stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Abu Musa
Historia

Erimielisyydet saaren omistukseen liittyen juontavat juurensa Qasemin heimoliittoon, joka vaikutti molemmilla puolilla persianlahtea vuosien 1747 ja 1887 välillä. Iranilaisen näkemyksen mukaan Qasemit hallitsivat Abu Musa Persian alaisina. Toisella puolella Persianlahtea nykyisin Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin kuuluvan Sharjahin emiirit kuuluvat Qasemeihin ja katsovat saaren kuuluvan Sharjahiin tätä kautta. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa saari tunnettiin lähinnä merirosvojen ja salakuljettajien tukikohdista, kalastajien ja helmenpyytäjien väliaikaisena suojapaikkanaa, sekä punaisista okrakuopistaan. Sen asukkaat olivat peräisin Persianlahden molemmilta puolilta.
Saareen liittyvä diplomaattinen kiista alkoi vuonna 1904. Tuolloin brittien tukema Sharjahin emiiri nostatti saarella oman lippunsa, jonka persialaiset tullivirkailijat sittemmin laskivat nostaen sen tilalle oman lippunsa. Britit ja persialaiset sopivat vetävänsä lippua vartioimaan tuodut sotilat pois saarelta, mutta tämän totuduttua Sharjahin emiiri nostatti oman lippunsa uudestaan. Sittemmin Persia ja Iso-Britannia kävivät vuosikymmeniä kestänyttä kädenvääntöä saaren asemasta.
Vuonna 1971 Persia eli Iran, britit ja Sharjahin emiiri Khalid bin Muhammad al-Qasimi saivat aikaan muistion, jonka mukaan saari jaettaisiin Iranin ja Sharjahin hallitsemiin puoliskoihin ilman, että maat tunnustaisivat toistensa vaatimuksia koko saareen. Britit olivat samaan aikaan päättämässä hallintoaan nykyisissä Yhdistyneissä arabiemiirkunnissa. Iran suostui maksamaan Sharjahille taloudellista korvausta seuraavan yhdeksän vuoden ajan ja Iranilainen hävittäjä Artemis toi iranilaiset sotilaat Iranin puoliskolle.
Iranin maksuvelvoite päättyi vuonna 1981, jolloin alkuperäisen muistion mukaan oli neuvoteltava uudelleen. Uusista maksuista ei ilmeisesti virallisesti sovittu, mutta ne jatkuivat silti vielä vuoteen 1984. Ne lopetettiin ainakin virallisesti Irakin–Iranin sodan taloudellisten vaikeuksien takia, sekä koska arabimaat tukivat Irakia. Vuonna 1992 iranilaiset alkoivat virallisesti turvallisuusseikkoihin vedoten rajoittaa matkustamista saarelle ja ulottivat näin vaikutusvaltansa vuoden 1971 muistion ulkopuolelle. Koko saaresta tuli käytännössä Iranin vallan alainen. Yhdistyneet arabiemiirikunnat ja Arabiliitto ovat sittemmin vaatineet Abu Musan tilanteen käsittelyä kansainvälisesti, mutta Iran on vaatinut kahdenvälisiä keskusteluja.
2. kesäkuuta 2007 saaren tuntumasta otettiin kiinni kolme suomalaista. Iranin mukaan heidän aluksensa oli rikkonut aluevesirajaa. Miehet vapautettiin kuulustelujen jälkeen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Global Security: Abu Musa Island (englanniksi)
Rantaa ja taustalla Halva-huippu.
Kutemi

| Kutemi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa), Joutsa
Koordinaatit:  61°38′14″N, 26°22′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskujoki:  Kutemisalmi Suonteeseen 
Järvinumero:  14.856.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,1 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  340 m  
Rantaviiva:  3,348 km  
Pinta-ala:  19,822 ha  
Saaria:  1 
 fiKutemi 
Kutemi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla ja Joutsassa Hankaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,8 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Kutemin valuma-alueeseen (14.856) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,1 metriä mpy.
Willum Þór Þórsson

