stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Henry Spira

Henry Spira (19. kesäkuuta 1927 – 12. syyskuuta 1998) oli belgialais-yhdysvaltalainen eläinten oikeuksien puolustaja. Häntä pidetään yhtenä vaikutusvaltaisimmista 1900-luvun eläinten oikeuksien puolustajista.
Spira työskenteli vuonna 1974 perustamassaan Animal Rights International -yhdistyksessä. Spira muistetaan erityisesti hänen vuonna 1976 American Museum of Natural Historyssa järjestämästään eläinkokeiden vastaisesta kampanjasta. Museossa tehtiin kokeita kissojen hyödyntämisestä seksuaalisuuteen liittyvässä tutkimuksessa. Vuonna 1980 Spira julkaisi kokosivun mainoksen The New York Timesissa. Mainoksessa oli kuvattuna kaniini, jonka silmät oli peitetty laastarilla ja teksti "Kuinka monen kanin täytyy sokeutua Revlonin kauneuden tähden?"
Tausta > Varhaiselämä

Spira syntyi Antwerpenissä, Belgiassa. Hänen vanhempansa olivat Maurice Spira ja Margit Spitzer Spira. Maurice ja hänen isänsä työskentelivät timanttiteollisuudessa. Hänen äitinsä isä oli Hampurin päärabbi. Perheen taloudellinen asema oli turvattu. Henryllä oli lastenhoitaja ja hän kävi koulua ranskankielisessä lycèessä. Henryn ollessa 10-vuotias hänen isänsä muutti Panamaan ja muu osa perheestä muutti Saksaan asuakseen äidin perheen kanssa. Henry liittyi juutalaisnuorten ryhmään ja alkoi opetella hepreaa.
Maurice Spira kutsui perheen luokseen vuonna 1938. Hän oli avannut kaupan, jossa myytiin halpoja vaatteita ja koruja pääasiassa merimiehille. Henry lähetettiin nunnien pitämään roomalaiskatoliseen kouluun, jossa opetus tapahtui espanjaksi. Perheen rahat kuitenkin loppuivat ja Henryn täytyi lopettaa koulunkäynti. Hän työskenteli seuraavan vuoden isänsä kaupassa.
Tausta > New York ja Hashomer Hatzair

Spiran ollessa 13-vuotias, joulukuussa 1940, perhe lähti matkalle New Yorkiin Havannan kautta. Perheen isä työskenteli timanttikaupassa ja perhe vuokrasi asunnon West 104th Streetiltä. Spira kävi julkista koulua ja jatkoi heprean opintoja, jotka hän maksoi itse hankkimillaan rahoilla. Spira järjesti Bar mitsvan ja käytti kipaa.
Vuonna 1943, opiskellessaan Stuyvesant High Schoolissa, Spira tutustui vasemmistolaiseen ei-uskonnolliseen sionistiryhmään Hashomer Hatzairiin. Ryhmä auttoi nuoria juutalaisia valmistautumisessa kibbutsissa työskentelyyn Palestiinassa. Ryhmä järjesti kesäleirejä, joilla opetettiin maanviljelyä, luonnossa liikkumista ja miesten ja naisten välistä tasa-arvoa. Peter Singerin mukaan anti-materialismi ja ajattelun riippumattomuus olivat asioita, joita Henry Spira oppi osallistuessaan Hashomer Hatzairin toimintaan. Tuolta ajalta on myös hänen käyttämä hepreankielinen nimi Noah, jota hän käytti myös myöhemmin elämässään. 16-vuotiaana Spira päätti muuttaa kotoaan. Hän asui ja työskenteli iltapäivisin metallialan yrityksessä. Aamupäivisin hän kävi koulua.
Tausta > Kauppalaivasto ja sotilasura

