stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nummen suojeluskunta

| Nummen suojeluskunta |
| --- | --- |
 Nummen suojeluskuntaa
Perustettu:  30.4.1918
Lakkautettu:  1944
Tyyppi:  Suojeluskunta
Kotipaikka:  Nummi, Uusimaa
Jäsenet:  143 (1925)
Esikunnan päällikkö:  Aaro Saario
Suojeluskunnan päällikkö:  Rikhard Laine
Kattojärjestö:  Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiiri
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nummen suojeluskunta (ruots. Nummis skyddskår) oli Nummella, Uudellamaalla vuosina 1918-1944 toiminut suojeluskunta. Järjestön toiminta-alueeseen kuului Nummen pitäjä. Virallisesti Nummen suojeluskunta perustettiin 30. huhtikuuta 1918. Aluksi suojeluskunnalle muodostettiin tilapäinen esikunta, mutta toukokuun lopussa Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntien aluepäällikkö järjesti Nummen suojeluskunnan uudelleen. Tilapäisen esikunnan päällikkönä toimi Aaro Saario, joka uudelleenjärjestyksenkin jälkeen jäi esikunnan päälliköksi. Suojeluskunnan päälliköksi valittiin Rikhard Laine.
Nummen suojeluskunta, kuten muutkin suojeluskunnat lakkautettiin vuonna 1944 eduskunnan hyväksymän lain nojalla.
Historia

Nummen suojeluskunta perustettiin 30. huhtikuuta 1918 ja siihen liittyi aluksi 180 miestä. Kun liittyminen järjestöön tuli suojeluskunta-asetuksen mukaiseksi oli jäsenten lukumäärä enää vain 79 vuoden 1918 lopussa. 1920-luvun puolivälissä jäsenmäärä oli kuitenkin taas kasvanut jo 143:n. Aluksi Nummen kunta tuki rahallisesti suojeluskunnan toimintaa. Kunnan lisäksi myös Nummen seurakunta tuki suojeluskuntaa ja esimerkiksi Nummen suojeluskunnan lipun vihki Nummen silloinen kirkkoherra. Lisäksi Nummen kirkossa järjestettiin erilaisia suojeluskuntalaisten tilaisuuksia, kuten kapinan kukistamisen vuosijuhla.
Nummen pitäjä jaettiin kuuteen suojeluskuntalaisten harjoituspiiriin. Suojeluskunnan tärkein tehtävä oli sotilasharjoitukset. Sotaharjoituksiin liittyi myös olennaisesti urheilu, kuten yleisurheilu, hiihto ja ampumahiihto. Erityisinä harjoituspäivinä Nummen koko suojeluskunta kokoontui harjoituksiin Nummen seuratalolle. Kunnanvaltuusto antoi luvan myös ampumaradan rakentamiseen Mäntsälän kartanon maille vuonna 1930.
Nummen suojeluskunta lakkautettiin eduskunnan säätämän lain nojalla 1944.
Nanzen-ji

| Nanzen-ji> 南禅寺 |
| --- | --- |
 Nanzen-jin Hattō-luentohalli
Perustiedot
Sijainti:  Sakyō, Kioto, Japani
Koordinaatit:  35°00′43″N, 135°47′40″E
Rakennustyyppi:  temppeli
Uskonnollinen käyttö:  Rinzai-zenbuddhalaisuus
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nanzen-ji (jap. 南禅寺) on buddhalainen temppeli Kioton kaupungissa Japanissa. Sen virallinen nimi on Zuiryōzan Taiheikōkoku Nanzen-zenji (瑞竜山太平興国南禅禅寺). Se sijaitsee Sakyōn suuralueella Kioton keskustan itäpuolella. Nanzen-ji on Rinzai-zenbuddhalaisuuden Nanzenji-haaran päätemppeli ja Kioton tärkeimpien zentemppelien (Kyōto gozan) päätemppeli.
Nanzen-jin perusti vallasta luopunut keisari Kameyama vuonna 1291 tekemällä keisarillisesta huvilastaan zentemppelin. Temppelin seremonialliseksi perustajaksi kutsuttiin munkki Mukan Fumon. 1300-luvulla Nanzen-ji nousi Japanin tärkeimmäksi zentemppeliksi. Sen nykyiset rakennukset ovat Edo-kaudelta.
Historia