| Willum Þór Þórsson |
| --- | --- |

Islannin terveysministeri
 28. marraskuuta 2021–  
Edeltäjä:  Svandís Svavarsdóttir
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. maaliskuuta 1963 (ikä 61) Reykjavík
Kansalaisuus:   Islanti
Puoliso:  Ása Brynjólfsdóttir
Lapset:  5
Tiedot
Puolue:  Edistyspuolue
Willum Þór Þórsson (s. 17. maaliskuuta 1963) on islantilainen entinen jalkapalloilija ja edistyspuolueen poliitikko, joka on toiminut Islannin terveysministerinä vuodesta 2021 lähtien.
Willum syntyi Reykjavíkissa. Hän valmistui taloustieteiden kandidaatiksi Islannin yliopistosta vuonna 1987, kauppatieteiden kandidaatiksi Kööpenhaminan kauppakorkeakoulusta vuonna 1996 ja kasvatustieteen kandidaatiksi Islannin yliopistosta vuonna 2003.
Willum on edustanut jalkapallossa Knattspyrnufélag Reykjavíkuria vuosina 1985–1989 ja 2002, Breiðablikia vuosina 1991–1995, Þrótturia vuosina 1996–1999 ja Haukaria vuonna 2001. Seuraurallaan hän teki 159 ottelussa 30 maalia. Vuosina 1986–1995 hän toimi lisäksi käsipallovalmentajana. Vuosina 1997–2013 hän toimi jalkapallovalmentajana. Hän suoritti vuonna 2010 UEFA Pro Licence -valmentajalisenssin.
Vuosina 1986–2013 hän toimi opettajana lukiossa Kópavogurissa, vuosina 1993–2001 Islannin turismikoulussa. Vuosina 2007–2013 hän toimi opettajana Reykjavíkin yliopistossa. Alltingissä Willum on istunut Suðvesturkjördæmi-vaalipiirin edustajana vuosina 2013–2016 ja jälleen vuodesta 2017 lähtien. Vuosina 2019–2021 hän toimi Alltingin 4. varapuhemiehenä. Vuonna 2021 hänet nimitettiin terveysministeriksi.
Willum on naimisissa Ása Brynjólfsdóttirin kanssa. Heillä on viisi lasta.
Kuhalampi (Pertunmaa)

| Kuhalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°23′49″N, 26°21′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskujoki:  Kuhajoki Saunalampeen 
Järvinumero:  14.172.1.040
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,8 m  
Pituus:  680 m  
Leveys:  340 m  
Rantaviiva:  1,965 km  
Pinta-ala:  14,925 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuhalampi 
Kuhalampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Kuhajärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 14,9 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ylä-Rievelin–Enonveden alueeseen (14.172) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,8 metriä mpy.
Liettuan parlamenttivaalit 2024

Liettuan vuoden 2024 parlamenttivaalit järjestettiin 13. lokakuuta ensimmäisen kierroksen ja 27. lokakuuta toisen kierroksen osalta. Vaaleissa valittiin kaikki Seimasin 141 edustajaa seuraavaksi neljäksi vuodeksi.
Tausta

Edustajista 71 valitaan yhden edustajan vaalipiireistä enemmistövaalitavalla ja loput 70 suhteellisella vaalitavalla avoimella listavaalilla. Listavaaleissa maa on jaettu vaalipiireihin, joista valitaan useampi henkilö. Lain mukan vaalit tulee pitää lokakuun toisena sunnuntaina sinä vuonna, jolloin istuvan Seimasin kausi päättyy. Presidentin tulee vahvistaa vaalipäivä viimeistään puoli vuotta ennen vaaleja.
Vaaleissa on kaksi kierrosta, joita sovelletaan vain 71 enemmistövaalitavalla valittavan edustajan kohdalla. Tullakseen valituksi ehdokkaan tulee saada vähintään puolet vaalipiirin äänistä. Mikäli näin ei käy, toinen kierros järjestetään kahden parhaiten menestyneen välillä kahden viikon päästä. Listavaaleissa puolueiden kohdalla noudatetaan 5 prosentin ja vaaliliittojen kohdalla 7 prosentin äänikynnystä. Listavaaleihin saavat osallistua vain rekisteröityneet poliittiset puolueet, joiden tulee asettaa vähintään 20 ehdokasta.
Äänestystulos voidaan vaalipiirin kohdalla mitätöidä liian vähäisen äänestysaktiivisuuden takia. Enemmistövaalitavalla valittavien kohdalla vähintään 40 prosentin äänioikeutetuista täytyy käydä äänestämässä. Listavaalien kohdalla vastaava osuus on 25 prosenttia.
Ehdokasasettelu ja äänioikeus

