stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Skopje
Kulttuuri

FK Vardar ja FK Rabotnički pelaavat maan pääsarjassa eli Makedonian 1. liigassa.  Ne ovat Makedonian menestyneimpiä jalkapallojoukkueita.
Makedonian oikeistohallitus aloitti keväällä 2011 Skopje 2014 -projektin, jonka tuloksena maan pääkaupunkiin Skopjeen pystytetään 200 miljoonalla eurolla patsaita ja kirkkoja. Hankkeen tarkoituksena on vahvistaa makedonialaista identiteettiä. Skopje 2014 -projekti pyrkii rakentamaan – kansan enemmistön vastustuksesta huolimatta – monietnisen maan identiteettiä yhden ryhmän nationalistisen näkemyksen mukaiseksi. Samalla se on väitetty jättävän vähemmistöt vaille huomiota. Projekti on tuottanut keskustaan suuria suihkulähteitä ja marmoriseinäisiä museoita.
Liikenne

Skopjen kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 20 kilometriä kaupungista.
Skopjen julkista liikennettä hoidetaan busseilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skopje Wikimedia Commonsissa
Pohjois-Makedonian kaupungit
Berovo
Bitola
Bogdanci
Debar
Delčevo
Demir Kapija
Demir Hisar
Gevgelija
Gostivar
Kavadarci
Kičevo
Kočani
Kratovo
Kriva Palanka
Kruševo
Kumanovo
Makedonski Brod
Makedonska Kamenica
Negotino
Ohrid
Pehčevo
Prilep
Probištip
Radoviš
Resen
Štip
Skopje
Struga
Strumica
Sveti Nikole
Tetovo
Valandovo
Veles
Vinica
Zletovo
| n k Euroopan pääkaupungit |
| --- | --- |
Itsenäiset valtiot:  Amsterdam, Alankomaat  Andorra la Vella, Andorra  Ankara, Turkki  Astana, Kazakstan  Ateena, Kreikka  Baku, Azerbaidžan  Belgrad, Serbia  Berliini, Saksa  Bratislava, Slovakia  Bern, Sveitsi  Bryssel, Belgia  Budapest, Unkari  Bukarest, Romania  Chișinău, Moldova  Dublin, Irlanti  Helsinki, Suomi  Jerevan, Armenia  Kiova, Ukraina  Kööpenhamina, Tanska  Lissabon, Portugali  Ljubljana, Slovenia  Lontoo, Iso-Britannia  Luxemburg, Luxemburg  Madrid, Espanja  Minsk, Valko-Venäjä  Monaco2  Moskova, Venäjä  Nikosia, Pohjois-Kypros1  Oslo, Norja  Praha, Tšekki  Pariisi, Ranska  Podgorica, Montenegro  Pristina, Kosovo1  Reykjavík, Islanti  Riika, Latvia  Rooma, Italia  San Marino, San Marino  Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina  Skopje, Pohjois-Makedonia  Sofia, Bulgaria  Suhumi, Abhasia1  Tallinna, Viro  Tbilisi, Georgia  Tirana, Albania  Tiraspol, Transnistria1  Tskhinvali, Etelä-Ossetia1  Tukholma, Ruotsi  Vaduz, Liechtenstein  Valletta, Malta  Varsova, Puola  Vatikaani2  Vilna, Liettua  Wien, Itävalta  Zagreb, Kroatia 
1 Valtio tai alue on julistautunut itsenäiseksi, mutta sen itsenäisyyttä ei ole kansainvälisesti tunnustettu. 2 Valtio on kaupunkivaltio.
Kiltin tytön murhaopas (televisiosarja)

