stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Monastyryštše

| Monastyryštše (Монастирище) |
| --- | --- |
 vaakuna
 Monastyryštše
 Koordinaatit: 48.9955°N, 29.8078°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Tšerkasyn alue
Piiri:  Umanin piiri
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  5,5 km²
Väkiluku (2022):  8 338
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Monastyryštše (ukr. Монастирище) on kaupunki Ukrainan Tšerkasyn alueen Umanin piirissä. Kaupunki sijaitsee Etelä-Bugin valuma-alueeseen kuuluvan Konelkajoen (Конелка) varrella, maanteitse noin 240 kilometriä aluekeskus Tšerkasystä länteen.
Tammikuun keskilämpötila on −6,4 ja heinäkuun +19,1 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 481 millimetriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 8 338 (2022). Vuonna 2001 siellä oli 9 463 asukasta, jotka olivat etnissti pääosin ukrainalaisia. Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 16 359 asukasta.
Arkeologit ovat löytäneet kaupungin lähistöltä pronssikautisen asutuksen jälkiä. Tutkijoiden mukaan paikkakunnalla oli asutus Kiovan Rusin aikana (kaupungin vaakuna mainitsee vuoden 1050), mutta mongolien ja tataarien aikakauden jälkeen seutu autioitui. Sittemmin maat kuuluivat Liettuan suuriruhtinaskuntaan. Kronikoissa paikkakunta esiintyy 1500-luvun puolivälistä lähtien. Lublinin unionin (1569) jälkeen seutu kuului Puola-Liettuaan. Puolan toisessa jaossa (1793) Monastyryštše siirtyi osaksi Venäjän keisarikuntaa, jossa siitä tuli Kiovan kuvernementin Lypovetsin (ven. Lipovets) kihlakunnan osa.
Kaupunkityyppisen taajaman aseman paikkakunta sai 1957; kaupungiksi Monastyryštše nimettiin vuonna 1985.
Monastyryštše on Ukrainan kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen kuulunut Umanin piiriin; sitä ennen se oli (1923–1963 ja 1966-2020) Monastyryštšen piirin hallintokeskus.
Kaupungin arkkitehtuurisesti ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaisiin rakennuksiin lukeutuvat muun muassa aiempi kirkko (1800-luvun alusta), josta myöhemmin tehtiin piirin kulttuuritalo sekä hetman Tarnovskyn kartanon palvelijantalon rauniot (1715–1720).
Kulttuuritalo.
Kirkko.
Paloasema.
Kirjasto.
Kotiseutumuseo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Monastyryštše Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Монастирище
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Muut:  Encyclopedia of Modern Ukraine 
Käännös suomeksi
Valky

| Valky (Валки) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Valky
 Koordinaatit: 49.8363°N, 35.6122°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Harkovan alue
Piiri:  Bohoduh’ivin piiri
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  11,3 km²
Väkiluku (2022):  8 577
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Valky (ukr. Валки) on kaupunki Harkovan alueen Bohoduh’ivin piirissä Ukrainassa. Kaupunki sijaitsee Donetskin valuma-alueeseen kuuluvan Mžajoen varrella, maanteitse noin 55 kilometriä aluekeskus Harkovasta länteen. Valky sijaitsee Harkovasta Kiovaan johtavan valtatien M03 eli eurooppatien E 40 varrella.
Tammikuun keskilämpötila on −7,6 ja heinäkuun +20,2 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 528 millimetriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 8 577 (2022). Vuonna 2001 siellä oli 10 295 (tai 10 381) asukasta, joista etnisesti ukrainalaisia oli 94,63 prosenttia, venäläisiä 4,34 prosenttia ja valkovenäläisiä 0,37 prosenttia. Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 11 027 asukasta.
Historiallisissa dokumenteissa paikkakunta esiintyy ensimmäisen kerran vuosina 1555 ja 1627. Kaupungiksi Valky nimettiin vuonna 1938.
Ukrainan kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen Valky on kuulunut Bohoduh’ivin piiriin; sitä ennen se oli Valkyn piirin keskus (1923-2020).
Paikallisiin tuotteisiin lukeutuu Valkyn pilli, kukkopillin tapainen savesta tehty perinnesoitin. Pillin aiheena voi olla muukin eläin-, ihmis-, satu- tai mielikuvitushahmo. Marraskuussa 2021 kaikkiaan 375 ihmistä soitti samanaikaisesti Valkyn pillejä eräässä tapahtumassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valky Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Yhdysvallat 
Muut:  Encyclopedia of Modern Ukraine
Busk