Vanhastaan Nanzen-jin alueella oli Onjō-jin eli Mii-deran sivutemppeli Saishōkō-in, mutta se raunioitui. Nykyinen temppeli sijaitsee keisari Kameyaman vuonna 1264 perustaman Zenrinjiden-huvilan paikalla. Kun Japani oli selvinnyt mongolien hyökkäyksistä 1270–1280-luvilla, keisari Kameyama luopui vallasta vuonna 1289 ja ryhtyi buddhalaiseksi munkiksi. Kronikan mukaan huvilalla nähtiin pian tämän jälkeen aaveita (yōkai), joita pidettiin Saishōkō-inin temppelissä asuneiden ihmisten henkinä. Aaveiden vuoksi huvilaan kutsuttiin Tōfuku-jin munkki Mukan Fumon, munkki Ennin seuraaja. Yliluonnolliset ilmiöt loppuivat, ja hartaaksi buddhalaiseksi ryhtynyt Kameyama teki vuonna 1291 huvilastaan buddhalaisen temppelin. Mukan Fumon otettiin sen seremonialliseksi perustajaksi (kaizan).
Koska Nanzen-ji sai alkunsa huvilasta, siellä ei ollut aluksi lainkaan temppelirakennuksia (garan). Ne rakennettiin temppelin toisen apotin Kian Soenin aikana 1300-luvun vaihteessa. Kun Kameyama kuoli vuonna 1305, temppelikokonaisuus oli lähes valmis. Kameyaman käskystä temppelin apoteiksi kutsuttiin erityisen lahjakkaita munkkeja, ja sittemmin apottina toimivatkin muun muassa Musō Soseki ja Kokan Shiren. 1300-luvulla temppeli nousi Ashikaga-sotilashallinnon tukemana gozan-järjestelmän (’viisi vuorta’, ts. ’viisi temppeliä’) huipulle. Ensin siitä tehtiin vuonna 1335 Kyōto gozanin eli Kioton viiden tärkeimmän zentemppelin päätemppeli, myöhemmin vuonna 1383 Ashikaga Yoshimitsu nosti sen koko gozan-luokittelun yläpuolelle.
Temppelin vallan kasvaessa se joutui Hieivuorella sijaitsevan Enryaku-jin temppelin soturimunkkien vihan kohteeksi. Nanzen-jin rakennukset paloivat 1300–1400-luvuilla useita kertoja: vuonna 1393, kun Enryaku-jin munkit sytyttivät sen tuleen, vuonna 1447 ja lopulta tuhoisassa Ōnin-sodassa vuonna 1467. Sittemmin temppeliä tukivat 1500-luvulla Toyotomi Hideyoshi ja 1600-luvulta lähtien Tokugawa-sotilashallinto; sen nykyiset rakennukset ovatkin Edo-kaudelta peräisin. Muun muassa päärakennus on keisari Go-Yōzein vuonna 1611 lahjoittama. Vuonna 1615 temppelin apotti Ishin Sūden nousi Tokugawa-hallinnossa tärkeään asemaan maan buddhalaisia temppeleitä hallinnoivaksi virkamieheksi. Huippukaudellaan Nanzen-ji käsitti jopa 62 sivutemppeliä, mutta valtaosa sen omistamasta maasta takavarikoitiin Meiji-restauraation yhteydessä 1800-luvulla.
Nanzen-ji suojeltiin valtion muinaisjäännöksenä vuonna 2005.
Temppelialue > Yleiskuvaus

Nanzen-ji sijaitsee Kioton itäpuolen Higashiyaman vuorijonon juurella. Laaja temppelialue käsittää päätemppelin lisäksi lukuisia sivutemppeleitä, joista jotkin ovat avoinna yleisölle. Päähallille (hōjō) kuljetaan lännestä, ja temppelialueelle johtavat Chokushimon- ja Chūmon-portit, joiden jälkeen näkyville tulee suurikokoinen pääportti Sanmon. Pääportin ja päähallin välissä on suuri hattō-luentohalli. Temppelin rakennuksista Chokushimon ja Sanmon on valittu Japanin tärkeän kulttuuriomaisuuden luetteloon, päähalli kansallisaarteeksi. Temppelialue tunnetaan myös Meiji-kaudella 1800-luvulla rakennetusta punatiilisestä akveduktista, joka kuljettaa Kiotoon vettä Biwajärvestä.
Temppelialue > Portit

