stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Thot

Thoth kuvattuna paviaanina British Museumissa olevassa patsaassa.
Thot (egyptiksi ḏḥwty) oli muinaisessa Egyptissä palvottu kuun, magian, viisauden ja kirjoitustaidon jumala. Thotia pidettiin auringonjumala Ran kielenä ja sydämenä. Kuunjumalana Thotin uskottiin öisin ottavan Ran paikan tämän laskeuduttua tuonelaan (Duat).
Thot kuvattiin yleensä iibiksenä, iibispäisenä miehenä tai paviaanina. Usein Thot kuvattiin kirjoittamassa papyrukselle.
Thot oli tärkeä jumala koko Egyptissä. Hän vastasi tiedosta, kirjoitustaidosta, laskutaidosta, ajan laskemisesta ja osittain myös kuolleista. Thot oli myös kirjureiden, pappien ja lääkärien suojelija. Thot toimi erinäisissä rituaaleissa jumalten kirjurina kirjaten ylös tapahtumat. Esimerkiksi Kuolleiden kirjan kohdassa, jossa vainajan sydän punnitaan, Thot merkitsee tuloksen muistiin.
Thotin katsottiin keksineen hieroglyfit sekä laskutaidon. Kreikkalaiset yhdistivät Thotin Hermes-jumalaan ja uskoivat tämän keksineen lisäksi muun muassa astrologian, astronomian, geometrian, maanmittauksen ja lääketieteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thot Wikimedia Commonsissa
Talo

Yksinkertainen saksalainen asuintalo 1700-luvun alkupuolelta
Asuinkerrostalo Dhakassa
Lamellikerrostaloja Malmössä
Rivitaloja Baltimoressa
Talo on rakennus, joka on yleensä tehty ihmisen suojaksi. Talo on tarkoitettu asuin-, toimisto-, liike- tai muuhun vastaavaan käyttöön.
Asuintalot voidaan jakaa erilaisiin tyyppeihin. Pientalot ovat asuintaloja, joissa eri asuntoihin kuuluvia tiloja ei ole päällekkäin. Pientalot voidaan luokitella edelleen erillispientaloihin eli omakotitaloihin ja kytkettyihin pientaloihin, joita ovat paritalot, rivitalot ja ketjutalot. Kerrostalot ovat sitä vastoin taloja, joissa asuntoja on rakennettu päällekkäin useaan kerrokseen. Kerrostalot voidaan luokitella pienkerrostaloihin, joissa ylimmän asunnon sisäänkäynti on korkeintaan toisessa maanpäällisessä kerroksessa, ja korkeisiin kerrostaloihin.
Talojen rakennusaineina on historiallisesti käytetty etenkin puuta, tiiltä ja kiveä. Alkeellisia asumuksia olivat nelikulmaiset tai pyöreät majat. Tärkeä keksintö talojen historiassa oli pystysuora seinä, joka kehittyi majan sisäpuolella kulkevasta, asunnon tiiviiksi tehneestä suojuksesta. Seinien varaan rakennettiin katto.
Asuintalot

Asuintalo eli asuinrakennus on rakennus, jossa on pääasiassa tai ainoastaan asuinhuoneistoja. Kukin asuinhuoneisto voi koostua yhdestä tai useammasta huoneesta.
Asuintalot > Talotyyppejä

