stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Katariina Vaasa
Elämäkerta > Häät

Kihlauksen aikaan Katariinan ja Edzardin häät suunniteltiin pidettävän seuraavan vuoden helluntaina. Toukokuussa 1559 Edzard kuitenkin ilmoitti haluavansa siirtää hääpäivää myöhemmäksi kesään "levottoman poliittisen tilanteen" vuoksi. Todellinen syy häiden viivästymiselle oli perimysjärjestyksen muuttaminen Itä-Friisiassa: Edzardin äiti pelkäsi, että avioliitto johtaisi Ruotsin ylivaltaan Itä-Friisiassa, ja jakoi Kustaa Vaasan harmiksi vallan alueella poikiensa kesken - kuningas oli nimenomaan toivonut, ettei niin kävisi. Edzard palasi Ruotsiin elokuussa 1559 kirjoittamaan avioliittosopimuksen mukanaan 60 hengen seurue. Ennen sopimuksen kirjoittamista hän halusi kuitenkin neuvotella vielä joistain avioliittosopimuksen kohdista. Neuvottelut kestivät 29. syyskuuta saakka, jolloin avioliittosopimus lopulta allekirjoitettiin.
Häät pidettiin Tukholmassa 1. lokakuuta 1559. Edzard antoi Katariinalle kaksi timanteilla ja rubiineilla koristeltua kaulaketjua ja timanttiriipuksen. Hän lahjoitti koruja myös Katariinan muille sisarille. Isältään Katariina sai niin ikään koruja. Häälahjoja antoivat myös merkittävät perheet, piispat sekä kaupunkien ja rahvaan edustajat. Hovirunoilija Mollerus kirjoitti Kustaa Vaasan käskystä häistä kuvauksen, jotta sitä voitaisiin levittää ulkomaillakin. Hän kuvaili häitä näyttäviksi, ja myös monet häävieraat kertoivat niistä myöhemmin Euroopan hoveissa.
Marraskuussa 1559 pari aloitti matkansa Itä-Friisiaan matkaseuranaan Cecilia Vaasa ja Edzardin pikkuveli Johan. Alun perin Kustaa Vaasa ei ollut halunnut päästää seuruetta lähtemään vedoten huonoihin tieoloihin, vahvistamattomaan kauttakulkulupaan Tanskan valtakunnan läpi ja huhuihin sodasta. Hän myöntyi matkaan kun Edzard uhkasi muuten jättää Katariinan ja hänen rahansa Tukholmaan. Joulukuussa seurueen pysähdyspaikalla Vadstenan linnassa tapahtui skandaali, kun Johan löydettiin Cecilian kammarista ilman housuja. Johan vangittiin ja Katariinaa ja Edzardia vartioitiin Västeråsin linnassa. Katariina oli asiassa Cecilian puolella ja esimerkiksi puolusti häntä, kun heidän isänsä tahtoi takavarikoida Cecilian korut. Hän myös vetosi isäänsä, äitipuoleensa ja velipuoleensa Erikiin, jotta hän ja Edzard saisivat lähteä Itä-Friisiaan ja että Johan vapautettaisiin. Kustaa Vaasa kuoli vuonna 1560 ja kaiken lisäksi Katariina oli itse samaan aikaan raskaana. Tapahtumat johtivat siihen, että Katariina pääsi lähtemään Ruotsista vasta vuonna 1561.
Elämäkerta > Itä-Friisian kreivittärenä