Temppelialueelle johtavista porteista vanhempi on nykyinen Nakamon, joka on peräisin Matsui-suvun residenssistä Fushimin linnalta. Sen lahjoitti temppelille Matsui Yasuyuki vuonna 1601. Se toimitti alun perin Chokushimonin eli keisarillisen lähettilään portin virkaa, mutta siirrettiin nykyiselle paikalleen, kun keisari Meishō lahjoitti temppelille uuden Chokushimonin vuonna 1641. Tämä portti sijaitsi alun perin Kioton keisarillisella palatsilla.
Vuonna 1628 rakennettu Sanmon-pääportti (三門), joka tunnetaan myös nimellä Tenka ryūmon (天下竜門), on yksi ”Japanin kolmesta suuresta portista”. Portti on noin 22 metriä korkea. Sen rakennutti Tōdō Takatora kunnioittamaan Osakan saarrossa kuolleiden sotilaiden muistoa. Rakennuksen toisessa kerroksessa on näköalatasanne, joka on nimeltään Gohōrō (五鳳楼) eli ’viiden feenikslinnun näköalatorni’. Toisen kerroksen huoneessa säilytetään Buddhaa, useita bodhisattvoja sekä muun muassa Tōdō Takatoraa ja Tokugawa Ieyasua esittäviä veistoksia; huoneen kattomaalaukset, joihin on kuvattu esimerkiksi feeniks eli fenghuang-lintu, ovat osin Kanō Tan’yūn käsialaa. Sanmon-portti on kuuluisa Kinmon gosan no kiri -kabukinäytelmästä, joka kertoo varas Ishikawa Goemoniin liitetyn legendan. Erityisen tunnettu on Goemonin lausahdus Zekkei kana! (絶景かな!, ’mikä näkymä!’) hänen kavuttuaan portin näköalatasanteelle.
Sanmon-portin oikealla puolella on daimio Sakuma Katsuyukin portin valmistumisen yhteydessä lahjoittama kuusi metriä korkea kivilyhty. Sitä on väitetty ”Itä-Aasian suurimmaksi”.
Temppelialue > Sivutemppelit

Nanzen-jin ympärillä sijaitsee useita sivutemppeleitä (tatchū), joista merkittävimpiin kuuluvat Nanzen-in (南禅院), Konchi-in (金地院) ja Tenju-an (天授庵). Nämä temppelit ovat myös yleisölle avoinna. Muita sivutemppeleitä ovat Chōshō-in (聴松院), Hōkō-ji (法皇寺), Jishi-in (慈氏院), Kiun-in (帰雲院), Kōtoku-an (高徳庵), Kōun-ji (光雲寺), Nan’yō-in (南陽院), Shinjō-in (真乗院), Shōin-an (正因庵) ja Shōteki-in (正的院).
Nanzen-inin sivutemppeliä pidetään Nanzen-jin perustamispaikkana, sillä keisari Kameyaman huvila sijaitsi alun perin sen paikalla. Temppeli sijaitsee Nanzen-jin ohittavan akveduktin eteläpuolella, ja sitä ympäröi tiheä metsä. Siihen kuuluu lammen ympärille rakennettu kävelypuutarha, jossa on nähtävillä Kamakura-kauden piirteitä. Nanzen-inin nykyinen päärakennus on Tokugawa Tsunayoshin äidin Keishōinin vuonna 1703 lahjoittama.
Konchi-inin sivutemppeli sijaitsee Nanzen-jin sisäänkäynnin lähellä temppelialueen reunalla. Sen historia ulottuu 1400-luvulle saakka, mutta nykyiselle paikalleen se on siirretty 1600-luvun alkupuolella. Temppeliin kuuluu useita rakennuksia puutarhoineen ja muun muassa teehuone, jota pidetään Kobori Enshūn suunnittelemana. Konchi-inin hallussa on esimerkiksi kaksi Japanin kansallisaarteeksi valittua maalausta.
Tenju-anin sivutemppeli Sanmon-portin eteläpuolella tunnetaan kahdesta puutarhastaan, joista toinen on kivipuutarha, toinen kävelypuutarha. Temppelin rakennukset ovat 1600-luvun alusta.
Nanzen-in
Konchi-inin päärakennus (hōjō)
Konchi-inin puutarhaa
Tenju-anin kivipuutarhaa
Kulttuuriomaisuus

