stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Operaatio Cherry Blossoms at Night

Operaatio Cherry Blossoms at Night (jap. 夜桜作戦, Yozakura Sakusen) oli Japanin suunnittelema sotilasoperaatio toisen maailmansodan aikana. Tavoitteena oli hyökätä Yhdysvaltoja vastaan käyttämällä biologisia aseita. Operaatio ei koskaan toteutunut.
Operaatio oli tarkoitus toteuttaa Keisarillisen Japanin laivaston sukellusveneiden avulla. Suunnitelman mukaan Japanin sukellusveneet kuljettaisivat lentokoneita lähelle Kalifornian rannikkoa. Näistä lentokoneista oli määrä vapauttaa Yksikkö 731:n tuottamaa aseistettua ruttoa ja muita sairauksia kantavia kirppuja Yhdysvaltain länsirannikon suurkaupunkeihin, kuten San Franciscoon. Tavoitteena oli aiheuttaa laaja epidemia, joka heikentäisi Yhdysvaltojen sotilaallista ja taloudellista toimintakykyä. Operaatiota ei koskaan toteutettu Japanin sotajohdon vastustuksen vuoksi.
Ilmiinjärvi

| Ilmiinjärvi |
| --- | --- |
 Näkymä kohti etelää Järvelän suuntaan.
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Kokemäki, Säkylä (Köyliö)
Koordinaatit:  61°11′33″N, 22°16′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Ilmiinoja Köyliönjokeen
Järvinumero:  34.052.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  47,1 m 
Rantaviiva:  3,002 km 
Pinta-ala:  33,849 ha  
Tilavuus:  0,00107 km³ 
Keskisyvyys:  3,16 m 
Suurin syvyys:  4,8 m  (kartasta) 
 fiIlmiinjärvi 
Ilmiinjärvi sijaitsee Köyliön ja Kokemäen rajalla Satakunnassa Järilänharjun ja Säkylänharjun välisellä harjualueella noin 4 km Köyliönjärvestä pohjoiseen. Se kuuluu Eurajoen vesistön Köyliönjoen keskiosan valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 34 hehtaaria. Se on kolmion muotoinen ja sen pituus on 1,3 kilometriä ja kannan leveys 500 metriä. Järvi sijaitsee pohjois-etelä-suunnassa. Ilmiinjärven luusua sijaitsee lounaiskulmassa, josta laskuoja virtaa länteen Ilmiinojan nimisenä. Ilmiinoja yhtyy 5,4 kilometrin jälkeen Köyliönjokeen Kalmeen kohdalla. Ilmiinjärveen ei laske ojia, vaan sen vesivarat syntyvät pohjavedestä ja sadevedestä.
Järvellä on rantaviivaa 3,0 kilometriä, joka on pääasiassa harjun kangasmetsää. Järven länsipuolen metsää kutsutaan Ilmiinnummeksi. Järven rannat ovat huuhtoutunutta hiekkaa. Järven etelärantaan rajautuu muutama pelto ja entinen viljelytila. Itärannalla on muutama loma-asunto. Järvessä ei ole saaria.
Kokemäen ja Köyliön raja kulkee järven pohjoisosan poikki niin, että suurin osa järvestä jää Köyliön puolelle.
Maantiede > Geologia

Seutu kuuluu pitkään harjujaksoon, johon kuuluvat muun muassa Hiittenharju ja Säkylänharju. Alueen pohjoispuolta kutsutaan Koomankankaaksi ja sen eteläpuolella on pohjois-etelä-suuntainen ja noin 7 kilometriä pitkä tasainen kenttä. Kenttä on ilmeisesti syntynyt alueen noustessa merenpinnalle maankohoamisen seurauksena. Silloin aallokko ja kevätjäiden liikkuminen on tasoittanut kentän epätasaisuudet, joita sillä vielä veden alla esiintyi.
Jääkauden loppuessa mannerjäätikön sulaessa jäätikköjoet kuljettivat pakallisen hiekkakivestä irronnutta hiekkaa tarkastelualueelle ja kasasi sitä korkeiksi harjuiksi. Näin kävi myös Ilmiinnummellakin, mutta hiekan joukkoon hautautui myös irronneita jäävuoria. Kun ne sulivat, jäi hiekkaan syvät kuopat, joita merenjään myöhäisempi tasoittava toiminta ei täyttänyt. Näin selitetään muuten tasaisen maastoon jääneet vedellä täyttyneet supat, joita ovat Ilmiinjärvi ja 1,5 kilometrin päässä oleva Pitkäjärvi.
Luonto

Järven alkuperäisiä kalalajeja ovat ahven ja hauki ja istutettuja lajeja ovat järvitaimen, puronieriä ja kirjolohi. Järvellä on jokirapua luontaisena kantana.
Luonto > Veden laatu ja suojelutoimet

Koska järveen ei laske kuin muutama oja, on sitä rehevöittänyt ravinnekuorma pääasiassa järven sisäinen. Veden fosforitaso on 6-kertainen luonnossa esiintyvään tasoon verrattuna ja siksi sinileväkukinnot olivat yleisiä 1980- ja 1990-luvuilla. Ilmiinjärvi on Eurajoen vesistön ainoa järvi, johon on käytetty kemiallisia kunnostustoimia. Fosforit saostettiin alumiini- ja ferrosulfaattikemikaaleilla 1980-luvulla ja toinen saostaminen tehtiin vuonna 1999 käyttäen 33 tonnia alumiinikloridia. Viimeinen annos oli liian suuri ja pH-taso laski liikaa ja kaloja kuoli. Vesi kuitenkin kirkastui ja leväkukinnot vähenivät tai loppuivat. Leväkukinnat loppuivat moniksi vuosiksi, järven happitilanne korjaantui ja forsforipitoisuudet pysyivät pitkään alhaisina.
Historia

Ilmiinjärven nimelle voidaan konstruoida saamelainen etymologia. Etuliitteet pohjoissaameksi ële- eli suom. ylä- taikka pohjoissaameksi ëlēmus(s)ë- eli suom. ylimmäinen voidaan kääntää nimissä latva-, joten Ilmiinjärvi olisi siten latvajärvi. Selitys sopii Ilmiinjärvelle hyvin. Saamelaisnimet ovat Satakunnassa verraten harvinaisia.
Järven kaakkoiskulman ohi kulkee keskiaikainen tie, joka yhdisti Euran, Tuiskulan ja Kokemäen seudut toisiinsa. Sen paikalle on rakennettu nykyiset yhdystiet 2141 ja 2140. Yhdystie 2140 on myös samansuuntainen kuin Huovintie, joka yhdisti keskiaikaisen Ulvilan ja Turun seudut toisiinsa.
Järven pohjoiskärjen tuntumassa sijaitsee paikallisesti tunnettu kuvanveistäjä Emil Cedercreutzin entinen taiteilijakoti Ilmilinna. Vuonna 1905 valmistunut rakennus toimi pitkään Porin kaupungin omistamana kesäsiirtolana. Ilmiinlinna on nykyään yksityiskäytössä.
Virkistys ja nähtävyydet

Järven kaakkoiskulmassa maantien varrella on uimaranta, jossa autoille on varattu pieni paikoitusalue.
Paikalliset tarinat kertovat Kuninkaanmännystä, joka on ollut paikalla, kun Ruotsin kuningas vieraili seudulla. Ilmiinjärven rannalla ruokailtiin ja levättiin. Muistona tapahtumasta kuninkaan selkänojana toimineen männyn kylkeen on kiinnitetty kivilaatta. Puu kuitenkin lahosi tyvestään ja se katkaisiin laatan yläpuolelta. Paikalle johtaa uimarannalta opastus.
Capocannoniere

Capocannoniere on Italian jalkapallon pääsarjan Serie A:n parhaasta maalintekijästä käytettävä nimitys.
Voittajat > Joukkueittain

17 AC Milan, Juventus
15 Internazionale
12 Lazio
11 Torino
9 AS Roma
7 Bologna
5 Fiorentina
4 Napoli, Udinese
3 Cagliari, Sampdoria
2 Internazionale Torino, Livorno, Vicenza
1 Atalanta, Bari, Genoa, Piacenza, Hellas Verona, US Milanese
| n k Italian jalkapallo |
| --- | --- | --- |
| Lajiliitto | Italian jalkapalloliitto |  |
| Sarjat |  Serie A  Serie B  Serie C  Serie D  Eccellenza  Serie A (naiset)  |  |
| Cup-kilpailut |  Coppa Italia  Italian supercup  |  |
| Maajoukkueet |  Italian maajoukkue  Naisten maajoukkue  |  |
| Palkinnot |  Oscar del calcio  Capocannoniere  |  |
Gunnar Nordahl voitti urallaan Serie A:n maalikuninkuuden ennätykselliset viisi kertaa.
Nasaretin pyhän perheen kirkko

| Nasaretin pyhän perheen kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Koskela, Oulu
Koordinaatit:  65°02′41″N, 025°27′20″E
Seurakunta:  Nasaretin Pyhän Perheen katolinen seurakunta (Oulun katolinen seurakunta)
Rakentamisvuosi:  1991 2000
Suunnittelija:  Gabriele Geronzi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nasaretin pyhän perheen kirkko on Oulun katolisen seurakunnan kirkko.
Nasaretin pyhän perheen seurakunta on perustettu 1992 ja siihen kuuluvat Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin maakunnat. Katolinen pappi Marino Trevisini oli aloittanut Oulussa kuitenkin jo 1986.
Kirkkorakennuksen on suunnitellut italialais-sveitsiläinen arkkitehti Gabriele Geronzi ja se sijaitsee Koskelan kaupunginosassa noin 4–5 kilometrin päässä Oulun keskustasta. Paavi Johannes Paavali II siunasi kirkon peruskiven Suomen matkallaan 1989 ja rakennuksen ensimmäinen osa valmistui 1991. Toinen osa valmistui vuonna 2000.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nasaretin pyhän perheen kirkko Wikimedia Commonsissa
| n k Pohjois-Pohjanmaan kirkot |
| --- | --- |
Oulu:  Haukipudas  Karjasilta  Kastelli  Kiiminki  Maikkulan kappeli  Nasaretin pyhän perheen kirkko  Oulujoki  Oulunsalo  Pateniemi  Pyhän Andreaan kirkko  Pyhän Kolminaisuuden katedraali  Pyhän Luukkaan kappeli  Pyhän Tuomaan kirkko  Tuira  Tuomiokirkko  Turkansaari  Yli-Ii  Ylikiiminki 
Muut kunnat:  Alavieska  Haapajärvi  Haapavesi  Hailuoto  Hailuodon vanha kirkko  Himanka  Ii  Kalajoki  Pyhän Kolminaisuuden kirkko (Kempele)  Kempeleen vanha kirkko  Kestilä  Kuivaniemi  Käylän rajaseutukirkko  Pyhän Ristin kirkko (Kuusamo)  Kylmälänkylän kappeli  Kärsämäki  Kärsämäen paanukirkko  Liminka  Lumijoki  Maakalla  Merijärvi  Muhos  Nivala  Olkkola  Oulainen  Paavola  Pattijoki  Piippola  Pudasjärvi  Pulkkila  Pyhäjoki  Pyhäjärvi  Pyhän Kolminaisuuden kirkko (Ylivieska)  Pyhän Matteuksen kappeli  Pyhäntä  Raahe  Rantakylän kappeli  Rantsila  Rautio  Reisjärvi  Revonlahti  Saloinen  Sarakylän kappeli  Sievi  Siikajoki  Säräisniemi  Taivalkoski  Temmes  Tyrnävä  Utajärvi  Vaala  Vihanti  Ylivieskan vanha kirkko 
| n k Perustiedot Wikidatassa: Nasaretin pyhän perheen kirkko (Q11884021)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: katolinen kirkkorakennus
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Oulu
sijainti: Koskela
katuosoite: Liisantie 2
koordinaatit: 65°02′41″N 25°27′20″E﻿ / ﻿65.04471°N 25.45551°E﻿ / 65.04471; 25.45551
Alatornio (Ruotsi)

Alatornion vanha kirkko 1926.
Alatornio (ruots. Nedertorneå) on Ruotsin entinen kunta. Se yhdistettiin vuonna 1967 Ruotsin suuren kuntauudistuksen yhteydessä Karunkia vastapäätä sijaitsevan Karl Gustav -nimisen kunnan kanssa Haaparantaan. Kunta sijaitsi Tornionjoen alajuoksulla, ja siellä asuu yhä runsaasti meänkielistä väestöä.
Ruotsin Alatorniolta oli syntyisin muun muassa näyttelijä Ragnvi Lindbladh.
Helge Perälä

| Helge Perälä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. kesäkuuta 1915 Vehkalahti
Kuollut: 13. helmikuuta 2010 (94 vuotta) Tampere
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Pituus:  175 cm
Laji:  kestävyysjuoksu
Seura:  Kymintehtaan Urheiluseura Karhulan Katajaiset Tampereen Pyrintö
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Oslo 1946 | 10 000 m |  |
Helge Anton Perälä (3. kesäkuuta 1915 Vehkalahti – 13. helmikuuta 2010 Tampere) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Perälä voitti EM-hopeaa 10 000 metrillä Oslossa 1946 Viljo Heinon voittamassa kisassa (Perälän aika 30.31,4). Lontoon olympialaisissa 1948 hän oli samalla matkalla yhdestoista.
Suomen mestaruuden Perälä voitti 5 000 metrillä vuonna 1947 (aika 14.45,4). Hän voitti samana vuonna myös lyhyen matkan (6 km) maastojuoksun mestaruuden. Kauden maailmantilastossa hän oli parhaimmillaan 5 000 metrillä neljäs (vuonna 1947) ja 10 000 metrillä toinen (1946).
Henkilökohtaiset ennätykset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 000 m | 14.25,6 | Tukholma | 6. syyskuuta | 1947 |
| 10 000 m | 30.22,6 | Helsinki | 9. heinäkuuta | 1948 |
Aiheesta muualla

Helge Perälä Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
Mari Pehkonen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Mari Pehkonen |  Mari Pehkonen |  Mari Pehkonen |  |
Maa:   Suomi
Naisten jääkiekko
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Kiina 2008 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Suomi 2009 | jääkiekko |  |
Mari Pehkonen (s. 6. helmikuuta 1985 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi viimeksi kaudella 2008-2009 Providence Collegen yliopiston Friars-joukkueessa Providencen kaupungissa Bostonin lähellä Yhdysvalloissa. Hän siirtyi Friarsiin University of Minnesota Duluthin yliopiston Bulldogs-joukkueesta syksyllä 2006. Yhdysvalloissa Pehkonen opiskeli taloustieteitä yliopiston myöntämän stipendin turvin.
Pehkonen pelasi myös naisten jääkiekkomaajoukkueessa Torinon olympialaisissa 2006. Hän oli joukkueen paras maalintekijä kolmella maalilla viidessä ottelussa. MM-kilpailuihin hän osallistui vuosina 2007, 2008 ja 2009 ja saavutti MM-pronssia kahdella jälkimmäisellä kerralla. Kaikkiaan hän on pelannut 49 maaottelua ja tehnyt niissä tehopisteet 15+22=37.
Pehkonen on Tapparan kasvatti, mutta pelasi yhden vuoden Ilveksessä ennen siirtymistään Yhdysvaltoihin. Kaikkiaan hän pelasi vuosina 1998–2005 SM-sarjassa 108 runkosarjaottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 50+54=104, sekä 12 pudotuspeliä tehopistein 6+2=8. Hän on saavuttanut yhden SM-hopean.
Pehkonen on pelannut myös jalkapalloa aina Ilveksen naisten mestaruussarjajoukkueessa saakka. Lisäksi hän on osallistunut tyttöjen maajoukkueleirityksiin.
Tuomo Turunen

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 30. elokuuta 1987 (ikä 37)
Syntymäpaikka: Kuopio, Suomi
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 183 cm
Lempinimi: Muki
Junioriseurat
: HaPK
1999–2001: Jäntevä
2002–2004: KTP
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2003–2006 | KooTeePee | 38 | (1) |
| 2005 | → KooTeePee/2 | 2 | (0) |
| 2007–2009 | Honka | 60 | (2) |
| 2009–2010 | IFK Göteborg | 3 | (0) |
| 2010–2012 | Trelleborgs FF | 43 | (0) |
| 2013 | FC Inter | 7 | (0) |
| 2014 | KTP | 25 | (0) |
| 2015 | Honka | 23 | (1) |
| 2017 | KTP | 4 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 205 | (4) |
Maajoukkue
| 2002 | Suomi U15 | 2 | (0) |
| 2003 | Suomi U16 | 9 | (0) |
| 2004 | Suomi U17 | 6 | (1) |
| 2005 | Suomi U18 | 4 | (0) |
| 2004–2006 | Suomi U19 | 4 | (0) |
| 2007–2009 | Suomi U21 | 19 | (1) |
| 2009–2010 | Suomi | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 16. elokuuta 2023.
Tuomo Turunen (s. 30. elokuuta 1987 Kuopio) on suomalainen uransa päättänyt jalkapalloilija. Turunen oli monipuolinen puolustuspelaaja, joka kykeni pelaamaan sekä keskus- ja laitapuolustajana että puolustavana keskikenttäpelaajana.
Turusen isoveli Teemu Turunen ja veljesten isä Jari Turunen pelasivat aikanaan jalkapalloa pääsarjatasolla.
Ura

Turunen syntyi Kuopiossa, mutta sai jalkapallo-oppinsa Haminassa ja Kotkassa. Hän edusti juniorina Kotkan Nappuloita, Haminan Pallo-Kissoja, Kotkan Jäntevää ja Kotkan Työväen Palloilijoita. Ensiesiintymisensä Suomen korkeimmalla sarjatasolla Veikkausliigassa hän teki KooTeePeessä kaudella 2003. KooTeePeestä hän siirtyi Honkaan, jonka kanssa hän saavutti SM-hopeaa kaudella 2008. Heinäkuussa 2009 Turunen siirtyi ruotsalaisseura IFK Göteborgiin. Ruotsissa hän pelasi myös Trelleborgin joukkueessa, kunnes palasi kaudeksi 2013 Suomeen FC Interin joukkueeseen. Kaudeksi 2014 Turunen siirtyi pelaamaan Ykköstä KTP:ssä.
Turunen on pelannut useita otteluita Suomen poikien ja nuorten maajoukkueissa. Hän kuului alle 17-vuotiaiden joukkueeseen vuoden 2003 MM-kilpailuissa ja alle 21-vuotiaiden joukkueeseen vuoden 2009 EM-kilpailuissa. Hänet valittiin jälkimmäisen ikäluokan parhaaksi pelaajaksi Suomessa vuonna 2008. Ensiesiintymisensä Suomen A-maajoukkueessa Turunen teki 4. helmikuuta 2009 ystävyysottelussa Japania vastaan.
Tinja

| Tinja |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  24. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Tiina sekä Anja, Sonja ym.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tinja on suomalainen naisen etunimi.
Nimi on tullut käyttöön vasta 1960-luvulla. Se on todennäköisimmin muunnos nimestä Tiina, mutta sen muotoutumiseen ovat mahdollisesti vaikuttaneet myös muut -nja -loppuiset nimet kuten Anja, Sonja ja Tanja. Suomen ortodoksisessa kalenterissa se on kuitenkin varsin kyseenalaisin perustein tulkittu Foteina- tai Fotine -nimen suomenkieliseksi vastineeksi. Pyhä Fotine Samarialainen, jonka nimi tarkoittaa valoisaa oli perimätiedon mukaan varhaiskristillinen marttyyri, joka on myös samastettu sen naisen kanssa, jonka Jeesus Johanneksen evankeliumin mukaan kohtasi Samariassa Sykarin kaupungin kaivolla.
Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi Tinja oli annettu Suomessa 1075 naiselle, joista yli puolet on vuoden 2000 jälkeen syntyneitä
Tinjan nimipäivä on 24. heinäkuuta, joka vanhastaan on ollut Kristiinan ja Tiinan nimipäimä. Nimi Tinja lisättiin kalenteriin vuonna 2010. Ortodoksisessa kalenterissa Tinjan nimipäivä on aikoinaan ollut 20. maaliskuuta, Pyhän Fotinen muistopäivänä.
Tunnettuja Tinjoja

Tinja-Riikka Korpela, suomalainen jalkapalloilija
Tinja Ruusuvuori, suomalainen toimittaja
Tinja Töyrylä, suomalainen pesäpalloilija
Autoveromerkki

Autoveromerkki oli ajoneuvoverojen perinnässä vuosina 1949–1960 käytetty pyöreä pahvinen ajoneuvon ikkunan sisäpuolella olleeseen koteloon sijoitettu merkki.
Merkit olivat kokovuotisia tai puolivuosittaisia, ja niiden käyttö perustui ajoneuvoverolakiin 982/1947 ja sen myöhempiin muutoksiin (asetukset 349/1948 ja 404/1949). Ennen merkin käyttöönottoa ajoneuvojen rekisterikilvet vaihdettiin vuosittain veron maksun yhteydessä. Ajoneuvoveromerkin käyttöönotto poisti tämän suuritöisen työvaiheen.
Ajoneuvojen verotuksessa on käytetty ikkunaan kiinnitettäviä merkkejä myös vuosina 1976 (käyttömaksu) ja 1994–1996 (ajoneuvovero).
Merkit lasketaan osaksi leimamerkkien ryhmää.selvennä
Athabasca-kielet

Na-dené-kielten levinneisyys ennen eurooppalaisten saapumista.
Athabasca-kielet (vaihtoehtoisia kirjoitusasuja athapaskalaiset kielet, athapaski) on laaja ryhmä toisilleen etäisesti sukua olevia Pohjois-Amerikan intiaaniryhmien käyttämiä kieliä. Athabasca-ryhmään kuuluu enemmän kieliä kuin mihinkään muuhun Pohjois-Amerikan ryhmään. Athabascat tarkoittaa näitä kieliä puhuvia heimoja ja ihmisiä. Englannin kielessä käytettävä Athabaskan- tai Athabascan-nimitys tulee Kanadassa sijaitsevan Athabascajärven cree-nimestä. Athabascat kuuluvat laajempaan na-dené-kieliryhmään. Pohjoiset athabascat elivät Pohjois-Amerikan subarktisella kulttuurialueella, jolla metsästettiin ja kalastettiin.
Kielet

Pohjoiseen athabasca-kieliryhmään kuuluu 31 kieltä, joita puhutaan Alaskan sisämaassa, Luoteis-Kanadan sisäosissa Yukonissa, Luoteisterritorioissa ja Brittiläisessä Kolumbiassa, Albertassa, Saskatchewanissa ja Manitobassa. Useat athabasca-kielet ovat Luoteisterritoriossa virallisia kieliä, muun muassa dene suline, dogrib eli tłįchǫ, gwich'in ja slavey.
Tyynenmeren rannikon ryhmään kuuluu seitsemän kieltä, joita puhutaan eteläisessä Oregonissa ja Kalifornian pohjoisosissa. Erillään pohjoisista ja rannikkokielistä on kuusi eteläistä athabasca-kieltä, joita puhutaan joissakin Yhdysvaltojen eteläisissä osavaltioissa ja Luoteis-Meksikossa. Tähän ryhmään kuuluu apassi- ja navajo-heimoja.
Athabasca-kielet voidaan jaotella myös yhdeksään alaryhmään:
eteläinen Alaska
keskinen Alaska-Yukon
lounainen Kanada
tsetsaut
keskinen Brittiläinen Kolumbia
sarsi
kwalhioqua-tlatskanai
Tyynenmerenrannikon ryhmä
apassikielet
Näistä 1–7 ovat pohjoisen (alueellisesti) athabasca-kieliä. Kwalhioqua-tlatskanaita on usein pidetty osana Tyynenmeren rannikon ryhmää, mutta Michael Kraussin tutkimusten mukaan se ei muistuta Tyynenmeren rannikon ryhmän kieliä.
Eyak- ja athabasca-kielet muodostavat toisilleen sukua olevien kielten ryhmän, englanninkieliseltä nimeltään Athabaskan-Eyak. Näille etäistä sukua on tlingitin kieli, ja nämä kolme muodostavat na-dené-kielten ryhmän.
Kielet > Pohjoiset athabasca-kielet

Eteläisen Alaskan alaryhmä
ahtna
dena’ina (eli tanaina)
Keski-Alaskan-Yukonin alaryhmä
deg hit'an (eli ingalik, deg xinag)
holikachuk (eli innoko)
koyukon
kolchan (eli ylä-Kuskokwim)
ala-tanana (engl. Lower Tanana)
tanacross
ylä-tanana (engl. Upper Tanana)
eteläinen tutchone
pohjoinen tutchone
gwitšin (eli kutchin)
hän (eli han)
Luoteis-Kanadan alaryhmä
A. Tahltan-Tagish-Kaska
tagish
tahltan
kaska
sekani
dunneza (eli beaver)
B. Slave-Hare
slavey (eli slave)
mountain
bearlake
hare
dogrib
chipewyan (eli dëne sųłiné, dene soun’liné)
Tsetsautin alaryhmä
tsetsaut
Keskisen Brittiläisen Kolumbian alaryhmä
babine (eli North Carrier)
dakelh (eli Carrier)
chilcotin (eli tsilhqot’in)
nicola (eli stuwix)
Sarsin alaryhmä
tsuut’ina (eli sarcee, sarsi, tsuu t’ina)
Kwalhioqua-Clatskanien alaryhmä
kwalhioqua-clatskanie (eli kwalhioqua-tlatskanie)
Kielet > Tyynenmeren rannikon ryhmä

Kalifornian athabasca-alaryhmä
hupa (eli hoopa-chilula)
Mattole-Bear River
Eel River
Oregonin athabasca-alaryhmä
ylä-umpqua (engl. Upper Umpqua)
Rogue River (eli tututni)
Galice-Applegate
tolowa
Kielet > Eteläiset athabasca-kielet eli apassikielet

Lakeuksien apassin alaryhmä
kiowa-apassi (eli lakeuksien apassi)
Läntisten apassikielten alaryhmä
Chiricahua-Mescalero
chiricahua
mescalero
navajo (eli navaho)
läntinen apassi (eli coyotero apassi)
Itäisten apassikielten alaryhmä
jicarilla
lipan
Tuovila

| Tuovila Toby (ruots> ) |
| --- | --- |
 Tuovilan kylää ja sen silta.
 Tuovila
 Koordinaatit: 63°02′09″N, 21°48′56″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pohjanmaa
Kunta:  Mustasaari
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Postinumero:  65520
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tuovila (ruots. Toby) on kaksikielinen kylä Mustasaaren kunnassa Pohjanmaalla. Kylä sijaitsee Laihianjoen pohjoisrannalla ja joen vieressä kulkee kylän läpäisevä Tuovilantie.
Enemmistö Tuovilan asukkaista on suomenkielisiä. Kylässä on suomenkielinen koulu, jossa on luokat 1–6. Tuovilan koulussa on noin 110 oppilasta.
Tuovilassa on Suomen toiseksi vanhin kivinen museosilta, Tuovilan silta. Se valmistui vuonna 1781.
Kylä kuuluu postinumeroalueeseen 65520 Helsingby.
Kuvia Tuovilasta

Tuovilan kylämaisemaa
Aiheesta muualla

Tuovilan koulu (Arkistoitu – Internet Archive)
Mustasaaren kunta
Tuovilan kyläyhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
Virhefunktio

Virhefunktion kuvaaja
Virhefunktio on eräs useimmin vastaantulevista erikoisfunktioista.kenen mukaan? Siihen törmää helposti monissa käytännön tilanteissa, varmimmin todennäköisyyslaskennassa ja statistisessa mekaniikassa. Virhefunktio liittyy läheisesti normitetun normaalijakauman kertymäfunktioon. Itse virhefunktion lisäksi usein tulee vastaan myös virhefunktion komplementti.
Virhefunktio määritellään integraalina, mutta tarkka esitysmuoto vaihtelee hieman eri lähteissä. Tavallisinlähde? määritelmä on
Virhefunktion ominaisuuksia

Virhefunktio on pariton funktio
ja jos funktion argumentti on kompleksiluku, kompleksikonjugaatille on voimassa
Virhefunktiota ei ole mahdollista lausua alkeisfunktioiden avulla, mutta sitä vastaava Taylorin sarja on
Sille voidaan esittää myös approksimaatio asymptoottisen sarjan avulla. Virhefunktion ensimmäinen derivaatta seuraa välittömästi määritelmästä
ja korkeammat derivaatat voi laskea kaavalla
missä  H_{k}(x) on  k:s Hermiten polynomi. Virhefunktiolla on myös integraali
Virhefunktion käänteisfunktio voidaan esittää sarjakehitelmänä
missä
Virhefunktio ja normaalijakauma

Virhefunktion ja normitetun normaalijakauman kertymäfunktion  \Phi (x) välillä on yhteys:
Molempien funktioiden raja-arvo, kun x kasvaa rajatta, on 1, mutta
kun taas
Muuttujan arvolla x=0 saa virhefunktio arvon 0 mutta normaalijakauman kertymäfunktio arvon 1/2.
Virhefunktion komplementti

Virhefunktion komplementti määritellään
tai yhtäpitävästi integraalina
ja se toteuttaa differentiaaliyhtälön
Virhefunktion komplementin derivointikaava muistuttaa virhefunktion vastaavaa
ja integraalikin muistuttaa virhefunktion integraalia
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virhefunktio Mathworldissa (englanniksi)
Virhefunktion komplementti Mathworldissa (englanniksi)
Virhefunktion komplementin kuvaaja.
Egyptin presidentinvaali 2012

Egyptin presidentinvaali 2012 käytiin Egyptissä vuonna 2012. Vaalin ensimmäinen kierros järjestettiin 23.–24. toukokuuta 2012. Siinä voittajiksi selvisivät Muslimiveljeskunnan Muhammad Mursi sekä Hosni Mubarakin aikainen ministeri Ahmad Shafiq. Vaalin toinen kierros järjestettiin 16.–17. kesäkuuta, ja Egyptin presidentiksi valittiin Muhammad Mursi. Kyseessä oli Egyptin historian toinen yli yhden ehdokkaan presidentinvaali, ja ensimmäinen presidentinvaali vuoden 2011 vallankumouksen jälkeen.