Vuonna 1944 Spira liittyi Yhdysvaltojen sosialistiseen työväenpuolueeseen. Yhdessä John Blackin kanssa Spira värväsi nuoria New Yorkin lukioista. Spirasta tuli kauppalaivaston merimies kun hän liittyi National Maritime Unioniin vuonna 1945. Kommunistit ja muut vasemmistolaiset pakotettiin eroamaan McCarthyismin aikana ja Spira sai tietää, että hänen oleskelunsa yhdysvaltalaisella kauppa-aluksella oli uhka Yhdysvaltain hallitukselle. Spira kertoi myöhemmin Peter Singerille, että hän koki olevansa osa peliä, jossa hän taisteli järjestelmää vastaan ja järjestelmä pyrki tasoihin hänen kanssaan.
Spira värväytyi Yhdysvaltain armeijaan ja palveli Berliinissä 1953–1954. Hänen tehtävänään oli puhua sadoille sotilaille ajankohtaisista asioista viikoittain. Vietettyään kaksi vuotta armeijassa Spira työskenteli General Motorsin tehtaalla Lindenissä, New Jerseyssä. Tuona aikana Spira oppi miten yksilöt voivat käyttää valtaa toimiessaan erillään organisaatiosta.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Henry Spira
Käännös suomeksi
Hilkka Hakola

Hilkka Hakola oikealla.
Hilkka Tuulikki Hakola (23. helmikuuta 1934 Helsinki – 29. marraskuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen koripalloilija.
Hakola oli ensimmäinen kansainvälisen huipputason suomalainen naiskoripalloilija. Hän edusti Suomen maajoukkuetta EM-kisoissa Moskovassa 1952 sekä Prahassa 1956 ja oli Prahan kisoissa koko turnauksen paras korintekijä 187 pisteellä (keskiarvo ottelua kohden 23,4). Kaikkiaan Hakola pelasi vuosien 1952–1964 aikana 28 maaottelua, joissa teki 406 pistettä. Hänen Sveitsiä vastaan 1956 heittämänsä 41 pistettä on yhä naisten yhden maaottelun ennätys.
Hakola edusti urallaan Helsingin Tarmoa, Helsingin Visaa ja Helsingin Työväen Uimareita ja voitti yhdeksän naisten koripalloilun Suomen mestaruutta, kolme hopeaa ja yhden pronssin. Hän toimi myös naisten maajoukkueen päävalmentajana ja Työväen Mailapoikien naisten joukkueen päävalmentajana sen voittaessa Suomen mestaruuden vuonna 1968. Urheilutoimittajat valitsivat hänet vuoden parhaaksi suomalaiskoripalloilijaksi vuonna 1956.
Monipuolisena urheilijana Hakola kunnostautui myös lentopallossa, jossa voitti Helsingin Ponnistuksen riveissä Suomen mestaruuden 1962 ja hopeaa 1960. Lisäksi hän kunnostautui yleisurheilussa voittaen korkeushypyssä kolme SM-hopeaa vuosina 1950–1952 ja edustaen Suomea myös yhdessä maaottelussa.
Aktiiviuransa jälkeen Hakola osallistui urheilun järjestötoimintaan. Hän oli vuosikausia Suomen Koripalloliiton eri luottamustehtävissä ja varapuheenjohtajana vuosina 1985–1989. Hän on Koripalloliiton kunniajäsen (1995) ja sai opetusministeriön myöntämän urheilun kultaisen ansioristin (1985) ja Pro Urheilu -mitalin (2001).
Aiheesta muualla

Hilkka Hakola Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
Hilkka Hakolan SM-sarjatilastot Suomen koripalloliitto
Hilkka Hakolan maaottelutilastot (Arkistoitu – Internet Archive) Suomen koripalloliitto
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Raimo Lindholm | Vuoden koripalloilija 1956 | Seuraaja: Raimo Lindholm |
Suomen joukkue – Koripallon naisten EM-kilpailut 1952
3 Lamminpää |
4 Hakola |
5 Kenkkilä |
6 Hakala |
7 Kortelainen |
8 Eskelinen |
9 Tähtinen |
10 Lanne |
11 Salminen |
12 Vehkaoja |
13 Satomaa |
14 Nieminen |
15 Viitanen |
16 Saarinen |
Valmentaja Mattila
Suomen joukkue – Koripallon naisten EM-kilpailut 1956
3 Hakola |
4 B. Lindberg |
5 Aarnivala |
6 Kenkkilä |
7 Stenman |
8 Eskelinen |
9 Tähtinen |
10 Mikkelsson |
11 Gustafsson |
12 Aalto |
13 Sanden |
14 K. Lindberg |
Valmentaja Tuominen
Hidden Treasures