| Kiltin tytön murhaopas> A Good Girl’s Guide to Murder |
| --- | --- |
Tyyli:  rikosdraama
Perustuu:  Holly Jacksonin kirjasarjaan Kiltin tytön murhaopas
Alkuperämaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Alkuperäiskieli:  englanti
Julkaistu:  2024
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  6
Aiheesta muualla
IMDb 
Kiltin tytön murhaopas (engl. A Good Girl’s Guide to Murder) on brittiläinen nuorille suunnattu rikosdraamasarja, joka perustuu Holly Jacksonin samannimiseen kirjasarjaan. Televisiosarjan ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin vuonna 2024. Kuusi jaksoa kattava kausi pohjautuu kirjasarjan ensimmäiseen osaan. Vuoden 2024 lopussa kirjailija ilmoitti, että toinen tuotantokausi julkaistaan vuonna 2025 ja se perustuu kirjasarjan toiseen kirjaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Emma Myers  | … |  Pippa ”Pip” Fitz-Amobi   |
|  India Lillie Davies  | … |  Andie Bell   |
|  Rahul Pattni  | … |  Sal Singh   |
|  Zain Iqbal  | … |  Ravi Singh   |
|  Anna Maxwell Martin  | … |  Leanne Fitz-Amobi   |
|  Gary Beadle  | … |  Victor Amobi   |
|  Asha Banks  | … |  Cara Ward   |
|  Yasmin Al-Khudhairi  | … |  Naomi Ward   |
|  Mathew Baynton  | … |  Elliot Ward   |
|  Henry Ashton  | … |  Max Hastings   |
|  Carla Woodcock  | … |  Becca Bell   |
|  Jessica Webber  | … |  Nat Da Silva   |
|  Jackson Bews  | … |  Dan Da Silva   |
|  Georgia Aaron  | … |  Emma Hutton   |
|  Mitu Panicucci  | … |  Stella Chapman    |
|  Orla Hill  | … |  Ruby Foxcroft   |
|  Ephraim O.P. Sampson  | … |  Jake Lawrence   |
|  Matthew Khan  | … |  Dylan   |
|  Oliver Wickham  | … |  Jesse Walker   |
|  Adam Astill  | … |  Toby Hastings   |
|  Annabel Mullion  | … |  Rosie Hastings   |
|  Jude Morgan-Collie  | … |  Connor Reynolds   |
|  Raiko Gohara  | … |  Zach Chen   |
|  Yali Topol Margalith  | … |  Lauren Gibson   |
Aiheesta muualla

A Good Girl’s Guide to Murder Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Maa on niin kaunis

| Maa on niin kaunis |
| --- | --- |
säveltäjä:  tuntematon
sanoittaja:  Bernhard Severin Ingemann
suomentaja:  tuntematon 1887, Hilja Haahti 1903
virsikirjan numero:  30
virsikirjaan:  1986
Maa on niin kaunis on hengellinen laulu. Se liitetään useimmiten joulun aikaan, mutta siitä on muodostunut ”yleisvirsi”; jota lauletaan muinakin vuodenaikoina ja muissa yhteyksissä.
Sävelmä

Laulun sävelmä on peräisin vuonna 1842 ilmestyneestä sleesialaisten kansanlaulujen kokoelmasta. Sen julkaisija August Heinrich Hoffmann von Fallersleben, oli kansallismielinen kirjailija. Hän on kirjoittanut mm. Saksan kansallishymnin ”Das Lied der Deutschen”. Fallersleben julkaisi Leipzigissa 1842 kokoamiaan saksalaisia tai oikeammin sleesialai­sia kansanlauluja sisältävän kokoelman ”Schlesische Volkslieder mit ihren Melodien”. Sävelmä liittyi siinä vanhaan saksalaiseen lauluun ”Schönster Herr Jesu”. Sen otsikoksi Fallersleben on merkinnyt laulun ”Jesus über Alles”, joka oli kotoisin Glatzin kreivikunnasta, Saksan Sleesiassa, joka ny­kyään on eteläistä Puolaa. Sävelmää on pidetty keskiaikaisena pyhiinvaeltajien hymninä.
Teksti