Ehdokkaaksi saavat asettua 25 vuotta täyttäneet Liettuassa vakituisesti asuvat maan kansalaiset, joita ei ole todettu vaalikelvottomaksi vankeustuomion takia.
Äänioikeutettuja vaaleissa ovat kaikki vaalipäivään mennessä 18 vuotta täyttäneet Liettuan kansalaiset, joita ei ole oikeuden päätöksellä todettu vajaavaltaisiksi.
Tulokset

Parlamenttivaalien ensimmäisellä kierroksella Liettuan sosiaalidemokraattinen puolue sai eniten ääniä, yli  19 prosenttia. Äänestysaktiivisuus oli yli 52 prosenttia, selvästi enemmän kuin edellisissä parlamenttivaaleissa.
Toisella kierroksella jaettiin 63 paikkaa, joista sosiaalidemokraatit saivat 39 ja kristillisdemokraatit 10. Äänestysaktiivisuus oli 41%.
Sosiaalidemokraattien puheenjohtajana toimii MEP Vilija Blinkevičiūtė, mutta pääministeriksi nousi varapuheenjohtaja Gintautas Paluckas.
Kaikkiaan yhdeksän puoluetta sai edustajia seimasiin. Lisäksi valittiin kaksi sitoutumatonta kansanedustajaa.
Sosiaalidemokraattinen puolue 52 paikkaa
Kotimaan liitto 28 paikkaa
Nemunasin aamunkoitto 20 paikkaa
Demokraatit Liettuan puolesta 14 paikkaa
Liberaalien liike 12 paikkaa
Talonpoikien ja vihreiden liitto 8 paikkaa
Puolalaisten vaalitoiminta 3 paikkaa
sitoutumattomat 2 paikkaa
Kansallinen liitto 1 paikka
Vapaus ja oikeus 1 paikka
N-asetyylietanoliamiinihappoamidaasi

N-asetyylietanoliamiinihappoamidaasi eli NAAA (myös N-asetyylietanoliamiinihappoamidihydrolaasi) on N-asetyylietanoliamiineja (mm. anandamidi, palmitoyylietanoliamidi) hydrolysoiva entsyymi.
Biokemia

NAAA on rakenteellisesti ja toiminnallisesti samanlainen kuin happokeramidaasi eli CA; NAAA hydrolysoi keramideja vähän mutta havaittavasti. NAAA:n katalysoiman hydrolyysin johdosta syntyy siis rasvahappoja ja etanoliamidia. NAAA kuuluu koloyyliglysiinihydrolaasiperheeseen. NAAA:lla ei ole sekvenssihomologiaa rasvahappoamidihydrolaasin eli FAAH:n kanssa, mutta on sekvenssihomologinen CA:n kanssa. NAAA on lysosomaalinen ensyymi.
NAAA oli aiemmin ainoa tunnettu endokannabinoideja metaboloiva entsyymi.
Lääketieteellinen käyttö

NAAA:ta on tutkittu muun muassa kivunlievitykseen ja tulehdusreaktioiden vähentämiseksi (engl. anti-inflammatory).
NAAA:n spekuloitu hydrolyysimekanismi.
Kylmäkosken vankila