| Hidden Treasures Megadeth |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 1988–1994
 Julkaistu: 1995
 Tuottaja(t): Max Norman Dave Mustaine
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 29.06
 Levy-yhtiö: Capitol
Megadethin muut julkaisut
| Youthanasia 1994 | Hidden Treasures 1995 | Cryptic Writings 1997 |
Singlet albumilta Hidden Treasures
 ”Angry Again” Julkaistu: tammikuu 1993  ”99 Ways to Die” Julkaistu: 3. marraskuuta 1993
Hidden Treasures on Megadeth-yhtyeen EP-levy vuodelta 1995, joka sisältää pääasiassa elokuvia varten kirjoitettuja kappaleita. Se sisältää mm. cover-version rock-muusikko Alice Cooperin kappaleesta "No More Mr. Nice Guy", joka on Megadethin ainoa triona (Mustaine, Ellefson ja Menza) levyttämä kappale, sekä cover-version heavy metal -yhtye Black Sabbathin kappaleesta "Paranoid".
Kappaleet

No More Mr. Nice Guy – 3.02 (Alice Cooper -cover, säv. Cooper, Michael Bruce)
Breakpoint – 3.29 (säv. Mustaine, Ellefson, Menza)
Go to Hell – 4.36 (säv. Mustaine, Friedman, Ellefson, Menza)
Angry Again – 3.48 (säv. Mustaine)
99 Ways to Die – 3.58 (säv. Mustaine)
Paranoid – 2.32 (Black Sabbath -cover, säv. Ozzy Osbourne, Tony Iommi, Geezer Butler, Bill Ward)
Diadems – 3.55 (säv. Mustaine)
Problems – 3.57 (Sex Pistols -cover, säv. Johnny Rotten, Steve Jones, Glen Matlock, Paul Cook)
Uudelleenjulkaisun bonuskappaleet
À Tout le Monde – 4.29 (Radio Edit, säv. Mustaine)
Symphony of Destruction – 5.29 (Demo, säv. Mustaine)
Architechture of Aggression – 2.49 (Demo, säv. Mustaine, Ellefson)
New World Order – 3.47 (Demo, säv. Mustaine, Friedman, Ellefson, Menza)
Aiheesta muualla

Hidden Treasures Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Hidden Treasures Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Haukilammi (Mänttä-Vilppula)

| Haukilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°08′47″N, 24°22′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  oja Haikkalammiin 
Järvinumero:  35.622.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,8 m  
Rantaviiva:  0,74 km  
Pinta-ala:  1,857 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukilammi 
Haukilammi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Haikankylänn lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Ukonselän lähialueeseen (35.622) se kuuluu.
Hestskjærin majakka

| --- | --- |
Sijainti:  Averøy Norja
Sijaintipaikka:  Hestskjær (d) 
Vesistö:  Ramnefjorden (d) 
| --- | --- |
Korkeus:  21  m 
Materiaali:  betoni 
Värit:  Valkoinen, punainen 
Luokitus:  kulttuuriperintökohde Norjassa (d) 
| --- | --- |
Otettu käyttöön:  1986 
Automatisoitu:  1986 
| --- | --- |
Valon korkeus:  24,0  m 
Valoteho:  28 200 kandela 
Valonkanto:  27,8  km 
Valon ominaisuudet:  Oc(2) WRG 8s 
Tutka:  K 
| --- | --- |
ARLHS:  NOR401 
Admiralty:  L1022 
List of Lights:  52188 
NGA:  115-6644 
Norsk fyrliste:  375500 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Hestskjærin majakka (norj. Hestskjær fyr) on Averøyn kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa sijaitseva majakka. Se perustettiin vuonna 1879 ja automatisoitiin 1986, jolloin se myös jäi miehittämättömäksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hestskjærin majakka Wikimedia Commonsissa
Henrik V