Nanzen-jin hallussa on Japanin kansallisaarteeksi valittu dokumentti Kameyama-tennō shinkan Zenrin-ji go-kigan mon’an (亀山天皇宸翰禅林寺御起願文案), joka on kirjoitettu vuonna 1299. Se kertoo temppelin perustamisesta.
Useita muita temppelin ja sen sivutemppelien omistamia taideteoksia, veistoksia ja muita taide-esineitä on valittu Japanin tärkeän kulttuuriomaisuuden luetteloon. Niitä ovat esimerkiksi Mukan Fumonia esittävä maalaus Chinzō Daimin-kokushi-zō (頂相大明国師像), Shōkein maalaama Bodhidharmaa esittävä muotokuva Daruma-zō (達磨像) ja bodhisattva Kannonia esittävä veistos Mokuzō Shōkannon ryūzō (木造聖観音立像). Etenkin Konchi-inin sivutemppelissä on säilynyt monia kulttuuriaarteita.
Keittiö

Nanzen-jin ympäristössä on historiallisesti toiminut lukuisia ravintoloita ja majataloja (monzen-jaya), jotka tarjosivat kasvisruokaa temppelille saapuneille pyhiinvaeltajille. Erityisesti alue tunnetaan yudōfu-ruokalajista, suuressa keraamisessa astiassa keitetystä tofusta, jonka arvellaan saaneen temppelillä alkunsa. Joitakin vanhoja ravintoloita on edelleen jäljellä, kuten temppelin pohjoisen sisäänkäynnin vierellä toimiva Okutan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nanzen-ji Wikimedia Commonsissa
Nanzen-jin internetsivut (japaniksi)
Sanmon-portti
Näkymä Sanmon-portin näköalaterassilta
Hattō, näkymä Sanmon-portilta
Ognan kirkko

| Ognan kirkko Ogna kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Hå, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Stavangerin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1200-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ognan kirkko (uusnorjaksi Ogna kyrkje) on Hån kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1200-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ognan kirkko Wikimedia Commonsissa
Nuoret Italian Ystävät

Nuoret Italian Ystävät (NIY) (ital. Giovani Amici d’Italia) oli vuonna 1934 fasistisen Italian Helsingin lähetystön vaikutuksesta perustettu ystävyysseura, jonka oli määrä toimia italialaisen fasistisen aatteen tiedotus- ja propagandakeskuksena Suomessa. Seuran jäsenistö pääasiassa koostui nationalismista ja oikeistoradikalismista kiinnostuneista opiskelijoista.
Seura poikkesi vuonna 1931 Suomeen saapuneen Dante Alighieri -kultturiseuran toiminnasta siinä, että sen toiminta oli avoimen poliittista ja fasismia kannattavaa. Italian lähetystö myös vierasti Dante Alighieri -seuran johdon suurta ruotsinkielisten osuutta ja halusi luoda NIY -seurasta yksinomaan suomenkielisen.
Seuran keskeisiä hahmoja olivat Italiassa opiskellut Lauri Hakulinen (eri henkilö kuin samanniminen suomen kielen professori) ja seuran johtoon pian sen perustamisen jälkeen noussut professori J. J. Mikkola. Hakulinen toimi ennen Mikkolaa seuran johdossa ja sen jälkeen sihteerinä ja Helsingin osaston puheenjohtajana. Seuran varapuheenjohtajana toimi ainakin hetken aikaa V. A. Koskenniemi. Hakulinen oli sekä Akateemisen Karjala-Seuran että Isänmaallisen kansanliikkeen (IKL) aktiivi. NIY:n jäsenistä runsas kolmasosa oli mukana IKL:n toiminnassa.
Huhtikuussa 1935 Hakulinen raportoi Mussolinin hallituksen propaganda- ja lehdistötoimiston päällikölle Galeazzo Cianolle, että seuralla oli tuolloin jo 400 jäsentä ja paikallisosastoja seitsemällä paikkakunnalla. Hakulisen pyynnöstä Cianon toimisto lähetti Italiasta Suomeen propagandamateriaalia levitettäväksi, muun muassa Margherita Sarfattin kirjoittaman Mussolinin elämäkerran kappaleita. Seura käytti tunnuksenaan fasistipuolueen vitsakimppua. Syyskuussa 1934 Hakulinen ilmoitti Eugenio Coselschille NIY:n kuuluvan erottamattomasti CAUR-verkostoon. CAUR (Comitati d'Azione per l'Universalità di Roma, "Rooman yleismaailmallisuuden toimintakomitea") oli fasistisen Italian yritys luoda italialaistyylistä fasismia edustaneiden järjestöjen kansainvälinen yhteistyöjärjestö Neuvostoliiton Kominternin mallin mukaan.
Seura pyrki opetusministeriöön vaikuttamalla muun muassa edistämään italian kielen opetuksen järjestämistä ja Italian kulttuuri-instituutin saamista Suomeen. Seura myös järjesti retkiä Italiaan ja fasistipuolueen nuorisojärjestön leireille, sekä poliittisia luentoja fasismin teoriasta ja Italian fasistipuolueen toiminnasta. Seuran ainoaksi omaksi julkaisuksi jäi Tyyni Tuulion suomennos Luigi Salvinin teoksesta Uusi Italian kirjallisuus: 1870-1915.
Seuran toiminta hiipui jo vuoden 1938 tienoilla, ilmeisesti Hakulisen omavaltaisen tyylin aiheuttamien sisäisten erimielisyyksien vuoksi.
Olav Meisdalshagen

