivät pelkää osoittaa vihaansa. Vaisto reagoi nopeasti ulkoisiin tilanteisiin. Leposuunnan kautta kahdeksikon on mahdollista nostaa tunnekeskus toissijaiseksi, muutoin vallitsee seitsikkosiiven ajattelukeskeisyys.
Yhdeksiköt käyttävät energiaansa ristiriitojen välttämiseen sekä sisäisen ja ulkoisen maailman välisen harmonian ylläpitämiseen. He eivät useinkaan näytä vihaansa. Vaisto on sisäisen ja ulkoisen tasapainoilua, jossa toiminta saattaa olla hukassa. Yhdeksiköt kokevat ajattelukeskuksen kutosesta käsin stressaavana, joten se jää helposti alisteiseksi.
Ykkösten täytyy kuunnella sisäistä ääntään ja noudattaa sisäisiä normejaan, jotka vaativat heiltä täydellistä toimintaa. He näkevät vihan luonnevirheenä ja yrittävät pidätellä sitä. Vaisto on sisäistä ymmärtämistä. Toissijaiseksi keskukseksi muodostuu tunne ja alisteiseksi ajattelu.
Ihmissuhteet ja vuorovaikutus

Enneagrammit ovat lähtökohtaisesti itsetutkiskelun työkalu, mutta ihmisen käytöksellä on väistämättä vaikutusta myös ympäröiviin ihmisiin. Alaryhmät eli ihmissuhdestrategiat sekä viestintästategiat kuvaavat kunkin tyypin tapaa ilmaista itseään ja toimia ihmissuhteissa.
Jokaiselle tyypille on määritelty myös asioiden lähestymistapa ongelmatilanteissa. Se on riippuvainen kategoriasta, johon persoona viestintästrategioiltaan kuuluu.
Ihmissuhteet ja vuorovaikutus > Alaryhmät

Jokaisella enneagrammityylillä voidaan nähdä olevan alaryhmiä, jotka kuvaavat persoonan ihmissuhdestrategioita. Alaryhmiä kuvataan kolmessa kategoriassa; itsesuojelu sekä seksuaalinen ja sosiaalinen strategia. Nämä strategiat vaikuttavat omalla tavallaan jokaisessa enneagrammityylissä. Yleensä jonkin kategorian merkitys yksilölle on suurempi kuin kahden muun, ja sillä on vaikutusta persoonallisuuteemme.
Ihmissuhteet ja vuorovaikutus > Alaryhmät > Itsesuojelu

Itsesuojelun alaryhmässä korostuu ihmisen suhde itseen ja elämässä selviytyminen. Itsesuojelua painottavalle henkilölle on tärkeää elämän turvallisuus. Päätöksenteossa hän toimii yleensä yksin. Itsesuojelustrategiat kuvaavat tapaa, jolla persoonat pyrkivät takaamaan turvallisuuden tunteen.
Tyylien strategiat itsesuojeluun:
Ykkönen: Huolestuneisuus (riittämättömyyden tunne, asiat pitää saada järjestykseen)
Kakkonen: Minä ensin, olen etuoikeutettu! (odottaa erityiskohtelua)
Kolmonen: Turvallisuuden etsiminen materiasta (raha, tavarat ja ura tärkeitä)
Nelonen: Pelottomuus helpottaa elämää (keskittyy toisiin ihmisiin ja ääritunteisiin)
Vitonen: Linnoittautuminen turvaan (tarvitaan oma vetäytymisen paikka, jossa voi rentoutua)
Kutonen: Kiintymys muihin (ystävällinen toisia kohtaan)
Seitsikko: Samanmieliset puolustajat (useita varaperheitä, määrä korvaa laadun ihmissuhteissa)
Kahdeksikko: Riittävä selviytyminen (usko omaan itseen turvaa paikan maailmassa)
Yhdeksikkö: Väliaikainen tarpeiden tyydyttäminen (korviketoiminnot korvaavat todellisia tarpeita)
Ihmissuhteet ja vuorovaikutus > Alaryhmät > Seksuaalinen

Kahdenkeskisessä eli seksuaalisessa alaryhmässä korostuu ihmisen suhde toiseen ihmiseen. Yleensä käsittelyssä on parisuhde. Tällainen henkilö hakee intiimiä ihmisuhdetta. Päätöksenteossa hän pohtii asiaa kahden kesken yhden tai useamman ystävänsä kanssa.
Tyyppejä parisuhteessa leimaavat ominaisuudet ovat seuraavat:
Ykkönen: Mustasukkaisuus
Kakkonen: Hyökkäävä viettely
Kolmonen: Miehekkyys/Naisellisuus
Nelonen: Kilpailu
Vitonen: Luottamuksellisuus
Kutonen: Voima ja kauneus
Seitsikko: Flirttailu
Kahdeksikko: Antautuminen sekä omistautuminen
Yhdeksikkö: Yhteenliittyminen
Ihmissuhteet ja vuorovaikutus > Alaryhmät > Sosiaalinen