Katariina saapui Itä-Friisiaan huhtikuussa 1561. Hän osallistui aktiivisesti politiikkaan ja hänellä oli suuri valta miehensä sisäpoliittisissa ristiriitatilanteissa. Katariina otti esimerkiksi kantaa luterilaisuuden ja kalvinismin rooliin Itä-Friisiassa ja käytti uusia suhteitaan sukulaistensa eduksi. Hän muun muassa auttoi veljeään Kaarle IX:ää kaupankäyntiin liittyvissä asioissa ja hankki Ruotsin laivastolle aluksia kun Ruotsi oli sodassa Venäjän kanssa. Vuosina 1564–1565 hän ei kuitenkaan auttanut velipuoltaan Eerik XIV:tä tämän pyytämien palkkasotilaiden suhteen, vaan vaati sen sijaan, että yhä vangittuna ollut Johan vapautettaisiin ja sanoi, että Eerik ansaitsisi joutua oikeuden eteen Friisiassa hänen vangitsemisensa takia. 1574 hän sai tehtävän ottaa selvää sopivista puolisoehdokkaista Kaarle IX:lle ja myöhemmin siskolleen Elisabetille.
Katariina myös tuki Edzardia pitkäaikaisessa kiistassa, joka koski Itä-Friisian hallitsemista. Tehtävä oli jaettu puoliksi Edzardin ja Johanin välillä, mutta Edzard halusi kaiken vallan itselleen. Poikien äiti Anna Oldenburgilainen oli Johanin puolella. Kiistassa oli myös uskonnollisia ulottuvuuksia, koska Edzard ja Katariina olivat luterilaisia kun taas Johan ja Anna olivat kalvinisteja. Katariina käytti veljiään hyväksi auttaakseen Edzardia - Eerik XIV:ltä ei herunut apua, mutta Juhana III alkoi käydä kauppaa Espanjan kanssa, jotta sodanaikaiset vihamielisyydet Alankomaissa vähenisivät ja Edzardin paikka yksinvaltiaana varmistuisi. Katariina pyrki uudistamaan perimysjärjestelmää siten, että samalla alueella sai olla tulevaisuudessa vain yksi hallitsija ja että vain vanhin poika voisi periä vallan. Kaarle IX vieraili vuonna 1577 Itä-Friisiassa ja sovitteli käyntinsä aikana Katariinan ja Edzardin sekä Johanin ja Emdenin neuvoston välejä. Hän myös osallistui Aurichin valtiopäiville 1578. Samana vuonna yritettiin sopia kiistaa, kun Johanille luvattiin oikeus hallita kolmea lääniä elämänsä aikana, jonka jälkeen hallintaoikeus siirtyisi Katariinan pojalle. Sovintoa ei siitäkään huolimatta kuitenkaan syntynyt.
Vuonna 1591 Edzardista tuli yksinvaltias, mutta hän joutui luterilaisena pian konfliktiin kalvinistisen Emdenin kaupungin kanssa. Vuonna 1594 Emdenissä puhkesi kapina. Katariina pyysi Kaarle IX:ää tukahduttamaan kapinan sovittelemalla Emdenin ja keisarin kanssa, mutta hän tyytyi vain neuvomaan siskoaan olemaan suvaitsevainen uskonnon suhteen. Hän osoitti myös hämmästyksensä siitä, että Katariina vaikutti aina hoitavan neuvotteluja eikä Edzard.
Elämäkerta > Lääninhaltijana

Edzardin kuoleman jälkeen 1599 Katariina muutti asumaan Berumin linnaan ja otti johtoonsa Nordenin, Pewsumin, Woquard Loquardin, Campenin ja Neeuwardenin. Ne oli tarkoitettu hänelle lesken osuudeksi, mutta Katariina tulkitsi avioliittosopimusta niin, että hänestä tulisi lääninhaltija jolla oli itsenäinen tuomiovalta. Hän otti itselleen vasallin ja alkoi hallita alueita itsenäisenä hallitsijana eikä suostunut tunnustamaan poikansa Enno III:n oikeutta kerätä veroja ja käyttää valtaa alueella.
Tapahtumat johtivat kiistaan, joka pysyi selvittämättömänä aina Katariinan kuolemaan asti. Enno III:n neuvoston mielestä Katariina ylitti oikeutensa äitinä vaatiessaan pojaltaan tottelevaisuutta ja moitti Ennoa siitä, että hän salli äitinsä käyttäytyä niin. Enno III vastasi vuonna 1609 sanomalla: "Koska hän on nainen, koska hän on leski, jo seitsemänkymmentä, koska hän on kuninkaan tytär ja koska hän on äiti, mikä on suurin syy osoittaa hänelle kunnioitusta ja arvostusta."
Katariina kävi lesken vuosinaan Wittenbergissä opintojen takia ja voidakseen keskustella teologien kanssa. Hän kävi kaupungissa myös juristien puheilla ja kirjoitti keisarille selvittääkseen oikeutensa lääninhaltijana. Katariina tunnettiin teologisesta tuntemuksestaan ja hän kirjoitti siskonsa Elisabetin tapaan selostuksia raamatullisista tapahtumista ja kirjoitti Edzardista oodin hänen kuolemansa aikoihin. Kaikista Kustaa Vaasan lapsista juuri Katariinan on sanottu muistuttaneen eniten isäänsä.
Elämäkerta > Lapset

