stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kosin arkeologinen museo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kosin arkeologinen museo Wikimedia Commonsissa
Kuningashiirihaukka

| Kuningashiirihaukka |
| --- | --- |
 Vankeudessa kuvattu kuningashiirihaukka.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Alaheimo::  Buteoninae
Suku::  Hiirihaukat Buteo
Laji::  regalis
Kaksiosainen nimi
 Buteo regalis  (Gray, 1844) 
Katso myös
   Kuningashiirihaukka Wikispeciesissä   Kuningashiirihaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuningashiirihaukka (Buteo regalis) on hiirihaukkojen sukuun kuuluva lintu. Se pesii Pohjois-Amerikan länsiosissa Yhdysvalloissa ja Kanadassa ja talvehtii Yhdysvaltojen eteläosissa ja Pohjois-Meksikossa.
Sen elinpiiriä ovat arot ja aavikot.
Tumma muoto pesällä.
Se on hiirihaukkojen suvun suurin lintu. Sen pituus on 56–69 cm, siipien väli 133–142 cm, ja se painaa 977–2 074 g. Se munii huhtikuun alun ja toukokuun alun välisenä aikana. Koiras tuo ruokaa poikasille ja naaras ruokkii ne. Sen ravintoa ovat nisäkkäät, kuten jänikset, marmotinit ja preeriakoirat.
Aiheesta muualla

Kuningashiirihaukka (Buteo regalis) BirdLife International Data Zone. (englanniksi)
Korpijärvi (Virrat, Siikaperä)

| Korpijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°10′49″N, 23°58′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  oja Kauhaselkään 
Järvinumero:  35.481.1.038
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  139,1 m  
Rantaviiva:  0,461 km  
Pinta-ala:  1,163 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKorpijärvi 
Korpijärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Siikaperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Uurasjärven alueeseen (35.481) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,1 metriä mpy.
Tylppä kulma

Tylppä kulma on 90° ja 180° väliltä.
Tylppä kulma tarkoittaa geometriassa kulmaa, joka ei mahdu suoran kulman sisälle, mutta joka mahtuu oikokulman sisälle, eli on suuruudeltaan 90° ja 180° väliltä. Suorakulma tai oikokulma eivät ole tylppiä kulmia. Tylppä kulma kuuluu terävän kulman kanssa koveriin kulmiin, jotka ovat pienempiä kuin oikokulma.
Tylpän kulman suplementtikulma on terävä kulma ja sen eksplementtikulma on kupera kulma.
Esimerkkejä

Tylppäkulmaisessa kolmiossa voi olla vain yksi tylppä kulma.
Kaksi suoraa leikkaavat toisensa aina terävässä kulmassa, mutta sen vieruskulma on tylppä kulma.
Tylppien kulmien mitta-arvoja

Riippuen käytettävästä mitta-asteiksosta, tylppä kulma α on suuruudeltaan
90^{\circ }<\alpha <180^{\circ } (asteina), kun täysi kulma on 360°.
100<\alpha <200 gon, kun täysi kulma on 400 gon.
{\tfrac {\pi }{2}}<\alpha <\pi  (rad), kun täysi kulma on  2\pi .
Trigonometriset arvot

Kun α on tylppä kulma, saavat trigonometriset funktiot seuraavia arvoja (lähde kaikissa ):
0<\sin \alpha <1.
-1<\cos \alpha <0.
-\infty <\tan \alpha <0.
-\infty <\cot \alpha <0.
-\infty <\sec \alpha <-1.
1<\csc \alpha <\infty .
Korpikaisla

| Korpikaisla |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Röyhykaislat Scirpus
Laji::  sylvaticus
Kaksiosainen nimi
 Scirpus sylvaticus  L. 
Katso myös
   Korpikaisla Wikispeciesissä   Korpikaisla Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Korpikaisla (Scirpus sylvaticus) on kosteiden rantojen kasvi.
Ulkonäkö ja koko

Korpikaislan 20–90 senttimetriä pitkässä varressa on lehtiä lähes ylös asti. Lehdet ovat kirkkaanvihreitä ja noin senttimetrin levyisiä ja 30 cm pitkiä. Tummanvihreät tähkylärykelmät ovat isossa kerrannaisessa kukinnossa.
Levinneisyys