Asuintalot voidaan jaotella pientaloihin ja kerrostaloihin. Pientaloissa eri asuntoihin kuuluvat tilat eivät sijaitse päällekkäin. Kerrostaloissa huoneistoja on sitä vastoin päällekkäin useammassa kerroksessa. Tilastokeskus luokittelee asuintalot lisäksi käytön mukaan asuinrakennuksiin ja vapaa-ajan asuinrakennuksiin, jotka ovat pääasiassa yksityiskäytössä olevia kesämökkejä ja muita vapaa-ajan asuntoja.
Pientalossa jokaiseen asuntoon kuuluu yleensä oma piha. Pientalot voidaan luokitella edelleen erillispientaloihin ja kytkettyihin pientaloihin. Erillispientalossa (omakotitalo, erillistalo) eri huoneistoihin kuuluvia tiloja ei ole rakennettu kiinni toisiinsa. Kytketyissä pientaloissa huoneistot on sen sijaan rakennettu suoraan toisiinsa kiinni tai niitä yhdistää toisiinsa jonkinlainen rakenne, kuten esimerkiksi autosuoja. Kytketyt pientalot, joissa on vain kaksi huoneistoa, ovat paritaloja. Useamman huoneiston kytketyt pientalot ovat joko rivitaloja, joissa huoneistot ovat kiinni toisissaan, tai ketjutaloja, joissa huoneistot on yhdistetty toisiinsa jonkinlaisella rakenteella. Tilastokeskus luokittelee paritalot erillisiin pientaloihin.
Kerrostaloja voidaan luokitella eri tyyppeihin esimerkiksi korkeuden tai typologian mukaan. Pienkerrostaloja ovat matalat kerrostalot, joissa ylimmän huoneiston sisäänkäynti sijaitsee korkeintaan toisessa kokonaan maanpäällisessä kerroksessa. Muut kerrostalot ovat korkeita kerrostaloja. Korkeaa, tornimaista kerrostaloa voidaan kutsua tornitaloksi, erittäin korkeaa kerrostaloa myös pilvenpiirtäjäksi. Lisäksi kerrostalot voidaan jakaa viiteen perustyyppiin:
Lamellitalo koostuu yhdestä tai useammasta lamellista, jossa yhden lamellin huoneistoja palvelee oma porrashuone. Palveltavien huoneistojen määrän mukaan lamellitalot voidaan luokitella jakoisuuden mukaan yksi-, kaksi-, kolmi- tai nelijakoisiksi ja niin edelleen.
Sivukäytävätalossa ja luhtitalossa asuinhuoneistoja palveleva porraskäytävä sijaitsee rakennuksen sivulla. Sivukäytävätalossa porrashuone on lämmintä tilaa, luhtitalossa kylmää tilaa.
Pistetalossa porrashuone on rakennuksen keskellä niin, että asuinhuoneistot on ryhmitelty sen ympärille. Pienkerrostalot ja tornitalot ovat tyypillisesti pistetaloja.
Keskikäytävätalossa asuinhuoneistoja palveleva pitkänomainen porraskäytävä sijaitsee rakennuksen keskellä.
Terassitalossa rakennuksen kattomuoto on terassoituva. Useimmiten terassitalot on sovitettu rinteeseen.
Kaavoituksessa käytetään tarkkoja termejä, kuten esimerkiksi asuinpientalojen korttelialue tai rivitalojen ja muiden kytkettyjen asuinrakennusten korttelialue. Samaten kerrosluvusta käytetään erityisiä merkintöjä, esimerkiksi I, I½, ½II, VIII.
Taloista käytetään usein myös valmistusaineen mukaisia nimityksiä: betonitalo, hirsitalo, kivitalo, savitalo ja tiilitalo. Nimitys voi perustua myös rakennustapaan: elementtitalo, harkkotalo.
Asuintalot > Talotyyppien historiaa

Antiikin Roomassa halutuin rakennusyyppi oli sisäpihaa ympäröivä yksikerroksinen talo. Sama rakennusmalli levisi Välimerelle, espanjalaisten mukana Latinalaiseen Amerikkaan, ja sitä tavattiin myös Kiinassa ennen kommunistiaikaa. 
Maaseudulla ja varhaisissa kaupungeissa talossa tehtiin töitä ja asuttiin, ja samassa talossa asui ydinperheen lisäksi laajemmin sukulaisia ja palveluskuntaa. Alankomaissa 1600-luvulla kehitys johti kodin ja työpaikan eriytymiseen, ja vähitellen ydinperheen kaupunkitaloihin, ja nämä reunustivat vieri vieressä kaupunkien katuja. Sama rakennustyyli levisi myös Britanniaan.
Talon osat

Perustus on talon  maata vasten tuleva osa. Perustuksia on olemassa monenlaisia, oikea laji valitaan lähinnä maapohjan kantavuuden ja routivuuden perusteella.
Seinä on tilaa jakava ja usein myös kantavana rakenteena toimiva pystysuora rakenneosa. Myös avattavia väliseiniä on olemassa. Väliseiniä voidaan sekä rakentaa lisää tai purkaa yleensä melko vapaasti. Kantavan seinän purkamiseen tarvitaan lupa. Rakennetta pitää yleensä jäykistää ainakin kattopalkilla, joskus myös pilareilla.
Katto suojaa  tilaa päältä päin. Rakennustekniikassa katto jaotellaan eri osiin: vesikate, vesikattorakenteet, yläpohja, sisäkattorakenteet ja sisäkattopinnat.
Talon rakentaminen