| Busk Буськ |
| --- | --- |
 Buskin kaupungintalo ja viereinen kirkko.
 vaakuna
 Busk
 Koordinaatit: 49.9641°N, 24.6110°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Lvivin alue
Piiri:  Zolotšivin piiri
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  10,8 km²
Väkiluku (2022)  ():  8 662
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Busk (ukr. Буськ) on historiallinen kaupunki Ukrainan Lvivin alueen Zolotšivin piirissä. Busk sijaitsee Läntisen Bugin varrella, 51 kilometriä aluekeskus Lvivistä itään. Eurooppatie E 40 kulkee kaupungin pohjoispuolelta, linja-autoyhteys Lviviin. Lähin rautatieasema sijaitsee 5 kilometriä kaupungin eteläpuolella Krasnen taajamassa.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Buskin väkiluvuksi 8 662 (2022). Vuonna 2001 siellä oli 8 673 asukasta, ja vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 8 404 asukasta.
Tammikuun keskilämpötila on −4,1 ja heinäkuun +18,3 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 650 millimetriä.
Paikkakunnan ensimmäinen kirjallinen maininta on vuodelta 1097, Magdeburgin kaupunkioikeudet paikkakunta sai 1411. Kaupunki vuodesta 1940.
Busk on Ukrainan kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen kuulunut Zolotšivin piiriin; sitä ennen se oli Buskin piirin hallintokeskus.
Kaupungin arkkitehtuurisesti ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaisiin rakennuksiin lukeutuvat muun muassa Pyhän Onufrin kirkko ja kellotorni (1680) sekä Pyhän Paraskevan kirkko (1708).
Pyhän Onufrin kirkko.
Pyhän Paraskevan kirkko (1708).
Badenin palatsi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Busk Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Muut:  IdRef
Štšolkine

