stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kristian Jaani
Aiheesta muualla

Kristian Jaani Viron hallituksen verkkosivuilla (viroksi)
Kroatian parlamenttivaalit 2015

Kroatian parlamenttivaalit 2015 järjestettiin 8. marraskuuta 2015 Kroatiassa. Kyseessä oli ensimmäiset vaalit, jotka käytiin Kroatian ollessa Euroopan unionin jäsen. Vaalikampanjointi keskittyi kahteen suureen puolueeseen: sosiaalidemokraatteihin (hallituksessa ennen vaaleja) ja demokraattiseen liittoon (oppositiossa ennen vaaleja). Molemmat puolueet johtivat vaaliliittoja: sosiaalidemokraatit Kroatia on kasvussa -liittoa ja demokraattinen liitto Isänmaallista liittoa. Opposition Isänmaallinen liitto voitti vaalit.
Tulokset

Paikkajako vaalien jälkeen:
Isänmaallinen liitto: 59 paikkaa
Kroatia on kasvussa: 56 paikkaa
Sitoutumattomien silta: 19 paikkaa
IDS: 3 paikkaa
HDSSB: 2 paikkaa
Zagrebin pormestarin liitto: 2 paikkaa
Ihmiskilpi: 1 paikka
Menestynyt Kroatia: 1 paikka.
Korvenperä

Korvenperä voi tarkoittaa:
Kylää Kannonkoskella
Kylää Kortesjärvellä
Kylää Nivalassa
Kylää Vihannissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Korvenperä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kylmämuovaus

Kylmämuovauksella eli ohutlevyn muovauksella ymmärretään erilaisia prosesseja, joissa levykappaleelle annetaan kolmiulotteinen muoto. Näitä menetelmiä ovat:
syväveto
venytysmuovaus
taivutus
rullamuovaus
painosorvaus
suurnopeusmuovaus
hydraulinen muovaus
vierintämuovaus
Erilaisia muovausmenetelmiä on kyetty mallintamaan ja muovauksen simuloinnista on nykyään hyötyä kehittyneille konepajoille. Simulointi on askel muovauksen robotisointiin, mikä on nopeasti kehittymässä ohutlevyteollisuudessa.
Kirjallisuusvuosi 1985

Kirjallisuusvuosi 1985 käsittelee vuoden 1985 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Neuvostoliitto siirtyi uuteen vaiheeseen, kun Mihail Gorbatšov nousi valtaan. Hänen iskusanojaan olivat perestroika ja glasnost, jotka merkitsivät yhteiskunnan vapautumista.
Gummerus Kustannus Oy siirtyi Jyväskylästä Helsinkiin.
Image-lehti alkoi ilmestyä.
Julkaisuja

Margaret Atwood – The Handmaid’s Tale (suom. Orjattaresi, 1986)
Isaac Asimov – Robotit ja imperiumi
Greg Bear – Aikatunneli
William S. Burroughs – Hämy (Queer, kirjoitettu 1951, julkaistu 1985, suomennettu 2004)
Orson Scott Card – Ender
Don DeLillo – White Noise
Donna Haraway – A Manifesto for Cyborgs: Science, Technology, and Socialist-Feminism in the Late Twentieth Century
Mark Helprin – Talvinen tarina
Matti Kuusi – Kalevalalipas
Björn Landström – Kalevala kuvitettuna
Doris Lessing – Hyvä terroristi
Rosa Liksom – Yhden yön pysäkki (esikoisteos)
Gabriel Garcia Márquez – El amor en los tiempos del cólera (suom. Rakkautta koleran aikaan, 1988)
Haruki Murakami – Maailmanloppu ja ihmemaa
Arto Paasilinna – Parasjalkainen laivanvarustaja
Orhan Pamuk – Valkoinen linna (alkuteos Beyaz Kale, suom. 1993)
Neil Postman – Huvitamme itsemme hengiltä
Matti Pulkkinen – Romaanihenkilön kuolema
Irja Rane – Kiinan keisarin lentävä hevonen
Carl Sagan – Ensimmäinen yhteys (Contact)
Keijo Siekkinen – Äidin hauta
Patrick Süskind – Parfyymi
Viimeinen kesä (kuvateos)
Palkintoja

Jörn Donner
William Gibson
Annikki Suni
Claude Simon
Antti Tuuri
Alison Lurie
Robert Holdstock
Barry Hughart
Kylmälänkyläntie