Muutaman vuoden kuluttua Fallerslebenin julkaiseman kokoelman ilmestymisen jälkeen tanskalainen kirkkoherra Ferdinand Fenger näki laulun laulun saksankielisessä katolisessa  lähetyslehdessä ja  pyysi ystäväänsä, kirjailija Bernhard Severin Ingemannia kirjoittamaan siihen uudet sanat. Ingemann sai laulunsa valmiiksi 1850 ja ”Schönster Herr Jesu” -laulun teksti on myös osin saattanut olla Ingermannin laulun tekstin esikuvana. ”Schönster Herr Jesun” teksti on julkaistu painettuna en­simmäisen kerran 1677 katolisessa Münsterich Gesang­buchissa. Se on suomeksi Uusia virsiä 2009 -kokoelmassa numero 25 (”Oi pyhä Jeesus”) Anna-Mari Kaskisen suomennoksena.
Ingemannin virren taustalla ja erityisesti kolmannen säkeistön taustalla on virren syntyajan poliittinen tilanne. Tanskan ja Saksan välinen sota, joka oli kestänyt pari vuotta, oli päättynyt rauhansopimukseen ja tanskalaiset toivoivat, että rauhasta tulisi pysyvä.
Tanskassa Ingemannin virsi tunnetaan nimellä ”Pilgrimssang” tai alkusanojensa mukaan ”Dejlig er jorden”. Se on Tanskan kirkon virsikirjan virsi 121. Virsi on Ruotsin kirkon virsikirjassa osastossa ”Pyhiinvaellus”, numero 297. Ruotsin kirkon meänkielisessä virsikirjassa sen nimi on Bengt Pohjasen vuonna 2010 kääntämänä ”Maa oon niin kaunis, kauhniit Luojan taihvaat”.
Norjan kirkon virsikirjassa se on virsi 48, ja siitä on myös kaksi saamenkielistä (pohjoissaame ja eteläsaame) sekä kveeninkielinen teksti. Virren saksankielinen käännös on tehty Tanskassa, saksankielistä vähemmistöä varten ”Schön ist die Erde, prächtig Gottes Himmel”. Englanninkielinen käännös ”Beauty is ‘round us, glory is above us” (laulu 77) on julkaistu Kanadassa, tanskankielisten seurakuntien käyttämässä laulukirjassa.
Suomenkielinen teksti

Laulun suomensi Hilja Haahti vuonna 1903. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa se on numero 30 vuoden 1986 virsikirjassa. Virsi on Suomen ruotsinkielisessä virsikirjassa vuodelta 1986 virtenä numero 31 ”Härlig är jorden”, osastossa ”Jul”.  Ruotsin kirkon virsikirjan suomenkielisen tekstin on uudistanut virsikirjatyöryhmä Suomen vuoden 1984 virsikirjaehdotuksen tekstin pohjalta. ”Maa on niin kaunis, loistaa Luojan taivas, kirkas on sielujen toiviotie.”
Laulusta on P. J. Hannikaisen tekemä suomennos vuodelta 1909 ”Taivas on ihana, maailma avara, laulaen kuljemme kautta sen”. Laulu on julkaistu Suomen Nuorison Laulukirjassa v. 1909 numero 14a. Seuraavana vuonna 1910 Hannikainen korjasi sanoja hivenen, pääosiltaan teksti on sama kuin aiempi suomennos. Kirjan on julkaissut Werner Söderström Osakeyhtiö ja toimittaneet P. Puhakka, Johannes Laine ja JS Hakulinen.lähde tarkemmin?
Oskar Merikanto sovitti saman melodian vuonna 1908 lauluäänelle ja uruille anonyymiin tekstiin Kehdosta hautaan saattelevi laulu ijäisyytehen matkaajaa. Sovitus on julkaistu nimellä Elämän laulu, op. 61 (A. E. Lindgren 1909 AEL388).
Laulu tunnetaan myös nimellä ”Toivioretkellä”. Tällä nimellä kappaleen on levyttänyt muun muassa Juice Leskinen Slam ja lauluyhtye Rajaton.
Aiheesta muualla

