stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Made in England

Made in England -nimisiä musiikkialbumeja ovat:
Made in England, Made in Sweden -yhtyeen albumi vuodelta 1970
Made in England, Atomic Rooster -yhtyeen albumi vuodelta 1972
Made in England, Elton Johnin albumi vuodelta 1995
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Made in England”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo Mars-luotaimista

Amerikkalaisen Viking-laskeutujan ottama kuva Marsin pinnalta 1970-luvun lopuilla.
Tämä on luettelo ensisijaisesti Marsia tutkimaan lähetetyistä luotaimista. Marsia kohti alettiin jo vuonna 1960 lähettää miehittämättömiä avaruusluotaimia. Maasta Marsiin kannattaa lähettää luotaimia noin kahden vuoden välein niin sanottujen laukaisuikkunoiden kuluessa, joissa planeettojen väliset asennot ovat sopivia Marsiin kohtalaisen nopeasti ja pienin polttoainekustannuksin lentämiseksi.
Poimintoja Mars-luotaimista

14. kesäkuuta 1965 amerikkalainen Mariner 4 lensi Marsin ohi paljastaen planeetan kraatterit. Lisää kuvia lähettivät 1960-luvun lopulla amerikkalaiset Mariner 6 ja 7. Amerikkalaisten menestys jatkui 1971 ensimmäisellä kiertorataluotaimella Mariner 9:llä, joka kartoitti koko planeetan pinnan. 1970-luvulla Neuvostoliiton Mars-ohjelma kärsi monia takaiskuja varsinkin laskeutumisyrityksissä. 1976 amerikkalaiset onnistuivat laskeutumaan ensimmäistä kertaa Marsiin Viking 1 ja Viking 2 -luotaimilla.
Neuvostoliiton 1988 laukaistut Fobos-luotaimet menetettiin Marsin lähellä. Myös Venäjän Mars 1996 -ohjelma meni pieleen. Japanin ensiyritys Nozomi epäonnistui myös. 1996 lähetetty Yhdysvaltain Mars Pathfinder laskeutui Marsin pinnalle, mutta Mars Polar Lander epäonnistui. Amerikkalaiset Mars-mönkijät (engl. lyhenne MER) Spirit ja Opportunity saapuivat Marsiin tammikuussa 2004 ja ovat kestäneet toiminnassa pitkästi yli odotusten. Samoihin aikoihin Esan ensimmäinen Mars-luotain Mars Express kiersi Marsia ja kuvasi muun muassa amerikkalaisten Mars-kulkijoiden laskautumispaikan.  Amerikkalaisten Phoenix laukaistiin 2007 ja se laskeutui onnistuneesti 26. toukokuuta 2008.
2014 Intia onnistui Mars Orbiter Missionilla asettumaan kiertoradalle. Vuonna 2012 Marsiin laskeutunut Nasan Mars Science Laboratory avasi uuden kokoluokan Mars-kulkijoihin. Vuonna 2021 sekä Arabiemiirikunnat että Kiina onnistuivat saamaan ensi kertaa luotaimensa Marsin kiertoradalle.
Mars-luotaimia > 1960-luku