Katariina ja Edzard saivat kymmenen lasta, joista kahdeksan selvisi aikuisikään asti:
Margareeta (22. marraskuuta 1560 – 8. syyskuuta 1588)
Anna (26. kesäkuuta 1562 – 21. huhtikuuta 1621)
Enno III (30. syyskuuta 1563 – 19. elokuuta 1625)¨
Johan III von Rietberg (1566 – 29. syyskuuta 1625)
Kristoffer (1569 – 1636)
Edzard (1571 – 1572)
Elisabet (1572 – 1573)
Sofia (5. kesäkuuta 1574 – 20. maaliskuuta 1630)
Karl Otto (1577 – 28. helmikuuta 1603)
Maria (1. toukokuuta 1582 – 9. heinäkuuta 1616)
Katariinan hauta Aurichissa.
Käännös suomeksi
Ratkaisemisen taito

How to Solve it (1945) on matemaatikko George Pólyan yleisteos ongelmanratkaisuun erityisesti matemaattisten ongelmien osalta. Ongelmanratkaisumalli sopii monelta osin myös suunnitteluintensiiviseen työhön ja auttaa erityisesti niin sanottujen vaikeiden ongelmien ratkaisua keksittäessä.
Kirja on suomennettu nimellä Ratkaisemisen taito, ja kirjassa on suomalaisen asiantuntijan kirjoittama esipuhe.
Neljä periaatetta

Ratkaisemisen taito ehdottaa seuraavia vaiheita ongelman ratkaisuun:
Ymmärrä ongelma.
Ymmärtämisen jälkeen laadi suunnitelma.
Toteuta suunnitelma.
Palaa tekemääsi ja arvioi se. Miten ratkaisua voisi parantaa?
Menetelmän epäonnistuessa Pólya neuvoo: "Jos et pysty ratkaisemaan ongelmaa, niin on olemassa helpommin ratkaistava ongelma: etsi se." Tai: "Jos et voi ratkaista ongelmaa, yritä ratkaista ensin jokin siihen liittyvä ongelma. Voitko kuvitella helpommin lähestyttävän ongelman?"
Neljä periaatetta > Ensimmäinen periaate: Ymmärrä ongelma

"Ongelman ymmärtäminen" usein ylenkatsotaan itsestäänselvänä, eikä vaihetta edes aina mainita matematiikan tunneilla. Kuitenkin opiskelijat usein kangertelevat pyrkimyksissään ratkaista ongelma yksinkertaisesti siksi, etteivät ymmärrä sitä täysin tai edes osittain. Korjatakseen puutteen Pólya opetti opettajille, kuinka kysyä opiskelijalta sopivia kysymyksiä tilanteesta riippuen, kuten:
Mitä on pyydetty etsimään tai osoittamaan?
Voitko kuvata ongelman omin sanoin?
Voitko kuvitella kuvan tai kaavion, joka auttaisi sinua ymmärtämään ongelmaa?
Onko ylipäätään tarpeeksi tietoa ratkaisun löytämiseksi?
Ymmärrätkö kaikki sanat, joita on käytetty ongelman määrittelyssä?
Täytyykö kysyä jotain lisää löytääkseen vastauksen?
Opettajan tulisi valita opiskelijalle sopivan vaikea kysymys varmentaakseen ymmärtääkö opiskelija asiat omalla tasollaan ja siirtyä tarvittaessa vaikeusasteikolla alas tai ylös kunnes löytyy kysymys, johon opiskelija voi vastata rakentavasti.
Neljä periaatetta > Toinen periaate: Laadi suunnitelma