Talonrakennus alkaa suunnittelusta ja lupien hakemisesta. Sen jälkeen rakennuspaikka raivataanselvennä ja sinne vedetään tarvittava infrastruktuuri kuten sähköt ja vesi. Talo voidaan rakentaa perinteisellä tavalla itse eli "pitkästä tavarasta" tai talopakettina.
Talon historiaa Suomessa

Erotuksena muunlaisista asumuksista kuten kodasta tai majasta, talo on tarkoittanut suoraseinäistä jykevämpää rakennusta, jonka seinät ovat yleensä hirsiset. Talo on saanut nimensä talaasta, eräisiin muinaisiin taloihin kuuluneesta pylväiden päässä olevasta lavasta, jolla on esimerkiksi kuivattu heinää.lähde?
Vanhimmat rakennukset olivat ilmeisesti kotia. Kuitenkin jo kivikaudella Suomessa on tehty myös isokokoisia rakennuksia hirsisalvostekniikan avulla. Seinät oli osittain tuettu maa-aineksella, tai osittain kaivettu maan sisään. Talot olivat jopa kymmeniä metrejä pitkiä, rivitalomaisia usean perheen tai yhden sukuklaanin asumuksia. Hirsisalvostekniikan perinne on väliin ilmeisesti kuitenkin katkennut, jonka vuoksi siirryttiin käyttämään kotaa, ja myös uutta tulokasta majaa. Uudelleen hirsitalot tulivat käyttöön metallikausillaselvennä. Talon uuden tulemisen jälkeen majaa on käytetty enää tilapäisasumuksena, ja kotaa puolestaan keittopaikkana, jossa on tehty ruokaa erityisesti kesällä.
Talot olivat pitkään maalattiaisia. Seinät ovat voineet olla esim. hirttä, lautaa, turvetta tai savea. Vanhimmissa taloissa on ollut joko nuotiopaikka keskellä lattiaa, tai ruoka on valmistettu erillisessä keittokodassa. Uunit ja savupiiput yleistyivät vasta keskiajalla.
Talo-sanan käyttö on jossain vaiheessa laajentunut tarkoittamaan kokonaista maatilaa kaikkine rakennuksineen, tai talonomistajan omistamaa kaikkea maa-alaa. Termi talollinen kuvastaa maatilan omistusta, ei asumuksen tyyppiä. Torpparin taloa kutsutaan torpaksi, sillä termi kertoo henkilön asuvan vuokramaalla. Mäkitupalaisen talo on mäkitupa, vaikkei se välttämättä mitenkään eronnut vaatimattoman talollisen asumuksesta, talosta.
Muut kuin asuintalot

Asuinrakennus-merkityksen ohella talo-sanaa käytetään useassa muussa merkityksessä:
1) Yleensä rakennusta tarkoittava talo-sana on usein yhdyssanan osana:
autiotalo
Eduskuntatalo
Finlandia-talo
ilotalo
kaupungintalo
konserttitalo
kunnantalo
monitoimitalo
nuorisoseurantalo
rintamamiestalo
Säätytalo
tavaratalo
työväentalo
virastotalo
vuokratalo
ylioppilastalo
2) Taloksi kutsutaan maatilaa rakennuksineen ja asuinrakennusta talousrakennuksineen; puhutaan esimerkiksi talonväestä.
3) Sanonnoissa ”pitää talon puolta” ja ”opettaa talon tavoille” talo tarkoittaa rakennuksessa tai työpaikassa toimivaa yhteisöä tai yritystä.
4) Taloksi kutsutaan myös talon muotoisia esineitä
korttitalo
piparkakkutalo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Talo Wikimedia Commonsissa
Talo 2000-hankenimikkeistö (Arkistoitu – Internet Archive)
Savupirtti ja aitta Lappeenrannan Tyysterniemessä. Aarne Pietisen valokuva vuodelta 1939.
Thydonos

| Thydonos> Θύδονος |
| --- | --- |
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  ?
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kaaria
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thydonos (m.kreik. Θύδονος, lat. Thydonus) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kaariassa Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta. Sen on arveltu sijainneen Kaarian pohjoisosissa, sillä Plinius vanhempi mainitsee sen yhdessä Amyzonin, Euromoksen ja Herakleian kanssa.
Myöskään Thydonoksen historiasta ei tiedetä juuri mitään. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Tulkinta perustuu lähinnä siihen, että Thydonos kuului klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa varmuudella ainakin kerran, vuonna 451/450 eaa.
Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Thydonios (Θυδόνιος).
Thinites