Kylmälänkyläntie on Muhoksen kirkonkylästä Kylmälänkylän kautta Vaalan Veneheittoon johtava yhdystie. Tie alkaa valtatien 22 risteyksestä ja päättyy seututien 800 risteykseen, ja sen pituus on 51 kilometriä. Tieltä haarautuu Kylmälänkylässa yhdystie 8240 Tyrnävälle.
Kylmälänkylän kappeli sijaitsee tien varressa.
Vaalan kunnan puolella, tien itäpuolella sijaitsee Pelson kylä. Kylässä on Pohjois-Suomen aluevankilaan kuuluva Pelson vankila.
Kirjallisuusvuosi 1984

Kirjallisuusvuosi 1984 käsittelee vuoden 1984 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Kevään 1984 huomattavin suomalainen esikoiskirjailija oli 19-vuotias Anna-Leena Härkönen. Hänen teoksensa Häräntappoase todisti tekijänsä harvinaista kirjallista lahjakkuutta.
Työpöytäjulkaiseminen (Desktop publishing) tuli mahdolliseksi, kun Applen Macintosh ja sen lasertulostin LaserWriter tulivat markkinoille.
Julkaisuja

Douglas Adams – Terve, ja kiitos kaloista
Jeffrey Archer – Valtataistelu
Iain Banks – The Wasp Factory (suom. Ampiaistehdas, 1986)
Thomas Bernhard – Holzfällen: Eine Erregung (suom. Hakkuu: Muuan mielenkuohu, 2007)
Sarah Caudwell – The Shortest Way to Hades
Tom Clancy – Punaisen lokakuun metsästys
Clive Cussler – Aavelaiva
Len Deighton – Game, Set & Match : Berlin Game, Mexico Set, London Match (trilogian 1. osa, muut 1985 ja 1986)
Frederick Forsyth – Neljäs sopimus
William Gibson – Neurovelho
Alasdair Gray – 1982, Janine
Veikko Huovinen – Puukansan tarina
Anna-Leena Härkönen – Häräntappoase
Milan Kundera – Olemisen sietämätön keveys (tšek. Nesnesitelná lehkost bytí, suom. 1985)
Ulla-Lena Lundberg – Kökarin Anna
Arto Melleri – Siriuksen vieraat. Näytelmä.
Arto Paasilinna – Ukkosenjumalan poika
Erno Paasilinna – Yksinäisyys ja uhma
Pentti Saarikoski – Nuoruuden päiväkirjat
Pirkko Saisio – Kainin tytär
Whitley Strieber & James Kunetka – Warday
Antti Tuuri – Talvisota (kirja)
David Yallop − In God's Name: An Investigation Into the Murder of Pope John Paul I. Kirjassa väitettiin, että paavi Johannes Paavali I oli murhattu 1978.
Palkintoja

Eino Säisä
Erno Paasilinna
David Brin
Olli Jalonen
Esa Adrian
Jaroslav Seifert
Göran Tunström
William Kennedy
John M. Ford
Kirjallisuusvuosi 1991

Kirjallisuusvuosi 1991 käsittelee vuoden 1991 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Elämäkerta- ja muistelmakirjojen julkaiseminen lisääntyi 1990-luvulla. Esimerkiksi Lasse Pöysti julkaisi vuosina 1990–1995 neliosaiset muistelmansa, kotka ovat koottuina teoksessa Sortavalasta Pariisiin (Otava 2000). Elokuvaohjaaja Ingmar Bergmanin moniosaiset muistelmat ilmestyivät suomeksi vuosina 1984–1993, niistä tunnetuimpana Laterna Magica. Eva Hemmingin kirjoittamat Leif Wagerin muistelmat Hymy nuoruudelle: Muistelmat ilmestyivät 1991. Neuvostoliiton ulkoministeri Vjatšeslav Molotovin muistelmat Molotov Remembers: Inside Kremlin Politics saivat julkaisuluvan 1991.
Kirjailijoita kiinnostivat ennen kaikkea ihmisen psyyke ja ydinperheen ongelmat. Romaaneista useimmat sijoitettiin menneisyyden Suomeen, kirjoittamisajasta muutaman vuosikymmenen päähän. Tietokirjat sen sijaan pureutuivat päivänkohtaiseen todellisuuteen. Kirjallisista klassikoista nousivat esille muiden muassa Aapeli, Juhani Aho, Helvi Juvonen ja Lauri Viita.
Kirjailija Paavo Haavikko sai taiteen akateemikon arvonimen.
Tietokonepohjainen tekstinkäsittely alkoi 1990-luvulla syrjäyttää kirjoituskonetta kirjailijoiden työvälineenä. Ajan suosituin tekstinkäsittelyohjelma oli WordPerfect.
Julkaisuja