| Luotain | Laukaisu | Perillä | Päättyi | Tarkoitus | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Marsnik 1 (Mars 1960A) | 10. lokakuuta 1960 |  | 10. lokakuuta 1960 | Ohilento | Laukaisuvika |
|  Marsnik 2 (Mars 1960B) | 14. lokakuuta 1960 |  | 14. lokakuuta 1960 | Ohilento | Laukaisuvika |
|  Sputnik 22 (Mars 1962A) | 24. lokakuuta 1962 |  | 24. lokakuuta 1962 | Ohilento | Rikkoutui pian laukaisun jälkeen. |
|  Mars 1 | 1. marraskuuta 1962 |  | 21. maaliskuuta 1963 | Ohilento | Lähetti joitain mittauksia, mutta yhteys katkesi matkalla Marsiin. |
|  Sputnik 24 (Mars 1962B) | 4. marraskuuta 1962 |  | Tammikuu 1963 | Laskeutuja | Jäi Maan kiertoradalle. |
|  Mariner 3 | 5. marraskuuta 1964 |  | 5. marraskuuta 1964 | Ohilento | Laukaisu ohjasi luotaimen väärälle radalle Aurinkoa kiertämään. |
|  Mariner 4 | 28. marraskuuta 1964 | 14. heinäkuuta 1965 | 21. joulukuuta 1967 | Ohilento | Onnistui. |
|  Zond 2 | 30. marraskuuta 1964 |  | Toukokuu 1965 | Ohilento | Yhteys katkesi. |
|  Mariner 6 | 25. maaliskuuta 1969 | 31. heinäkuuta 1969 | Elokuu 1969 | Ohilento | Onnistui. |
|  Mariner 7 | 27. maaliskuuta 1969 | 5.  elokuuta 1969 | Elokuu 1969 | Ohilento | Onnistui. |
|  Mars 1969A | 27. maaliskuuta 1969 |  | 27. maaliskuuta 1969 | Kiertolainen | Laukaisuvika |
|  Mars 1969B | 2. huhtikuuta 1969 |  | 2. huhtikuuta 1969 | Kiertolainen | Laukaisuvika |
Mars-luotaimia > 1970–1980-luvut

| Luotain | Laukaisu | Perillä | Päättyi | Tarkoitus | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Mariner 8 | 8. toukokuuta 1971 |  | 8. toukokuuta 1971 | Kiertolainen | Laukaisu epäonnistui. |
|  Kosmos 419 | 10. toukokuuta 1971 |  | 12. toukokuuta 1971 | Kiertolainen | Laukaisu epäonnistui. |
|  Mars 2 | 19. toukokuuta 1971 | 27. marraskuuta 1971 | 22. elokuuta 1972 | Kiertolainen | Kiertolainen onnistui, laskeutuja epäonnistui. |
|  Mars 2 | 19. toukokuuta 1971 | 27. marraskuuta 1971 | 27. marraskuuta 1971 | Laskeutuja, kulkija | Murskaantui Marsin pintaan. |
|  Mars 3 | 28. maaliskuuta 1971 | 2. joulukuuta 1971 | 22. elokuuta 1972 | Kiertolainen | Kiertorataosa onnistui, laskeutuja epäonnistui. |
|  Mars 3 | 28. maaliskuuta 1971 | 2. joulukuuta 1971 | 2. joulukuuta 1971 | Laskeutuja, kulkija | Pehmeä laskeutuminen, lähetys lakkasi (virallinen ilmoitus). |
|  Mariner 9 | 30. maaliskuuta 1971 | 14. marraskuuta 1971 | Maaliskuu 1972 | Kiertolainen | Onnistui kartoittamaan Marsin pinnan. |
|  Mars 4 | 21. heinäkuuta 1973 |  | Tammikuu 1974 | Kiertolainen | Lensi Marsin ohi jarrutuksen mentyä pieleen. |
|  Mars 5 | 25. heinäkuuta 1973 | 12. helmikuuta 1974 | 21. helmikuuta 1974 | Kiertolainen | Osittainen onnistuminen: asettui kiertoradalle, lähetti tietoja, mutta sammui 9:ssä päivässä. |
|  Mars 6 | 5. elokuuta 1973 |  | 12. maaliskuuta, 1974 | Laskeutuja | Osittainen onnistuminen. Lähetti tietoja laskeutumisen aikana, muttei pinnalta. |
|  Mars 7 | 9. elokuuta 1973 |  | 9. maaliskuuta 1974 | Laskeutuja | Laskeutuja irtautui ennen aikojaan ja päätyi Aurinkoa kiertämään. |
|  Viking 1 | 20. elokuuta 1975 | 19. kesäkuuta 1976 | 17. elokuuta 1980 | Kiertolainen | Onnistui. |
|  Viking 1 | 20. elokuuta 1975 | 20. heinäkuuta 1976 | 13. marraskuuta 1982 | Laskeutuja | Onnistui. Ensimmäinen onnistunut pehmeä laskeutuminen Marsiin. |
|  Viking 2 | 9. syyskuuta 1975 | 7. elokuuta 1976 | 25. heinäkuuta 1978 | Kiertolainen | Onnistui. |
|  Viking 2 | 9. syyskuuta 1975 | 3. syyskuuta 1976 | 11. huhtikuuta 1980 | Laskeutuja | Onnistui. |
|  Fobos 1 | 7. heinäkuuta 1988 |  | 2. syyskuuta 1988 | Kiertolainen | Yhteys katkesi matkalla Marsiin. |
|  Fobos 1 | 7. heinäkuuta 1988 |  | 2. syyskuuta 1988 | Phobos-laskeutuja | Ei toteutunut. |
|  Fobos 2 | 12. kesäkuuta 1988 | 29. tammikuuta 1989 | 27. maaliskuuta 1989 | Kiertolainen | Osittainen onnistuminen, joitain tietoja tuli maahan. Yhteys katkesi juuri ennen laskeutujien irrotusta. |
|  Fobos 2 | 12. kesäkuuta 1988 |  | 27. maaliskuuta 1989 | 2 Phobos-laskeutujaa | Eivät toteutuneet. |
Mars-luotaimia > 1990-luku