Henrik V voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Henrik V (k. 1026), Baijerin herttua
Henrik V (1081–1125), Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari
Henrik V (1387–1422), Englannin kuningas
Henrik V (1820–1883), Ranskan kruununtavoittelija
Henrik V, William Shakespearen näytelmä
Henrik V, Shakespearen näytelmään perustuva Laurence Olivierin elokuva vuodelta 1944
Kuningas Henrik V, Shakespearen näytelmään perustuva Kenneth Branaghin elokuva vuodelta 1989.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Henrik V”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nidwalden

| Nidwalden |
| --- | --- |
 Nidwalden sijaitsee Vierwaldstätterseen etelärannalla, vasemmalla Buochs ja Ennetbürgen.
 Vaakuna
 Nidwalden sijaitsee Keski-Sveitsissä.
 Koordinaatit: 46°58′N, 8°24′E 
Valtio:   Sveitsi
kuntia:  11 (vuodesta 1850)
Valaliiton osaksi Unterwaldenin osana:  1291
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Stans
Pinta-ala:  276 km² (22.)
 – maa:  241,4 km²
 – sisävesi:  (Vierwaldstättersee) 34,5 km² 
Väkiluku (31.12.2019)  (vakinaiset asukkaat):  43 087 (22.)
 – väestötiheys:  156 as./km²
Kielet:  saksa 92 % (2017)
Uskonnot:  katolisuus 66 %  reformoitu kirkko 11 % (2017)
BKT (2015, alustava):  3,0 mrd. Sfr (22.)
 – asukasta kohti:  70 000 Sfr (11.)
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  NW
 
Kantonin internetsivut
Nidwalden on kantoni keskellä Sveitsiä. Siellä on noin 43 000 asukasta. Kantonin pinta-ala on 276 neliökilometriä. Kantonin keskuspaikka on Stans.
Historiaa

Nidwalden on osa entistä Unterwaldenia, joka oli yksi Sveitsin vanhan valaliiton perustajakantoneista. Toinen puolisko Unterwaldenista muodostaa nykyään Obwaldenin kantonin.
Maantiede

Alueen pohjoisrajana on Vierwaldstätterseejärvi. Eteläosa on Urin Alppeja. Titlisvuoren pohjoispuolelta alkunsa saava Engelberger Aa -joki halkoo kantonin.
Kantonin korkein kohta on Rotstöckli (2 899 m mpy.) kantonin etelänurkassa, Titliksen pohjoispuolella, Wolfenschiessenin kunnassa. Matalin kohta on Vierwaldstättersee (434 m mpy.)
Hallinto ja asutus > Kunnat

Nidwalden koostuu 11 kunnasta:
| Kunta | Asukasluku  31> 12.2019 | Pinta-ala  km² |
| --- | --- | --- |
| Beckenried | 3 697 | 24,27 |
| Buochs | 5 285 | 9,92 |
| Dallenwil | 1 832 | 15,52 |
| Emmetten | 1 440 | 25,05 |
| Ennetbürgen | 4 779 | 9,40 |
| Ennetmoos | 2 199 | 14,09 |
| Hergiswil | 5 776 | 14,25 |
| Oberdorf | 3 114 | 16,10 |
| Stans | 8 254 | 11,08 |
| Stansstad | 4 624 | 9,10 |
| Wolfenschiessen | 2 087 | 92,64 |
| vesialue: Vierwaldstättersee | - | 34,51 |
| Yhteensä |  43 087  | 275,93 |
Hallinto ja asutus > Asukkaat

