stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mikko Kalteva

| Mikko Kalteva> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. toukokuuta 1984 (ikä 40) Hyvinkää, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Kaltsu, Vino, Pisa
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  192 cm
Paino:  92 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2003–2021
Seurat:  Jokerit (SML) Södertälje SK (SEL/Allsv.) JYP (SML)
NHL-varaus:  107. varaus, 2002 Colorado Avalanche
Mikko Kalteva (s. 25. toukokuuta 1984 Hyvinkää) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi urallaan SM-liigaa Jokereissa ja JYPissä yhteensä 709 runkosarjaottelua tehopistein 46+150=196 ja 92 playoff-ottelua tehopistein 7+22=29. Kalteva oli voittamassa JYPissä Mestarien liigan mestaruutta vuonna 2018, SM-pronssia vuosina 2013, 2015 ja 2017 sekä epävirallista European Trophyn mestaruutta vuonna 2013. Hän kuului joukkueen kapteenistoon vuosina 2016–2018. Jokereissa Kalteva voitti SM-hopeaa vuosina 2005 ja 2007. Hän pelasi myös kaksi kautta Ruotsissa Södertälje SK:n joukkueessa. Kalteva oli voittamassa myös alle 20-vuotiaiden MM-pronssia vuosina 2003 ja 2004. Hän pelasi myös viisi A-maaottelua.
Ura > Seuraura > Juniorivuodet

Kalteva aloitti jääkiekkoilun 6-vuotiaana Hyvinkään Ahmoissa. Kaudella 1999–2000 hän pelasi Pohjois-Uudenmaan Kiekossa, jonka jälkeen Kalteva siirtyi kaudeksi 2000–2001 Jokereihin. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan seuran A-nuorissa, mutta Kalteva pelasi osan kaudestaan myös B-nuorissa, joissa hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudella 2001–2002 Kalteva nousi jo 17-vuotiaana Jokereiden A-nuorten kapteenistoon. Hän pelasi joukkueessa koko runkosarjan, mutta vahvisti pudotuspeleissä seuran B-nuoria, joissa Kalteva voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden.
Toukokuussa 2002 Kalteva teki Jokereiden kanssa vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen. Tämän jälkeen Colorado Avalanche varasi hänet neljännellä kierroksella 107. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2004. Kaltevaa tarkkaili ennen varausta pitkälti Avalanchen kykyjentsijä Joni Lehto. Hän ei tehnyt liigadebyyttiään vielä kaudella 2002–2003, vaan Kalteva pelasi sen kokonaan Jokereiden A-nuorissa, joissa hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.
Harjoituskaudella 2003–2004 Kalteva pelasi Jokereiden liigajoukkueessa harjoitusotteluita, mutta hänen alkukautensa pilasi kuitenkin polvivamma. Kalteva pelasi suurimman osan kaudestaan A-nuorissa ja voitti tehoilla 14+10=24 koko A-nuorten SM-liigan puolustajien maalipörssin sekä sijoittui puolustajien pistepörssissä kolmanneksi. Hän debytoi kauden aikana myös Jokereiden SM-liigajoukkueessa. Kalteva teki liigadebyyttinsä 9. joulukuuta 2003 Oulun Kärppiä vastaan. Hän pelasi runkosarjassa kaksi ottelua, mutta Kalteva pelasi kuitenkin loukkaantumisten myötä kahdeksan playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Syyskaudella Kalteva pelasi miesten pelejä myös yhdeksän Mestis-ottelun verran alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa tehden yhden syöttöpisteen.
Ura > Seuraura > Murtautuminen Jokereiden SM-liigajoukkueeseen