Pólya mainitsee, että on olemassa monia järkeviä tapoja ratkaista ongelmia. Taito valita sopiva strategia opitaan parhaiten ratkaisemalla monia ongelmia. Strategian valitseminen muuttuu yhä helpommaksi. Osittainen luettelo strategioista:
Arvaa ja tarkista
Tee järjestetty luettelo
Sulje pois vaihtoehtoja
Käytä symmetriaa
Huomioi erikoistapauksia
Käytä suoraa päättelyä
Ratkaise yhtälö
Muita ehdotuksia:
Etsi kaava tai malli
Piirrä kuva
Ratkaise yksinkertaisempi ongelma
Käytä mallia
Työskentele takaperin
Sovella matemaattista kaavaa
Ole luova
Käytä päätäsi
Neljä periaatetta > Kolmas periaate: Toteuta suunnitelma

Tämä vaihe on yleensä helpompi kuin suunnitelman laatiminen. Yleensä tarvitset vain huolellisuutta ja kärsivällisyyttä olettaen, että sinulla on tarvittavat taidot. Pysy valitsemassasi suunnitelmassa. Jos se ei edelleenkään toimi, hylkää se ja valitse toinen. Usko pois; näin matematiikkaa tekevät jopa ammattilaiset.
Neljä periaatetta > Neljäs periaate: Arviointi ja laajennus

Pólya mainitsee, että paljon voidaan saada aikaan varaamalla aikaa sen pohtimiseen ja muisteluun mitä olet tehnyt, mikä toimi ja mikä ei. Näin voidaan ennustaa, mitä strategiaa kannattaa käyttää ratkaisemaan tulevia ongelmia, jos nämä liittyvät alkuperäiseen ongelmaan.
Heuristiikka

Kirja sisältää sanakirja-tyylisen joukon heuristiikkoja, joissa monessa on kyse siitä, miten tuottaa helpompi ongelma. Esimerkiksi:
| Heuristinen | Vapaamuotoinen kuvaus | Muodollinen analogia |
| --- | --- | --- |
| Analogia | Voitko löytää analogisen ongelman ja ratkaista sen? | Kartta |
| Yleistys | Voitko löytää yleisemmän ongelman? | Yleistys |
| Induktio | Voitko johtaa ratkaisun esimerkkitapauksista? | Induktio |
| Ongelman muuntaminen | Voitko muuntaa ongelmaa tai luoda uuden ongelman (tai joukon ongelmia), joiden ratkaisu(t) auttavat ratkaisemaan alkuperäisen ongelman? | Haku |
| Apuongelma | Voitko löytää osaongelman tai sivuavan ongelman, jonka ratkaisu auttaisi ratkaisemaan alkuperäisen ongelman? | Aliongelma |
| Aiemmin ratkaistu ongelma | Voitko löytää aiemmin ratkaistuja ongelmia, jotka liittyvät alkuperäiseen ongelmaasi ja käyttää niitä ratkaisemaan alkuperäisen ongelman? | Hahmontunnistus  Hahmonvertaus (matching)  Reduktio |
| Erikoistuminen | Voitko löytää helpommin ratkaistavan erikoistapauksen? | Erikoistuminen |
| Hajotus ja uudelleenyhdistely | Voitko pilkkoa ongelman ja "yhdistää sen osat jollakin uudella tavalla"? | Hajota ja hallitse |
| Työskentely taaksepäin | Voitko työskennellä takaperin tavoitteestasi kohti jotain jo tietämääsi? | Taaksepäin ketjutus |
| Piirrä kuva | Voitko piirtää kuvan ongelmastasi? | Kaavamainen päättely |
| Apuelementit | Voitko lisätä uusia osia ongelmaasi päästäksesi lähemmäksi ratkaisua? | Laajennus |
Menetelmä "olenko jo kokeillut kaikkea" on ehkä soveltuvin koulun koetehtäviin (esim., n ihmistä kaivaa m ojaa).
Muut ongelmanratkaisukirjat liittyvät usein luoviin ja vähemmän konkreettisiin menetelmiin, kuten mind mapping, aivoriihi, ja luova ongelmanratkaisu.
Vaikutus