| Štšolkine (Щолкіне) |
| --- | --- |
 Štšolkinen pientaloaluetta ja Asovanmeren rantaa.
 lippu:  vaakuna
 Štšolkine
 Koordinaatit: 45.4293°N, 35.8240°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Krimin autonominen tasavalta
Piiri:  Kertšin piiri
Väkiluku (2014):  11 169
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Štšolkine (ukr. Щолкіне; krimintat. Şçolkine) on merenrantakaupunki Ukrainalle kuuluvan Krimin autonomisen tasavallan Leninen piirissä (2016- virallisesti Jedy-Kujun piiri). Kaupunki sijaitsee Asovanmeren rannalla Kertšin niemimaalla, maanteitse 173 kilometriä aluekeskus Simferopolsta itään ja noin 75 kilometriä Kertšin kaupungista länteen. Heti kaupungin pohjoispuolella, Kazantypin niemimaalla sijaitsee pieni luonnonsuojelualue, Kazantypin luonnonpuisto.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 11 169 (1.1.2014). Vuonna 2001 siellä oli 11 677 asukasta, joista etnisesti venäläisiä oli 56,90 prosenttia,	ukrainalaisia 26,45 prosenttia, Krimin tataareja 0,75 prosenttia ja valkovenäläisiä	0,81 prosenttia.  Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 14 659 asukasta. Venäjän miehityksen (2014) jälkeen Krimin autonomisen tasavallan alueella on tehty kansainvälisen humanitaarisen oikeuden vastaisesti muun muassa väestönsiirtoja, pakotettuja kansalaisuuden vaihdoksia, ihmisiä on "kadonnut" ja väestöä pakotettu sotimaan synnyinmaataan vastaan. Osa asukkaista on paennut sotaa ja vainoa. Miehittäjävaltio on siirtänyt tai kannustanut venäläisväestöä muuttamaan alueelle. Miehittäjän julkaisemia väestötilastoja ei näissä oloissa voi pitää luotettavina tai laillista tilaa kuvaavina.
Paikkakunta perustettiin Krimin ydinvoimaitoksen rakennustyöntekijöiden asuintaajamaksi vuonna 1978. Asutus nimettiin armenialais-neuvostoliittolaisen atomifyysikon, kolminkertaisen sosialistisen työn sankarin Kirill Štšolkinin (ven. Кирилл Щёлкин) mukaan. Kaupunkityyppisen taajaman aseman paikkakunta sai 1982; kaupungiksi Štšolkine nimettiin vuonna 1992. Vuoden 1986 ydinvoimalaitosonnettomuuden jälkeen tehdyssä arviossa Krimin ydinvoimalatyömaan todettiin sijaitsevan geologisesti epävakaalla paikalla ja voimalaitoksen rakennustyöt keskeytettiin vuonna 1989. Sittemmin laitosalueella on järjestetty muun muassa musiikkijuhlia, joitain käyttämättä jääneitä osia on myyty ja keskenjääneitä rakenteita on purettu pois.
Štšolkine kuului ainakin periaatteessa heinäkuuhun 2020 saakka aluehallinnollisesti Krimin autonomisen tasavallan Leninen piiriin (Jedy-Kujun piiriin). Ukrainan parlamentti uudisti Ukrainan piirijakoa kesällä 2020. Tässä yhteydessä Štšolkine ja Leninen piiri (Jedy-Kujun piiri) siirtyivät uuteen Kertšin piiriin. Uusi piirijako astui voimaan vuonna 2023.
Linja-autoasema.
Öljynporauslautta Asovanmeren rannan lähellä.
Kauppakatu torimaisine myymälöineen.
Torialuetta.
Asovanmeren uimarantaa kaupungin keskustan kerrostalojen lähistöllä.
Štšolkinen kerrostaloja.
Štšolkine sijaitsee Kazantypin niemimaan tyvessä. Kuva kansainväliseltä avaruusasemalta (ISS, 7/2010).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Štšolkine Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Щолкіне
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  VIAF 
Käännös suomeksi
Skolen Beskidien kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Lvivin alue, Ukraina
Lähin kaupunki:  Skole
Pinta-ala:  356,84 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto, Karpaatten suojelualue Ukrainassa, kansallispuisto 
Perustettu:  11.2.1999
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Skolen Beskidien kansallispuisto (ukr. Національний природний парк “Сколівські Бескиди”, Natsionalnyi pryrodnyi park "Skolivski Beskydy") on kansallispuisto Ukrainan Lvivin alueella. Vuonna 1999 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 356,84 neliökilometriä. Kansallispuiston nimi viittaa Skolen kaupungin ympäristössä sijaitseviin, Itä-Beskideiksi kutsuttuun osaan Karpaattien vuoristoa. Ainakin Trostjanilla (vuori) on myös lasketteluturismia (Slavsken taajaman lähistöllä).
Ruskaa kansallispuistossa.
Tustan toimi Kiovan Rusin aikaan luonnonmuotoja hyödyntäneenä linnoituksena.
Visenttejä eli euroopanbiisoneita kansallispuiston alueella.
Stryijoki.
Kansallispuiston logo.
Trostjanin rinteitä, Slavsken laskettelukeskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skolen Beskidien kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Natsionalnyi pryrodnyi park "Skolivski Beskydy" (ukrainaksi) (skole.org.ua)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Skole Beskids National Nature Park
Käännös suomeksi
Kopytšyntsi