| Kylmäkosken vankila |
| --- | --- |
 Kylmäkosken vankilan sisäänkäynti.
Osoite:  Vanhamaantie 26 37911 Akaa
Koordinaatit:  61°10′21″N, 23°42′53″E
Rakennustyyppi:  vankila
Valmistumisvuosi:  1993
Bruttoala:  7 209 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kylmäkosken vankila on Akaan Kylmäkoskella Tipurin teollisuusalueella sijaitseva vuonna 1993 toimintansa aloittanut 113-paikkainen suljettu vankila.
Vuonna 1993 osa Hämeenlinnan lääninvankilan toiminnoista siirrettiin uuteen Kylmäkosken vankilaan. Valtioneuvoston periaatepäätös uuden lääninvankilan rakentamisesta tehtiin vuonna 1978, mutta rakentaminen pääsi alkamaan vasta 1990-luvun alussa. Aloitusta viivästytti valtion määrärahojen niukkuus ja Hämeenlinnan lääninvankilan henkilökunnan vastustus siirtyä Kylmäkoskelle.
Kylmäkosken vankilan johtaja on Harri Rämö. Alun perin vankila on perustettu tutkintavankilaksi, mutta vuodesta 2000 alkaen sinne on sijoitettu myös enenevässä määrin vankeusvankeja. Kylmäkosken vankilassa on noin 80 hengen henkilökunta. Keskivankiluku vuonna 2013 oli 129. Työtoiminta on pääasiassa kevyttä alihankintatoimintaa. Vankilan alaisuuteen ovat kuuluneet sittemmin lakkautetut Pirkkalan työsiirtola ja Toijalan yövankilaosasto. Vanha lääninvankila Hämeenlinnassa on nykyisin Vankilamuseo.
Vankilarakennukset

Vankilan pohjapinta-ala on 7 209 m². Rakennuksessa on 40 m² kappeli.
Historia

Vankilan 17,55 hehtaarin tontista tehtiin Kylmäkosken kunnan ja valtion välillä kauppa 26. kesäkuuta 1978. Kauppahinta oli 150 000 mk. Kunta oli tarjonnut hallussaan ollutta Tipurin tilan maa-aluetta lääninvankilan rakennuspaikaksi jo vuonna 1971. Kaupan jälkeen Kylmäkosken kunta rakensi tontille kunnallistekniikan.
Vankilarakennuksen pääurakoitsija oli Ahti-rakennusliike Tampereelta. Vankilan rakentamista kaavailtiin ensin vankityövoimalla, mutta päädyttiin rakennusliikkeeseen valmistumisen nopeuttamiseksi. Hankkeen kokonaiskustannukset olivat 70 000 000 mk.
Toiminnan käynnistyessä vuonna 1993 Hämeenlinnan lääninvankilasta siirrettiin 37 virkaa Kylmäkoskelle, joista 32 oli vanginvartijoita. Vapaaehtoiseksi siirtyjäksi ilmoittautui vain kaksi henkilöä, loput pakotettiin siirtymään hoitamaan virkoja Kylmäkosken vankilaan.
Maailman kovimmat vankilat - Kylmäkoski

Kylmäkosken vankila esiintyi Netflixin Maailman kovimmat vankilat - dokumenttisarjassa vuonna 2023. Ohjelman juontaja Raphael Rowe kertoi, miten yksi suomalaisista vangeista Olli Kauhanen ammuttiin kuoliaaksi päästyään pois vankilasta.
Rowen mukaan "vangit elävät Kylmäkoskella ympäristössä, jossa he voivat menettää henkensä tai jossa he voivat riistää toisen hengen, ja juuri näin tapahtui." Dokumentissa Rowe haastattelee useita Kylmäkosken vankeja ja perehtyy heidän arkeensa.
Vankilan tapahtumia

Kylmäkosken vankilassa tapahtui tappo 12. elokuuta 2005. Sellitoveri puukotti toista vankia kaulaan. Vuonna 2006 vankilassa yritettiin kieltää raidallisten Marimekko-paitojen käyttö viitaten siihen että jengit käyttävät logoinaan vastaavia tuotteita. Kiellosta kuitenkin luovuttiin. Vankilan ensimmäinen karkaaminen tapahtui 13. heinäkuuta 2020, tällöin vanki vain poistui vankilan portista toisen vangin henkilöllisyydellä, jonka piti vapautua samana päivänä. Tapaus siirtyi syyteharkinnan jälkeen 24.3.2021 käräjäoikeuteen. Poliisi epäili henkilökunnan avustaneen ja tehneen virkarikoksen paon yhteydessä.
Tunnettuja vankeja