| Thinites> Θινίτης𓈽.Sijainti |
| --- | --- |
 Thinites
Koordinaatit:  26°15′0″N, 31°45′0″E
Valtio:  Egypti
Historia
Tyyppi:  nomos
Ajanjakso:  muinainen Egypti kreikkalainen ja roomalainen Egypti
Valtakunta:  muinaisen Egyptin dynastiat Ptolemaiosten valtakunta Rooman valtakunta
Alue:  Ylä-Egypti
Numero:  8. (U08)
Pääkaupunki:  Thinis ja Abydos
Pinta-ala:  613 km²
Aiheesta muualla
  Thinites Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thinites (m.kreik. Θινίτης νομός, Thinitēs nomos), egyptiläisittäin Ta-wer (egypt. 𓈽, Tꜣ-wr), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen kahdeksas nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Suuri maa”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa Abdju ja Abt. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U08.
Maantiede

Thiniteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen kahdeksas nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Sen etelä-/kaakkoispuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Diospolites Mikroksen (U07) nomos ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Panopoliteen (U09) nomos.
Nomoksen pääkaupunkina (mētropolis) esiintyy yleensä Thinis eli This, egyptiläisittäin Tjenu (nyk. Girga). Pääkaupungiksi mainitaan kuitenkin myös Abydos eli Ab(e)dju.
Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu 222 519 aruraa (auranalaa) eli noin 613 neliökilometriä.
Historia

Thiniteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U08, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomoksen pääjumala olivat Khentamentiu (Khenty-Imentiu), Osiris (Wesir) ja Anhur (Onuris). Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Khentamentiu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thinites Wikimedia Commonsissa
Muinaisen Egyptin nomokset
| --- | --- |
Ala-Egypti:  1. Memfites · 2. Letopolites · 3. Libya · 4. Prosopites · 5. Saites · 6. Ksoites · 7. Metelites · 8. Heroopolites · 9. Busirites · 10. Athribites · 11. Leontopolites · 12. Sebennytes · 13. Heliopolites · 14. Sethroites · 15. Hermopolites · 16. Mendesios · 17. Diospolites Kato · 18. Bubastites · 19. Tanites · 20. Arabia
Ylä-Egypti:  1. Ombites · 2. Apollonopolites · 3. Latopolites · 4. Pathyrites · 5. Koptites · 6. Tentyrites · 7. Diospolites Mikros · 8. Thinites · 9. Panopolites · 10. Antaiopolites · 11. Hypselites · 12. Hierakonpolites · 13. Lykopolites · 14. Kussites · 15. Hermopolites · 16. Antinoites · 17. Kynopolites · 18. Ankyropolites · 19. Oksyrhynkhites · 20. Herakleopolites · 21. Arsinoites · 22. Afroditopolites
Tholos (Ateena)

| Tholos> Θόλος |
| --- | --- |
 Tholoksen rauniot Agoran arkeologisella alueella.
Sijainti:  Agora, Ateena, Attika, Kreikka
Koordinaatit:  37°58′30″N, 23°43′19″E
Rakennustyyppi:  tholos
Valmistumisvuosi:  n. 470–465 eaa.
Käyttäjä:  prytanit
Julkisivumateriaali:  kalkkikivi, savitiili
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tholos (m.kreik. Θόλος) eli Prytanikon (Πρυτανικόν) oli pyöreä rakennus eli tholos, joka sijaitsi Ateenan antiikin aikaisen Agoran länsilaidalla Buleuterionin eteläpuolella. Rakennus oli Ateenan prytanien käytössä.
Historia

Tholoksen on perinteisesti ajateltu olleen Ateenan prytaneion eli prytanien pääasiallinen kokoontumispaikka, mutta uudemman tutkimuksen perusteella Ateenan varsinainen, vanha Prytaneion sijaitsi toisaalla kaupungissa. Tholoksen tulkitaan olleen sen sijaan Prytanikon eli eräänlainen Prytaneionin liitännäisrakennus.
Paikalla oli varhaisempi Prytanikon-rakennus arkaaisella kaudella noin 550–525 eaa. Se toimi alun perin mahdollisesti Peisistratoksen suvun tyrannien asuntona. Demokratian kaudella se otettiin prytanien käyttöön. Pyöreä Tholos rakennettiin samalle paikalle varhaisella klassisella kaudella noin vuonna 470–465 eaa. Sitä käytettiin ilmeisesti yhdessä Prytaneionin kanssa niihin käyttötarkoituksiin, joihin muissa kaupungeissa käytettiin pelkästään yhtä prytaneionia. Prytanit nauttivat rakennuksessa julkisin varoin kustannetut ateriansa. Kolmasosa heistä päivysti siellä vuorollaan jatkuvasti valmiina hoitamaan virkatehtäviään mihin aikaan päivästä tahansa ja myös yöpyi rakennuksessa.
Rakennus