| Luotain | Laukaisu | Perillä | Päättyi | Tarkoitus | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Mars Observer | 25. syyskuuta 1992 |  | 21. elokuuta 1993 | Kiertolainen | Yhteys katkesi juuri ennen saapumista Marsiin. |
|  Mars Global Surveyor | 7. marraskuuta 1996 | 12. syyskuuta 1997 | 5. marraskuuta 2006 | Kiertolainen | Onnistui. |
|  Mars 96 | 16. marraskuuta 1996 |  | 17. marraskuuta 1996 | Kiertolainen / laskeutujat | Laukaisuvika, putosi maan kiertoradalta |
|  Mars Pathfinder | 4. joulukuuta 1996 | 4. heinäkuuta 1997 | 27. syyskuuta 1997 | Laskeutuja / kulkija | Onnistui. |
|  Nozomi (Planet-B) | 3. heinäkuuta 1998 |  | 9. joulukuuta 2003 | Kiertolainen | Vaikeuksia matkalla Marsiin, ei päässyt Marsin kiertoradalle. |
|  Mars Climate Orbiter | 11. joulukuuta 1998 |  | 23. syyskuuta 1999 | Kiertolainen | Kova laskeutuminen, luotain murskaantui Marsin pintaan amerikkalaisten ja metristen yksiköiden sekoittuessa. |
|  Mars Polar Lander | 3. tammikuuta 1999 | 3. joulukuuta 1999 | 3. joulukuuta 1999 | Laskeutuja | Törmäsi liian suurella nopeudella ja yhteys katkesi. |
|  Deep Space 2 (DS2) | 3. tammikuuta 1999 | 3. joulukuuta 1999 | 3. joulukuuta 1999 | Kovia laskeutujia | Törmäsi liian suurella nopeudella ja yhteys katkesi. |
Mars-luotaimia > 2000-luku

| Luotain | Laukaisu | Perillä | Päättyi | Tarkoitus | Tulos/Kommentteja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  2001 Mars Odyssey | 7. huhtikuuta 2001 | 24. lokakuuta 2001 | Toimii | Kiertolainen | Onnistui. |
|  Mars Express Orbiter | 2. kesäkuuta 2003 | 25. joulukuuta 2003 | Toimii | Kiertolainen | Onnistui. |
|  Beagle 2 | 2. kesäkuuta 2003 | 25. joulukuuta 2003 | 25. joulukuuta 2003 | Laskeutuja | Laskeutuminen onnistui, mutta käyttöönotto epäonnistui. |
|  MER-A Spirit | 10. heinäkuuta 2003 | 4. tammikuuta 2004 | 25. toukokuuta 2011 | Kulkija | Onnistui. |
|  MER-B Opportunity | 7. heinäkuuta 2003 | 25. tammikuuta 2004 | Heinäkuu 2018 | Kulkija | Onnistui. Yhteys katkesi luotaimen todennäköisesti vikaannuttua hiekkamyrskyssä heinäkuussa 2018. |
|  Mars Reconnaissance Orbiter | 1. elokuuta 2005 | 10. maaliskuuta 2006 | Toimii | Kiertolainen | Onnistui. |
|  Phoenix | 4. elokuuta 2007 | 25. toukokuuta 2008 | Marraskuu 2008 | Laskeutuja | Onnistui. |
Mars-luotaimia > 2010-luku