| Kopytšyntsi Копичинці |
| --- | --- |
 Kirkko vuodelta 1630
 vaakuna
 Kopytšyntsi
 Koordinaatit: 49.1047°N, 25.9087°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Ternopilin alue
Piiri:  Tšortkivin piiri
Magdeburgin oikeudet:  1564
Kaupungiksi:  1939
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  8,1 km²
Väkiluku (2022)  ():  6 502
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kopytšyntsi (ukr. Копичинці) on kaupunki Ukrainan Ternopilin alueen Tšortkivin piirissä. Kopytšyntsi sijaitsee Dnestrin vesistöön kuuluvan Nitšlavajoen varrella, 73 kilometriä aluekeskus Ternopilistä eteläkaakkoon. Valtatie M19, joka on osa eurooppatietä E 85, kulkee kaupungin länsipuolelta. Kaupungissa on rautatieasema.
Tammikuun keskilämpötila on −5,1 ja heinäkuun +18,8 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 561 millimetriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 6 502 (2022). Vuonna 2001 siellä oli 7 036 asukasta (tai 7 003), joista etnisesti ukrainalaisia oli 97,96 prosenttia, venäläisiä 1,17 % ja puolalaisia 0,31 %. Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 7 327 asukasta.
Paikkakunta mainitaan historiallisissa dokumenteissa ensimmäisen kerran 1300-luvun alkupuolella. Vuonna 1443 sinne rakennettiin linna ja kirkko. Magdeburgin kaupunginoikeudet paikkakunnalle myönnettiin 1564. Kaupungiksi Kopytšyntsi nimettiin vuonna 1939.
Ukrainan kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen ja ennen sitä Kopytšyntsi on kuulunut Tšortkivin piiriin;
Kaupungin arkkitehtuurisesti ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaisiin rakennuksiin lukeutuvat muun muassa kirkko vuodelta 1630 (церква Воздвиження Чесного Хреста Господнього), ja katolinen kirkko vuodelta 1802 (кос­­тел Успіння Пресвятої Богородиці).
Kirkko vuodelta 1802.
Katolinen kirkko vuodelta 1900 (tai 1905).
Kulttuurikeskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kopytšyntsi Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Muut:  Encyclopedia of Modern Ukraine  IdRef
Kobeljaky

| Kobeljaky Кобеляки |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Kobeljaky
 Koordinaatit: 49.1503°N, 34.2018°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Pultavan alue
Piiri:  Pultavan piiri
Kaupungiksi:  1803
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  12,1 km²
Väkiluku (2022)  ():  9 465 as.
 
 kobelyaky-miskrada.gov.ua 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kobeljaky (ukr. Кобеляки) on kaupunki Ukrainan Pultavan alueen Pultavan piirissä. Kaupunki sijaitsee Dneprin alangolla Vorsklajoen rannalla, 75 kilometriä aluekeskus Pultavasta etelälounaaseen.
Tammikuun keskilämpötila on −5,7 °C ja heinäkuun +20,3 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 430 millimetriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 9 465 (2022). Vuonna 2001 siellä oli 12 076 asukasta, joista etnisesti ukrainalaisia oli 82 % ja venäläisiä 17 %. Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 12 975 asukasta.
Kaupungin aseman Kobeljaky sai vuonna 1803 (tai 1802).
Ukrainan valtiossa Kobeljaky on kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen kuulunut Pultavan piiriin; sitä ennen se oli Kobleljakyn piirin hallintokeskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kobeljaky Wikimedia Commonsissa
Biljajivka