Svetlana Aleksijevitš – Tsinkovyje maltšiki (suom. Sinkkipojat, 2022)
M. A. R. Barker (salanimellä Randolph D. Calverhall) – Serpent’s Walk
David Eddings – Safiiriruusu
Bret Easton Ellis – Amerikan Psyko
Jostein Gaarder – Sofian maailma
John Grisham – The Firm (suom. Firma)
Kari Hotakainen – Buster Keaton. Elämä ja teot
Stephen King – Tarpeellista tavaraa
Mauri Kunnas – Vampyyrivaarin tarinoita
Leena Lander – Tummien perhosten koti
Henning Mankell – Kasvoton kuolema
Reijo Mäki – Kuoleman kapellimestari
Raija Oranen – Ruusun aika (sarjan ensimmäinen osa)
Arto Paasilinna – Elämä lyhyt, Rytkönen pitkä
Erno Paasilinna – Kauppamiehet isänmaan asialla
Ralph Peters – The War in 2020
Markku Ropponen – Kuolemanuni
Pirkko Saisio – Kantaja
Lars Sund – Colorado Avenue
Naoko Takeuchi – Bishōjo senshi Sailor Moon (ilmestyminen Nakayoshi-nuortenlehdessä alkoi)
Bernard Werber – Muurahaiset
Palkintoja

Colin Greenland
Robert R. McCammon
Arto Melleri
Olli Marttila, Tari Haahtela, Hannu Aarnio, Pekka Ojalainen
Lois McMaster Bujold
Tiina Kaila
Kyllikki Härkäpää
Nadine Gordimer
Nils-Aslak Valkeapää
John Updike
Aulikki Oksanen
James Morrow
Ellen Kushner
Kirjallisuusvuosi 1989

Kirjallisuusvuosi 1989 käsittelee vuoden 1989 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Iranin uskonnollinen johtaja ajatollah Ruhollah Khomeini tulkitsi kirjailija Salman Rushdien syyllistyneen jumalanpilkkaan teoksellaan Saatanalliset säkeet ja antoi helmikuussa 1989 fatwan, jolla hän käytännössä tuomitsi kirjailijan kuolemaan. Kirjailijan oli monimutkaisilla toimilla suojauduttava ääri-islamilaisten uhalta. Vähemmälle huomiolle jäi, että toinen islamilainen taho julisti murhatuomion myös vuonna 1988 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaneelle Naguib Mahfouzille.
Tohtori Jukka Tarkan kirjoittama Ahti Karjalaisen muistelmateos Presidentin ministeri synnytti kohun jo ennen ilmestymistään. Tarkkaa syytettiin vanhan ja sairaan miehen houkuttelemisesta itselleen epäedulliseen kirjaprojektiin. Tarkka puolustautui sillä, että Karjalainen on esittänyt muistelunsa päättäväisesti ja dokumentteihin nojautuen. Kirjassa ollut kuvaus ulkoministeri Paavo Väyrysen keskustelusta KGB-agentti Viktor Vladimirovin kanssa asetti Väyrysen outoon valoon.
Ensimmäisen kerran jaetun Tieto-Finlandia-palkinnon sai Erik Tavaststjerna teoksesta Jean Sibelius 1–5.
Yhdysvaltalainen kirjailija Danielle Steel pääsi Guinnessin ennätystenkirjaan henkilönä, joka on pisimpään pysynyt The New York Timesin bestsellerlistalla. Steelin teoksia oli tällöin ollut listalla 381 viikkoa peräkkäin.
Kääntäjä Kristiina Kivivuori sai Itävallan kulttuuriministeriön tunnustuspalkinnon suomennostyöstään Robert Musilin suurromaanista Mies vailla ominaisuuksia, jonka ensimmäisen osan suomennos ilmestyi 1980 ja toinen osa 1987.
Julkaisuja