Kirja on käännetty useille kielille ja sitä on myyty yli miljoona kappaletta, ja se on ollut jatkuvasti painossa julkaisustaan lähtien.
Marvin Minsky sanoi artikkelissaan Askelia Kohti Tekoälyä , että "kaikkien pitäisi tietää George Pólyan teos ongelmanratkaisusta."
Pólyan kirjalla on ollut suuri vaikutus matematiikan oppikirjoihin, osoituksena matematiikan opetuksen bibliografiat.
Venäläinen fyysikko Zhores I. Alfyorov, (Nobel-palkinnon saaja vuonna 2000) ylisti kirjaa sanomalla, että hän oli erittäin tyytyväinen Pólyan kuuluisaan kirjaan.
Venäläinen keksijä Genrich Altshuller kehitti suuren joukon menetelmiä ongelmanratkaisuun, joka tunnetaan nimellä TRIZ. Se toisintaa tai muistuttaa monilla tavoin Pólyan työtä.
Aiheesta muualla

Lisätietoja Pólyasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Softpanoraman sivu kirjan arvosta ohjelmointi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:How to Solve It
Käännös suomeksi
1,4-dimetoksibentseeni

| 1,4-dimetoksibentseeni |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  150-78-7
PubChem CID:  9016
SMILES:  COC1=CC=C(C=C1)OC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C8H13O2
Moolimassa:  172,176 g/mol
Sulamispiste:  58–60 °C
Kiehumispiste:  212,6 °C
Tiheys:  1,036 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,785 g/l (20 °C)
1,4-dimetoksibentseeni (C8H13O2) eli p-dimetoksibentseeni tai hydrokinonin dimetyylieetteri on aromaattisiin eettereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään ainesosana hajusteissa.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa 1,4-dimetoksibentseeni on valkoista kiteistä ainetta. jolla on makea kukkaismainen tuoksu. Yhdiste liukenee hieman veteen ja paremmin esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin ja bentseeniin. Ainetta esiintyy muun muassa tee- ja hyasinttiöljyissä.
1,4-dimetoksibentseeniä valmistetaan hydrokinonista ja metanolista.
1,4-dimetoksibentseeniä käytetään hajusteena erityisesti saippuoissa. Yhdisteestä valmistetaan myös väriaineita ja hartseja.
Ravintokuitu

Kaura sisältää runsaasti sekä liukoista että liukenematonta kuitua.
Ravintokuidut ovat kasveista  saatavia suurimolekyylisiä hiilihydraatteja.
Ravintokuidut eroavat toisistaan hyvin paljon esimerkiksi sen suhteen, kuinka hyvin ne liukenevat veteen ja kuinka hyvin bakteerit pystyvät fermentoimaan niitä. Geeliytyviä eli vesiliukoisia ravintokuituja ovat beetaglukaani, kasvikumit ja pektiini sekä inuliini ja oligosakkaridit. Selluloosa, hemiselluloosa ja ligniini taas ovat liukenemattomia eli sulamattomia ravintokuituja.
Ravintokuidut eivät imeydy verenkiertoon, mutta paksusuolen bakteerit hajottavat liukoisia ravintokuituja verenkiertoon päätyviksi rasvahapoiksi, joista ihminen saa kaloreita.
Fysiologiset vaikutukset > Liukoiset kuidut