Nidwalden on saksankielinen kantoni: sen asukkaista 92 prosenttia oli vuonna 2017 saksankielisiä. Katolisuus on valtauskonto (66 prosenttia vuonna 2017). Ulkomaalaisten osuus kantonin asukkaista on Sveitsin pienimpiä, sillä vain 15 prosenttia vakituisista asukkaista oli vuonna 2017 ulkomaalaisia.
Talous

Maatalous oli pääelinkeino pitkälle 1900-luvulle, mutta 1800-luvulta alkaen matkailu ja teollisuus sekä sittemmin palvelutoiminta ovat nousseet tärkeämmiksi elinkeinoiksi. Vuonna 2016 maatalous työllisti enää viisi prosenttia nidwaldenilaisista. Teollisuudessa oli 29 prosenttia ja palvelualoilla 66 prosenttia työpaikoista. Nidwaldenin suurin työllistäjä on lentokoneita valmistava Pilatus Aircraft .
Liikenne

Moottoritie A2 kulkee Vierwaldsätterseen etelärantaa pitkin Luzernista Schwyziin. Zentralbahnin rautatiet Luzernista Meiringeniin ja Engelbergiin kulkevat Nidwaldenin kautta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nidwalden Wikimedia Commonsissa
Nidwaldenin kunnat.
Haukilammi (Tampere, Ukaa)

| Haukilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°42′53″N, 23°57′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Velaattajärven valuma-alue (35.38)
Laskuoja:  oja Kiimajokeen 
Järvinumero:  35.381.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,8 m  
Rantaviiva:  0,702 km  
Pinta-ala:  3,083 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukilammi 
Haukilammi  on Pirkanmaalla Tampereella Ukaan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Kiimajoen alueeseen (35.381) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,8 metriä mpy.
Hestur

| --- | --- |
Muut nimet:  Hestoy
Sijainti:  Tórshavn Färsaaret Tanska
Saariryhmä:  Färsaaret
Merialue:  Atlantti
Korkein kohta:  421 m
Pinta-ala:  5,9 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  21
Asutuskeskukset:  Hestur
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Hestur on saari Färsaarilla. Se sijaitsee Streymoysta länteen ja Kolturista etelään. Saaren nimi merkitsee fäärin kielellä hevosta. Hesturissa on neljä vuorta: Nakkur (296 m), Múlin (421 m), Eggjarrók (421 m) sekä Álvastakkur (125 m). Saarella on neljä järveä, joista suurin on Fagradalsvatn. Haelurissa, Hesturin eteläisimmässä kohdassa on majakka. Saarella on yksi kylä, Hestur, jossa on 21 asukasta (1.1.2013).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hestur Wikimedia Commonsissa
Hesykhios Miletoslainen

Hesykhios Miletoslainen oli bysanttilainen historioitsija ja elämäkertakirjailija. Hänen lisänimensä oli Illustrius. Hän oli asianajajan poika ja vaikutti Konstantinopolissa 500-luvulla keisari Justinianus I:n aikana.
Fotios ylisti Hesykhioksen tyyliä ja sanoi hänen olleen totuudessa pysyvä historioitsija. Hänen mukaansa (cod. 69) Hesykhios kirjoitti kolme merkittävää teosta:
Yleisen historian suppea esitys kuudessa kirjassa. Kattaa ajan Assyrian valtakunnan legendanomaisesta perustajasta Beluksesta Bysantin keisari Anastasios I:een (k. 518). Kuudennesta kirjasta on säilynyt melko laaja katkelma, joka käsittelee Bysantin historiaa sen varhaisvaiheista Konstantinus Suuren aikaan.
Onomatologos eli Oppineiden miesten elämäkerrallinen sanakirja (Pinaks ton en paideia onomaston), ryhmiteltynä runoilijoihin, filosofeihin, jne. Päälähteenä olivat Aelius Dionysiuksen ja Herennios Filon teokset. Suuri osa tästä teoksesta on Suidaksen mukaan sisällytettynä hänen ensyklopediaansa Suda. On kuitenkin kiistanalaista, tarkoittavatko Suidaksen sanat ("josta tämä kirja on yhteenveto"), että Suidas itse teki yhteenvedon Hesykhioksen teoksesta, vai ovatko kyseiset sanat osa jo aiemmin tehtyä yhteenvetoa. Jälkimmäinen näkemys on suositumpi. Mainittu yhteenveto, jossa aakkosellinen järjestys oli korvattu luokkien mukaisella järjestyksellä ja johon lisättiin kristillisiä kirjailijoita koskevia artikkeleita, on ajoitettu tekstinsisäisen todistusaineiston perusteella vuosiin 829-837. Sekä tämä yhteenveto että alkuperäinen teksti ovat kadonneet, lukuun ottamatta Fotioksen ja Suidaksen hyödyntämiä katkelmia. Lyhyempi kokoomateos, jonka aineisto on peräisin pääosin Diogenes Laertiokselta ja Suidakselta, on peräisin tuntemattomalta kirjoittajalta 1000- tai 1100-luvulta.
Justinus I:n hallitusajan historia (518–527), käsittää myös Justinianus I:n varhaisvuodet. Teos on kadonnut kokonaisuudessaan.
Kirjallisuutta