Myös kauden 2004–2005 alku meni Kaltevalla pilalle polvivamman vuoksi. Kuntouduttuaan hän ei saanut kuitenkaan kovin paljon peliaikaa Jokereiden SM-liigajoukkueesta, johon osaksi vaikuttivat vuoden 2005 alussa suoritettu varusmiespalvelus sekä NHL:n työsulkuvahvistusten Brian Campbellin ja Ossi Väänäsen saapuminen joukkueeseen. Kalteva pelasi kauden aikana lopulta sekä kaksi runkosarja- että playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Varsinaisella SM-liigan tulokaskaudellaan 2005–2006 Kalteva teki 53 runkosarjaottelussa tehot 2+1=3. Hänen liigauransa avausmaali syntyi 16. tammikuuta 2006 Pelicansia vastaan. Kokonaisuudessaan Kaltevan kausi osoittautui koko joukkueen ja muun puolustuksen ohella pettymykseksi ja hänen teholukemansa -16 oli Jan Latvalan ohella Jokereiden heikoin. Kaudella 2006–2007 Kalteva paransi otteitaan, teki runkosarjassa yhdeksän tehopistettä ja keräsi teholukeman +7. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Huhtikuussa 2007 Kalteva teki Jokereiden kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Toukokuussa 2009 Kalteva teki taas kaksivuotisen jatkosopimuksen Jokereiden kanssa. Kauden 2009–2010 kynnyksellä hän sai kuitenkin nivusvamman, joka jätti Kaltevan syyskauden rikkonaiseksi. Hän pelasi runkosarjan aikana vain 33 ottelua. Kalteva ei pelannut Jokereissa enää toista jatkosopimuskauttaan, vaan siirtyi kaudeksi 2010–2011 vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsiin Elitserien-joukkue Södertälje SK:n riveihin. Joukkue putosi kauden päätteeksi HockeyAllsvenskaniin, mutta Kalteva teki kuitenkin kesäkuussa 2011 vuoden mittaisen jatkosopimuksen Södertäljen kanssa.
Ura > Seuraura > Paluu Ruotsista Suomeen ja siirtyminen JYPiin

Kaudeksi 2012–2013 Kalteva palasi Suomeen ja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella JYPiin. Hän voitti joukkueen sisäisen ja koko liigan puolustajien tehotilaston lukemalla +22. Pudotuspeleissä Kalteva jakoi JYPin sisäisen tehotilaston voiton Kristian Näkyvän kanssa lukemalla +8. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Toukokuussa 2013 Kaltevan sopimusta JYPin kanssa jatkettiin kahdella vuodella kevääseen 2016 saakka. Kaudella 2013–2014 hän voitti joukkueen kanssa European Trophyn mestaruuden. Kaltevan kausi päättyi kuitenkin loukkaantumiseen jo joulukuussa 2013. Kauden 2014–2015 päätteeksi hän voitti SM-pronssia.
Kalteva oli kaudella 2015–2016 tehoilla 10+19=29 JYPin toiseksi paras pistemies Jani Tuppuraisen jälkeen. Hän sijoittui SM-liigan puolustajien pistepörssissä viidenneksi. Kalteva voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston Mestarien liigassa lukemalla +5. Kaudeksi 2016–2017 hänet nimettiin JYPin varakapteeniksi. Kalteva teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 4+26=30, joilla hän oli JYPin tehokkain puolustaja ja jakoi SM-liigan puolustajien pistepörssin neljännen sijan Tapparan Otso Rantakarin kanssa. Kalteva voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston CHL:ssä lukemalla +5. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Kaudella 2017–2018 Kalteva oli JYPin eniten maaleja tehnyt puolustaja yhdeksällä osumallaan. Hän voitti kauden aikana CHL:n mestaruuden. Tammikuussa 2019 Kalteva teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Kaudella 2018–2019 Kalteva oli JYPin tehokkain puolustaja tehoilla 1+17=18. Kaudella 2019–2020 hän oli joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja viidellä osumallaan. Kalteva voitti myös SM-liigan puolustajien tehotilaston lukemalla +31. Hänen edellään koko liigan tehotilastossa oli vain Kärppien Mika Pyörälä.
Maaliskuussa 2021 Kalteva ilmoitti omalla Instagram-tilillään lopettavansa pelaajauransa kauteen 2020–2021.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Kanada 2003 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Suomi 2004 | jääkiekko |  |
Kalteva pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2003 ja 2004, joista molemmat turnaukset päättyivät pronssiin. Kalteva pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2002. Hänet valittiin Pohjola-leirin tähdistökentälliseen vuonna 2001. Kalteva on myös kuulunut Suomen alle 16-vuotiaiden maajoukkueen kapteenistoon.
Suomen A-maajoukkueessa Kalteva pelasi viisi ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Czech Hockey Gamesissa 3. syyskuuta 2009 Karlovy Varyssa turnauksen isäntäjoukkue Tšekkiä vastaan. Kalteva merkittiin Suomen nelospuolustajapariin Harri Ilvosen viereen.
Muuta