Korpikaislaa tavataan liki koko Euroopassa ja Suomessa Oulu–Joensuu-linjan eteläpuolella.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Korpikaislan levinneisyys Suomessa.
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Korpikaisla (Scirpus sylvaticus)
Pohjolan kasvien pauloissa: Scirpus sylvaticus – korpikaisla
Kuni

Kuni voi tarkoittaa:
Kuni (Mustasaari), kylä Mustasaaren kunnassa
Kuni-no-miya, Japanin keisarillisen suvun haara (ōke)
Kuni (Gunma), kylä Gunman prefektuurissa Japanissa
Kuni-kyō, Japanin pääkaupunki 700-luvulla
Kuni, japaninkielinen nimitys Japanin provinsseille
Kuni (woreda), hallinnollinen alue Etiopiassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuni”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kunii Kagetsugu

Kunii Genpachirô Kagetsugu oli japanilainen samurai, joka yhdessä Matsumoto Bizen no kami Ki no Masamoton kanssa perusti Kashima-Shinryū (jap. 鹿島神流) nimisen perinteisen japanilaisen taistelulajikoulukunnan 1400-luvun lopulla.
Kosovon levottomuudet 1981

Kosovon vuoden 1981 levottomuuksilla tarkoitetaan vuonna 1981 Jugoslavian Kosovossa tapahtuneita mellakoita ja väkivaltaisuuksia, jotka saivat alkunsa albaaniopiskelijoiden 11. maaliskuuta aloittamista mielenosoituksista. Poliisi tukahdutti viimeisen ison mielenosoituksen kyynelkaasulla 19. toukokuuta. Levottomuuksissa kuoli yhdeksän ihmistä ja loukkaantui yli 50.
Tausta

Levottomuudet sattuivat alle vuosi Jugoslavian presidentti Josip Broz Titon kuoleman jälkeen. Kosovo oli 1980-luvulle tultaessa Jugoslavian köyhin osa, ja albaanit olivat serbejä köyhempiä. Albaaniväestön työttömyys oli korkea.
Tapahtumat

Albaaniopiskelijat alkoivat osoittaa mieltään, koska olivat tyytymättömiä Pristinan yliopiston opiskelija-asuntolan ja ruokalan olosuhteisiin. Mielenosoitukset laajenivat ja niihin liittyi pian useita eri alan työntekijöitä, maanviljelijöitä, poliiseja, sotilaita ja Jugoslavian kommunistisen puolueen jäseniä. Mielenosoittajat vaativat aikaisemmin vangittujen mielenosoittajien vapauttamista ja vaatimukset laajenivat pian koskemaan Kosovon asemaa. Yhä useammat mieltään osoittaneet alkoivat vaatia Kosovolle tasavertaista asemaa muiden Jugoslavian osavaltioiden rinnalla. Osa taas halusi Kosovon liittyvän Albaniaan.
Jugoslavian keskushallinto julisti alueelle mielenosoitusten takia kansallisen hätätilan ja lähetti paikalle sotilaita. Mielenosoitukset muuttuivat väkivaltaisiksi ja albaaniopiskelijat hyökkäsivät serbien ja montenegrolaisten kimppuun. 19. toukokuuta poliisi onnistui tukahduttamaan levottomuudet. Levottomuuksien seurauksena Pristinan yliopisto suljettiin, yliopiston hallinto lakkautettiin ja mieltään osoittavia opiskelijoita erotettiin. Useita albaaneja tuomittiin vankeuteen, albaanien kulttuuria käsitteleviä yliopistokursseja rajoitettiin ja albaniankieliset tekstikirjat korvattiin serbiankielisillä. Väkivaltaisuudet jatkuivat ja kymmenet tuhannet serbit pakenivat väkivaltaisuuksia Kosovosta. Jugoslavian presidentti Slobodan Milošević käytti serbeihin kohdistuneita hyökkäyksiä hyväkseen nationalistisessa retoriikassaan ja joka johti Kosovon itsehallinnon lakkauttamiseen 1989.
Koski Tl:n työväentalo

| Koski Tl:n työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Koskentie 1031500 Koski tl
Sijainti:  Koski Tl
Valmistumisvuosi:  1905
Omistaja:  Koski Tl Työväentalon kannatusyhdistys ry.
Runkorakenne:  hirsi, osittain lauta
Julkisivumateriaali:  lauta
Huoneistoala:  404 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koski Tl:n työväentalo sijaitsee aivan Koski Tl:n kyläkeskuksessa. Talon omistaa Koski Tl:n Työväentalon kannatusyhdistys ry.
Historiaa