| Biljajivka (Біляївка) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Biljajivka
 Koordinaatit: 46.4840°N, 30.2085°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Odessan alue
Piiri:  Odessa
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  17,42 km²
Väkiluku (2022):  12 355
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Biljajivka (ukr. Біляївка) on kaupunki Odessan alueen Odessan piirissä Ukrainassa. Kaupunki sijaitsee Bilejärven rannalla, 50 kilometriä aluekeskus Odessasta länteen.
Tammikuun keskilämpötila on −3,4 ja heinäkuun +22,2 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä 405 millimetriä.
Asutus sai alkunsa 1700-luvun lopulla. Ensimmäinen kirjallinen maininta on vuodelta 1792; tuolloin kylän nimenä oli Holovkiva (ukr. Головківка). Vuonna 1793 kylässä asui 304 people ihmistä. Kaupunki Biljajivka on ollut vuodesta 1979.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkivuksi 12 355 (2022). Vuoden 2001 väestönlaskennassa asukkaita oli 14 294, ja he olivat etniseltä taustaltaan enimmäkseeen ukrainalaisia (75 %). Lisäksi oli venäläisiä, moldovialaisia, armenialaisia, bulgarialaisia ja saksalaisia.
Kaupungintalo.
Kulttuuritalo.
Kirkko (1873).
Bilejärveä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Biljajivka Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Yhdysvallat 
Muut:  Encyclopedia of Modern Ukraine
Mala Vyska

| Mala Vyska Мала Виска |
| --- | --- |
 Vyskan rautatieasema Mala Vyskassa.
 lippu:  vaakuna
 Mala Vyska
 Koordinaatit: 48.6470°N, 31.6331°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Kirovohradin alue
Piiri:  Novoukrajinkan piiri
Perustettu:  1700-luvun alkupuoli tai 1752
Kaupungiksi:  1957
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12,16 km²
Väkiluku (2022)  ():  9 960
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mala Vyska (ukr. Мала Виска, vuosina 1769–1863 nimellä Kudaševe (ukr. Кудашеве) on kaupunki Ukrainan Kirovohradin alueen Novoukrajinkan piirissä. Mala Vyska sijaitsee Etelä-Bugin vesistöön kuuluvan Mala Vys -sivujoen varrella, 60 kilometriä aluekeskus Kropyvnytskyista länsiluoteeseen. Joen ja kaupungin nimessä esiintyvä Vys tarkoittaa vanhan slaavin kielessä vettä. Kaupungissa toimii Vyskan rautatieasema.
Tammikuun keskilämpötila -5,8 °C ja heinäkuun +20,2 °C. Keskimääräinen vuosisademäärä 400 millimetriä.
Paikkakunnan asutus on yhden lähteen mukaan perustettu 1700-luvun ensimmäisellä puoliskolla. Toisaalta myös vuotta 1752 pidetään perustamisajankohtana, sillä silloin nykyisen Moldovan alueelta siirtyi väestöä paikkakunnalle. Venäjän keisarikunnan aikana Katariina II lahjoitti seudun maat vuonna 1768 prinsessa Kudaševalle, joka nimesi asutuksen 1769 nimensä mukaan. Vuonna 1863 aatelismies Ulašyn hankki tilan ja noin 200 kymmenystä maata itselleen ja nimesi paikkakunnan Mala Vyskaksi. Kaupungin aseman asutus sai vuonna 1957.
Ukrainan tilastokeskus arvio kaupungin väkiluvuksi 9 960 asukasta (1.1.2022). Vuonna 2001 asukkaita oli 13 132 (etniseltä taustaltaan enimmäkseen ukrainalaisia) ja 1990 noin 14 900.
Mala Vyska oli aiemmin piirikeskus, mutta kesän 2020 aluehallinnollisessa uudistuksessa piirien lukumäärää supistettiin merkittävästi. Tällöin Mala Vyskasta piireineen tuli osa Novoukrajinkan piiriä.
Puistomainen katu kaupungin keskustassa.
Kulttuuritaloa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mala Vyska Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  Encyclopedia of Modern Ukraine
Ilha de Moçambiquen piiri
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ilha de Moçambiquen piiri Wikimedia Commonsissa
Digiwiki