Painoksia: J. C. Orelli (1820) ja J. Flach (1882); katkelmia teoksissa C. W. Muller, Frag. hist. Graec. iv. 143 ja Theodor Preger, Scriptores originis Constantinopolitanae, i. (1901); J Flach, Pseudo-Hesychius (1880); yleisesti katso Karl Krumbacher, Geschichte der byzantinischen Literatur (1897).
Hei maailma -ohjelma

"Hei maailma" -ohjelman versio Sonyn PlayStation Portable -käsikonsolilla.
Hei maailma -ohjelma on tietokoneohjelma, joka tulostaa ruudulle sanat "Hei maailma" (engl. Hello world). Sen voi löytää miltei jokaisesta ohjelmointikieltä opettavasta kirjasta ja se on useimpien ohjelmoijien ensimmäinen itse tehty sovellusohjelma.
Hei maailma -ohjelmaa käytetään testinä siitä, että käytössä oleva ympäristö (tietokone, käyttöjärjestelmä, kääntäjä) on asennettu oikein ja osaa tuottaa toimivan ohjelman käytetyn ohjelmointikielen lähdekoodista. Jos Hei maailma -ohjelma toimii kuten pitää, on todennäköistä että monimutkaisemmatkin ohjelmat toimivat. Etenkin vieraassa tai uudessa ympäristössä Hei maailma -ohjelma on suosittu testi usealle käytännön ongelmalle.
Pienet testiohjelmat ovat olleet olemassa yhtä kauan kuin ohjelmoitavat tietokoneet, mutta termin "Hei maailma" käyttäminen levisi vasta Brian Kernighanin ja Dennis Ritchien vuonna 1978 julkaistun kirjan, The C Programming Language myötä.
The C Programming Language (ensimmäisen julkaisuversion) versio ohjelmasta näytti tältä:
main() 
{
    printf("hello, world\n");
}
Varhaisin dokumentoitu käyttötapaus on Kernighanin kirjoittamassa oppaassa B-kieleen A Tutorial Introduction To The Language B (1972).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
A Tutorial Introduction To The Language B – Internet Archive
Hei maailma -ohjelman vaiheet (englanniksi)
Henrik VI

Henrik VI on ollut seuraavien hallitsijoiden nimenä:
Henrik VI, keisari Henrik III:n (1016–1056) hallitsijanimi Baijerin herttuana
Henrik VI (1165–1197), Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari
Henrik VI (1421–1471), Englannin kuningas
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Henrik VI”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Haukilampi (Hirvensalmi, Ripatti)

| Haukilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Hirvensalmi
Koordinaatit:  61°36′04″N, 26°35′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskuoja:  oja Suonteeseen 
Järvinumero:  14.851.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,872 km  
Pinta-ala:  2,756 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukilampi 
Haukilampi  on Etelä-Savossa Hirvensalmella  Ripatin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 270 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Ylä-Suonteen lähialueeseen (14.851) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95 metriä mpy.
Heather Peace