Kappaleen nuotit ja sanat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kotisivuilla
Virren taustalla olevasta laulusta tietoja (saksaksi) Schönster Herr Jesu (Michael Fischer 2005) https://freidok.uni-freiburg.de/data/5958
| n k Joulu |
| --- | --- |
 Pikkujoulu  Adventti  Lucian päivä  Jouluaatto  Tapaninpäivä  Viattomien lasten päivä  Uudenvuodenpäivä  Nuutinpäivä  Kynttilänpäivä 
Kristillinen joulu:  Itämaan tietäjät Kuninkaiden kumarrus  Paimenten kumarrus  Adventti  Gabriel  Jouluevankeliumi  Betlehem  Loppiainen  Herodes  Jeesus  Joosef  Maria  Betlehemin lastenmurha Pako Egyptiin  Jeesuksen syntymä  Jouluseimi  Betlehemin tähti 
Kansanperinne:  Joulumuori  Joulupukki  Korvatunturi  Lucia  Lumityttö  Pyhä Nikolaos  Pakkasukko  Tiernapojat  Tonttu 
Perinteet:  Adventtikynttilät  Adventtitähti Herrnhutin tähti  Jouluaamun jumalanpalvelus  Jouluelokuva  Jouluevankeliumi  Jouluhartaus  Jouluikkuna  Joulukalenteri  Joulukirkko  Joulukonsertit  Joulukoriste  Joulukortti  Joulukuusi  Joulukynttelikkö  Joululahja  Joululehti  Joululyhde  Joulumarkkinat  Joulumusiikki  Joulunäytelmä  Joulupaita  Joulupostimerkki  Joulupyramidi  Joulupöytä  Joulurauha  Joulurukous  Jouluseimi  Jouluseppele  Joulusukka  Joulutähti  Jouluvalot  Jouluvalvojaiset  Jouluyön messu  Mantelilahja  Nuuttipukki  Olkipukki  Tapanin tanssit  Tuomaanristi  Usko, toivo ja rakkaus 
Ruoka ja juoma:  Glögi  Hedelmäkakku  Kahvikakku  Lipeäkala  Joulukinkku  Jouluolut  Jouluruoka  Joulutorttu  Jouluvanukas  Julmust  Kaakaojuoma  Munatoti  Pavlova  Piparkakku  Riisipuuro  Smörgåsbord 
Musiikki:  Joululaulu Luettelo joululauluista  Laula kanssamme  Kauneimmat joululaulut  Maa on niin kaunis  Laulukirjat Piae Cantiones  Suuri joululaulukirja 
Eri maissa:  Alankomaat  Brasilia  Britannia  Islanti  Italia  Norja  Japani  Kanada  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Suomi  Sveitsi  Tanska  Ukraina  Yhdysvallat 
B S Ingemann
Ylikomisario Banks

| Ylikomisario Banks> DCI Banks |
| --- | --- |
Tyyli:  rikosdraama
Kestoaika:  45 minuuttia (Suomessa 90 minuuttia)
Luoja(t):  Peter Robinson
Pääosissa:  Stephen Tompkinson Andrea Lowe Caroline Catz
Alkuperämaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   ITV  Yle TV1
Esitetty:  27. syyskuuta 2010 – 5. lokakuuta 2016
Tuotantokausia:  5 + pilotti
Jaksoja:  32 (Suomessa 16)
Tuotanto
Tuottaja(t):  Stephen Smallwoad
Vastaava(t) tuottaja(t):  Andy Harries Francis Hopkinson
Tuotantoyhtiö(t):  Left Bank Pictures
Aiheesta muualla
IMDb
Ylikomisario Banks (engl. DCI Banks) on brittiläinen rikosdraamasarja, jota esitettiin ITV-kanavalla vuosina 2010–2016. Sarja perustuu Peter Robinsonin Alan Banks -romaaneihin. Pääosaa ylikomisario Alan Banksia näyttelee Stephen Tompkinson.
Syksyllä 2016 ilmoitettiin, että sarja päättyy viidennen kauden jälkeen. Suomessa sarjaa esitti Yle TV1. Suomessa viimeinen kausi esitettiin alkuvuodesta 2017.
Rooleissa

| Näyttelijä | Roolihahmo | Poliisisarvo | Mukana sarjassa> 1 | Mukana sarjassa> 2 | Mukana sarjassa> 3 | Mukana sarjassa> 4 | Mukana sarjassa> 5 | Jaksot | Jaksomäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stephen Tompkinson | Alan Banks | rikosylikomisario | Päärooli | Päärooli | Päärooli | Päärooli | Päärooli | 1.01—5.06 | 32 |
| Andrea Lowe | Annie Cabbot | rikosylikonstaapeli | Päärooli | Päärooli | Päärooli | Päärooli | Päärooli | 1.01—2.02 3.01—5.05 | 27 |
| Caroline Catz | Helen Morton | rikoskomisario |  | Päärooli | Päärooli | Päärooli | Päärooli | 2.01—5.06 | 24 |
| Jack Deam | Ken Blackstone | rikosylikonstaapeli | Muissa päärooleissa | Muissa päärooleissa | Muissa päärooleissa | Muissa päärooleissa | Muissa päärooleissa | 1.01—5.06 | 32 |
| Lorraine Burroughs | Winsome Jackman | rikosylikonstaapeli | Muissa päärooleissa | Muissa päärooleissa |  |  |  | 1.01—2.06 | 14 |
| Danny Rahim | Tariq Lang | rikoskonstaapeli |  |  | Muissa päärooleissa | Muissa päärooleissa |  | 3.03—4.06 | 10 |
| Samuel Anderson | Vince Grady | rikoskonstaapeli |  |  |  |  | Muissa päärooleissa | 5.01—5.06 | 06 |
| Tom Shaw | Kevin Templeton | rikoskonstaapeli | Sivurooli |  |  |  |  | 1.03—1.06 | 04 |
| Nick Sidi | Ron McLaughlin | rikosylitarkastaja | Sivurooli | Sivurooli | Sivurooli | Sivurooli |  | 1.08—4.06 | 15 |
| Colin Tierney | Gerry Rydell | rikosylitarkastaja | Sivurooli |  |  |  |  | 1.01—1.08 | 08 |
| Shaun Dingwall | Colin Anderson | rikosylitarkastaja |  |  |  |  | Sivurooli | 5.01—5.06 | 06 |
Jaksot