Isaac Asimov – Nemesis
Anni Blomqvist – Havet finns inte mer
Mohammed Dib – Neiges de marbre
Ken Follett – Taivaan pilarit
Annika Idström – Kirjeitä Trinidadiin
John Irving – A Prayer for Owen Meaney (suom. Ystäväni Owen Meany, 1989)
Kazuo Ishiguro – The Remains of the Day (suom. Pitkän päivän matka iltaan, 1990)
Shintarō Ishihara ja Akio Morita – ”No” to ieru Nihon
P. D. James – Devices and Desires (suom. Totuus ja toiveet)
Eeva Joenpelto – Ei ryppyä, ei tahraa
Ahti Karjalainen & Jukka Tarkka – Presidentin ministeri : Ahti Karjalaisen ura Urho Kekkosen Suomessa
Eeva Kilpi – Talvisodan aika
Pentti Linkola – Johdatus 1990-luvun ajatteluun
Ulla-Lena Lundberg – Leo
Sinikka Nopola & Tiina Nopola – Heinähattu ja Vilttitossu (kirjasarjan ensimmäinen teos)
Dan Simmons – Hyperion
Palkintoja

Rachel Pollack
Thomas Harris
Markku Envall
Erik Tawaststjerna
C. J. Cherryh
Kari Hotakainen
Timo Pusa
Sirkka Suomi
Camilo José Cela
Dag Solstad
Anne Tyler
Timo Pusa
Peter Straub
Malin piirit

Piirit (Cercle) ovat Malin toiseksi korkein hallinnollinen yksikkö. Mali on jaettu kahdeksaan alueeseen ja yhteen pääkaupunkipiiriin. Alueet on edelleen jaettu 49 piiriin.
Bamakon pääkaupunkipiiri

Bamako
Gaon alue

Ansongon piiri
Bouremin piiri
Gaon piiri
Menakan piiri
Kayesin alue

Bafoulabén piiri
Dieman piiri
Kitan piiri
Kéniéban piiri
Kayesin piiri
Nioron piiri
Yélimanén piiri
Kidalin alue

Abeibaran piiri
Kidalin piiri
Tessalitin piiri
Tin-Essakon piiri
Koulikoron alue

Banamban piiri
Dioilan piiri
Kangaban piiri
Koulikoron piiri
Kolokanin piiri
Katin piiri
Naran piiri
Moptin alue

Bandiagaran piiri
Bankassin piiri
Djennén piiri
Douentzan piiri
Koron piiri
Moptin piiri
Tenenkoun piiri
Youwaroun piiri
Ségoun alue

Blan piiri
Barouélin piiri
Macinan piiri
Nionon piiri
Ségoun piiri
Sanin piiri
Tominianin piiri
Sikasson alue

Bougounin piiri
Kolondieban piiri
Kadiolon piiri
Koutialan piiri
Sikasson piiri
Yanfolilan piiri
Yorosson piiri
Timbuktun alue

Dirén piiri
Goundamin piiri
Gourma-Rharousin piiri
Niafunken piiri
Timbuktun piiri
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Cercles of Mali
Bamakon pääkaupunkialue
Gaon alueen piirit
Kayesin alueen piirit
Kidalin alueen piirit
Koulikoron alueen piirit
Moptin alueen piirit
Segoun alueen piirit
Sikasson alueen piirit
Timbuktun alueen piirit
Käännös suomeksi
Kirjallisuusvuosi 1988

Kirjallisuusvuosi 1988 käsittelee vuoden 1988 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Kirjallisuuden Finlandia-palkinto alettiin jakaa pelkästään kaunokirjallisten teosten kesken. Ensimmäisen uusimuotoisen palkinnon sai suurelle yleisölle melko tuntematon runoilija Gösta Ågren. Tietokirjoille luotiin Tieto-Finlandia-palkinto.
Englanninkielisen kauhukirjallisuuden Bram Stoker Award jaettiin ensimmäisen kerran.
Nobelkirjailija F. E. Sillanpään syntymästä tuli syyskuussa 1988 kuluneeksi 100 vuotta. Sen kunniaksi julkaistiin neljä ensimmäistä osaa hänen kootuista teoksistaan. Juhlissa ja teksteissä pyrittiin monipuolistamaan Sillanpään julkikuvaa, jota liian voimakkaasti leimasi Taata-rooli.
Julkaisuja