Liukoiset eli geeliytyvät kuidut liukenevat helposti veteen ja ruoansulatusnesteisiin muodostaen geelimäistä ainetta. Liukoiset kuidut hidastavat ruoansulatusta, koska ne saavat ruoan viipymään pidempään mahalaukussa ja ohutsuolessa. Seurauksena on kylläisyyshormoneiden pitkäkestoisempi vapautuminen. Ruoansulatuksen hidastuminen hidastaa myös ruokasulan sisältämän hiilihydraatin pilkkoutumista glukoosiksi ja sen vapautumista verenkiertoon. Liukoinen kuitu hidastaa tämän vuoksi aterianjälkeistä verensokerin nousua, joten liukoista kuitua sisältävien elintarvikkeiden glykeeminen indeksi on pienempi.
Vuonna 2023 julkaistussa suomalaisessa interventiotutkimuksessa (Oat-gut-brain Study) havaittiin toisaalta, että kaurapuuro, johon oli lisätty runsaasti liukoista beetaglukaania sisältävää kaurakuitua, nosti veren glukoosipitoisuutta yhtä paljon kuin valkoisesta riisistä keitetty puuro, vaikka kaurapuuroaamiaisen kuitupitoisuus oli 20-kertainen. Riisipuuroaamiainen aiheutti kuitenkin verensokerin painumisen lopuksi alle lähtötason. Samassa tutkimuksessa havaittiin, ettei kuidun kokonaissaannin väheneminen riisiryhmässä 8 grammalla 25 grammasta 17 grammaan kuuden viikon ajaksi vaikuttanut tilastollisesti merkitsevästi kokonais-, LDL- ja HDL kolesteroliin.
Paksusuolen bakteerit käyttävät liukoisten kuitujen muodostamaa geeliä ravinnokseen. Ne käyttävät samalla liukoiset kuidut etikka- ja propionihapoksi, metaanikaasuksi ja hiilidioksidiksi. Lisäksi syntyy  voihappoa, joka on lyhytketjuinen tyydyttynyt rasvahappo. Elimistö kykenee hyödyntämään paksusuolessa syntyneen voihapon kaloreita, joten tämä lisää myös kylläisyyden tunnetta. Rasvahapoista irtoaa lisäksi vetyatomeita, jolloin jää jäljelle asetaatti-, butyraatti- ja propionaattianioneita. Prosessi happamoittaa paksusuolen sisältöä, millä on ajateltu olevan kenties haitallisia bakteereita vähentävää vaikutusta.
Liukoiset kuidut lisäävät niitä rasvahapoiksi hajottavien suolistobakteerien määrää.
Fysiologiset vaikutukset > Liukenemattomat kuidut

Liukenemattomat eli sulamattomat kuidut lisäävät ulosteen määrää. Vuonna 1976 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että kuituniukkaan ruokavalioon lisätty päivittäinen 14 gramman kuituannos johti ulosteen määrän kaksinkertaistumiseen. Määrän lisääntyminen ei johtunut ulosteen vesipitoisuuden suhteellisesta kasvusta, koska myös ulosteen kuivapaino kaksinkertaistui.
Ravitsemukselliset vaikutukset > Ravintoaineiden imeytymishäviöt

Monet liukoiset kuidut heikentävät ravitsemuksellisesti tärkeiden raudan, kalsiumin, kuparin ja eräiden vitamiinien imeytymistä. Kuitu heikentää myös magnesiumin imeytymistä. Kuidut sitovat itseensä osan etenkin kasviperäisistä proteiineista siten, että ne eivät ole enää elimistön hyödynnettävissä.lähde tarkemmin? Kuidut heikentävät myös rasvojen ja hiilihydraattien imeytymistä. Elimistöstä poistunut uloste muodostuu 7–16 prosenttisesti imeytymättä jääneistä ravintoaineista.
Ravitsemukselliset vaikutukset > Vaikutus nettoenergiansaantiin > Liukoinen kuitu

Jos ihmisen ruokavalioon kuuluu liukoista kuitua, suolistossa syntyy voihappo-nimistä tyydyttynyttä rasvahappoa sekä sen butyraateiksi kutsuttuja suoloja ja estereitä riippuen suoliston yksilöllisestä mikrobikoostumuksesta. Länsimaalaisten ihmisten saamien kaloreiden kokonaismäärästä 6–15 prosenttia muodostuukin paksusuolen bakteerien liukoisista kuiduista valmistamasta voihaposta. Näiden kaloreiden osuus on suurin niillä, jotka nauttivat eniten kuitupitoista ravintoa.
Ravitsemukselliset vaikutukset > Vaikutus nettoenergiansaantiin > Kuidun kokonaismäärän muutokset