Kaltevan isoveli Petri pelasi omalla urallaan puolustajana pudotuspelit mukaan lukien yli 200 SM-liigaottelua.
Oberaargletscher

Oberaargletscher nähtynä Oberaarista heinäkuussa 2010.
Oberaargletscher on vuoristojäätikkö Sveitsissä, Bernin kantonissa, Guttannenin kunnassa. Jäätikkö kuuluu Jungfraun–Aletschin alppialueeseen, joka on Unescon maailmanperintökohde. Vuoristojäätikön sulamisvedet valuvat Oberaarsee-tekojärveen, josta vesi päätyy yhdystunneleiden, Kraftwerke Oberhasli AG:n voimalaitosten ja alempien patoaltaiden kautta lopulta Aareen Innertkirchenissä.
Oberaargletscher-jäätikkö oli vuonna 1973 pinta-alaltaan 5,8 neliökilometriä ja pituudeltaan 5,0 kilometriä. Muiden Alppien jäätiköiden tapaan Oberaargletscher pienenee jatkuvasti; vuosisadan kuluessa se on lyhentynyt noin 1,5 kilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oberaargletscher Wikimedia Commonsissa
Natalja Gontšarova

| Natalja Gontšarova |
| --- | --- |
 Natalja Gontšarova vuonna 1910
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. kesäkuuta 1881 Negajevo, Tulan kuvernementti, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 17. lokakuuta 1962 (81 vuotta) Pariisi
Kansalaisuus:  venäläis-ranskalainen
Taiteilija
Ala:  taidemaalari
Taidesuuntaus:  avant-garde
Natalja Sergejevna Gontšarova (ven. Ната́лья Серге́евна Гончаро́ва; 4. kesäkuuta 1881 Negajevo, Tulan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 17. lokakuuta 1962 Pariisi) oli venäläinen avantgarde-taiteilija, vaatesuunnittelija, kirjailija, kuvittaja ja lavastesuunnittelija. Hänen isotätinsä oli Aleksandr Puškinin vaimo Natalja Nikolajevna Gontšarova.
Elämä

Natalja Gontšarova syntyi Tulan kuvernementissä isänsä, merkittävän matemaatikon ja arkkitehdin Sergei Gontšarovin tilalla. Vuonna 1891 perhe muutti Moskovaan. Vuonna 1901 Gontšarova pääsi Moskovan maalaus-, veisto- ja rakennustaiteen opistoon ja tapasi siellä Mihail Larionovin, joka opiskeli samassa koulussa. Pian heidän välilleen kehittyi elinikäinen suhde.
Larionov ja Gontšarova olivat perustajajäseniä kahdessa venäläisessä taiteilijaryhmässä, Ruutusotamiehessä vuonna 1909–1911 ja radikaalimmassa Aasinhännässä vuonna 1912–1913. Aasinhäntä oli ajateltu tarkoitukselliseksi irtiotoksi eurooppalaisista taidevaikutteista ja itsenäisen venäläisen modernin taiteen koulukunnan perustamiseksi. Kuitenkin venäläinen futurismi on paljon esillä Gontšarovan myöhemmissä maalauksissa. Aluksi ikonimaalauksen ja primitiivisen etnisen venäläisen kansantaiteen parissa työskennellyt Gontšarova tuli kuuluisaksi Venäjällä futuristisista töistään Polkupyöräilijä ja myöhemmistä rayonistisista teoksistaan. Moskovan futuristien johtajana he järjestivät provokatiivisia luentoja samaan tapaan kuin heidän italialaiset kollegansa. Gontšarova oli mukana myös graafisessa suunnittelussa ja kuvitti kirjoja futuristiseen tyyliin.
Gontšarova oli Der Blaue Reiter -avantgarde-ryhmän jäsen sen perustamisesta alkaen vuonna 1911. Vuonna 1915 hän alkoi suunnitella balettiasuja ja lavasteita Genevessä. Vuonna 1915 hän alkoi työstää suunnitelmasarjaa Kuusisiipinen serafi, Enkeli, Pyhä Andreas, Pyhä Markus, Jeesuksen syntymä ja muita teoksia Sergei Djagilevin balettiin Liturgia.
Gontšarova muutti Pariisiin vuonna 1921 ja suunnitteli joukon lavasteita Djagilevin Ballets russesille. Hän myös osallistui vuoden 1921 Salon d’Automneen ja osallistui säännöllisesti Salon des Tuileries’n ja Salon des Indépendantsin näyttelyihin.
Vuosina 1922–1926 Gontšarova teki muotisuunnitelmia Marie Cuttoli’n kaupalle Maison Myrborille Rue Vincentilla Pariisissa. Hänen rikkaasti kirjaillut ja applikoidut pukusuunnitelmansa olivat saaneet huomattavia vaikutteita Venäjän kansantaiteesta, bysanttilaisista mosaiikeista ja hänen omista töistään Ballet russesille. Djagilevin kuoleman jälkeen Gontšarova ja Larionov jäivät kuitenkin pitkälti oman onnensa nojaan ja joutuivat elämään tilapäistöiden varassa.
Gontšarovasta ja Larionovista tuli Ranskan kansalaisia vuonna 1939.
Gontšarova kuoli Pariisissa vuonna 1962. Larionovan kuoleman jälkeen tämän leski lahjoitti Gontšarovan teokset neuvostovaltiolle. Tretjakovin gallerian kokoelmissa on nykyään noin 400 Gontšarovan teosta.
Suomessa Ateneumin taidemuseossa järjestettiin helmi–toukokuussa laaja 2020 Gontšarova-näyttely, jossa oli esillä 110 teosta.
Teoskuvia