Britanniassa sarjan yksi rikostapaus oli jaettu kahteen 45 minuutin osaan. Suomessa yhden tapauksen osat oli yhdistetty 90 minuutin jaksoiksi. Tästä syystä Isossa-Britanniassa sarjan jaksoja on 32, ja Suomessa vain 16.
Käännös suomeksi
Oulunkylän seurakunta

| Oulunkylän seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Oulunkylän kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Helsingin evankelis-luterilainen hiippakunta
Rovastikunta:  Malmin rovastikunta
Seurakuntayhtymä:  Helsingin seurakuntayhtymä
Pääkirkko:  Oulunkylän kirkko
Perustettu:  1921
Jäsenmäärä:  18 438 (2024)
– Osuus asukkaista:  45,6 %
Kirkollisvero:  1,00 %
Kirkkoherra:  Ulla Kosonen
Oulunkylän seurakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oulunkylän seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Helsingissä. Seurakunta toimii Oulunkylän, Käpylän, Maunulan, Metsälän, Patolan, Veräjämäen, Veräjälaakson ja Koskelan kaupunginosissa.
Seurakunta kuuluu Helsingin hiippakunnassa Malmin rovastikuntaan. Lisäksi seurakunta kuuluu Helsingin seurakuntayhtymään. Kirkkoherrana toimii Ulla Kosonen.
Vuoden 2024 lopussa Oulunkylän seurakuntaan kuului 18 438 jäsentä, mikä oli 45,6 prosenttia alueen asukkaista.
Oulunkylän seurakunnalla on neljä kirkkoa: Oulunkylän kirkko, Maunulan kirkko, Käpylän kirkko ja Oulunkylän puukirkko. Oulunkylän seurakunnan lisäksi Maunulan kirkkoa käyttää Petrus församling, joka maksaa 80 prosenttia tilan vuokrasta.
Kirkkoherrat

Oulunkylän seurakunnassa on vuodesta 1921 lähtien palvellut yhdeksän eri kirkkoherraa.
1921–1925: G. A. Fleege
1925–1934: P. J. Granö
1934–1943: Lauri Solin
1948–1973: Toivo Viitasaari
1974–1985: Pentti Kortekangas
1985–1987: Tapio Tähtinen
1987–1997: Jouko Liehu
1998–2013: Heikki K. Järvinen
2013→: Ulla Kosonen
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oulunkylän seurakunta Wikimedia Commonsissa
| n k Malmin rovastikunta |
| --- | --- | --- |
| Seurakunnat |  Malmi  Oulunkylä  Pakila  |  |
| Entiset seurakunnat |  Käpylä  Malmi (suom.)  |  |
Helsingin evankelis-luterilainen hiippakunta
Bella Block