Pyöreän rakennuksen halkaisija oli noin 18,3 metriä. Siinä oli ulkoseinä, jossa oli yksi ovi ja joitakin ikkunoita, sekä sisäpuolella kuusi pylvästä, jotka tukivat kartiomaista kattoa. Rakennuksen pohjoispuolella oli pieni siipirakennus, joka toimi keittiönä. Yksinkertainen rakennus oli tehty kalkkikivestä ja savitiilestä. Rakennusta kutsuttiin usein aurinkohattuun viittaavalla nimellä Skias, koska sen kartiomainen katto muistutti tällaista hattua. Rakennus ei ollut muotonsa puolesta erityisen sopiva ruokasaliksi, ja siksi on mahdollista, että siellä ei ruokailtu perinteiseen kreikkalaiseen tapaan sohvilla maaten, vaan yksinkertaisemmin.
Rakennuksesta on säilynyt lähinnä sen perustuksia, joista näkee sen pyöreän muodon. Rakennuksen raunioista on löydetty muun muassa julkiseksi omaisuudeksi merkittyjä astioita ja viiniruukkuja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tholos Wikimedia Commonsissa
Petra Thümer

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Petra Thümer vuonna 1976. |  Petra Thümer vuonna 1976. |  Petra Thümer vuonna 1976. |  |
Maa:   Itä-Saksa
Naisten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Montreal 1976 | 400 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Montreal 1976 | 800 m vapaauinti |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Jönköping 1977 | 200 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Jönköping 1977 | 400 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Jönköping 1977 | 800 m vapaauinti |  |
Petra Thümer (s. 29. tammikuuta 1961 Chemnitz, Itä-Saksa) on uinnin kaksinkertainen olympiavoittaja, joka oli 1970-luvun jälkipuoliskolla maailman huipulla pitkillä vapaauintimatkoilla.
Thümer voitti Montrealin olympialaisissa 1976 kaksi kultamitalia. Hän voitti 400 metrin vapaauinnin maailmanennätysajalla 4.09,89 maailmanennätyksen kesäkuussa uineen ja Itä-Saksan mestaruuden voittaneen Barbara Krausen jouduttua terveysongelmien takia jäämään pois kisoista. Viisi päivää myöhemmin Thümer voitti kultaa 800 metrin vapaauinnissa maailmanennätysajalla 8.37,14 jättäen 0,45 sekunnin erolla toiseksi Yhdysvaltain Shirley Babashoffin, joka oli kesäkuussa alittanut Thümerin 4. kesäkuuta uiman maailmanennätyksen 8.40,68.
Jönköpingin EM-kilpailuissa 1977 Thümer voitti kultaa 200 metrin, 400 metrin ja 800 metrin vapaauinnissa. Krause jäi 200 metrillä hopealle ja 400 metrillä pronssille.
Thümer oli naimisissa uimari Klaus Katzurin ja hiihtäjä Alf-Gerd Deckertin kanssa.
Thynnichthys

| Thynnichthys |
| --- | --- |
 Makrillibarbi (Thynnichthys thynnoides)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Karpit Cyprinidae
Suku::  Thynnichthys  Bleeker, 1860
Katso myös
   Thynnichthys Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thynnichthys on karppien heimoon (Cyprinidae) heimoon kuuluva aasialainen kalasuku.
Sukuun luetaan seuraavat neljä lajia:
Thynnichthys polylepis Bleeker, 1860
Thynnichthys sandkhol (Sykes, 1839)
Thynnichthys thynnoides (Bleeker, 1852) – makrillibarbi
Thynnichthys vaillanti Weber & de Beaufort, 1916
Olli Tiainen (keilaaja)