| Heather Peace |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. kesäkuuta 1975 (ikä 49) Bradford, Englanti
Ammatti:  muusikko, näyttelijä
Puoliso:  Ellie
Näyttelijä
Aktiivisena:  1996–
Merkittävät roolit:   Anne Cullen Emmerdale (1996–1997)  Sally 'Gracie' Fields Lontoo liekeissä (1998–2002)  Becca Gallagher Ultimate Force (2005–2006)  Fiona Jones Sisarrakkautta (2006–2007)  Sam Murray Lip Service (2010–2012)  Nikki Boston Waterloo Roadin koulu (2012–2014)  Abi Farrow Prey (2014) 
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Heather Peace on brittiläinen muusikko ja näyttelijä. Hän on näytellyt paljon televisiosarjoissa joissa hänellä on ollut pitempiaikaisia rooleja useissa televisiosarjoissa kuten Emmerdale Anne Cullen vuosina 1996–1997 ja Lontoo liekeissä Sally ”Gracie” Fields vuosina 1998–2002.
Elämäkerta

Heather Peace syntyi Bradfordissa, West Yorkshiressa vuonna 16. kesäkuuta 1975. Hän päätti ryhtyä näyttelijäksi jo varhaisella iällä. Heather Peace opiskeli näyttelemistä Manchester Metropolitan -yliopistossa missä hän suoritti taiteen kandidaatintutkinnon.
Peace on elänyt rekisteröidyssä parisuhteessa pitkäaikaisen elämänkumppaninsa Ellien kanssa heinäkuusta 2013 lähtien. Peace on Manchester Pride tukijoita ja on tehnyt videon Stonewallin It Gets Better kampanjaanlähde tarkemmin?. Hän on myös ainoa nainen, joka on ollut kahdesti Diva-lehden kannessa kuuden kuukauden sisällä.
Ura > Näyttelijän ura

Heather Peacen televisioura alkoi Emmerdale televisiosarjassa missä hän näytteli Anne Cullenia vuosina 1996–1997.
Heather Peacen ensimmäinen näyttämörooli oli vuonna 1997 Harrogate-teatterissa näytelmässä My Fair Lady, jossa hän näytteli Eliza Doolittlea. Hän näytteli myös Mirandaa William Shakespearen näytelmässä Myrsky sekä samaa roolia näytelmässä Return to the Forbidden Planet.
Emmerdaleista lähdettyään Peace näytteli sarjoissa The Bill ja Dangerfield, ennen kuin hän sai roolin ainoana naispalomiehenä Sally ”Gracie” Fieldsinä sarjassa Lontoo liekeissä vuosina 1998–2002. Tänä aikana Peace näytteli myös televisioelokuvassa Thunder Road, jossa hän näytteli Soniaa.
Vuosina 2003–2005 Peace näytteli pieniä rooleja sarjoissa kuten Sairaalaelämää ja Sydän paikallaan. Tämän jälkeen vuonna 2005 hän näytteli erikoislentäjäsotilasta Becca Gallagherhia sarjassa Ultimate Force näyttelijäparinaan Ross Kemp. Hän näytteli seuraavaksi Kay Mellorin sarjassa Sisarrakkautta yksinhuoltajaäitiä Fiona Jonesia.
Hän näytteli myös sarjoissa kuten Coronation Street, Sydämen asialla ja Holby Cityn sairaala sekä esiintyi myös elokuvassa 31 North 62 East Jill ja Kimerly Mandelsonina. Vuonna 2008 Peace esiintyi televisiosarjassa Blue Murder.
Vuonna 2010 Peace sai roolin rikosetsivä Sam Murrayna uraauurtavassa Harriet Braunin kirjoittamassa BBC 3:n televisiosarjassa Lip Service, joka kertoo noin 30-vuotiaiden lesbojen elämästä Glasgowssa.
Vuonna 2011 Peace sai roolin englannin opettaja Nikki Bostonina BBC Onen draamassa Waterloo Roadin koulu..