| Bella Block |
| --- | --- |
 Sarjan pääosaa näyttelee Hannelore Hoger.
Tyyli:  rikosdraama
Kestoaika:  1h 36min
Luoja(t):  Max Färberböck, Doris Gercke
Pääosissa:  Hannelore Hoger, Hansjürgen Hürrig, Rudolf Kowalski
Alkuperämaa:   Saksa
Verkko:   ZDF
Esitetty:  26 maaliskuuta 1994 – 24 maaliskuuta 2018 (Saksa)
Jaksoja:  38
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):  Norbert Sauer Mick Danilow
Ohjaaja(t):  useita
Käsikirjoittaja(t):  useita
Tuotantoyhtiö(t):  ZDF
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Adolf Grimme Award (2010, 2006, 2004,1998,1994)  Golden Camera, Germany (2012,2008, 1998,   German Television Awards (2015,2008,2007,2006,2005 2004,2000,1999)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Bella Block on saksalainen rikossarja, jota on tuotettu vuodesta 1994 alkaen 38 elokuvanpituista jaksoa. Tuotanto jatkuu yhä ja viimeinen jakso on tehty vuonna 2018. Sarjan ensimmäinen jakso Die Kommissarin sai ensi-iltansa Saksassa 26. maaliskuuta 1994. Suomessa sarjaa on esitti viimeksi Yle Teema vuonna 2012 ja TV2:lla 2011.
Juoni

Doris Gercken romaaneihin perustuva Bella Block on edelleen tuotannossa oleva saksalaisdekkari, jota on tehty vuodesta 1994. Bella Block on kokenut ylikomisario, joka suhtautuu työhönsä omistautuneesti, välillä jopa perhe-elämän kustannuksella. Bellan tutkimat rikostapaukset ovat välillä moraalisesti haastavia. Rikosetsivä Bella Blockia esittää Hannelore Hoger, joka on tunnettu tv-persoona Saksassa. Sarjassa nänen elämänkumppani on Simon Abendrothi (Rudolf Kowalski), joka tuttu myös Stolberg-sarjasta.
Pääosissa

Hannelore Hoger on Saksan tunnetuimpia tv-kasvoja, ja on näytellyt kaikissa jaksoissa karismaattista poliisia.
Hannelore Hoger: Bella Block, 38 jaksoa, vuosina 1994-2018  ylikomisario
Hansjürgen Hürrig: Klaus Dieter Mehlhorn, 25 jaksoa, vuosina 1999-2018  syyttäjä (1999–2018)
Rudolf Kowalski: Simon Abendroth, 25 jaksoa, vuosina 1998-2018  (1998–2011, 2018)
Devid Striesow: Jan Martensen, 16 jaksoa, vuosina 2005-2018  rikosylikomisario (2005–2013, 2018)
Bettina Hauenschild: Anke Ritter, 9 jaksoa, vuosina 2000-2004 (2000–2005)
Pit-Arne Pietz: Hans Teichert, 10 jaksoa,vuosina 1999-2004 (1999–2005)
Huomionosoitukset

Sarja on voittanut useita palkinto pääosin Saksassa. Sarja on ollut ehdolla eri kategorioissa 25 kertaa ja voittanut palkinnon 21 kertaa vuosina 2015-1994 välillä.
Palkintoja on tullut esimerkiksi
TeleStar voittaja 1994 parhaasta ohjauksesta
RTL Golden Lion Awards 1996 parhaasta pääosasta (Hannelore Hoger)
Golden Camera voitto 1998 parhaasta naisrikostutkijan roolista
German Television Awards 1999 parhaasta musiikista
Aiheesta muualla

Bella Block Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Bella Block ZDF-sivustolla
Korvalammi (Kärppälä)

| Korvalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°21′08″N, 23°07′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Piimäsjärven valuma−alue (35.136)
Laskuoja:  oja Kärppälänjokeen 
Järvinumero:  35.136.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  69,8 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,427 km  
Pinta-ala:  0,932 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiKorvalammi 
Korvalammi, tai myös Karvalammi, on Pirkanmaalla Sastamalan Kärppälässä Jokipohjassa sijaitseva järvi.
Maantiede

Järven pinta-ala on 0,93 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 90 metriä. Järveen ei laske ojia. Sen luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 600 metriä pitkä laskuoja Viiterinojaan, joka muuttuu alajuoksulla Kärppälänjoeksi. Järven rantaviiva on 0,43 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa.
Vesistösuhteita

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Piimäsjärven valuma-alueeseen (35.136) se kuuluu. Maaston korkeuseroista johtuu, että ympäristön vesi huuhtoituu järveen. Järven vedenpinnan korkeus on 69,8 metriä mpy..
Historiaa