Vuonna 2001 julkaistussa tieteellisten tutkimusten yhteenvedossa havaittiin, että ihmiset nauttivat keskimäärin kymmenen prosenttia vähemmän kaloreita ja laihtuvat noin kaksi kiloa neljän ensimmäisen kuukauden aikana, jos heidän ruokavalioonsa lisätään 14 grammaa ravintokuitua. Ylipainoiset vähensivät eniten syömisiään ja laihtuivat myös eniten. Toisaalta vuonna 2023 julkaistussa suomalaisessa interventiotutkimuksessa (Oat-gut-brain Study) havaittiin, ettei kuidun kokonaissaannin väheneminen 8 grammalla 25 grammasta 17 grammaan kuuden viikon ajaksi vaikuttanut tilastollisesti merkitsevästi painoon, painoindeksiin eikä vyötärönympärykseen.
Suositukset ja saanti

Tutkijoiden mukaan ei tiedetä vielä tarkkaan, mikä olisi eri tyyppisten ravintokuitujen optimaalinen saanti.
Suomen valtion ravitsemusneuvottelukunta suositteli vuonna 2015, että ravintokuitua nautittaisiin 25–35 g päivässä eli 3 g kuitua ravinnosta energiana saatua megajoulea kohti.
Italialaiset söivät vuonna 2021 keskimäärin 19 grammaa ja espanjalaiset 13 grammaa kuitua päivässä. Yhdysvaltalaisilla kuidun keskisaanti on 16 grammaa päivässä vuonna 2023.
Suomalaisen FinRavinto 2017 -tutkimuksen osanottajien kuidun päivittäinen saanti vaihteli noin 10–40 gramman välillä ja oli keskimäärin miehillä 22 g/vrk ja naisilla 20 g/vrk. Noin 70 prosenttia tutkituista sai kuitua alle suosituksen. Maito- ja lihatuotteiden kuitu oli peräisin niihin lisätyistä kuitupitoisista ruoka-aineista.
| Ruoka-aineluokka | Miehet | Naiset |
| --- | --- | --- |
| Viljat, riisi | 12,0 | 8,8 |
| Hedelmät, marjat | 3,1 | 4,5 |
| Kasvikset | 3,0 | 3,2 |
| Palkokasvit, pähkinät, siemenet | 1,5 | 1,9 |
| Peruna | 1,1 | 0,7 |
| Suolat, maustekastikkeet ym. | 0,7 | 0,6 |
Suklaa ja muut makeiset, hillot ja siirapit: 0,4
Maitotuotteet: 0,2
| Liha | 0,1 | 0 |
| Juomat | 0,1 | 0,2 |
Ruokapitoisuudet

Liukoista kuitua esiintyy runsaasti esimerkiksi ruisleseissä, perunakuitu- ja psylliumkuorijauheessa, hassel- ja pistaasipähkinöissä, manteleissa, kaurahiutaleissa, ruisleivässä ja kookoshiutaleissa. Myös valkeat pavut ja monet vihannekset, kuten kaali, tomaatti ja sipuli sekä hedelmistä esimerkiksi appelsiini ja banaani sisältävät jonkin verran liukoista kuitua.
| --- | --- |
Liukoinen kuitu: 

Ruislese: 26,2 %
Perunakuitujauhe: 21,7 %
Psylliumkuorijauhe: 17 %
Hasselpähkinä: 11,8 %
Pistaasipähkinä: 10,3 %
Manteli: 5,6 %
Kaurahiutale: 4,6 %
Vaasan ruispalat (87 % täysjyväruista, 13 % vehnää): 4,3 %
Kookoshiutale: 3 %
Perinteinen hapatettu ruisleipä, 100 % täysjyväruista): 2,5 %
Valkea papu, keitetty: 1,9 %
Cashewpähkinä: 1,9 %
Kaali: 1,4 %
Tomaatti, vehnälese: 1,2 %
Sipuli: 1 %
Porkkana, appelsiini: 0,9 %
Kaurapuuro, kauralese, banaani, maapähkinä: 0,8 %
Mustikka: 0,7 %
Punainen linssi (keitetty), omena, tumma suklaa: 0,6 %
Erittäin tumma suklaa (80 % kaakaota): 0,5 %
Mansikka, maitosuklaa: 0,4 %
Herne (tuore), ruispuuro, keitetty ohra: 0,3 %
Liukenematonta kuitua esiintyy etenkin perunakuitujauheessa, kookoshiutaleissa, perinteisessä ruisleivässä, maapähkinässä ja mantelissa.
| --- | --- |
Liukenematon kuitu: 