Omakuva, 1907
Naiset haravien kanssa, 1907
Horovod, 1910
Polkupyöräilijä, 1913
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Natalja Gontšarova Wikimedia Commonsissa
Natalia Goncharova: Art-Punk in Futurist Moscow. Obelisk Art History.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Natalia Goncharova
Käännös suomeksi
Palonkylän koulu

Palonkylän koulu on alakoulu Ilmajoella. Koulussa on luokat 1–6 ja esikoulu. Vuonna 2022 koulussa oli noin 150 oppilasta.
Ulkoasu: Keltainen rakennus, jossa on punaiset ikkunankarmit. Pihalla on keinut, karusellin tapainen laite, kiipeilyteline, hämähäkkikiikku ja kiikkulautoja.
Koulun rehtori (2024): Hanne Prusti
Osoite: Savitie 10 B, 60800 Ilmajoki
Nytkyn

| Nytkyn |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°48′33″N, 25°09′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskujoki:  Kurujoki Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.226.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  78,5 m  
Pituus:  460 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,124 km  
Pinta-ala:  6,321 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNytkyn 
Nytkyn  on Keski-Suomessa Jämsässä Rumakulman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,3 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Kurujoen–Nytkymenjoen valuma-alueeseen (14.226) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,5 metriä mpy.
Palonurmi

Palonurmi on kylä entisessä Nilsiän kaupungissa, joka kuuluu nykyään Kuopioon. Palonurmi sijaitsee Kuopion Pohjoisosassa Syvärinjärven rannalla, lähellä Rautavaaran kuntaa.
Palonurmessa on vuonna 1895 perustettu kolmen opettajan kyläkoulu. Koulurakennuksessa sijaitsee myös ryhmäperhepäivähoito sekä esikoulu. Koulu on remontoitu ja uusittu vuosien varrella moneen kertaan. Koulun oppilasmäärä vaihtelee viidenkymmenen molemmin puolin. Lisäksi Palonurmessa on nuorisoseurantalo ja kierrätyspiste. Kylän kauppa lopetti toimintansa vuonna 2011, mutta uusi kauppa avasi ovensa jo samana vuonna. Vuonna 2013 kauppa vaihtoi omistajaa. Nykyään kauppa toimii nimellä Palonurmen kyläkauppa.
Nämdön piiri

| Nämdön piiri |
| --- | --- |
 Nämdön kirkko
 fiNämdön piiri 
 59°11′02″N, 18°41′38″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Södermanland
Lääni:  Tukholman lääni
Kunta:  Värmdön kunta
Piirikoodi:  212060
Väestö
Väkiluku (2022):  78 
Nämdön piiri (ruots. Nämdö distrikt) sijaitsee Värmdön kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 78  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Värmdön kunnan piirit
Ovetškin