Koski TL:n työväentalon ensimmäinen toiminnantäyteinen aika ajoittuu rakentamisesta 1920-luvun loppuun. Vuosina 1932–1950 toiminta ei juuri ollut. Toiminta aktivoitui taas 1950-luvulla ja hiljeni 1950-luvun lopulla. Talo vuokrattiin vuonna 1957 valtatie 10 rakentajien majoitukseen. Vuokra-ajan päätyttyä talo toimi vuokrattuna asuntona ja hiljeni täysin vuonna 1971. Talo joutui tihutöiden kohteeksi, ikkunat ja suuri osa sisustuksesta rikottiin Vuonna 2017 talo yritettiin polttaa
Rakennus

Talon ensimmäinen osa rakennettiin vuonna 1905. Se rakennettiin vanhasta tuvasta, joka purettiin, kuljetettiin työväentalon tontille ja rakennettiin uudestaan. Talon pinta-alasta puolet vei juhlasalina käytetty huone. Vuonna 1915 taloa laajennettiin rakentamalla uusi juhlasali ja näyttämö. Uusi osa oli lautarakentein ja kulmittain alkuperäistä rakennusta vasten. Entinen juhlasali jaettiin väliseinällä kahtia jolloin toinen puoli toimi ravintolana ja toinen puoli vaatesäilönä. Vuosina 1919–1920 taloon saatiin sähköt.
Työväentalon julkisivu laudoitettiin vuonna 1939. Sodan jälkeen juhlasalin lattia uusittiin ja vanhan pärekaton tilalle laitettiin tiilikatto. 1980-luvun jälkipuoliskolla huonossa kunnossa ollut talo kunnostettiin. Ensimmäiseksi uusittiin ikkunat vuonna 1985, ja seuraavaksi tiilikaton tilalle tehtiin uusi peltikatto ja vesihuolto ajanmukaistettiin vuonna 1986. Vuonna 1989 laudoitettiin ulkoseinät. Huomattava osa töistä tehtiin talkoilla.
Vuonna 2013 kunnostustöihin saatiin avustusta Kotiseutuliitolta, ja talo maalattiin ulkopuolelta ja aloitettiin keittiön saneeraus.
Toimintaa työväentalolla

Järjestötoiminnan lisäksi talolla on ollut runsaasti muuta käyttöä. 1920-luvulla oli runsaasti iltamia. Vuodesta 1931 vuoteen 1950 toimintaa ei juuri ollut. 1950-luvulla taloa käytettiin runsaasti urheilutoiminnassa ja pidettiin tansseja ja iltamia sekä järjestettiin elokuvanäytöksiä. 1950-luvun lopulta 1980-luvun puoliväliin toimintaa ei ollut, mutta vuosikymmenen lopulla talo kunnostettiin ja toiminta elpyi. Nykyisin talossa järjestetään konsertteja ja muita musiikkitapahtumia, lasten- ja perhejuhlia ja monia muita tapahtumia.
Kunihiko Kodaira

| Kunihiko Kodaira> 小平 邦彦 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  小平 邦彦
Syntynyt: 16. maaliskuuta 1915 Tokio
Kuollut: 26. heinäkuuta 1996 (81 vuotta) Kofu, Japani
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Tokion yliopisto (FT 1949)
Väitöstyön ohjaaja:  Shokichi Iyanaga (käännä suomeksi)
Instituutti:  Tokion yliopisto Princetonin yliopisto
Tutkimusalue:  Algebrallinen geometria
Palkinnot:  Fieldsin mitali (1954) Wolfin palkinto (1984)
Kunihiko Kodaira (jap. 小平 邦彦, Kodaira Kunihiko, 16. maaliskuuta 1915 – 26. heinäkuuta 1997 Tokiossa) oli Tokion yliopiston matematiikan professori 1944–1949, minkä jälkeen hän jätti Japanin ja muutti Yhdysvaltoihin. Vuodesta 1950 vuoteen 1961 hän työskenteli Princetonin yliopistossa.  Sen jälkeen hän työskenteli kuuden vuoden ajan eri yliopistoissa Yhdysvalloissa. Vuonna 1967 hän palasi Japaniin ja Tokion yliopistoon.
Kodaira tutki algebrallista geometriaa ja sai siitä monia palkintoja.
Vuonna 1954 hän jakoi Fieldsin mitalin Jean-Pierre Serren kanssa ja vuonna 1984–85 hän voitti Wolfin palkinnon.
Korttimenlampi

| Korttimenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°01′48″N, 26°27′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Pieni-Kaihlaseen 
Järvinumero:  14.926.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  1,068 km  
Pinta-ala:  4,468 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKorttimenlampi 
Korttimenlampi tai Kortimenlampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Hännilän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 500 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113 metriä mpy.
Kotikuri