| Luotain | Laukaisu | Perillä | Päättyi | Tarkoitus | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Fobos-Grunt | 8. lokakuuta 2011 |  | 8. lokakuuta 2011 | Kiertolainen, laskeutuja, paluualus | Yritys tuoda näytteitä Phobosista 2014. Ei lähtenyt Maan kiertoradalta kohti Marsia, tuhoutui ilmakehään tammikuussa 2012. |
|  Yinghuo-1 | 8. lokakuuta 2011 |  | 8. lokakuuta 2011 | Kiertolainen | Matkasi yhdessä Fobos-Gruntin kanssa ja tuhoutui samalla kertaa, |
|  MSL Curiosity | 26. marraskuuta 2011 | 6. elokuuta 2012 | Toimii | Kulkija | Onnistui. Voimanlähteenä RTG-generaattori, Marsin maaperän ja kaasukehän kemiallisia ja fysikaalisia analyysejä. |
|  Mars Orbiter Mission | 5. marraskuuta 2013 | 24. syyskuuta 2014 | Toimii | Laukaisu ISROn PSLV. Kaasukehän tutkimus. | Onnistui. Asettui onnistuneesti kiertoradalle. |
|  MAVEN |  18. marraskuuta 2013 | 22. syyskuuta 2014 | Toimii | Kiertolainen | Onnistui. Asettui onnistuneesti kiertoradalle. |
|  ja : ExoMars 2016 |  14. maaliskuuta 2016 | 19. lokakuuta 2016 | Toimii | Kiertolainen | Onnistui. Asettui onnistuneesti kiertoradalle. |
|  ja : ExoMars 2016 |  14. maaliskuuta 2016 | 19. lokakuuta 2016 | 19. lokakuuta 2016 | Laskeutuja | Pääosa mittausdatasta saatiin talteen, mutta laskeutuminen oletettavasti epäonnistui loppuvaiheessa. |
|  InSight ja Mars Cube One | 5. toukokuuta 2018 | 26. marraskuuta 2018 | Toimii | Laskeutuja | Onnistui. |
|  InSight ja Mars Cube One | 5. toukokuuta 2018 | 26. marraskuuta 2018 |  | 2 ohilentoluotainta |  |
Mars-luotaimia > 2020-luku

| Luotain | Laukaisu | Perillä | Päättyi | Tarkoitus | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Al-Amal | 19. heinäkuuta 2020 | 9. helmikuuta 2021 | Toimii | Kiertolainen | Onnistui. Asettui onnistuneesti kiertoradalle. |
|  Tianwen-1 | 23. heinäkuuta 2020 | 10. helmikuuta 2021 | Toimii | Kiertolainen | Onnistui. Asettui onnistuneesti kiertoradalle. |
|  Tianwen-1 | 23. heinäkuuta 2020 | 14. toukokuuta 2021 | Toimii | Laskeutuja, kulkija | Onnistui. |
|  Mars 2020 | 30. heinäkuuta 2020 | 18. helmikuuta 2021 | Toimii | Kulkija | Onnistui. |
|  Mars 2020 | 30. heinäkuuta 2020 | 18. helmikuuta 2021 |  | Lentolaite | Onnistui. Ensimmäinen Marsissa kokeiltu ilma-alus. |
Mars-luotaimia > Suunnitteilla

| Luotain | Laukaisu | Perillä | Päättyi | Tarkoitus | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ExoMars osa 2 | 2022 |  |  | Laskeutuja |  |
| ExoMars osa 2 | 2022 |  |  | Kulkija |  |

| Red Dragon | 2020 |  |  |  | Projekti peruutettu 2017 |
| Mars Sample Return Mission |  |  |  | Kiertolainen, laskeutuja, mönkijä, näytteen paluualus | Ei suunniteltua laukaisua mutta harkinnassa. |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luettelo Mars-luotaimista Wikimedia Commonsissa
Makro