| Olav Meisdalshagen |
| --- | --- |
 Meisdalshagen vuonna 1946.
Norjan maatalousministeri
 Gerhardsenin III hallitus 22. tammikuuta 1955 – 14. toukokuuta 1956  
Edeltäjä:  Rasmus Nordbø
Seuraaja:  Harald Løbak
Norjan valtiovarainministeri
 Gerhardsenin II hallitus 6. joulukuuta 1947 – 19. marraskuuta 1951  
Edeltäjä:  Erik Brofoss
Seuraaja:  Trygve Bratteli
Suurkäräjäedustaja
 Opplandin vaalipiiri 1937–1959  
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. maaliskuuta 1903 Nord-Aurdal, Norja
Kuollut: 21. marraskuuta 1959 (56 vuotta) Oslo, Norja
Ammatti:  juristi, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Olav Meisdalshagen (17. maaliskuuta 1903 Nord-Aurdal – 21. marraskuuta 1959 Oslo) oli norjalainen juristi ja työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1937–1959 sekä toimi Norjan valtiovarainministerinä 1947–1951 ja maatalousministerinä 1955–1956.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olav Meisdalshagen Wikimedia Commonsissa
Olav Meisdalshagen Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
OVV Asuntopalvelut

OVV Asuntopalvelut on suomalainen vuokra-asuntojen välittämiseen erikoistunut ketju, joka toimii franchising-periaatteella 12 paikkakunnalla: Helsingissä, Hyvinkäällä, Joensuussa, Jyväskylässä, Lahdessa, Lappeenrannassa, Kouvolassa, Kuopiossa, Oulussa, Porissa, Tampereella ja Turussa.
Nykyisin OVV kuuluu Investors House -konserniin.
Historia

OVV Asuntopalvelut aloitti toimintansa Turussa vuonna 1994 välittämällä aluksi asuntoja opiskelijoille. Alkuvaiheessa yritys tunnettiin nimellä Opiskelijoiden vuokravälitys, josta myös kirjainlyhenne OVV tulee. Ydinliiketoimintana on alusta lähtien ollut asuntojen vuokravälitys ja vähitellen OVV on laajentunut usealla paikkakunnalla toimivaksi franchising-ketjuksi. Vuonna 2016 pörssinoteerattu Investors House Oyj osti OVV Asuntopalvelut -ketjun liiketoiminnan.
Organisaatio

OVV Asuntopalvelut toimii franchising-periaatteella, ja sen aluetoimistot ovat itsenäisten yrittäjien omistamia. Toimistoja on 12 paikkakunnalla.
Kokonaispalvelu