Ovetškin on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Aleksandr Ovetškin (s. 1985), venäläinen jääkiekkoilija
Nadežda Ovetškina (s. 1958), Neuvostoliittoa edustanut maahockeypelaaja ja olympiamitalisti
Tatjana Ovetškina (s. 1950), Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija ja olympiavoittaja
Valentin Ovetškin (1904–1968), venäläinen neuvostokirjailija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Palonurmen koulu

| Palonurmen koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Palonurmentie 780, 73810 Palonurmi (Kuopio)
Koordinaatit:  63.2928°N, 28.1847°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Perustettu:  1895
Rehtori:  Mia Hämäläinen
Luokat:  1–6
Oppilaita:  39 (2023)
Verkkosivut
Palonurmen koulu on Kuopion Nilsiän pohjoisosan Palonurmella toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Kouluopetus on järjestetty kolmeen yhdysluokkaan.
Samalla kiinteistöllä toimii 20 lapsen päiväkoti esiopetuksineen.
Mstan valuma-alue

Mstan valuma-alue on Venäjällä Novgorodin ja Tverin alueilla 
sijaitseva Nevan vesistöön kuuluva valuma-alue, jonka pääuomaan kuuluva Msta laskee Ilmajärveen Veliki Novgorodin lähellä. Kaikista Ilmajärveen laskevien jokien valuma-alueista Mstan valuma-alueella on pisin 617 kilometrinen pääuoma. Valuma-alueen pinta-ala on 23 300 neliökilometriä.
Yleistä

Mstajoki kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Olhavanjoen valuma-alueeseen, jonka Mstan valuma-alueessa se sijaitsee. Msta, joka alkaa Mstinojärvestä, muodostaa Olhavanjoen valuma-alueen pääuoman 445 kilometriä pitkän keskiosuuden ja Mstinoon laskeva Tsna 160 kilometriä pitkän latvaosuuden. Tämä 617 kilometriä pitkä pääuoma muodostaa pääosan Olhavanjoen yhteensä 848 kilometriä pitkästä pääuomasta . Valuma-alueen pinta-ala on 23 300 neliökilometriä, mikä on 29 % Olhavanjoen valuma-alueesta ja 35 % Ilmajärven valuma-alueesta. Joen keskivirtaamia mitataan 84 kilometriä suistosta ylöspäin sivujoen Hubkan yläpuolelta. Keskivirtaamaksi ilmoitetaan 202 m³/s. Joki on nykyään purjehduskelpoinen suistosta Holovan sivujoelle asti.
Sivujokia

Koska Tsna muodostaa pääuoman latvaosuuden, on sen valuma-alue käsitelty omassa artikkelissaan ja täällä omissa kappaleissaan. Mstan valuma-alueen Tsnan alapuolista osaa kutsutaan siksi Mstan alueeksi.
Sivujokia > Tsnan valuma-alue