Kotikuri tarkoittaa talon isännän oikeutta ja velvollisuutta huolehtia palvelusväkensä ja lastensa hyvistä tavoista ja käytöksestä.
Vuonna 1664 vahvistettiin Ruotsissa isännän oikeus kurittaa palvelijoitaan. Lisäksi kirkolliset säädökset ohjasivat perheen sisäisiä suhteita. Vuoden 1664 asetus heijasti voimakkaasti näkemystä, että kaikki oli saatava isännän valvonnan ja vastuun alle. Isännän velvollisuus oli kurittaa lapsiaan, ja hänen oli huolehdittava heidän tapojensa puhtaudesta. Jokapäiväisessä elämässä, työssä, kasvatuksessa ja hyvien tapojen ylläpidossa valtaa käytettiin näin talojen seinien sisäpuolella, sillä isäntä ratkaisi, milloin ja miten kotikuria harjoitettiin. Esivalta salli hänen käyttää mahtiaan niin kauan, kun kaikki meni hyvin. Jos perheenpää epäonnistui kotikurin ylläpidossa, viranomaiset puuttuivat asiaan armottaselvennä.
Englannin yleinen laki salli aikoinaan lasten kohtuullisen ruumiillisen kurituksen sekä kotona että koulussa. Vuonna 1904 säädetty Laki lapsiin kohdistuvasta julmuudesta salli edelleen alaikäisten kohtuullisen kurituksen, kun siihen oli aihetta. Samoin aviomies sai kurittaa vaimoaan. Tämä poistettiin laista vuonna 1891.
Kotikymppi

| Kotikymppi |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  ilmaisjakelulehti
Levikki:  10 000
Päätoimittaja:  Timo Käkilehto
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Kemijärvi
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  torstaisin
Aiheesta muualla
Kotikymppi
Kotikymppi oli Kemijärvellä, Pelkosenniemellä, Sallassa, Savukoskella, Luostolla ja Posiolla ilmestyvä ilmaisjakelulehti. Se ilmestyi torstaisin ja sen jakelulevikki oli parhaimmillaan 10 000 kappaletta. 9. elokuuta 2007 lähtien myös lehden internetversio oli saatavilla lehden kotisivuilla. Kotikymppi yhdistyi Koillis-Lappi-lehteen 2010-luvun alussa.
Kotilainen

Kotilainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Arto Kotilainen (s. 1964), kirjailija
Arvo Kotilainen (1897–1949), kuvittaja, elokuvalavastaja ja taidemaalari
Esa Kotilainen (1946–2023), kosketin- ja harmonikansoittaja ja säveltäjä
Harri Kotilainen (s. 1963), raviohjastaja ja -valmentaja
Juha Kotilainen (s. 1955), oopperalaulaja
Juho Kotilainen (1814–1876), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Kimmo Kotilainen, kommodori, Merisotakoulun johtaja
Lari Kotilainen (s. 1974), suomen kielen tutkija, muusikko
Marco Kotilainen (s. 1986), ruotsalainen jalkapalloilija
Markku Kotilainen (s. 1953), taloustieteilijä ja tutkimusjohtaja
Mauno Kotilainen (1895–1961), kasvitieteilijä, professori
Otto Kotilainen (1868–1936), säveltäjä
Peter Kotilainen (s. 1994), salibandynpelaaja
Sakke Kotilainen (oik. Sauli Kotilainen), iskelmälaulaja
Sirkku Kotilainen, tutkija ja kasvatustieteilijä
Teja Kotilainen (Kotilainen-Strömberg, s. 1978), äänilevytuottaja ja manageri
Teuvo Kotilainen (1925–2010), kuvanveistäjä
Timo Kotilainen, sotilaskapellimestari, käyrätorvensoittaja
Torsti Kotilainen (1896–1981), eversti ja rykmentin komentaja
Väinö Kotilainen (1887–1959), varatuomari, vuorineuvos ja ministeri
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kosovo talviolympialaisissa 2018