OVV Asuntopalvelut on pyrkinyt kehittämään vuokravälitysalaa perinteisestä asuntojen vuokrauksesta kohti konaisvaltaisempaa palvelukokonaisuutta, joka kattaa koko vuokrasuhteen. Tästä esimerkkinä OVV Asuntopalvelut oli ensimmäinen vuokravälittäjä Suomessa, joka tarjosi täyden takuun vuokran maksusta koko vuokrasuhteen ajalta.
Nälkämaan AG

| Nälkämaan AG Mac Bueno & DJ Tatc |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 20. huhtikuuta 2011
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): DJ Tatc, Kummisetä
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: 3rd Rail Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 49.
Mac Buenon & DJ Tatcin muut julkaisut
| Nollegee 2008 | Nälkämaan AG 2011 | Lisää nollegee 2014 |
Nälkämaan AG on rap-duo Mac Buenon & DJ Tatcin ensimmäinen virallinen studioalbumi. Sen julkaisi 3rd Rail Music 20. huhtikuuta 2011. Levyn tuotannosta vastaa kokonaan DJ Tatc, paitsi kappaleen "Hasisnippejä & kromipiissejä", jonka tuotannosta vastaa DJ Tatcin lisäksi Kummisetä. Suomenkielinen gangsta-rap -sivusto Redrum-187 julkaisi kappaleen "87250" ilmaisladattavaksi sivustollaan. Albumin kannen on suunnitellut Mac Bueno. Albumin kappaleesta "Kova laki" tullaan julkaisemaan musiikkivideo.milloin?
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 49.
Kappaleet

Intro – 1.08
Nälkämaan AG – 3.41
Hasisnippejä & kromipiissejä – 3.00
Pummi (skit) – 2.06
Hieno mies – 4.08
Ganzagangsta – 4.08  (mukana Velimatti)
Juoppojuna (R.I.P) – 3.51  (mukana OG Ikonen)
87250 – 3.41
Urpo – 3.50
Katuhuikka – 3.53
Kova laki – 5.03  (mukana Shaka, Petos & Hannibal)
Morkkis – 3.34
Katuhuikka (Muff Diddy remix) – 3.56
Arvostelut

Noise.fi:
Redrum-187:
Aiheesta muualla

Kappale "87250" ladattavissa Redrum-187 -sivustolla
Mac Buenon & DJ Tatcin haastattelu Redrum-187 -sivustolla
Ogna

| Ogna |
| --- | --- |
 Ogna
 Koordinaatit: 58°31′00″N, 5°48′00″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Rogaland
Kunta:  Hå
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,26 km²
Väkiluku (2023):  374
 – Väestötiheys:  1 769,2 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ogna on taajama Hån kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,26 neliökilometriä ja asukasluku 374 vuonna 2023.
Vuosina 1839–1964 Ogna oli itsenäinen kunta. Kuntaliitoshetkellä sen pinta-ala oli 104 neliökilometriä ja asukasluku 1 444.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ogna Wikimedia Commonsissa
Morden

Morden voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Morden, alue Lontoon eteläpuolella Englannissa
Morden, kylä Dorsetissa Englannissa
Morden, kaupunki Manitobassa, Kanadassa
Morden, Nova Scotia, Kanada
Morden, kuvitteellinen henkilö tieteistelevisiosarjassa Babylon 5
General Morden, arkkirikollinen Neo-Geo-pelisarjassa
Mordenit, useita vihollisrotuja sekä armeija Dungeon Siege 2 -pelissä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Morden”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mšinskin suo

Mšinskin suo
Mäntyä ja suopursua kasvava suo Vjalje-järven lähistöllä.
| --- | --- |
Sijainti:  Laukaan piiri Venäjä
Pinta-ala:  604,0 km2 
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Мши́нское боло́то
Tyyppi:  Suometsä, zakaznik (käännä suomeksi), Venäjän federaation valtiolliset luonnonsuojelualueet 
Perustettu:  1982 
Luokitus:  Ramsar-alue 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Mšinskin suo (ven. Мши́нское боло́то, Mšinskoje boloto) on Venäjän federaation liittovaltiotason luonnonsuojelualue (zakaznik, rauhoitusalue) Leningradin alueen Hatsinan ja Lugan piirien alueella. Se sijaitsee Ortesjoen ja Jaštšerajoen haarassa. Rauhoitusalueen pinta-ala on noin 604 neliökilometriä.
Luonnonsuojelualue perustettiin vuonna 1982 Venäjän SFNT:n metsästyspäähallinnon, glavohotan, päätöksellä, jonka 2003 asetuksellaan vahvisti Venäjän federaation maatalousministeriö.
Alue oli sisällytetty 1972 kansainvälisen Telma-hankkeen luetteloon ja vuonna 1994 se sisällytettiin Ramsarin sopimuksen suojeltavien kosteikkojen luetteloon erityisen arvokkaaksi luonnonympäristöksi.
Alue on kohosuota ja käsittää myös järviä ja ympäröivää metsämaata. Se on tärkeä hanhien, sorsien ja joutsenten levähdyspaikka muuttoaikoina. Erityisesti suojeltavia pesimälintuja ovat maakotka, musta-, katto- ja kaulushaikara, kuikka, laulujoutsen ja huuhkaja, arvokkaita kasveja muun muassa lehtotikankontti ja kiiltovalkku.
Məhyəddin Allahverdiyev