Matti Nykänen
Simon Ekpa
Kuola (kaupunki)

| Kuola Кола, Kola |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Murmanskin alue Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella.
 Kuola
 Koordinaatit: 68°52′57″N, 33°1′6″E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Murmanskin alue
Piiri:  Kuolan piiri
Ensimmäinen maininta:  1264
Linnoitus:  1550
Kaupungiksi:  1780 (1784), uudelleen 1965
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Hallinnon tyyppi:  kaupunkikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  174,52 km²
Väkiluku (2010):  10 400
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Suuntanumero(t):  +7 81553
 
 Kaupungin kotisivu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuolan kaupunkikunta Kuolan piirin kartalla.
Kuola ("Cola") hollantilaisella vuoden 1601 kartalla.
Kuolan linnoituksen pienoismalli.
Vuonna 1804 rakennettu Neitsyt Marian ilmestyksen katedraali.
Kuola (ven. Ко́ла, Kola, koltansaameksi Kuâlõk, pohjoissaameksi Guoládat) on kaupunki, kaupunkikunta ja Kuolan piirin hallinnollinen keskus Murmanskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Kuolanvuonoon laskevien Tuulomajoen ja Kuolajoen yhtymäkohdassa 12 kilometriä Murmanskista etelään. Kaupungissa on 10 400 asukasta (vuonna 2010).
Maantiede ja ilmasto

Kuolan kaupunkikunnan pinta-ala on 174,52 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Murmanskin ja Severomorskin kaupunkipiirikuntiin, kaakossa Kuolan piirin Kildinstroin ja Molotšnyin, lounaassa Murmašin ja luoteessa Mežduretšjen kuntiin. Pinta-alasta 74,1 % on metsää.
Kunnan alueella on lukuisia järviä ja soita. Suurimmat joet ovat Kuolajoki ja Tuulomajoki. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, rautamalmi ja turve. Suojeltuja luonnonmuistomerkkejä ovat Tuulomajoen rannalle istutettu lehtikuusimetsikkö sekä Murmanskista Tumannyihin johtavan maantien varrella sijaitseva kolmesataa vuotta vanha mäntymetsä.
Seudulla vallitsee Golfvirran lämmittämä meri-ilmasto. Talvi on pitkä ja leuto, kesä lyhyt ja viileä. Keskilämpötila on talvella −10 … −13 °C ja kesällä +10 … +14 °C. Sää on usein epävakainen. Vuotuinen sademäärä on 550–600 millimetriä.
Asutus

Kuola on kaupunkikunnan ainoa asutuskeskus. Se on luonteeltaan Murmanskin esikaupunki. 1800-luvulle saakka kaupungissa asui lähes yksinomaan sotilaita, virkamiehiä, papistoa ja kauppiaita. Asukasluku alkoi kasvaa 1900-luvun alkupuolella Muurmannin radan ja sataman sekä Murmanskin kaupungin perustamisen ansiosta. Asukasluvun kasvu jatkui vuoteen 1989 saakka, minkä jälkeen se on laskenut yli 35 prosentilla. Viime vuosina väestön väheneminen on kuitenkin huomattavasti hidastunut.
Asukasluvun kehitys
| 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 273 | 12 085 | 13 301 | 16 541 | 11 060 |
Historia