Digiwiki on verkkosivusto, johon kootaan alan asiantuntijoiden ja muistiorganisaatioiden laatimia ohjeita ja tietoa mm. AV-aineiston digitoinnista ja pitkäaikaissäilyttämisestä. Digiwiki-sivuilla jaetaan kokemuksia valokuvien, kuvataiteen, audiovisuaalisen aineiston, äänitteiden, asiakirjojen sekä muiden kulttuuriperintöaineistojen tallennuksesta semanttiseen verkkoon. Digiwikiä hallinnoi Musiikkiarkisto. Sitä rahoittaa pääosin opetusministeriö.
Digiwiki perustettiin 12.3.2009 jakamaan kokemuksia suomalaisissa muistiorganisaatioissa työskentelevien ihmisten ja kulttuuriperinnön tallentamista kiinnostuneiden kansalaisten välillä. Tiedon tallentajat joutuvat ottamaan kantaa kulttuuriperinnön digitointia koskeviin kysymyksiin, kuten mitä, miten ja minne digitoida. Monenlaista digitointia koskevaa tietoa ja palveluita on tarjolla, mutta luotettavaa tietoa aineistojen säilytyksestä on edelleen vaikea saada. Tähän tarpeeseen on perustettu DigiWiki-portaali.
Kansalliset muistiorganisaatiot Digiwikin taustalla

Suomen valokuvataiteen museo
Helsingin kaupunginmuseo
Kuvataiteen keskusarkisto
Kotimaisten kielten tutkimuskeskus
Kansallisarkisto
Suomalaisen Kirjallisuuden Seura
Svenska Litteratursällskapet i Finland
Valokuvavalmistamo ja -laboratorio KAR
Kansalliskirjasto
Kansanperinteen arkisto
Kansallinen audiovisuaalinen arkisto
Yleisradio
Suomen Elinkeinoelämän Keskusarkisto
Audiovisuaalisen viestinnän tutkintotoimikunta
Aiheesta muualla

Digiwiki[vanhentunut linkki]
Kansallinen digitaalinen kirjasto (Arkistoitu – Internet Archive)
Talviolympialaiset 2006

Vuoden 2006 talviolympialaiset järjestettiin Italian Torinossa 10. – 26. helmikuuta vuonna 2006. Kisoihin osallistui 2 633 urheilijaa 80 maasta. Kilpailutapahtumia järjestettiin 84 kaikkiaan viidessätoista urheilumuodossa.
Aikaisemmin Italiassa on järjestetty 1956 talviolympialaiset Cortina d’Ampezzossa ja 1960 kesäolympialaiset Roomassa.
Kisamaskotteina olivat Neve (italiaksi "lumi"), naispuolinen lumipallo ja Gliz, miespuolinen jääkuutio. Kisojen virallinen tunnuslause oli Passion lives here ("intohimo asuu täällä").
Valintaprosessi

Torino valittiin isäntäkaupungiksi 1999, kun se voitti ratkaisevassa äänestyksessä Sveitsin Sionin. Muut hakijat olivat Helsinki ja Lahti (Suomi) (alppilajit ja kelkkailut olisi järjestetty Lillehammerissa Norjassa), Klagenfurt (Itävalta), Poprad-Tatra (Slovakia) ja Zakopane (Puola). Kansainvälinen olympiakomitea (KOK) oli juuri ottanut käyttöön uuden äänestyskäytännön, koska äänestyksiin vuosien 1998 ja 2002 talviolympialaisten järjestäjistä oli liittynyt lahjontaskandaaleja.
Kisat myönnettiin Torinolle pääasiassa sen vuoksi, että se lupasi järjestää urheilijoiden majoituksen yhteen olympiakylään kilpailupaikkojen lähelle. Niin ei kuitenkaan tapahtunut. Kisat järjestettiin eri puolilla Piemonten maakuntaa ja urheilijat asuivat kolmessa eri kylässä. Lisäksi kisapaikkojen etäisyydet toisistaan olivat pitkät ja vaikeakulkuiset.
| Äänestystulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaupunki | Maa | Karsinta | Kierros 1 |  |  |  |
| Torino |  Italia |  | 53 |  |  |  |
| Sion |  Sveitsi |  | 36 |  |  |  |
| Helsinki |  Suomi |  |  |  |  |  |
| Klagenfurt |  Itävalta |  |  |  |  |  |
| Poprad-Tatry |  Slovakia |  |  |  |  |  |
| Zakopane |  Puola |  |  |  |  |  |
Lajit