Arthur C. Clarke & Gentry Lee – Kehto (suom. 1990, Kirjayhtymä)
Paulo Coelho – Alkemisti (suomennos 1995 nimellä Santiagon unelmat)
Umberto Eco – Foucaultin heiluri
Will Eisner – A Life Force (suom. Elinvoima)
Peter Englund – Pultava
Jim Garrison – JFK – avoin tapaus (suom. 1992)
Jan Guillou – Mies Kaliningradista
Neil Hardwick – Neilin tähteet eli Hardwick´s Sauce (kaksikielinen pakinakokoelma)
Stephen Hawking – A Brief History of Time (suom. Ajan lyhyt historia, 1997)
Thomas Harris – The Silence of the Lambs (suom. Uhrilampaat, 1989)
Reginald Hill – Under World
S. E. Hinton – Taming The Star Runner (suom. 1990, Kesyttömät)
Paul Kennedy – The Rise and Fall of Great Powers
Kari Kontio ja Tuomas Nevanlinna – Kirjava lehmä
Reijo Mäki – Marraskuu on musta hauta (Vares-sarjaa)
Salman Rushdie – Saatanalliset säkeet (suom. 1989, WSOY)
Palkintoja

George Turner
Stephen King
Robert R. McCammon
Gösta Ågren
David Brin
Juha Seppälä
Ilkka Pitkänen
Vesa Oittinen
Naguib Mahfouz
Thor Vilhjálmsson
Toni Morrison
Sinikka Tirkkonen
Ken Grimwood
Kylmälänkylän kappeli

| Kylmälänkylän kappeli |
| --- | --- |
Sijainti:  Kylmälänkylä, Muhos
Seurakunta:  Muhoksen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1962
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  noin 100
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kylmälänkylän kappeli on Muhoksen Kylmälänkylässä sijaitseva kappeli. Kappeli sijaitsee Kylmälänkyläntien varressa, 33 kilometriä kunnan keskustaajamasta etelään.
Muhoksen seurakunnan rakennuttama kappeli valmistui vuonna 1962. Vuoden 1997 lopussa kappeliin on tehty peruskorjaus.
Tiloissa on satapaikkainen kirkkosali, jossa on artesaani Esa Holopaisen suunnittelema alttari. Tiloissa on myös pieni keittiö ja kerhohuone.
Kappelissa järjestetään jumalanpalveluksia ja muita erilaisia tilaisuuksia. Tiloissa järjestetään myös kerhoja. Kappeli soveltuu myös pienten perhejuhlien, kuten syntymäpäivien ja hautajaisten järjestämiseen.
Kuulutus

Tukholmalainen kuulutus vuodelta 1861.
Kuulutus on virallinen menettely, jonkin tiedon antamiseksi yleisölle tai niille ihmisille, joiden elämään se saattaa vaikuttaa. Suomen lain mukaan julkinen kuulutus pannaan nähtäville kunnan ilmoitustaululle. Julkisia kuulutuksia ovat lait, asetukset, valtioneuvoston päätökset, muut Suomen säädöskokoelmassa julkaistut säädökset sekä tiedonannot, joiden julkipanosta on niin säädetty. Laajoista kuulutuksista voidaan tiedottaa yleisölle lyhyellä ilmoituksella, jossa mainitaan missä kuulutukseen voi tutustua. Kuulutusten julkipanosta huolehtiminen kuuluu kunnanhallituksen tehtäviin. Kuulutukseen merkitään, milloin se on kiinnitetty ilmoitustaululle, jossa se on pidettävä vähintään 14 päivää tai kuulutuksessa mainittuun kokouksen tai toimituksen järjestämispäivään saakka. Ennen vuoden 1925 lakia julkisista kuulutuksista pappi luki lait ja yleiset säännökset kirkossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuulutus Wikimedia Commonsissa
Kreikan europarlamenttivaalit 2019

Kreikan vuoden 2019 europarlamenttivaalit järjestettiin sunnuntaina 26. toukokuuta 2019, ja ne olivat osa vuoden 2019 europarlamenttivaaleja koko unionin alueella. Niissä valittiin Kreikan 21 Euroopan parlamentin jäsentä eli europarlamentaarikkoa viisivuotiskaudelle 2019–2024.
Vaaleissa kuusi puoluetta sai paikkoja europarlamenttiin. Vaalien suurin puolue oli keskusta-oikeistolainen Uusi demokratia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan europarlamenttivaalit 2019 Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: el:Ελληνικές ευρωεκλογές 2019
Kreikan europarlamenttivaalit
Käännös suomeksi
Kiinanrunkojäärä