Tsna muodostaa valuma-alueen latvaosuuden, joka on 160 kilometriä pitkä ja jonka valuma-alueen pinta-ala on 4 140 neliökilometriä. Oheiseen taulukkoon on kerätty Tsnan sivu-uomia. Lähdemerkinnät ovat pääosin samoja kuin edellä. Niitä voi tutkia yllä sijaitsevassa pääartikkelissa.
| Sivu-uoman nimi     | Nimi ven>      | Etäisyys Mstinosta (km) | Pääuoman kohta   | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma-alue (km²)   | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
laskee Mstinoon ja jatkaa Mstajokena
| Tobolka | Tobolka (Тоболка) | 6 | Vyšni Volotšok | 2 |  |  | 2,2,2,4,2,–,– |
| Tsninskin kanava | kanal Tsninski (канал Цнинский) | 7 | Vyšni Volotšok | 1,4 |  |  | 2,2,2,4,2,–,– |
| Tveretskin kanava | kanal Tveretski (канал Тверецкий) | 8 | Vyšni Volotšok | 2,4 |  |  | 2,2,2,4,2,–,– |
| Šlina | Šlina (Шлина) | 16 | tekojärvi | 102 | 15 | 2 300 | 2,2,2,4,2,3,2 |
| Rvjanka | Rvjanka (Рвянка) | 16 | tekojärvi | 5 |  |  | 2,2,2,4,2,–,– |
| Tšeremnitsa | Tšeremnitsa (Черемница) | 19 | tekojärvi | 15 |  |  | 2,2,2,4,2,–,– |
| Baranovka | Baranovka (Барановка) | 26 | tekojärvi | 15 |  | 52 | 2,2,2,4,2,–,2 |
| Ljadka | Ljadka (Лядка) | 31 | alajuoksu | 15 |  |  | 2,2,2,4,2,–,– |
| Belaja | Belaja (Белая) | 39 | alajuoksu | 42 |  | 286 | 2,2,2,4,2,–,2 |
| Retšištše | Retšištše (Речище) | 79 | alajuoksu | 16 |  |  | 2,2,2,4,2,–,– |
| Krasenka | Krasenka (Красенка) | 85 | alajuoksu | 21 |  | 91 | 2,2,2,4,2,–,2 |
| Opaš | Opaš (Опаш) | 100 | alajuoksu | 14 |  |  | 2,2,2,4,2,–,– |
| Sonka | Sonka (Сонка) | 107 | alajuoksu | 16 |  |  | 2,2,2,4,2,–,– |
| Feškovets | Feškovets (Фешковец) | 123 | yläjuoksu | 12 |  |  | 2,2,2,4,2,–,– |
pääuomaa on Feškovetsin yläpuolella vielä 37 kilometriä
Järviä > Mstan alueen järviä

Mstinojärvi sijaitsee pääuomassa Mstan ja Tsnan välissä. Se on vanha tekojärvi, jolla vesitien vedenpintaa on säännöstelty suurien veneiden ja pieneten laivojen liikkumisen mahdollistamiseksi. Mstan uoman lähellä pienten laskujokien tai -uomien varsilla sijaitsevista järvistä voidaan mainita esimerkiksi Bolšoje Oparhino (Большое Опархино), 
Všivoje (Вшивое), Vjale (Вялье), Dubenskoje (Дубенское), Dudenevo (Дуденево), Karasino (Карасино), Kolodežskoje (Колодежское), Lonevo (Лонево), Maksimovskoje (Максимовское), Medvedko (Медведько), Nikolskoje (Никольское), Olešno (Олешно), Pestšnoje (Песчаное) ja Jaštšerovo (Ящерово).
Järviä > Tsnan valuma-alueen järviä

Tsnan valuma-alueella on tekojärven lisäksi vähän järviä. Sonkajoen uomassa sijaitsee suurehko järvi Sonino (Сонино ). Šlinajoen laajalla valuma-alueella on järviä enemmän. Niistä voidaan mainita esimerkiksi Šlino (Шлино), Glybi (Глыби), Belje, Tihmen (Тихмень), Kamennoje (Каменное), Granitšnoje (Граничное), Seremo (Серемо), Martjušino (Мартюшино), Starožil (Старожил) ja Šlintso (Шлинцо). Tsnan suurin järvi on Vyšni Volotšokin tekojärvi , jonka vedenpintaa on aikoinaan nostettu vesitien laivaliikenteen mahdollistamiseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mstajoen valuma-alue Wikimedia Commonsissa
Paavo Kulju

| Paavo Kulju> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Paavo Antero Kulju
Syntynyt: 22. elokuuta 1936
Kuollut: 25. syyskuuta 2013 (77 vuotta) Tornio
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Aktiivisena:  1954–2013
Soittimet:  kitara
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Paavo Antero Kulju (22. elokuuta 1936 – 25. syyskuuta 2013 Tornio) oli suomalainen muusikko sekä soitin- ja musiikkikauppias sekä pitkäaikainen musiikkivaikuttaja. Hänen muusikonuransa alkoi jo 1950-luvun alkuvuosina ja hänet  muistetaan erityisesti hawajinkitaran taitajana. Siitä hän kiinnostui Onni Gideonin tunnetun kappaleen ”Tiikerihai” vaikutuksesta.
Nuoruus