Seudulla sijainnut pomoriasutus mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1264. Sieltä tehtiin kalastus- ja metsästysretkiä Huippuvuorille ja Novaja Zemljaan. Vuonna 1550 rakennettiin Kuolan linnoitus, joka 1500–1600-luvuilla torjui useaan kertaan ruotsalaisten, tanskalaisten ja merirosvojen hyökkäykset. Kuolan kautta käytiin vilkasta ulkomaankauppaa Englannin ja Hollannin kanssa. Iivana Julman ajoista aina vuoteen 1804 saakka se toimi myös karkotuspaikkana. Tanskalaiset hävittivät linnoituksen vuonna 1623. Petsamon luostari siirrettiin vuonna 1590 Kuolaan, kunnes Pietari I lakkautti sen vuonna 1701. 1700-luvulla Kuola menetti merkityksensä ulkomaankaupan keskuksena.
Vuonna 1775 perustettiin Arkangelin käskynhaltijakuntaan ja myöhemmin kuvernementtiin kuulunut Kuolan kihlakunta, ja vuonna 1780 (1784) Kuolasta tuli kaupunki. Englantilaiset valtasivat sen Krimin sodan aikana 1854 ja hävittivät tulliaseman, minkä jälkeen kaupunki autioitui lähes täydellisesti. Koko Kuolan niemimaan käsittänyt kihlakunta liitettiin Kemiin, mutta perustettiin uudelleen 1883. Vuonna 1894 kaupungissa oli 750 asukasta, kaksi kirkkoa, koulu ja muutama kauppa. Asukkaat harjoittivat kalastusta ja kaupankäyntiä saamelaisten kanssa. Kuolan kihlakunnassa oli samana vuonna 8 600 asukasta, joista suurin osa oli venäläisiä ja vajaat 2 000 saamelaisia. Seudulla asui myös suomalaisia ja norjalaisia uudisasukkaita sekä karjalaisia.
Vuonna 1899 kihlakunnan keskus siirrettiin Aleksandrovskiin (nykyinen Poljarnyi), jonka mukaan kihlakunta sai uuden nimensä. Kuola alennettiin kyläksi vuonna 1926, mutta myöhemmin se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Vuonna 1965 siitä tuli jälleen kaupunki.
Liikenne, talous ja palvelut

Kuolan kautta kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen valtatie M18, josta haarautuvat maantiet Ylä-Tuuloman kautta Lotan raja-asemalle sekä Serebrjankan vesivoimalaitokselle. Muurmannin radalla sijaitsevalta Kuolan rautatieasemalta haarautuu rata Nikkeliin. Kaupungista on linja-autoyhteydet Murmanskiin, Montšegorskiin, Apatityyn ja Petroskoihin.
Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat julkiset palvelut ja hallinto. Kaupungissa toimii Arktikpivon olutpanimo, makaronitehdas, rakennusyrityksiä, suomalais-venäläisen Eurotiivi-yhteisyrityksen ikkunatehdas sekä huonekalutehdas. Suuri osa työvoimasta työskentelee Murmanskissa.
Kaupungissa toimii neljä lastentarhaa, esikoulu, neljä yleissivistävää koulua, lasten luomistyön keskus, lasten musiikkikoulu, ammattikoulu sekä lasten ja nuorten urheilukoulu. Kulttuurilaitoksia ovat piirin kulttuurikeskus, lasten taidekoulu, piirin keskuskirjasto ja lastenkirjasto. Terveyspalveluihin kuuluu piirisairaala poliklinikkoineen.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet

Kaupungin keskusta sijaitsee Tuuloma- ja Kuolajokien välisellä tasanteella. Se koostuu etupäässä kerrostaloista, hallintorakennuksista ja palveluista. Tuulomajoen länsirannalla on omakotitaloja. Kuolajoen itärannalla rautatien ja M18-valtatien varrella sijaitsee teollisuusalue.
Suojeltuja kulttuuriperintökohteita ovat vuonna 1804 rakennettu Neitsyt Marian ilmestyksen katedraali, joka on Kuolan niemimaan ensimmäinen kivirakennus, 1600-luvulta peräisin oleva puinen matkaristi, 1800-luvun alussa pystytetty entisen kihlakunnankassan rakennus sekä Kuolan hautausmaan hautakivet, joista vanhimmat ovat peräisin 1700-luvulta. Linnoituksesta on säilynyt maavalli ja kaivanto. Kaupungissa toimii pomorikulttuuria esittelevä museo.
Aiheesta muualla