Olli Tiainen (s. 30. marraskuuta 1956) on suomalainen keilaaja.
Tiainen on saavuttanut keilailussa yhden MM-mitalin, hopeaa Helsingin MM-kisojen joukkuekilpailussa vuonna 1987. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän sijoittui 24:nneksi. Hän kuului maajoukkueiden Euroopan cupin voittaneeseen miehistöön vuosina 1984, 1986 ja 1992.
Ainoan henkilökohtaisen Suomen mestaruutensa Tiainen voitti vuonna 2004. Ballmasters-turnauksen hän voitti vuonna 1997. Vuonna 1992 Tiainen oli seuransa, lohjalaisen Rännimestarien joukkueessa voittamassa Tornados-turnausta, jonka finaalissa tuli voitto kotkalaisesta Eagle-Teamistä.
Tiainen työskentelee Riihimäellä keilahalliyrittäjänä. Hän on toiminut myös Suomen naisten keilailumaajoukkueen valmentajana.
Olli Tiaisen veli Kari Tiainen on moottoripyöräilyn enduroajon moninkertainen maailmanmestari.
Tiaismarjastajat

| Tiaismarjastajat |
| --- | --- |
 Isomarjastaja Paramythia montium
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tiaismarjastajat  Paramythiidae  P. L. Sclater, 1893
Katso myös
   Tiaismarjastajat Wikispeciesissä   Tiaismarjastajat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tiaismarjastajat (Paramythiidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimoon kuuluu ainoastaan kaksi lajia isomarjastaja (Paramythia montium) ja tiaismarjastaja (Oreocharis arfaki). Aikaisemmin heimon lajit on luokiteltu kuuluvaksi joko marjastajiin, kukastajiin tai tiaisiin. Ne kuitenkin eroavat näiden heimojen lajeista sekä ulkonäöltään eli morfologisesti että geneettisesti.
Tiaismarjastajien heimon lajeja tavataan ainoastaan Uudesta-Guineasta. Ne ovat kirjavia ja elävät vuoristometsissä. Ravintonaan ne käyttävät hedelmiä ja marjoja ja satunnaisesti hyönteisiä.
Verner Thomé

| Verner Thomé |
| --- | --- |
 Verner Thomé.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. heinäkuuta 1878 Alajärvi
Kuollut: 1. kesäkuuta 1953 (74 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Taiteilija
Ala:  kuvataide
Verner Thomé (4. heinäkuuta 1878 Alajärvi – 1. kesäkuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Thomé opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1898–1899 sekä Baijerin kuninkaallisessa taideakatemiassa Münchenissä 1901–1902. Hän debytoi Helsingissä vuonna 1903.
Elämä ja ura

Verner Thomé kuului Septem-ryhmään. Hän oli impressionistinen valomaalari, jonka maalausten aiheena olivat muun muassa rantanäkymät ja lapset. Hän kokeili myös pointillismia.
Thomé toimi aktiivisesti myös yhteiskunnallisissa luottamustehtävissä. Thomén isä oli metsänhoitaja Johan Henrik Thomé. Hänen veljistään Valter ja Ivar ryhtyivät arkkitehdeiksi, William Thomé puolestaan jatkoi isänsä jalanjälkiä metsänhoitajana. Punakaartilaiset surmasivat kaikki kolme veljeä sisällissodan aikana Vihdissä 1. helmikuuta 1918.
Heraldikko Olof Eriksson oli Verner Thomén poika.
Kirjallisuutta

Paavilainen, Marko: Murhatut veljet: Valter, William ja Ivar Thomén elämä ja kuolema.  Helsinki:  Siltala, 2016.  ISBN 978-952-234-337-6
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Verner Thomé Wikimedia Commonsissa
Verner Thomé Kansallisgallerian kokoelmissa
Valkonen, Olli: / Thomé, Verner (1878–1953). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  7.6.2000. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  Musée d'Orsay  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  Europeana
Thespiai

| Thespiai> Θεσπιαί.Sijainti |
| --- | --- |
 Thespiai
Koordinaatit:  38°17′36″N, 23°9′4″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Thespiés, Alíartos-Thespiés, Boiotia, Keski-Kreikka
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Boiotia
Aiheesta muualla
  Thespiai Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thespiai (m.kreik. Θεσπιαί, myös Thesp(e)ia, Θέσπ(ε)ια, lat. Thespiae) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Boiotiassa Kreikassa. Sen arkeologisen kohteet sijaitsevat Alíartos-Thespiéen kunnassa nykyisten Thespiéen ja Leontárin kylien ympäristössä.
Maantiede

Thespiai sijaitsi Helikon-vuoren (nyk. Elikónas) juurella sen itäpuolella. Kaupunki oli rakennettu kukkuloiden ja vuorten ympäröimälle tasangolle, eikä sillä ollut merkittävää akropolista. Tasangolla virtasi Thespios-joki (nyk. Kanavári). Thespiain satamakaupunki oli Korintinlahden pohjoisrannalla sijainnut Kreusa eli Kreusis (nyk. Paralía Livadóstras). Kaupunkivaltion alue käsitti myös muun muassa Askran ja Leuktran.