Olympiaohjelmassa oli 84 tapahtumaa 15 eri urheilulajissa.
| --- | --- |
  Alppihiihto   Ampumahiihto   Curling   Freestylehiihto   Jääkiekko   Kaukalopikaluistelu   Lumilautailu   Ohjaskelkkailu :   Pikaluistelu   Pohjoismaiset hiihtolajit  Maastohiihto   Mäkihyppy   Yhdistetty   Rattikelkkailu   Skeleton   Taitoluistelu
Lajit > Kalenteri

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|    ●    | Avajaisseremonia |    ●    | Kilpailut |    ●    | Finaalit |    ●    | Päätösseremonia |

| Helmikuu | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Seremoniat |    ●    |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |    ●    |
| Ampumahiihto |  |    ●    |  |    ●    |    ●    |  |    ●    |  |  ●  ●  |  |  |    ●    |  |    ●    |  |  ●  ●  |  |
| Rattikelkkailu |  |  |  |  |  |  |  |  |    ●    |    ●    |    ●    |    ●    |  |  |    ●    |    ●    |  |
| Curling |  |  |  | ● ● ● | ● ● ● | ● ● ● | ● ● ● | ● ● ● | ● ● ● | ● ● ● | ● ● ● |  |  ●  ●  |  ●  ●  |  ●  ●  |  |  |
| Jääkiekko |  |  ●  ●  |  ●  ●  |  ●  ●  |  ●  ●  |  ●  ●  |  ●  ●  |    ●    |  ●  ●  |  ●  ●  |  ●  ●  |  ●  ●  |    ●    |  |    ●    |    ●    |    ●    |
| Taitoluistelu |  |    ●    |  |    ●    |    ●    |  |    ●    |    ●    |  |    ●    |    ●    |    ●    |  |    ●    |    ●    |  |  |
| Maastohiihto |  |  |  ●  ●  |  |  ●  ●  |  |    ●    |    ●    |    ●    |    ●    |  |  |  ●  ●  |  |    ●    |  |    ●    |
| Pohjoismaiset hiihtolajit |  |    ●    |  |  |  |    ●    |    ●    |  |  |  |  |    ●    |  |  |  |  |  |
| Ohjaskelkkailu |  |    ●    |    ●    |    ●    |    ●    |    ●    |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Pikaluistelu |  |    ●    |    ●    |    ●    |    ●    |    ●    |  ●  ●  |  |    ●    |    ●    |  |    ●    |    ●    |  |    ●    |    ●    |  |
| Kaukalopikaluistelu |  |  |    ●    |  |  |    ●    |  |  |  ●  ●  |  |  |  |    ●    |  |  | ● ● ● |  |
| Alppihiihto |  |  |    ●    |  |    ●    |    ●    |  |  |    ●    |    ●    |    ●    |  |    ●    |  |    ●    |    ●    |  |
| Freestyle-hiihto |  |    ●    |  |  |  |    ●    |  |  |  |    ●    |    ●    |  |    ●    |    ●    |  |  |  |
| Mäkihyppy |  |    ●    |    ●    |  |  |  |  |    ●    |    ●    |  |    ●    |  |  |  |  |  |  |
| Skeleton |  |  |  |  |  |  |    ●    |    ●    |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Lumilautailu |  |  |    ●    |    ●    |  |  |    ●    |    ●    |  |  |  |  |    ●    |    ●    |  |  |  |
| Helmikuu | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 |
Kilpailupaikkakunnat

Kisat järjestettiin useilla eri paikkakunnilla Piemonten maakunnassa:
Torino – jääkiekko, luistelu ja taitoluistelu, avaus- ja päätösseremoniat
Bardonecchia – lumilautailu
Cesana San Sicario – ampumahiihto, naisten alppilajit, kelkkailu
Pinerolo – curling
Pragelato – hiihto, mäkihyppy, yhdistetty
Sauze d’Oulx – freestyle
Sestriere – alppilajit