Kosovo osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maan ainoa edustaja oli alppihiihtäjä Albin Tahiri, joka niin ollen myös kantoi joukkueen lippua avajaisissa sekä päättäjäisissä.
Kosovo osallistui vuonna 2018 ensimmäistä kertaa talviolympialaisiin.
Joukkue > Alppihiihto

Kosovo sai alppihiihtoon maapaikan yhdelle miehelle.
Albin Tahiri
Koroslampi (Kannonkoski)

| Koroslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kannonkoski
Koordinaatit:  63°01′10″N, 25°28′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskuoja:  oja Vuosjärveen 
Järvinumero:  14.441.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,3 m  
Pituus:  420 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,893 km  
Pinta-ala:  2,132 ha  
Tilavuus:  0.000045 km³ 
Keskisyvyys:  2,13 m  
Suurin syvyys:  3,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoroslampi 
Koroslampi tai Korroslampi on Keski-Suomessa Kannonkoskella  Rytyperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 420 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 45 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 3,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,3 metriä mpy.
Kvarnström

Kvarnström on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Johan Kvarnström (s. 1986), päätoimittaja ja kansanedustaja (SDP)
Kenneth Kvarnström (s. 1963), tanssija, koreografi, teatterinjohtaja ja professori
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Korallikäärmeet

| Korallikäärmeet |
| --- | --- |
 Harlekiinikorallikäärme (Micrurus fulvius)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Myrkkytarhakäärmeet Elapidae
Suku::  Korallikäärmeet Micrurus  Wagler, 1824
Katso myös
   Korallikäärmeet Wikispeciesissä   Korallikäärmeet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korallikäärmeet (Micrurus) on myrkkytarhakäärmeiden suku. Siihen kuuluu yli 60 lajia. Useat vaarattomat käärmeet ilmeisesti jäljittelevät vaarallisten korallikäärmeiden väritystä, esimerkiksi monet kuningaskäärmeet (Lampropeltis).
Ulkonäkö ja koko

Korallikäärmeet ovat yleensä pieniä tai keskikokoisia käärmeitä, suurimmatkaan lajit eivät kasva edes kahden metrin mittaisiksi. Useimmat korallikäärmeet ovat väritykseltään räikeitä: tavallisin värikuviointi on puna-valko-musta poikittaisjuovitus. Kuviointi on varoitusväri.
Korallikäärmeen pää ei erotu muusta ruumiista juuri lainkaan. Kaikki lajit ovat hoikkarakenteisia, poikkileikkaukseltaan soikeita.
Levinneisyys

Korallikäärmeitä tavataan uudessa maailmassa Yhdysvalloista Etelä-Amerikkaan.
Elintavat

Useimmat korallikäärmeet ovat liikkeellä öisin tai hämärässä, mutta Micrurus fulvius on päiväaktiivinen. Ne saalistavat ravinnokseen erilaisia pieniä liskoja ja muita käärmeitä. Ne purevat ihmisiä erittäin harvoin: vaikka Brasiliassa tavataan 19 korallikäärmelajia, ne aiheuttavat alle prosentin käärmeenpuremista. Keski-Amerikassa niiden osuus on 2 % ja Yhdysvalloissa 3 % myrkkykäärmeenpurematapauksista.
Aiheesta muualla

Animal Diversity Web
Toni Eriksson

Toni Eriksson (s. 16. syyskuuta 1986 Vantaa) on suomalainen motocross- ja endurokuljettaja. 
Helsingin moottorikerho HMK:n kasvatti ajaa KTM Nordicin tallissa.
Vuoden 2013 Suomen offroad moottoripyöräilyn kuumin nimi teki historiaa ja ajoi viisi Suomen mestaruutta samalle kaudelle. Eriksson voitti neljä henkilökohtaista mestaruutta lajeista supercross, motocross MX1, enduro A3 sekä Cross Country. Lisäksi mies voitti motocrossin kerhojoukkueiden Suomen mestaruuden yhdessä Ludde Söderbergin ja Henric Stigelin kanssa.
2010 Eriksson otti erävoiton MX3 MM-sarjassa Vantaalla. Samana vuonna hän voitti ensimmäisen Suomen mestaruutensa MX1-luokassa.
Vuonna 2011 Eriksson ajoi yhdessä Ludde Söderbergin kanssa Formula 1 -kuljettaja Kimi Räikkösen omistamassa Ice1Racing-motocrosstiimissä MM-sarjaa. Eriksson ja Söderberg olivat tallin ensimmäiset kuljettajat. Toni loukkaantui MX1 MM-sarjan avauskilpailujen virallisissa harjoituksissa Bulgarian Sevlievossa ja joutui jättämään MM-kaudellaan useita kilpailuja väliin.
2012 Eriksson ajoi toisen motocrossin MX1- luokan Suomen mestaruutensa.
Saavutuksia