Makro on tietokoneohjelmien erityinen laji. Makroja käytetään ohjaamaan sovellusohjelman toimintaa eli sovellus saadaan makrojen avulla suorittamaan tietyt tehtävät käyttäjän puolesta.
Yksinkertaisimmillaan makro on tallennettu ja nimetty sarja näppäimistöltä annettuja komentoja, joka voidaan suorittaa kutsumalla sitä annetulla nimellä. Makrot voidaan myös liittää tiettyyn näppäimeen tai useimmiten näppäinyhdistelmään. Tällainen yksinkertainen makro siis automatisoi käyttäjän ohjelmalle suorittaman rutiinitoimenpiteen. Näitä makroja kutsutaan näppäimistömakroiksi.
Makroihin voidaan tallentaa tai ohjelmoida myös hiirikomentoja, jolloin tuloksena on hiirimakro.
Makrojen ohjelmointiin käytettävät ohjelmointikielet voivat joko käsittää vain suppean joukon näppäimistöltä annettavia komentoja vastaavia koodeja tai ne voivat olla täysin kehittyneitä lausekieliä, jolloin niillä voidaan ohjelmoida kokonaisia sovelluksia.
Esimerkiksi Microsoft Officeen sisältyvä VBA-ohjelmointikieli (Visual Basic for Applications) on kehittynyt yksittäisissä Microsoftin toimisto-ohjelmissa käytetyistä makrokielistä ja korvannut ne.
Makrokielten monipuolistuminen on lisännyt niiden väärinkäytön mahdollisuuksia: voidaan luoda makroviruksia eli haittaohjelmia, jotka on ohjelmoitu käyttäjän huomaamatta toimiviksi makroiksi.
Makroja käytetään myös tietokonepeleissä, kuten verkkoroolipelissä World of Warcraft.
Logan Hutsko

| Logan Hutsko> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. helmikuuta 1999 (ikä 25) Tampa, FL, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Hut
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  178 cm
Paino:  78 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–2024
Seurat:  Charlotte Checkers (AHL) IK Oskarshamn (SHL) MoDo Hockey (HA) KalPa (SML)
NHL-varaus:  89. varaus, 2018 Florida Panthers
Logan Hutsko (s. 11. helmikuuta 1999 Tampa, Florida, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta Hutsko osasi pelata myös keskellä. Hutsko laukoi oikealta. Florida Panthers varasi hänet 89. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2017. Hutsko pelasi ammattilaisurallaan kaksi kautta AHL:ssä sekä uransa viimeisen kauden 2023–2024 Ruotsissa ja Suomessa. Huhtikuussa 2024 hän ilmoitti omalla Instagram-tilillään lopettavansa pelaajauransa päävammojen vuoksi.
Ura > Maajoukkueura

Hutsko pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2015.
Muuta

Hutskon isä Todd pelasi amerikkalaista jalkapalloa Troy Universityn yliopistojoukkueessa.
Made by Choice