Kulju syntyi pienviljelijäperheeseen jossa oli keskimmäinen kolmesta lapsesta. Hän oli lahjakas laulaja koulussa ja sai siitä kymppejä, mutta hänen suurempi kiinnostuksen kohteensa oli soittaminen. Hän teki joitakin kitaroita itse ennen kun 17-vuotiaana pystyi ostamaan ensimmäisen kitaransa joka oli Landola -merkkinen. Hawajinkitarasta hän kiinnostui 1950-luvulla pinnalla olleesta Onni Gideonin kappaleesta ”Tiikerihai”.
Esiintymiset

Hän esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1954 Tornion työväentalolla jossa hän soitti Reino Östermannin orkesterin kitaristina. Sen jälkeen hän esiintyi Metronomi -yhtyeessä joka soitti Kemin työväentalolla vakituiseen. Armeijan käytyään hän soitti Urho Saikkosen yhtyeessä puoli vuotta ja perusti sitten ensimmäisen oman yhtyeensä Guapitan. Samaa nimeä hän käytti myös viimeisissä yhtyeissään. Hän oli yhtyeensä kanssa säestämässä Suomen tunnetuimpia iskelmätähtiä, muun muassa Olavi Virtaa ja Junnu Vainiota.
Hän perusti Kemiin Kuljun Musiikki -liikkeen vuonna 1969 ja myöhemmin hänellä oli liike myös Torniossa. Liikkeiden vuoksi hänen aikansa ei riittänyt enää esiintymisiin ja hänen soittajan uraansa tuli vuosikymmenien tauko. Myöhemmin hän teki vaatimattomampaa liiketoimintaa soitinalalla kuolemaansa asti Kaakamossa. Soittajan uraansa hän jatkoi uudestaan 1980-luvulla.
Aiheesta muualla

Paavo Kulju PopLappi. Viitattu 20.5.2020.
Vesa, Jari: Yle Perämeri: Paavo Kuljun hawaijikitara soi edelleen Yle Radio Suomi Kemi.  17.2.2011. Viitattu 20.5.2020. Paavo Kuljun haastattelu.
Palma de Mallorcan lentoasema

Palma de Mallorcan lentoasema (esp. Aeropuerto de Palma de Mallorca, kat. Aeroport de Palma de Mallorca) (IATA: PMI, ICAO: LEPA) on lentoasema Mallorcan saarella Espanjan Baleaareilla, noin kahdeksan kilometrin päässä saariston pääkaupungin Palman keskustasta. Lentoasema on Espanjan kolmanneksi vilkkain; vuonna 2009 sitä käytti yli 21,2 miljoonaa matkustajaa.
Lentoasemalle lentäviä yhtiöitä ovat muun muassa Air Europa, Brussels Airlines, Bulgaria Air, easyjet, Iberia, Norwegian Air Shuttle, Ryanair, Swiss International Air Lines ja Vueling.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Palma de Mallorcan lentoasema Wikimedia Commonsissa
Lentoaseman esittely AENAn sivustolla (espanjaksi)
Espanjan lentoasemat
A Coruña
Albacete
Alicante
Almería
Asturia
Badajoz
Barcelona
Bilbao
Burgos
Castellón
Castellón-Costa Azahar
Ciudad Real
Córdoba
El Hierro
Fuerteventura
Girona
Granada
Huesca
Ibiza
Jerez
La Gomera
La Palma
La Seu d'Urgell
Lanzarote
Gran Canaria
León
Lleida
Logroño
Madrid-Barajas
Madrid-Cuatro Vientos
Madrid-Torrejón
Málaga
Melilla
Menorca
Murcia
Palma de Mallorca
Son Bonet
Pamplona
Reus
Sabadell
Salamanca
San Sebastián
Santander
Santiago de Compostela
Sevilla
Teneriffa pohjoinen
Teneriffa etelä
Valencia
Valladolid
Vigo
Vitoria
Zaragoza
Paavo Kyrenius

Paavo Yrjö Heikki (Paul Georg Henrich) Kyrenius (29. elokuuta 1885 Tallinna – 16. marraskuuta 1955) oli suomalainen rakennusinsinööri. Hän oli 1910-luvulla suomalaisen rakennusviennin uranuurtajia ja 1920-luvulla yksi Lapin koneellisen kullankaivuun pioneereja.