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten Kreikkalais-roomalainen paini.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten Kreikkalais-roomalainen paini.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten Kreikkalais-roomalainen paini.MM-kilpailut  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten Kreikkalais-roomalainen paini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Kolbotn 1985 | 48 kg |  |
|  Kultaa | Budapest 1986 | 48 kg |  |
|  Kultaa | Clermont-Ferrand 1987 | 48 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Jönköping 1984 | 48 kg |  |
Məhyəddin Allahverdiyev (s. 8. toukokuuta 1962) on azerbaidžanilainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, joka aktiiviurallaan edusti Neuvostoliittoa ja seuratasolla Dynamo Bakua. Hän kilpaili 48 kg:n painoluokassa ja on pituudeltaan 162 cm.
Allahverdiyev saavutti 48 kg:n sarjassa junioreiden MM-hopeaa 1981 ja nuorten EM-hopeaa 1982. Hän voitti miesten Euroopan-mestaruuden Jönköpingissä 1984 sekä maailmanmestaruuden Kolbotnissa 1985, Budapestissa 1986 ja Clermont-Ferrandissa 1987. Soulin olympialaisissa 1988 hän sijoittui neljänneksi.
Mordon Malitoli

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 5. elokuuta 1968 (ikä 56)
Syntymäpaikka:  Sambia
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 184 senttimetriä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1994-1995 1997-2002 |  Nkana  RoPS |  ? (?) 129 (8) |
Maajoukkue
|  |  Sambia | 35 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Mordon Malitoli (s. 5. elokuuta 1968 Sambia) on sambialainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on edustanut Suomessa Rovaniemen Palloseuraa ja pelannut viitenä kautena Veikkausliigaa.
Sambian maajoukkueessa Malitoli on pelannut 35 ottelua.
Omsk Arena

| Arena-Omsk |
| --- | --- |
 Omsk Arena.
Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Omsk, Venäjä
Koordinaatit:  55°0′31″N, 73°17′51″E
Avattu:  2007
Suljettu:  2018
Käyttäjät
 HK Avangard Omsk 
Katsojakapasiteetti
 10 318 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Arena-Omsk (ven. Арена-Омск) on 10 318 katsomopaikan monitoimiareena Omskissa, Venäjällä. Areena on valmistunut vuonna 2007. KHL-liigaan osallistuva jääkiekkoseura HK Avangard Omsk on pelannut kotiottelunsa Arena-Omskissa. Areena jouduttiin kuitenkin sulkemaan laajamittaisia korjauksia varten rakenteellisten vikojen takia vuonna 2018.
Sisänäkymä jäähalliin
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Omsk Arena Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Bodrovin divisioona | Tarasovin divisioona | Harlamovin divisioona | Keskinen divisioona |
| Ufa-Arena | Arena-Metallurg | Arena-Omsk | Tatneft-Arena |
| Minsk-Arena | Podmoskovje-urheilupalatsi | Arena 2000 | Kazakstan-urheilupalatsi |
| Sokolniki-urheilupalatsi | Junost-urheilupalatsi | Volgar-urheilupalatsi | Ammattiyhdistysten urheilupalatsi |
| Kuznetsin metallurgien urheilupalatsi | Balašiha-Arena | Konsertti- ja urheilupalatsi Sibir | Vitjaz-jääpalatsi |
| Tšerepovetsin jääpalatsi | Pietarin jääpalatsi | Platinum Arena | Urheilullis-kulttuurinen kompleksi Neftehimik |
| Arena Mytištši | TsSKA-jääurheilupalatsi | Riika-areena | Lužniki |