| Made by Choice |
| --- | --- |

Perustettu:  2015
Perustaja:  Lasse Laine, Niclas Ahlström, Sebastian Jansson
Toimitusjohtaja:  Antti Olin
Kotipaikka:   Halikko, Suomi
Toimiala:  huonekaluteollisuus
Tuotteet:  designhuonekalut
Kotisivu:  www.madebychoice.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Made by Choice on suomalainen vuonna 2015 perustettu huonekaluyritys, joka suunnittelee, valmistaa ja myy moderneja puusta valmistettuja designhuonekaluja. Yrityksen suunnittelemat huonekalut valmistetaan sen omalla tehtaalla, joka sijaitsee Halikossa, Salossa.
Made by Choice saa innoituksensa huonekaluihinsa pohjoismaisesta onnellisuudesta. Eettisesti kestävien arvojen ja tuotantotapojen lisäksi onnellisuus tarkoittaa Made by Choicelle elämästä, luovuudesta ja laadukkaasta muotoilusta nauttimista.
Yritykselle ovat suunnitelleet huonekaluja muun muassa Matthew Day Jackson, Harri Koskinen, Joanna Laajisto, Ruotsin prinssi Carl Philip, Hanna Anonen, sisustusarkkitehtitoimisto Fyra, Thomas Sandell, Saku Sysiö ja Matti Klenell. Prinssi Carl Philipin Wiurila Chair -tuolit suunniteltiin Wiurilan kartanon ravintolatilaan. Huonekalut valmistetaan suomalaisia puuntyöstöperinteitä kunnioittaen.
Monessa lähteessä Made by Choicen huonekaluja kuvaillaan "tulevaisuuden klassikoiksi".kenen mukaan?
Vuonna 2017 Saku Sysiön suunnittelema Laakso-tuoli voitti parhaan tuolin palkinnon Restaurant & Bar Design Awards -kilpailussa Englannissa.
Vuonna 2019 maailman tunnetuimmilla sisustusalan messuilla Salone de Mobilessa Milanossa Made by Choice julkaisi Kolho-tuolin nykytaiteen kärkinimen Yhdysvaltalaisen Matthew Day Jacksonin kanssa. Kolho-tuoli noteerattiin tällöin laajalti sisustus ja design alan lehdistössä ja blogeissa. Tuoli mainittiin erikseen muunmuassa The New York Timesissä, sekä Forbesissa
Vuonna 2023 Ruotsin kansallismuseo ilmoitti lisänneensä Ruotsin prinssi Carl Philipin Bernadotte & Kylberg -muotoiluyrityksen Made by Choicelle suunnitteleman Wiurila-tuolin kokoelmiinsa. Wiurila-tuoli on suunniteltu arkkitehti Charles Bassin piirtämään Wiurilan kartanoon.
Lönnhammar

Lönnhammar (tunnetaan paikallisesti myös nimellä: Linhamari) on kylä entisessä Karjalohjan kunnassa Lohjalla Uudellamaalla. Kylä on todennäköisesti kehittynyt yksinäistalosta useampia maatiloja käsittäväksi kyläksi. Lönnhammarissa toimii muun muassa metalliteollisuuden yritys Mustion Teräs Oy, sekä suuri kaupallinen omenatarha ja moderni omenien lajittelu- ja pakkauslaitos.  Lönnhammarin maasto on tunnusomaisesti harjumaista, ja siellä on suurehko soranottoalue. Lönnhammaria halkoo seututie 104, jonka välittömässä tuntumassa on kirkasvetinen Lönnhammarinjärvi. Lönnhammarissa on aikaisemmin sijainnut kaksi elintarvikemyymälää.
László Kovács

László Kovács
László Kovács (s. 3. heinäkuuta 1939 Budapest) on unkarilainen poliitikko, joka oli Barroson ensimmäisen komission verotuksesta ja tulliliitosta vastaavana komissaarina vuosina 2004–2009. Tätä ennen Kovács oli Unkarin ulkoministerinä vuosina 1994–1998 ja 2002–2004. Hän oli myös Unkarin sosialistisen puolueen puheenjohtaja 1998–2004.
Aiheesta muualla