Sosiaalisessa alaryhmässä korostuu ihmisen suhde ryhmään ja toimiviin sosiaalisiin suhteisiin. Tällainen henkilö haluaa olla tärkeä ryhmän jäsen. Päätöksenteossa hän tarvitsee yleensä toisia ihmisiä oman mielipiteensä muodostamiseen. Sosiaalinen kategoria kuvaa ihmisen toimintaa yhteisössä.
Sosiaaliset piirteet tyypeittäin:
Ykkönen: Joustamattomuus (asiat ovat oikein tai väärin)
Kakkonen: Kunnianhimo (suhteet tärkeitä, epäonnistuminen huolenaiheena)
Kolmonen: Arvostus (näyttämisen tarve, yhteisten tavoitteiden asettaja)
Nelonen: Häpeä (ei tunne itseään toisten veroiseksi)
Vitonen: Toteemit (oltava riittävästi informaatiota, jotta kokonaisuudet voidaan ymmärtää)
Kutonen: Velvollisuus (noudattaa sosiaalisia standardeja)
Seitsikko: Uhrautuminen (toimii epäitsekkäästi välttääkseen muiden pahan mielen)
Kahdeksikko: Ystävyys (ystävät tärkeitä vallan ja hauskanpidon vuoksi)
Yhdeksikkö: Osallistuminen (osallistuu monien ryhmien toimintaan)
Ihmissuhteet ja vuorovaikutus > Viestintästrategiat

Teoria kuvaa viestintästrategiat eli viestintätavat kahdessa kategoriassa; puheviestinnän tapa sekä viestintätyyli.
Ihmissuhteet ja vuorovaikutus > Viestintästrategiat > Puheviestintä

Persoonallisuusenneagrammiteorian mukaan jokaisella enneagrammityylillä on myös oma viestintätyylinsä, joka on sille vahvasti ominainen. Asioiden esittämisen tavat vaihtelevat etenkin ilmaistaessa negatiivisia asioita. Viestintätyylien erot tulevat esille mm. puhetavoissa, jotka ilmentävät eri personallisuustyylien tapaa painottaa sanomaansa ja varmistaa sen perillemeno.
Puheviestinnän tavat tyypeittäin:
Ykkönen: Saarnaava
Kakkonen: Neuvova
Kolmonen: Tyrkyttävä
Nelonen: Valittava
Vitonen: Esitelmöivä
Kutonen: Huolestunut
Seitsikko: Jutusteleva
Kahdeksikko: Käskevä
Yhdeksikkö: Kertova
Ihmissuhteet ja vuorovaikutus > Viestintästrategiat > Viestintätyyli

Enneagrammityylit voidaan ryhmitellä viestintätyyleinä kolmeen ryhmään: dynaamiset (3, 7, 8), yhteyttä korostavat (1, 2, 6) ja syvälliset (4, 5, 9) viestintätyylit. Dynaamiset edustavat voimakasta asiaan paneutumista ja energisyyttä. Tyypin edustajilla on vahvoja visioita ja ottavat ryhmässä helposti johtavan aseman. Yhteyttä korostavat tyypit taas puoltavat sosiaalisuutta viestinnässä. Ryhmän jäsenten päätökset ovat harkittuja ja he panostavat verkostojen luomiseen. Syvällinen viestintätyyli puolestaan korostaa monipuolista paneutumista ulkoisiin ja sisäisiin tekijöihin. Asioiden prosessointi on monipuolista ja tyyli pohdiskeleva.
Vuorovaikutuksessa tiettyyn ryhmään kuuluvat tyylit muistuttavat toisiaan, mikä näkyy mm. aktiivisuutena tai passiivisuutena ja energisoitumisena viestintätilanteessa. Kunkin enneagarammityylin motivoituminen viestintätilanteeseen on kuitenkin erilainen. Viestintätyylit vaihtelevat asian ja tilanteen mukaan, puhujan roolista ja statuksesta riippuen, joten viestintätyylistä ei voi suoraan päätellä, mitä enneagrammityyliä henkilö edustaa.
Ihmissuhteet ja vuorovaikutus > Viestintästrategiat > Lähestymistavat