Perunakuitujauhe: 43,3 %
Vehnälese: 36,3 %
Kauralese: 16,7 %
Kookoshiutale: 13,3 %
Ruislese: 12,8 %
Erittäin tumma suklaa (80 % kaakaota): 10,9 %
Perinteinen hapatettu ruisleipä, 100 % täysjyväruista: 8,5 %
Psylliumkuorijauhe: 8 %
Maapähkinä: 7,7 %
Manteli: 6,9 %
Vaasan ruispalat (87 % täysjyväruista, 13 % vehnää): 6,3 %
Hasselpähkinä: 5,7 %
Kaurahiutale: 5,4 %
Tumma suklaa: 5,3 %
Valkea papu, keitetty: 5,1 %
Herne, tuore: 2,8 %
Mustikka: 2,6 %
Porkkana, cashewpähkinä, keitetty ohra: 1,6 %
Mansikka: 1,5 %
Ruispuuro, keitetty punainen linssi: 1,3 %
Appelsiini, maitosuklaa: 1,2 %
Kaali: 1,1 %
Banaani, omena: 1 %
Sipuli, kaurapuuro: 0,7 %
Tomaatti: 0,2 %
Pistaasipähkinä: 0 %
| Elintarvike | Prosenttiosuus |
| --- | --- |
ruishapankorppu (100 %  ruista): 23
suomalainen ruisnäkkileipä: 17–21
maa-artisokka: 16
jälkiuunileipä: 15
keitetty papu, ruskea: 11
kuivattu viikuna/kauraleipä 100 %,: 9/8
avokado: 7
Fazerin Kestileipä, alle 50 % täysjyvää: 5,5
marja, keskiarvo: 3,5
keitetty täysjyväriisi, tuore viikuna: 3
kiivi, ranskanleipä: 2,7
parsakaali: 2,5
paprika: 2
jäävuorisalaatti: 1,2
keitetty pasta, peruna: 1
valkoinen riisi (keitetty), kurkku: 0,7
Ravintolisät

Kuituja voidaan lisätä ravintoon esimerkiksi viljan uloimmasta kuoresta jauhettujen leseiden tai psyllium-kasvin siemenistä valmistetun jauheen muodossa.
Terveysvaikutukset > Kuolleisuus

Vuonna 2011 julkaistussa yhdysvaltalaisessa 388 000 henkilön seurantatutkimuksessa havaittiin alkoholinkäytön, tupakoinnin ja liikuntatottumusten vakioinnin jälkeen, että 29 grammaa viljakuitua päivässä nauttineiden 50–71-vuotiaiden henkilöiden kuolinriski oli 22 prosenttia pienempi kuin 12,5 grammaa nauttineiden. Eniten viljaperäisiä kuituja nauttineet kuolivat muita harvemmin sydän- ja verisuonitauteihin sekä hengitystieinfektoihin. Tutkimuksessa ei kyetty kuitenkaan selvittämään, johtuiko alentunut kuolleisuus runsaasta kuidunsaannista vai siitä, että runsaasti kuitupitoisia ruokia nauttineet saivat ruuastaan muita enemmän vitamiineja, kivennäisaineita ja antioksidantteja.
Terveysvaikutukset > Tulehdusmerkkiaineet

Vuonna 2021 julkaistun interventiotutkimuksen mukaan runsaskuituiseen ruokavalioon siirtyminen kahdeksi kuukaudeksi vähensi veren tulehdusmerkkiaineita, jos koehenkilöllä oli runsaslajinen suolistomikrobisto, mutta lisäsi niitä, jos mikrobisto oli vähälajinen.