László Kovácsin verkkosivut (englanniksi)
Lömsö

Lömsö
| --- | --- |
Sijainti:  Parainen Varsinais-Suomi Suomi
Saariryhmä:  Turun saaristo
Merialue:  Saaristomeri
Pinta-ala:  5,85 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  33
Asutuskeskukset:  Kivimo
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Lömsö on saari Paraisiin kuuluvassa Houtskarissa. Saaren pinta-ala on vajaa kuusi neliökilometriä ja sillä asuu ympärivuotisesti 33 asukasta. Kesäisin saaren asukasluku moninkertaistuu. Lömsö sijaitsee aivan Houtskarin pääsaaren tuntumassa ja yhdistetty siihen Kivimon lossilla.
Saariston rengastie kulkee Lömsön läpi. Kivimo sund Lömsön eteläpuolella erottaa saaren Houtskarin pääsaaresta, Huvudlandetista ja Lömsön pohjoispuolella olevaan saarelle on siltayhteys Södersundin yli Jöutmon saareen, jonka pohjoisosassa sijaitsee Björkön kylä. Lömsössä sijaitsee Kivimon kylä, josta on lossiyhteys Huvudlandetiin Roslaxin kylään ja lossin korvaamista sillalla on suunniteltu jo vuosia.
László Lajtha

László Lajtha
László Lajthan hauta.
László Lajtha (unkariksi Lajtha László, 30. kesäkuuta 1892 Budapest – 16. helmikuuta 1963 Budapest) oli unkarilainen säveltäjä, etnomusikologi ja kapellimestari.
Lajtha syntyi Budapestissa. Hän opiskeli kotikaupunkinsa lisäksi Leipzigissa, Genevessä ja Pariisissa, joista viimeksi mainitussa Vincent d’Indyn johdolla. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen hän opetti Budapestin konservatoriossa ja kansallisessa akatemiassa. Lajtha tutki Béla Bartókin ja Zoltán Kodályn tavoin unkarilaisia kansanlauluja.
Lajtha toimi myöhemmällä urallaan mm. Unkarin radion musiikkillisena johtajana. Hänen tuotantoonsa kuuluu esimerkiksi yhdeksän sinfoniaa, kymmenen jousikvartettoa, kolme balettia ja operetti.
Aiheesta muualla

http://www.classical-composers.org/comp/lajtha
Mariona Caldentey

Mariona Caldentey
| Mitalit> Maa:   Espanja.Naisten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Espanja.Naisten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Espanja.Naisten jalkapallo.MM-kilpailut  | Maa:   Espanja> Naisten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Australia & Uusi-Seelanti 2023 | Jalkapallo |  |
Mariona Caldentey (oik. María Francesca Caldentey Oliver; s. 19. maaliskuuta 1996 Felanitx) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Espanjan naisten maajoukkueessa vuodesta 2017 ja voitti maailmanmestaruuden vuonna 2023.
Caldentey edusti kotimaassaan FC Barcelonaa. Hän voitti Barcelonan joukkueessa Mestarien liigan vuosina 2021, 2023 ja 2024. Kesällä 2024 hän siirtyi Englannin Superliigassa pelaavaan Arsenaliin.
Löksä

| Löksä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Louhi, Savonlinna, Etelä-Savo
Koordinaatit:  61°57′00″N, 29°00′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:   Koveronjoki eli Löksänjoki
Järvinumero:  04.293.1.002 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,4 m
Rantaviiva:  4,5 km
Pinta-ala:  84,3 ha
Keskisyvyys:  2 m
Suurin syvyys:  5 m
Saaria:  1
 fiLöksä 
Löksä on keskikokoinen järvi Savonlinnan Louhen kylän länsipuolella. Järvi kuuluu Vuoksen päävesistön (vesistöaluetunnus 04) Ylä-Enonveden valuma-alueen (04.29) Suurijoen valuma-alueeseen (04.293).
Järvi on suhteellisen matala, keskisyvyys on 2,5 metriä. Järven koillisrannalta, läheltä Louhen kylän yleistä uimarantaa alkaa Koveronjoki, joka laskee Tänkynjärveen.
Uimarannalla on laituri, grillikatos ja ulkohuussi. Uimarien ohella ne palvelevat myös Ulpukkareitti-melontareitin käyttäjiä; tämä melontareitti kulkee järven kautta.
Made in Chelsea