Kuolan kaupungin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Kuolan piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
| n k Murmanskin alue |
| --- | --- | --- |
Hallinnollinen keskus: Murmansk
| Piirit |  Kantalahti  Koutero  Kuola  Lovozero  Petsamo  Turja  |  |
| Suljetut alueet |  Aleksandrovsk  Ostrovnoi  Severomorsk  Vidjajevo  Zaozjorsk  |  |
| Kaupungit |  Apatiitti  Gadžijevo  Kantalahti  Kirovsk  Koutero  Kuola  Montšegorsk  Murmansk  Olenegorsk  Ostrovnoi  Poljarnyi  Poljarnyje Zori  Severomorsk  Snežnogorsk  Zaozjorsk  Zapoljarnyi  |  |
| Kaupunkityyppiset taajamat |  Kildinstroi  Molotšnyi  Murmaši  Nikkeli  Parkkina  Revda  Safonovo  Tumannyi  Umba  Ylä-Tuuloma  Zelenoborski  |  |
Kaupunkikunnat:

Kuola (hallinnollinen keskus) – Kildinstroi – Molotšnyi – Murmaši – Tumannyi – Ylä-Tuuloma (Verhnetulomski)
Maalaiskunnat:
 Mežduretšje – Pušnoi  – Teriberka – Tuuloma (Tuloma) – Uura (Ura-Guba)
Peter Fonda

| Peter Fonda |
| --- | --- |
 Peter Fonda vuonna 2009.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Peter Henry Fonda
Syntynyt: 23. helmikuuta 1940 New York, New York, Yhdysvallat
Kuollut: 16. elokuuta 2019 (79 vuotta) Los Angeles, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Susan Jane Brewer (1961–1966) Oortia Rebecca Crockett (1975–2011) Margaret ”Parky” DeVogelaere (2011–2019)
Lapset:  Bridget Fonda
Näyttelijä
Aktiivisena:  1962–2019
Merkittävät roolit:  Easy Rider – matkalla Uleen kulta Ghost Rider – aaveajaja Klo 15:10 lähtö Yumaan
Aiheesta muualla
peterfonda.com
IMDb 
Elonet
Peter Henry Fonda (23. helmikuuta 1940 New York, Yhdysvallat – 16. elokuuta 2019 Los Angeles, Yhdysvallat) oli Golden Globe -palkittu yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän oli Oscar-ehdokkaana elokuvan Easy Rider – matkalla (1969) käsikirjoituksesta yhdessä Dennis Hopperin ja Terry Southernin kanssa.
Fondan isä oli Henry Fonda. Hänen sisarensa on näyttelijä Jane Fonda. Hänen tyttärensä on näyttelijä Bridget Fonda.
Kuolema

Fonda kuoli 79-vuotiaana keuhkosyövän komplikaatioihin 16. elokuuta 2019.
Filmografia > Televisio

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Nimi | Rooli | Jaksot |
| 1962 | Alaston kaupunki | Joey Selken | ”The Night the Saints Lost Their Halos” |
| 1962 | The New Breed | Ronnie Bryson | ”Thousands & Thousands of Miles” |
| 1962 | Wagon Train | Orly French | ”The Orly French Story” |
| 1963 | Puolustuksella on puheenvuoro | Gary Foster | ”The Brother Killers” |
| 1964 | Pidätys ja tuomio | Alex Bakalyan | ”A Circle of Strangers” |
| 1964 | Alfred Hitchcock esittää | Verge Likens | ”Return of Verge Likens” |
| 1964 | 12 O’Clock High | Andy Lathrop | ”The Sound of Distant Thunder” |
| 1994 | Yön kuumuudessa | Marcantony Appfel | 2 jaksoa |
| 2007 | Teho-osasto | Pierce Tanner | ”300 Patients” |
| 2011 | C.S.I. New York | William Hunt | 2 jaksoa |
| 2011 | Havaiji 5-0 | Jesse Billings | ”Mea Makamae” |
Filmografia > Ääniroolit videopeleissä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Vuosi | Nimi | Rooli |
| 2004 | Grand Theft Auto: San Andreas | The Truth |
Aiheesta muualla

Peter Fonda Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Peter Fonda Elonetissä.
Peter Fondan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Emmy Awards  FID  MusicBrainz  Museum of Modern Art  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  NARA  SNAC  IdRef 
Fonda ajaa Easy Rider -elokuvasta tutun moottoripyöränsä replikalla vuonna 2009.