Lähestymistapa kuvaa selviytymisstrategiaa, jolla tietyn tyypin ihmiset ovat oppineet lähestymään sosiaalisia ongelmanratkaisutilanteita. Ne ovat kytköksissä viestintätyyleihin.
Aggressiivinen lähestymistapa on tyypillistä dynaamisen tyylin edustajille, kolmosille, seitsikoille ja kahdeksikoille, joilla on alistettu tunnekeskus. Heille on tyypillistä laajat, selkeät ja energiset ratkaisut, energian käyttö tehtäviin ja tavoitteisiin sekä toiminnan suuntautuminen tulevaisuuteen.
Riippuvainen lähestymistapa on tyypillinen yhteyttä korostaville tyyleille, ykkösille, kakkosille ja kuutosille, joilla on alistettu ajattelukeskus. Heille on tyypillistä maltilliset ratkaisut, energian kohdistaminen ulospäin muihin ihmisiin ja toisten kanssa toimeen tulemiseen. Näille tyypeille ominaista on eläminen tässä hetkessä.
Vetäytyvä lähestymistapa on tyypillistä syvällisille tyyleille, nelosille, viitosille ja yhdeksiköille, joilla on alistettu toimintakeskus. Heille on tyypillistä eri näkökulmat huomioon ottavat ratkaisut sekä suuntautuminen menneisyyteen. Energia käytetään itsesuojeluun.
Ihmissuhteet ja vuorovaikutus > Parisuhteessa toimiminen

Suuren kysynnän vuoksi The Enneagram Institute (Research, Development & Applications) on tuottanut vuonna 2007 kattavan tutkimuksen tyyppien välisistä vuorovaikutussuhteista. Tutkimus koskee kahden ihmisen välistä kommunikaatiota, elämänarvoja, odotuksia sekä toimintamalleja ja kertoo, mitkä strategiat ja elementit potentiaalisimmin kussakin ihmissuhteessa muodostuvat kompastuskiviksi ja mitkä asiat puolestaan helpottavat kanssakäymistä.
Tyyppikohtainen luokitus koskien parisuhdetta esitellään täällä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi).
Valintoja ohjaavat motiivit > Sokeat alueet

Jokaisella enneagrammityylillä on oma sokea alueensa, heikkoutensa, joka voi vaikuttaa ihmisen käyttäytymiseen ongelmia tuottavasti. Sokeaa aluetta nimitetään myös alkuvoimaksi, peruskiusaukseksi tai kuolemansynniksi. Tyypillistä tälle heikkoudelle on, että siihen ei osata suhtautua tapainoisesti ja ylilyönnit molempiin suuntiin (sallimisessa ja kieltämisessä) ovat yleisiä. Sokeasta alueesta on johdettu jokaiselle tyylille myös oma kasvun suunta, hyve, jonka henkilö kokee tavoittelemisen arvoiseksi.
Heikkoudet ja hyveidealisointi:
Ykkönen: Viha / Tyyneys
Kakkonen: Ylpeys / Nöyryys
Kolmonen: Petos / Rehellisyys
Nelonen: Kateus / Mielentyyneys
Vitonen: Saituus / Anteliaisuus
Kutonen: Pelko / Rohkeus
Seitsikko: Ahneus / Maltillisuus
Kahdeksikko: Himo / Myötätunto
Yhdeksikkö: Laiskuus / Toiminta
Valintoja ohjaavat motiivit > Torjunnan kohteet

Kunkin tyylin edustajilla nähdään olevan erilaiset torjunnan kohteet, jotka liittyvät heidän välttämiinsä asioihin ja tätä kautta vaikuttavat persoonan tekemiin elämänvalintoihin. Torjunnan kohteet kertovat siitä, mitä asioita ihminen pitää elämässä epämiellyttävinä ja pyrkii pois niistä kaikin keinoin. Liika torjunta ja välttely saattaa tuottaa epämieluisia lopputuloksia ja johtaa kärjistymiin.
Torjunnankohteet tyypeittäin:
Ykköset torjuvat vihan ja kieltävät sen itseltään.
Kakkoset haluavat antaa muille kaikkensa, mutta vieroksuvat tarvitsevuutta ja riippuvuutta muihin.
Kolmoset inhoavat epäonnistumista.
Neloset välttävät viimeiseen asti tavanomaisuutta ja haluavat uskoa olevansa erityisiä.
Vitoset ahdistuvat tyhjyydestä.
Kutoset hyödyntävät tuttuja rutiineja ja välttävät poikkeamia ja muutoksia.
Seitsikot välttävät kärsimystä ja mielipahaa.
Kahdeksikot vieroksuvat itsessään heikkoutta, koska haluavat tuntea itsensä vahvoiksi.
Yhdeksiköt inhoavat ristiriitaisuutta.