Vuonna 1930 julkaistussa Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa järvi on jo kokonaan peltomaiden ympäröimä . Tilanne on samanlainen vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa .
Ylinen Piimäsjärvi

| Ylinen Piimäsjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°20′22″N, 23°11′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Piimäsjärven valuma−alue (35.136)
Laskuoja:  oja Aliseen Piimäsjärveen 
Järvinumero:  35.136.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,7 m  
Pituus:  1 000 m  
Leveys:  340 m  
Rantaviiva:  2,396 km  
Pinta-ala:  21,049 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiYlinen Piimäsjärvi 
Ylinen Piimäsjärvi on Pirkanmaalla Sastamalan Kärppälässä Piimäsjärvenmaalla sijaitseva järvi.
Maantiede

Ylisen Piimäsjärven pinta-ala on 21,0 hehtaaria ja sen pituus on 950 metriä ja leveys 250 metriä. Järvi on muodostunut Männistönvuoren ja Kartanonvuoren väliseen painaumaan. Männistönvuoren kaltevat rinteet putoavat suoraan veteen, mutta muualla ovat rannat alavaa peltomaata. Järven rantaviiva on 2,4 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi peltomaata. Peltoiset rannat viettävät kohti järveä ja kauempana rannoista sijaitsee yksi maatila ja rantaviivalle on rakennettu 12 vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteita

Ylinen Piimäsjärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Piimäsjärven valuma-alueeseen (35.136) se kuuluu. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkunsa 700 metriä pitkä laskuoja Aliseen Piimäsjärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 90,7 metriä ja Alisella Piimäsjärvellä 86,8 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 3,9 metriä.
Historiaa

Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa on Ylisen Piimäsjärven rantoja raivattu niittymaiksi. Järven eteläpuolelle on merkitty torppa ja sille joitakin peltomaita.. Vuonna 1930 julkaistussa Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa ovat itäpuolen peltomaat laajentuneet useiden maatilan peltoaukeaksi . Vuonna 1961 julkaistussa peruskartasta huomaa, ettei seudun kehityksessä ole tapahtunut suuria muutoksia..
Argentiinan maakunnat

Argentiinan maakunnat
Argentiinan maakunnat (esp. provincias de Argentina) ovat Argentiinan korkeimpia hallinnollisia alueita. Ne jakautuvat edelleen departementteihin (departamentos), lukuun ottamatta Buenos Airesin maakuntaa, joka jakautuu paikallishallintoalueisiin (partidos). Maakuntien ulkopuolelle jää maan pääkaupunki Buenos Aires, joka muodostaa oman itsehallinnollisen liittopiirinsä. Maakuntia on yhteensä 23.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Argentiinan maakunnat Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Provinces of Argentina
Käännös suomeksi
Taidemaalariliitto

| Taidemaalariliitto – Målarförbundet ry |
| --- | --- |

Perustettu:  1929
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  1 550
Puheenjohtaja:  Siiri Haarla
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Taidemaalariliitto – Målarförbundet ry on vuonna 1929 perustettu Suomen taidemaalareiden valtakunnallinen järjestö.  Noin 1 550 jäsenellään se on Suomen suurin kuvataiteilijoiden valtakunnallinen ammattijärjestö.
Liitto pyrkii edistämään suomalaista kuvataidetta ja parantamaan kuvataiteilijoiden ammatillisia ja sosiaalisia etuja. Se tarjoaa jäsenille verotukseen ja sosiaalisiin kysymyksiin liittyvää neuvontaa sekä tietoa ajankohtaisista ammatillisista asioista. Lisäksi liitto ylläpitää Tm-galleriaa ja järjestää muuta näyttelytoimintaa. Vuosittaisessa Taidemaalariliiton Teosvälityksessä Helsingin kaapelitehtaalla on esillä teoksia sadoilta Taidemaalariliittoon kuuluvilta taiteilijoilta. Teoksia on näytteillä noin 1 700 ja kävijöitä noin 20 000. Vuodesta 2020 alkaen teosvälitys on toiminut Merikaapelihallin ohella verkkogalleriassa.
Taidemaalariliitto on Kuvaston jäsen ja sen puheenjohtajana toimii Siiri Haarla.
Vuosina 2008-2011 liitto julkaisi Taidemaalaus-lehteä, jonka päätoimittajana toimi Tiina Lamminen.
Aiheesta muualla

Taidemaalariliiton verkkosivut
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat