stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jyväskylän kirjastopuukotus
Reaktiot > Julkisen vallan edustajat

Sisäministeri Päivi Räsänen piti välikohtausta erittäin valitettavana ja lupasi, että hyökkääjien taustat selvitetään perusteellisesti. Räsänen kertoi myös tuomitsevansa kaiken kokoontumis- ja sananvapautta loukkaavan väkivallan. Pääministeri Jyrki Katainen kirjoitti blogissaan: ”Meillä kaikilla, asemasta ja roolista riippumatta, on yhteinen vastuu siitä, että vihanlietsontaan puututaan ajoissa ja riittävän jämäkästi – myös internetin keskustelupalstoilla. Keinotekoisen vastakkainasettelun lietsonta, vihapuheet ja suoranainen rasismi on tuomittava ja torjuttava.”
Kulttuuriministeri Paavo Arhinmäen mukaan äärioikeiston väkivallan uhka avoimen yhteiskunnan toteutumiselle pitää viimein ottaa vakavasti. Viestintäministeri Krista Kiuru ja useat kansanedustajat tuomitsivat väkivallan. Vähemmistövaltuutettu Eva Biaudet muistutti Facebookissa, että rasismi rikoksen motiivina on rangaistuksen koventamisperuste. Tässä tapauksessa rasismimotiivi voi myös kohdistua henkilöihin, jotka puolustavat monikulttuurisuutta ja vastustavat rasismia.
Tasavallan presidentti Sauli Niinistö päätti puheensa valtiopäivien avajaisissa viittaukseen Jyväskylän puukkoiskuun. Niinistö sanoi kansanvallan ja yhteiskunnan eheyden rakentuvan toisen yksilön ihmisyyden ja ajatusten kunnioittamiselle. Myös eduskunnan puhemies Eero Heinäluoma sanoi puheessaan, että pienikin yritys väkivalloin sanella yhteiskunnan keskustelua ja suuntaa on pysäytettävä heti.
Perussuomalaisten kansanedustaja Juha Eerola sanoi pian tapahtumien jälkeen pitävänsä mahdollisena, että välikohtaus olisi järjestetty tarkoituksella. "Oli se sitten järjestettyä tai ei, tällainen tapahtuma on todella hyvää mainosta kirjalle", Eerola kommentoi Ylelle ja nosti Mainilan laukaukset esimerkiksi poliittisen vastustajan syylliseksi lavastamisesta. Andersson kutsui Eerolan kommenttia törkeäksi.
Reaktiot > Järjestöt ja tutkijat

Kirjailijoiden ja toimittajien sananvapausjärjestö Suomen Pen muistutti kannanotossaan, että kirjojen julkaisu ja niistä keskusteleminen on olennainen osa sananvapautta. Penin mukaan on poikkeuksellisen valitettavaa, että väkivaltainen välikohtaus tapahtui nimenomaan kirjastossa. Suomen tietokirjailijat ry esitti vastaavan kannanoton. Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunnan mukaan väkivallanteossa iskettiin myös sivistyskaupungin perinnettä vastaan. Jyväskylän kaupunginjohtaja Markku Andersson totesi, että tapaus oli vakava, mutta sen ei voi antaa vaikuttaa kaupungin moniarvoisuuteen. Hän totesi kaupungin hallinnon käyvän läpi tapauksen ja arvioivan sen perusteella kaupungin turvallisuuden kehittämistä.
Maahanmuuttokriittisen keskustelufoorumin Homma ry:n hallitus tuomitsi väkivallan vaikuttamisen välineenä. Yhdistys toivoi tehdyn kokoontumis- ja sananvapauden rajoittamisen näkyvän aikanaan iskun tekijöiden tuomioissa.
Tutkija Vesa Puurosen mukaan ääriliikkeet kannattaa ottaa vakavasti, sillä ne verkostoituvat kansainvälisesti. Puurosen mukaan pieniä äärijärjestöjä vakavampaa on kuitenkin etenkin maahanmuuttoon liittyvä ääriajattelu, jolla on myös poliittista vaikutusvaltaa. Tutkija Jussi Jalonen sanoi, että johdonmukainen seuraava askel kaasuiskusta kättä pidempään siirtymisessä olisi ampuma-ase.
Reaktiot > Tiedotusvälineet

Helsingin Sanomat ja useat maakuntalehdet kirjoittivat, että sananvapaus ja suoja väkivallalta ovat yhteiskunnan perusarvoja, joita on yhdessä puolustettava. Ilta-Sanomien päätoimittajan Tapio Sadeojan mukaan ”Suomella ei ole varaa suvaita yhtään Jyväskylän kaltaista tapausta, ei minkään aatesuunnan edustajilta.” Kaleva kirjoitti, että jos ovella vahtineet eivät olisi onnistuneet pysäyttämään tunkeilijoita, jäljet olisivat voineet olla paljon pahemmatkin.
Useiden lehtien mukaan äärioikeistolaisen väkivallan uhkaa on vähätelty muun muassa Suojelupoliisissa ja poliisin johdossa. Turun Sanomat katsoi, että suomalainen poliittinen ilmapiiri on sallinut äärioikeistolaisen liikkeen voimistumisen. Lisäksi Suomessa on suhtauduttu liian leppoisasti ihmisiä halventavaan julkiseen kielenkäyttöön, joka voimistaa ääriryhmiä. Uutispäivä Demarin mukaan kansalaisilla tulee olla rohkeutta puolustaa kansanvaltaa ja ihmisoikeuksia epäsuosion uhallakin. ”Pelkoa hälventää se, miten selvästi Jyväskylässä kirjanjulkistustilaisuudessa tapahtunut poliittinen väkivallanteko on tuomittu.”
Äärioikeisto Suomessa -keskustelutilaisuudet

Jyväskylän tilaisuuden jälkeen järjestettiin kirjaan ja tapahtumaan liittyneitä keskustelutilaisuuksia useissa eri kirjastoissa kiristetyin turvatoimin. Espoon Tapiolan kirjastossa tilaisuus pidettiin 28. helmikuuta eikä poliisi vaatinut järjestäjiltä erityisiä toimia vaan lähetti paikalle neljä poliisia. Kotkan kirjastossa järjestetty tilaisuus jouduttiin perumaan, koska poliisi vaati tapahtuman järjestäjiltä paikalle neljää ammattimaista järjestyksenvalvojaa ja pelastussuunnitelman. Tilaisuuden peruminen aiheutti yleistä keskustelua siitä, mikä on poliisin ja järjestäjän velvollisuus huolehtia yleisön turvallisuudesta. Tilaisuuden peruuntumisesta tehtiin kantelu oikeuskanslerille.  Oikeuskanslerin päätöksen mukaan poliisin vaatimukset olivat perusteltuja.
Maaliskuussa Jyväskylän kirjamessujen ääriliikkeitä käsitellyt seminaari järjestettiin puukotuksen takia kiristetyin turvatoimin. Tapahtuman sisääntulijat tarkistettiin metallinpaljastimilla ja itse seminaaritilaisuus järjestettiin järjestyksenvalvojien valvomien lukittujen ovien takana. Oulussa 11. toukokuuta 2013 kirjaan liittyneessä keskustelutilaisuudessa estettiin tilaisuuteen pääsy yhdeltä henkilöltä. Poliisi totesi, että järjestäjillä oli perusteet estää henkilön sisäänpääsy.
Aiheesta muualla

Äärioikeisto Suomessa -kirjan esittely 30.1.2013 Jyväskylä (ääniraita). Youtube.
Mitä äärioikeisto haluaa (haastattelu Perttu Häkkinen -ohjelmassa 6.2.2013) Yle.
Jyväskylän kirjastopuukotus: päätekijälle ehdollista vankeutta; YLE 14.1.2015
Elmoren piirikunta (Alabama)

Elmoren piirikunta on Yhdysvaltain Alabaman osavaltiossa sijaitseva piirikunta, jossa asuu 89 304 asukasta. Piirikunnan pinta-ala on 1 611 neliökilometriä. Piirikunnan hallintokeskus on Wetumpka ja suurin kaupunki Millbrook.
Historia

Piirikunta perustettiin vuonna 1866 Coosan, Autaugan ja Montgomeryn piirikunnista. Piirikunta nimettiin John Archer Elmoren mukaan.
Rautahämähäkki

| Rautahämähäkki |
| --- | --- |
Luoja(t):  Joe Queseda ja Chris Bachalo
Kustantamo:  Marvel Comics
Ensiesiintyminen:  The Amazing Spider-Man #529
Rautahämähäkki (engl. Iron Spider) on Marvel Comicsin sarjakuvissa esiintyvä fiktiivinen haarniska, joka nähtiin ensimmäisen kerran The Amazing Spider-Man -lehden numerossa 529 maaliskuussa 2006 ja Joe Queseda suunnitteli sen Chris Bachalon luonnoksen pohjalta.
Tunnetut käyttäjät > Hämähäkkimies

Kun Peter Parkerilla alkoi ilmetä uudenlaisia kykyjä, Tony Stark / Rautamies suunnitteli Peterille uuden puvun, jota kutsuttiin nimellä "Rautahämähäkki", joka oli punainen ja kullattu niin kuin Starkin Rautamies-puvut. Peter käytti sitä virallisena pukunaan Sisällissotaan asti, jolloin otti käytti käyttöön vanhan sinipunaisen pukunsa. Tämä symboloi hänen puolenvaihtoaan kyseisen konfliktin aikana.
Tunnetut käyttäjät > Purppurahämähäkit

Myöhemmin Starkin suunnittelema haarniska kopioitiin ja ne luovutettiin kolmelle Michael Van Patrickin kloonille hankkeessa nimeltä "Red Team". Myöhemmin Sotakone antoi heille nimen Purppurahämähäkit.
Muissa medioissa > Elokuva

Rautahämähäkki-haarniska esiintyy Marvel Cinematic Universen elokuvissa.
Haarniska nähtiin ensi kerran elokuvan Spider-Man: Homecoming (2017) lopussa toisena Hämähäkkimies-pukuna, jonka Tony Stark oli suunnitellut Peterin käyttöön. Hän tarjosi sitä Peterille vastineeksi Kostajiin liittymisestä, mutta Peter kieltäytyy ja pitää alkuperäisen Starkin suunnitteleman puvun.
Haarniska nähtiin elokuvassa Avengers: Infinity War (2018), missä Peter saa sen käyttöönsä osallistuessaan Kostajien ja muiden sankareiden ohella taisteluun Thanosta vastaan. Kun Peter seuraa Ebony Maw’ta tämän Q-alukseen voidakseen pelastaa Stephen Strangen ja hänellä ilmenee hengitysongelmia yläilmoissa, Stark käskee Perjantaita lähettämään Rautahämähäkki-haarniskan Peterille ja se asettuu hänen vanhan Hämähäkkimies-pukunsa päälle. Haarniskan mekaaniset hämähäkkiraajat auttavat häntä pelastamaan Strangen, kun Stark oli tullut luoneeksi alukseen reiän ja heittäneeksi Maw’n avaruuteen. Titanin raunioilla haarniska auttaa Peteriä taistelemaan Starkin, Strangen ja Galaksin Vartijoiden rinnalla Thanosta vastaan. Mutta kun Ikuisuuskivien voima vaikuttaa Peteriin, haarniska tuhoutuu hänen mukanaan.
Haarniska palautuu elokuvassa Avengers: Endgame (2019) ennalleen, kun Bruce Banner käyttää Ikuisuuskiviä peruakseen Peterin ja muiden uhrien kuolemat, ja Peter käyttää sitä taistelussa menneisyydestä nykyhetkeen matkustanutta Thanosta ja tämän armeijaa vastaan.
Peter käytti haarniskaa myös elokuvassa Spider-Man: Far From Home (2019) ollessaan vieraana May-tädin järjestämässä hyväntekeväisyystilaisuudessa, mutta jätti sen kotiin luokkaretkensä ajaksi.
Elokuvassa Spider-Man: No Way Home (2021) Peter käytti haarniskaa taistelussa Otto Octaviusta vastaan, joka imi osan haarniskan nanoteknologiasta lonkeroihinsa. Mutta tämän kautta Peter sai tilaisuuden manipuloida Octaviuksen lonkeroita. Myöhemmin, Peter sai käännettyä Octaviuksen hyväksi rakentamalla lonkeroihin uuden estosirun, jolloin Octavius palauttaa lonkeroihinsa jääneet osat Peterille, yhdistäen ne Peterin tavalliseen Hämähäkkimies-pukuun. Stephen Strangen pyyhittyä Kof-Kolin riimuilla kaikkien mielestä tieto siitä, että Peter Parker on Hämähäkkimies, sekä palautettua vaihtoehtoiset Hämähäkkimiehet ja näiden viholliset omiin universumeihin, Peter luopui lopullisesti Rautahämähäkki-haarniskasta ja muista Starkin teknologialla tehdyistä puvuista, alkaen käyttää vain yksinkertaista ompelukoneella tehtyä Hämähäkkimies-pukua.
Conecuh’n piirikunta

Conecuh’n piirikunta on piirikunta Alabamassa. Piirikunnassa asui 12 067 asukasta vuonna 2019, ja se oli laskenut yli tuhannella asukkaalla tai lähes yhdeksällä prosentilla vuodesta 2010. Piirikunnan pääkaupunki ja samalla suurin kaupunki on Evergreen. Conecuh’n piirikunta perustettiin 13. helmikuuta 1818.
Väestö

Conecuh’n piirikunnan väkiluku oli vuonna 2010 13 236 asukasta, joka olisi vuoden 2019 arvion mukaan laskenut 12 067 asukkaaseen. Väestöstä yli 65-vuotiaita on 23,5 % ja alle 18-vuotiaita 20,5 %. Asukkaista enemmistö on naisia. Piirikunnassa asuu 575 veteraania ja asukkaista 0,9 % on syntynyt ulkomailla. Kotitalouksia on 4 553, ja yhdessä kotitaloudessa asuu keskimäärin 2,71 asukasta.
Häpyhuulet

Sisemmät häpyhuulet näkyvät kuvassa selkeästi. Ulommat häpyhuulet ovat murrosiästä lähtien luontaisesti kasvavan häpykarvoituksen peitossa.
Häpyhuulet ovat naisen ulkoisten sukupuolielinten ihopoimuja, joiden tehtävänä on muun muassa suojata emätintä ja virtsaputkea bakteereilta ja estää limakalvoja kuivumasta. Niitä on kaksi paria: sisemmät eli pienet häpyhuulet sekä ulommat eli isot häpyhuulet.
Rakenne

Sisemmät häpyhuulet muodostuvat kahdesta siivekkeestä. Sisemmissä häpyhuulissa on yleensä ohut, pehmeä iho ja ne ovat herkkiä kosketukselle, koska niissä on paljon hermopäätteitä. Niiden sisäpinta on yleensä eriasteisesti punertava, koska niissä on paljon verisuonia, minkä vuoksi ne saattavat turvota seksuaalisen kiihottumisen aikana etenkin synnyttäneillä naisilla. Ilman kanssa kosketuksiin joutuvat osat saattavat olla punertavan ruskeita tai ruskeita
Ulommat häpyhuulet ovat muodostuneet ihosta ja ihonalaisesta rasvakudoksesta, joten sisemmät häpyhuulet peittyvät niiden alle yhä enemmän naisen lihoessa.
Ulommissa häpyhuulissa kasvaa häpykarvoja.
Häpyhuulet sijaitsevat reisien yhtymäkohdassa ja alkavat häpykukkulan alla sijaitsevan häpyluun kohdalta jatkuen aina peräaukon ja emättimen välissä olevaan välilihaan asti.
Häpyhuulien tarkoitus on suojata muita ulkoisia sukupuolielimiä ja virtsaputken suuta, minkä lisäksi niillä on merkitystä seksuaalisuudessa.
Koko ja muoto

Sisemmät häpyhuulet ovat yleensä jonkin verran eripariset ja niiden leveydessä esiintyy jopa 20-kertaisia yksilöllisiä eroja. Vaihteluväli on 0,3-8 senttiä ja keskileveys on noin kaksi senttiä. Pituus vaihtelee yhdestä sentistä kymmeneen keskipituuden vaihdellessa eri tutkimuksissa neljän ja kuuden sentin välillä.
Ulompien häpyhuulten pituus vaihtelee neljästä kahteentoista senttiin, ja niiden keskipituus on 8-9 senttiä..
Aikuisten naisten väliset erot ovat huomattavan suuria häpyhuulten ulkonäön suhteen, minkä vuoksi ulompien ja sisempien häpyhuulten yhdistelmä voidaan jaotella ulkonäön perusteella kahdeksaan eri tyyppiin .
Sisemmät häpyhuulet näkyvät useimmiten seistessä ainakin osittain, koska ne roikkuvat alempana kuin rasvakudoksesta muodostuneet ulommat häpyhuulet. Niiden koossa ja muodossa esiintyy suurta vaihtelua.
Sisemmät häpyhuulet voivat olla suorat, aaltoilevat, sileät tai nyppyläiset.
Häpyhuulet ovat rakenteeltaan hyvin joustavia, koska niiden täytyy joustaa paljon alatiesynnytyksessä. Häpyhuulten iho on usein hieman ryppyistä ja siinä voi olla nystelmiä kuten miehen kivespusseissa.
Sisempien häpyhuulten sisäpinnalle avautuu tiehyt syvemmällä lantionpohjassa sijaitsevista Bartholinin rauhasista. Häpyhuulien välisessä häpyraossa sijaitsevat häpykielen eli klitoriksen kärki eli terska, virtsaputken suu ja emättimen aukko. Sisemmissä häpyhuulissa ei kasva karvoja, kuten ulommissa.
Häpyhuulien ulkonäkö muuttuu hieman murrosiässä.  Ulommissa häpyhuulissa ja niiden ympäristössä alkaa kasvaa karvoja. Sisemmät häpyhuulet eivät näy yleensä ulospäin pienillä tytöillä, mutta ne kasvavat murrosiässä normaalisti yleensä isommiksi ja tummenevat hieman. Ulommat häpyhuulet sen sijaan saattavat pienentyä, koska niiden rasvakudos vähenee.
Häpyhuulien merkitys

Häpyhuulet suojaavat virtsaputken suuta ja emätinaukkoa lialta ja taudinaiheuttajilta. Ne myös suojaavat klitorista, joka on hyvin kosketusherkkää aluetta ja estävät myös limakalvoja kuivumasta. Häpyhuulilla on merkittävä rooli myös seksuaalisuudessa.
Häpyhuulten koko ja muoto saattaa aiheuttaa epävarmuuden ja jopa häpeän tunteita varsinkin tytöillä ja nuorilla naisilla samalla tavalla kuin peniksen koko pojilla ja miehillä. Tämä ongelma on saanut ehkä alkunsa siitä, että pornografisissa kuvissa on ollut tapana näyttää vain tietynlaisia häpyhuulia taikka muokata häpyhuulia todellisuudesta poikkeaviksi kuvankäsittelyohjelmalla. Tämä on johtanut jopa siihen, että normaalit häpyhuulet omaavat naiset ovat halunneet leikkauksiin, koska ovat luulleet olevansa poikkeavia.
Joissakin muinaisissa kulttuureissa häpyhuulia pidettiin suuressa arvossa ja niitä saatettiin juhlia.lähde? Joissakin kulttuureissa häpyhuulet ja klitoris saatetaan jopa poistaa "epäpuhtaina" ympärileikkauksessa tytön ollessa nuori. Tällaisen taustalla saattaa olla toive naisen seksuaalisuuden tukahduttamisesta.
Häpyhuulet ja seksuaalisuus

Häpyhuulet ovat hyvin intiimiä aluetta, ja niiden näkymisellä on keskeinen rooli seksuaalisuudessa ja erotiikassa. Monet kiihottuvat jo pelkästään häpyhuulien näkemisestä ja mielellään myös koskettavat ja hyväilevät niitä. Häpyhuulet ovat erogeenisesti kosketusherkkää aluetta, erityisesti sisemmät häpyhuulet ja ulompien häpyhuulien sisäpinta, ja niitä usein hyväillään itsetyydytyksessä tai seksuaalisessa kanssakäymisessä. Nykyään häpyhuuliin saatetaan ottaa jopa lävistyksiä.
Nykyään on varsin tavallista, että häpyhuulista ja niiden ympäristöstä ajellaan karvoja pois, osa ajelee mukavuuden, käytännöllisyyden tai esteettisten syiden vuoksi, osa seksuaalisista syistä. Karvattomat ja paljaat häpyhuulet näkyvät ja erottuvat paremmin, joidenkin mielestä ne näyttävät kiihottavammilta ja niiden hyväileminen on miellyttävämpää, jotkut ovat taas päinvastaista mieltä. Häpykarvojen poistaminen heikentää ilmankiertoa housujen sisällä, mikä saattaa vaikuttaa haitallisesti sukuelinten limakalvoihin.
Ulkoiset sukuelimet

Naisen ulkoisiin sukupuolielimiin luetaan häpyhuulten lisäksi häpykieli. Emätin katsotaan yleensä kuuluvaksi sisäisiin sukupuolielimiin.
Sairauksia

Yhteenkasvaneet häpyhuulet ovat lähinnä nuorten tyttöjen sairaus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta naisen sukupuolielimet Wikimedia Commonsissa
Sisemmät häpyhuulet jäävät kokonaan ulompien peittoon tyttölapsilla ja osalla aikuisista naisista.
Poikkeuksellisen pienet sisemmät häpyhuulet on merkitty numerolla kolme.
Suuret häpyhuulet saattavat olla alttiita hankaumille.
Covingtonin piirikunta (Alabama)

Covingtonin piirikunta on piirikunta Yhdysvalloissa, joka sijaitsee Alabaman osavaltiossa. Covingtonin piirikunnassa on 37 049 asukasta, ja väkiluku laski vuosien 2010 ja 2019 välillä 1,9 prosentilla.
Väestö

Covingtonin piirikunnan väkiluku oli vuonna 2019 37 049, mutta vielä vuoden 2010 väestönlaskennassa se oli 37 765 asukasta, josta se on laskenut noin kahdella prosentilla. Väestöstä 22 prosenttia on alle 18-vuotiaita ja 21,4 prosenttia 65 vuotta täyttäneitä. Piirikunnan väestöstä enemmistö on naisia. 0,8 prosenttia väestöstä on syntynyt ulkomailla ja veteraaneja piirikunnassa asuu 2 898.
Föhntuuli

Föhntuuli
Föhntuuli (myös föhn tai föhn-tuuli) on lämmin ja kuiva tuuli, joka syntyy kostean ilmavirtauksen ylitettyä vuoriston ja menetettyä kosteutensa.
Toimintaperiaate

Yleensä ilma jäähtyy, kun paine alenee. Mutta kun kostea ilma nousee vuoren rinnettä ylöspäin, ilma ei enää pysty sisältämään samaa vesimäärää kuin ennen, joten syntyy sadetta. Tämä tiivistyminen vapauttaa lämpöä ja näin estää ilmaa jäähtymästä. Kun nyt tuuli (ilma) on ylittänyt vuoren ja laskeutuu alaspäin, sen paine kasvaa, joten (ilman)lämpötila kasvaa.
Vaikutukset ilmastoihin

Föhn voi lämmittää ilmaa jopa 30 °C.
Föhn-ilmiössä on aina orografinen (vuoreen liittyvä) sade vuoriston tuulenpuolella. Föhniä selittää kaksi fysiikan lakia: kaasu lämpenee paineen kasvaessa, ja veden tiivistyminen vesihöyrystä nesteeksi vapauttaa energiaa.
Kun ilmavirtaus kulkee vuorenrinnettä ylöspäin, ilman paine laskee ja lämpötila pyrkii laskemaan. Jos kuitenkin ilma on kosteaa, muodostuu tiivistymistä (sumukammioilmiö) ja sadetta. Tiivistymisessä vapautuu lämpöenergiaa, joka estää nousevan ilman lämpötilan laskua. Ylitettyään vuoren huipun alaspäin virtaavan, jo ennestään lämpimän ilman lämpötila nousee (10 astetta korkeuskilometriä kohti) paineen kasvusta johtuen.
Föhnalueilla nähdään usein vuorten lähellä mantelipilviä.
Nimitykset

Ilmiötä kutsutaan Alpeilla föhniksi, Kalliovuorilla chinookiksi. Föhn tunnetaan myös nimillä zonda, diablo, wiatr halny ja Santa Ana. Suomessa sitä havaitaan Pohjanmaalla ja Länsi-Lapissa Skandien vuoriston aiheuttamana. Föhn-tuuli on Suomessa keväälle tyypillinen sääilmiö ja vähentää pilvisyyttä. Pohjois-Amerikassa chinook-tuulia havaitaan Kanadan preerialla ja Yhdysvaltojen suurilla tasangoilla. Kanadassa chinook-tuulia esiintyy usein Lethbridgessä, Albertan provinssissa, mutta myös Calgaryssa ne ovat yleisiä. Yhdysvalloissa föhn-tuulia esiintyy Montanassa, mutta myös Coloradon Denverissä.
AEG-yhtiö rekisteröi hiustenkuivaajalle 1908 nimityksen Fön (myöhemmin Foen), joka perustui juuri lämpimän tuulen saksankieliseen Föhn-nimeen. Tästä tavaramerkistä on useissa kielissä syntynyt kädessä pidettävän hiustenkuivaajan yleisnimi, suomessa fööni.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Föhn-tuuli Meteorologi Yle.  9.1.2014. Arkistoitu 8.3.2020. Viitattu 28.12.2019.
Rinne, Joanna: Föhn – hiustenkuivaaja vai sääilmiö? Sään takaa -blogi.  16.3.2016. Foreca. Viitattu 28.12.2019.
Arttu Kärki

| Arttu Kärki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. joulukuuta 2004 (ikä 20) Viiala, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura (P):  Tappara
Sarja:  SM-liiga
Nyk. seura:  Ässät (SM-liiga)
Pelinumero:  39
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
NHL-varaus:  96. varaus, 2023 Vegas Golden Knights
Arttu Kärki (s. 8. joulukuuta 2004 Viiala) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Porin Ässissä vuokralla Tapparasta.
Ura > Seuraura

Kärki on Tampereen Ilveksen kasvatti. Hän oli kaudella 2018–2019 C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueensa tehokkain puolustaja tehoilla 4+14=18, kuten myös kaudella 2019–2020 tehtyään 11 ottelussa tehot 2+12=14. Samalla kaudella Kärki oli Ilveksen tehokkain puolustaja myös C-nuorten SM-sarjassa tehoilla 2+12=14. Kaudeksi 2020–2021 hän siirtyi Tapparan U18-joukkueeseen. Kauden 2021–2022 Kärki pelasi suurimmaksi osaksi seuran U20-joukkueessa, mutta hän pelasi osan kaudestaan myös U18-joukkueessa, jossa Kärki voitti SM-pronssia.
Toukokuussa 2022 Kärki teki Tapparan kanssa kaksivuotisen SM-liigasopimuksen. Hän pelasi kauden 2022–2023 kuitenkin kokonaan seuran U20-joukkueessa, jossa Kärki teki U20 SM-sarjan alkusarjassa ja ylemmässä jatkosarjassa yhteensä 36 ottelussa yli piste per peli-tahdilla tehot 13+26=39. Hän sijoittui koko sarjan puolustajien pistepörssissä kolmanneksi edellään vain joukkuetoverit Leevi Sorvali ja Kasper Kulonummi. Kärki valittiin U20 SM-sarjan toiseen tähdistökentälliseen. Hän voitti kauden päätteeksi U20 Suomen-mestaruuden.
Vegas Golden Knights varasi Kärjen kolmannella kierroksella 96. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2023. Samana kesänä hänet varasi myös OHL-joukkue Sault Ste. Marie Greyhounds koko CHL:n varaustilaisuuden seitsemäntenä pelaajana. Kärki siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2023–2024. Hän teki siellä runkosarjassa 59 ottelussa tehot 21+24=45. Kärki oli Greyhoundsin eniten maaleja tehnyt puolustaja. Hänen maaleistaan 12 syntyi ylivoimalla, mikä oli OHL:n puolustajista toiseksi eniten London Knightsin Oliver Bonkin jälkeen. Pudotuspeleissä Kärki pelasi 11 ottelua tehopistein 2+5=7.
Toukokuussa 2024 Tappara uutisoi Kärjen palaavan alkuperäisen sopimuksensa mukaisesti Tapparaan kaudeksi 2024–2025. Hän sai tililleen ensimmäisen miesten pääsarjaottelunsa Mestarien liigan avauskierroksella 5. syyskuuta 2024 vieraissa tšekkiläistä HC Sparta Prahaa vastaan. Kärki merkittiin Tapparan seitsemänneksi puolustajaksi. Hän jäi ottelussa kuitenkin ilman peliaikaa. Ensimmäiset jääaikansa pääsarjatasolla Kärki sai seuraavassa ottelussa 7. syyskuuta 2024 vieraissa tšekkiläistä HC Pardubicea vastaan. Hänet merkittiin Tapparan kakkospuolustajapariin Otto Leskisen viereen. Kärki sai ottelussa jääaikaa 16.44 minuuttia. SM-liigadebyyttinsä hän teki runkosarjan avauskierroksella 10. syyskuuta 2024 Turun Palloseuraa vastaan. Kärki merkittiin Tapparan kakkospuolustajapariin Otto Leskisen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 11.21 minuuttia ja Kärjelle merkittiin teholukema –1. Hän avasi maalitilinsä miesten pääsarjatasolla kahdella osumalla kolmannessa CHL-ottelussaan 12. syyskuuta 2024 ranskalaista Dragons de Rouenia vastaan. Kärki keräsi Tapparan 6–1-voittoon päättyneessä ottelussa teholukeman +3. Hän pelasi joukkueessa alkukaudella 19 runkosarjaottelua tehden neljä syöttöpistettä ja kuusi CHL-ottelua tehopistein 2+1=3, kunnes marraskuussa Tappara vuokrasi Kärjen loppukaudeksi Porin Ässiin. Hän teki siellä liigauransa avausmaalin 24. marraskuuta 2024 Pelicansia vastaan. Jani Honkanen valitsi Kärjen ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:  Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Saksa 2022 | jääkiekko |  |
Kärki pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2024 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2022, jolloin hän voitti pronssia voitti pronssia. Yhteensä Kärki on pelannut 22 nuorten ja 16 poikien maaottelua.