| Made in Chelsea |
| --- | --- |
Tyyli:  käsikirjoitettu tositelevisio
Alkuperämaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  E4
Esitetty:  9. toukokuuta 2011 –
Tuotantokausia:  11
Tuotanto
Tuottaja(t):  Sarah Dillistone, David Granger, Kelly Lynn
Tuotantoyhtiö(t):  Monkey Kingdom
Palkinnot
Voitetut:  Bafta (2013)
Aiheesta muualla
IMDb
Made in Chelsea on brittiläinen tositelevisiosarja, jota alettiin esittää brittiläisellä E4-kanavalla vuonna 2011. Suomessa sarjaa esittää tv-kanava Hero. Sarja kertoo Lontoon Chelseassa asuvista varakkaista nuorista aikuisista ja heidän ihmissuhteistaan.
Palkinnot

Bafta-palkinto 2013
Malatestianan kirjasto

Malatestianan kirjasto (ital. Biblioteca Malatestiana) on Cesenassa, Italiassa sijaitseva, likipitäen alkuperäisasussaan yli 500 vuotta säilynyt julkinen kirjasto. Kirjaston perusti kondottieeri Malatesta Novello. Rakennustöitä johti Leon Battista Albertin oppilas Matteo Nuti ja ne kestivät vuodesta 1447 vuoteen 1452.
Malatestianan kirjasto on maailman ainoa 1400-luvun kirjasto, jonka alkuperäinen rakenne ja sisustus on säilynyt miltei koskemattomana. Kirjaston sisätilat edustavat Italian varhaisrenessanssia. Kirjasto liitettiin UNESCOn maailmanmuistikohteiden luetteloon vuonna 2005.
Ilmakuva kirjastorakennuskesta.
Historiallista lukusalia.
Sisäänkäynti kirjaston aulaan (Aula del Nuti).
Käännös suomeksi
Martin Canin

Martin Canin
Martin Canin (1930 New York – 9. toukokuuta 2019) oli yhdysvaltalainen pianisti ja pianopedagogi.
Canin syntyi perheeseen, jonka isä oli muuttanut Yhdysvaltoihin Englannista ja äiti Venäjältä. Hän varttui Queensissa. Canin valmistui vuonna 1956 Juilliard Schoolista maisterinarvolla pianonsoitossa. Hänen opettajanaan oli ollut Rosina Lhévinne, jonka avustajana hän itse aloitti opettamisen Juilliard Schoolissa 1950-luvulla. Canin esiintyi laajalti sekä resitalistina että kamarimuusikkona. Hän sai esiintymisillään positiivisia arvioita Harold Schonbergilta ja Virgil Thomsonilta, mutta keskittyi sittemmin opettamiseen. Canin sai nimityksen Juilliard Schoolin henkilökunnan jäseneksi vuonna 1972, ja hän opetti useita kansallisten ja kansainvälisten kilpailujen voittajia. Canin työskenteli myös kolmen vuosikymmenen ajan Stony Brook Universityn henkilökunnan jäsenenä. Hän toimi tuomarina Yhdysvalloissa, Euroopassa ja Aasiassa järjestetyissä kansainvälisissä kilpailuissa. Hän johti mestarikursseja eri puolilla maailmaa ja kirjoitti The Piano Quarterly -lehteen.
Caninin jäämisestä eläkkeelle Juilliard Schoolin henkilökunnasta ilmoitettiin vuonna 2016. Hänen vaimonsa Fiorella Miotto Canin oli myös valmistunut Juilliard Schoolista pianonsoiton ohjelmasta ja tyttärensä Serena Canin viulunsoiton ohjelmasta. Canin oli viulisti Stuart Caninin veli.
Luettelo portugalin kielen murteista

Tämä on luettelo portugalin kielen murteista.
Alueelliset murteet > Angola

benguela (puhutaan Benguelan provinssissa)
luanda (puhutaan Luandan kaupungissa ja sen lähistöllä)
sulista (puhutaan Etelä-Angolassa)