Martin Scheinin
Näkemyksiä

Vuonna 2012 Scheinin katsoi, että Somalian Atalanta-operaatiossa vangitut merirosvot pitäisi tuoda Suomeen tuomittavaksi eikä päästää vapaaksi.
Scheinin piti useiden muiden perustuslakiasiantuntijoiden tapaan vuosina 2018 ja 2019 eduskunnassa käsiteltyjä tiedustelulakeja perustuslaillisesti ongelmallisina. Hänen mukaansa lait mahdollistivat massavalvonnan, ja hän myös vastusti kaavaltua perustuslain muutosta ja kannatti sen sijasta muutosten toteuttamista määräaikaisilla poikkeuslaeilla. Hän myös julkaisi jo vuonna 2017 asiasta avoimen kirjeen neljälle eduskunnan oppositopuolueelle. Puolustusministeri Jussi Niinistö arvosteli perustuslakiasiantuntijoiden toimintaa asiassa. Hän kohdisti arvosteltunsa erityisesti Scheiniin ja syytti tätä eduskunnan painostamisesta ja viittasi samalla hänen vasemmistolaiseen poliittiseen taustaansa. Scheinin vastasi kritiikkiin poliittisesta menneisyydestään, että hänestä on sittemmin tullut liberaali ja että hänen arvomaailmansa ovat kansainväliset ihmisoikeudet. Niinistön kommenteista tehtiin kantelu oikeuskansleri Tuomas Pöystille, joka katsoi, että Niinistö käytti epäasiallista kieltä kutsuessaan valtiosääntöoikeuden asiantuntijoita ”perustuslakitalebaneiksi”. Scheinin teki myös poliisille tutkintapyynnön Niinistön blogikirjoituksesta, mutta poliisi katsoi kirjoituksen kuuluvan ministerin virkatehtävien piiriin ja jätti tapauksen tutkimatta.
Scheinin on kommentoinut aktiivisesti Suomen koronaviruspandemian vastaisia toimenpiteitä. Hän on vaatinut ihmisoikeusnäkökulman tuomista vahvemmin mukaan asiaa koskevaan päätöksentekoon ja kritisoinut sekä valmiuslain että tartuntatautilain asianmukaisuutta siinä suhteessa. Maaliskuussa 2020 Scheinin kritisoi Pauli Rautiaisen kanssa kirjoitetussa blogikirjoituksessa valmiuslain nojalla toteutettua Uudenmaan eristämistä, jolla heidän mukaansa valtiovalta altisti pienemmän ihmisjoukon sairastumisen ja kuoleman riskille suuremman suojelemiseksi. Huhtikuussa 2020 hän kritisoi valtakunnan rajat ylittävän liikkumisen yleistä rajoittamista asianmukaisen oikeusperustan puuttumisen takia, ja korosti, että ollakseen hyväksyttäviä perusoikeusrajoitusten tulee olla sekä tehokkaita tavoitellun tarkoitusperän saavuttamisessa että oikeasuhtaisia.  Tammikuussa 2021 Scheinin esitti blogikirjoituksessa, että valmiuslain ja rajavartiolain puutteiden takia Suomen tulisi säätää erillislaki, joka oikeuttaisi poikkeusolojen perusoikeuspoikkeukset perustuslain 23 §:n nojalla ja loisi oikeusperustan liikkumisvapauden rajuillekin rajoituksille. Lokakuussa 2021 hän arvosteli kovasanaisesti hallituksen koronapäätöksiä, jotka olivat johtamassa koronakuolemien rajuun kasvuun.
Scheinin kritisoi kesällä 2022 voimaan tulleita valmiuslain ja rajavartiolain muutoksia ja niiden käsittelyä eduskunnassa. Myöhemmin marraskuussa 2023 hän arvosteli näihin lakimuutoksiin perustuvaa päätöstä sulkea osittain Suomen itäraja reaktiona turvapaikanhakijoiden Venäjän myötävaikutuksella kasvaneeseen määrään. Maaliskuussa 2024 hän arvosteli hallituksen valmistelemaa poikkeuslakia, jolla kansainvälisen suojelun hakeminen voitaisiin kieltää välineellistetyn maahantulon estämiseksi, perustuslain ja kansainvälisten ihmisoikeussopimusten vastaisena.
Vasemmistolaisen nuoruutensa jälkeen Scheinin toimi yli kolme vuosikymmentä poliittisten puolueiden ulkopuolella perustuslain ja ihmisoikeuksien radikaalin liberaalina asiantuntijana kunnes hän elokuussa 2023 ilmoitti hakeneensa Vihreiden jäsenyyttä, koska katsoi populismin kaventaneen ihmisoikeuksiin, perustuslakiin, asiantuntemukseen ja tutkittuun tietoon perustuvan puheen vaikutusta.