2006 3. SM-sarjassa MX2-luokassa ja 2. junioreitten SM-sarjassa Endurossa
2007 3. SM-sarjassa MX2-luokassa
2008 2. SM-sarjassa MX2-luokassa
2009 3. SM-sarjassa MX2-luokassa
2010 Suomen mestari MX1-luokassa ja MX3 MM -erävoitto (KTM)
2011 MX1 MM-Sarja Ice1racing (Kawasaki)
2012 Suomen mestari MX1-luokassa (KTM)
2013 Suomen mestari MX1-luokassa, supercrossissa, Cross Countryssä ja enduron A3 luokassa. Lisäksi motocrossin kerhojoukkue mestaruus. Enduron kerhojoukkue hopea.(KTM)
2014 MX1 SM3, enduro A3 SM2, Cross Country SM3, supercross SM3, motocross kerhojoukkue SM2, enduro kerhojoukkue SM 3.(KTM)
2015 Cross Country Suomen mestari, motocross kerhojoukkue SM3, enduro kerhojoukkue SM 3.(KTM)
Aiheesta muualla

https://www.facebook.com/pages/Toni-Eriksson/238595496224254 http://tonieriksson.com/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Thomas Dunderdale

| Thomas Dunderdale |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. toukokuuta 1887 Benalla, Australia
Kuollut: 15. joulukuuta 1960 Winnipeg
Kansalaisuus:   Australia  Kanada
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Tommy
Pelipaikka:  Keskushyökkääjä
Maila:  right
Pituus:  173 cm
Paino:  73 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1906–1924
Seurat:  Winnipeg Strathconas (MPHL) Winnipeg Maple Leafs (MPHL) Winnipeg Shamrocks (MPHL) Montreal Shamrocks (CHA, NHA) Quebec Bulldogs (NHA) Victoria Cougars (PCHA) Portland Rosebuds (PCHA) Saskatoon Crescents (WCHL) Edmonton Eskimos (WCHL)
Hockey Hall of Fame
 1974 
Thomas "Tommy" Dunderdale (6. toukokuuta 1887 Benalla, Australia – 15. joulukuuta 1960 Winnipeg, Kanada) oli australialainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
Dunderdale syntyi Australiassa, mutta hän muutti Kanadaan vuonna 1904 ollessaan 17-vuotias. Hän pelasi Winnipegissä kolme kautta, vuodesta 1906 vuoteen 1910. Vuonna 1910 hän liittyi Montreal Shamrocksin joukkueeseen ennen kuin siirtyi Quebec Bulldogsiin seuraavalle kaudelle. Kaudella 1911–1912 hän liittyi Victoria Aristocratseihin, pelaten siinä yhdeksän kautta.
Dunderdale valittiin kuusi kertaa PCHA:n ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Hän oli myös kahtena vuotena PCHA:n paras maalintekijä.
Dunderdale lopetti uransa vuonna 1924. Hän kuoli vuonna 1960 ja viisitoista vuotta myöhemmin, vuonna 1974 hänet valittiin Hockey Hall of Fameen. Hän oli ensimmäinen Hall of Fameen valittu australialainen pelaaja.
Lapsuus ja nuoruus

Dunderdale syntyi Benallassa, Victoriassa, Australiassa toukokuun kuudentena päivänä 1887. Hänen vanhempansa Elizabeth ja Thomas Dunderdale olivat alun perin Englannista, mutta vuonna 1904 Dunderdalet asettuivat asumaan Ottawaan, Ontarioon, Kanadaan. Thomas pelasi organisoitua jääkiekkoa 17 vuoden ikäisenä hänen Waller Street koulujoukkueensa kanssa. Vuonna 1905 hän muutti Winnipegiin, Manitobaan ja pelasi kauden 1905–1906 amatöörijoukkue Winnipeg Ramblersin riveissä.