| Kiinanrunkojäärä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Lehtikuoriaismaiset Chrysomeloidea
Heimo::  Sarvijäärät Cerambycidae
Alaheimo::  Lamiinae
Tribus::  Lamiini
Suku::  Runkojäärät Anoplophora
Laji::  chinensis
Kaksiosainen nimi
 Anoplophora chinensis  (Foster, 1771) 
Katso myös
   Kiinanrunkojäärä Wikispeciesissä   Kiinanrunkojäärä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiinanrunkojäärä (Anoplophora chinensis) on sarvijäärien heimoon kuuluva kovakuoriaislaji. Se on kotoisin Kaakkois-Aasiasta ja levinnyt taimien mukana Eurooppaan. Se käyttää ravinnokseen monia puu- ja pensaslajeja.
Euroopan komissio on vuonna 2012 antanut säädöksen, jonka tavoitteena on kiinanrunkojäärän leviämisen estäminen.
Kiinanrunkojäärähavainnoista on lain mukaan ilmoitettava Eviraan.
Ulkonäkö ja koko

Aikuinen kiinanrunkojäärä on suurikokoinen hyönteinen. Sen ruumis on 2,5–3,5 cm pitkä ja väritykseltään musta. Mustalla pohjalla on valkoisia pilkkuja. Tuntosarvet ovat ruumista pidemmät, väritykseltään musta-valko-raidalliset. Kiinanrunkojäärä muistuttaa läheisesti sukulaistaan aasianrunkojäärää (Anoplophora glabripennis).[lähde? ]
Puun kuoren alle munitut munat ovat 5 mm:n pituisia, vaaleita ja pitkulaisia. Toukat ovat väriltään vaaleita ja kasvavat 4,5 cm:n pituisiksi. Toukat koteloituvat puun sisälle.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kiinanrunkojäärän luontainen levinneisyysalue on Kaakkois-Aasiassa.
Se on levinnyt kansainvälisessä kaupassa taimien mukana Eurooppaan. Sitä ei ole löydetty Suomesta.
Lisääntyminen

Naaras munii munat puun kuoren alle, korkeintaan 60 cm:n korkeudelle maanpinnasta. Toukat elävät rungon sisällä ja syövät puuta. Toukka koteloituu puun rungon sisälle. Kotelosta kuoriutuva aikuinen hyönteinen tekee puun kuoreen halkaisijaltaan 1 cm:n kokoisen, pyöreän tai soikean reiän, jonka kautta se kaivautuu ulos puusta. Kiinanrunkojäärä elää aikuisena noin kuukauden.
Kiinanrunkojäärän elinkierron pituus riippuu ilmasto-olosuhteista. Lämpimissä olosuhteissa sukupolven väli on yksi vuosi, mutta viileämmässä ainakin kaksi vuotta.
Ravinto

Rungon sisällä elävät toukat syövät rungon sisällä puuta.
Aikuiset hyönteiset syövät lehtipuiden lehtiä ja kaarnaa.
Kiinanrunkojäärä käyttää ravinnokseen monia lehtipuu- ja pensaslajeja kuten esimerkiksi vaahterat (Acer spp.), hevoskastanjat (Aesculus hippocastanum), lepät (Alnus spp.), koivut (Betula spp.), pähkinäpensaat (Corylus spp.), tuhkapensaat (Cotoneaster spp.), orapihlajat (Crataegus spp.), omenapuut (Malus spp.), tuomet, kirsikat ja luumut (Prunus spp.).[lähde? ]
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kiinanrunkojäärä (Anoplophora chinensis)
Viherympäristöliitto (VYL): Kiinanrunkojäärä (Anoplophora chinensis)
Vieraslajit.fi: Kiinanrunkojäärä (Anoplophora chinensis)
Elintarviketurvallisuusvirasto Evira: Kiinanrunkojäärä (Arkistoitu – Internet Archive)
iNaturalist: Kiinanrunkojäärä (Anoplophora chinensis)
Lamiinae.org: Anoplophora chinensis (englanniksi)
Global invasive species database: Anoplophora chinensis (englanniksi)
European and Mediterranean Plant Protection Organization (EPPO): Anoplophora chinensis[vanhentunut linkki] (pdf) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Anoplophora chinensis (black and white citrus longhorn) (englanniksi)
Plantwise: Black and white citrus longhorn (Anoplophora chinensis) (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Anoplophora chinensis, the Citrus longhorned beetle (englanniksi)
Korvensuoran koulu

Korvensuoran koulu oli Oulun kaupungissa sijainnut peruskoulu, joka yhdistettiin Talvikankaan kouluun vuonna 2017. Koulussa annettiin opetusta luokka-asteille 1–6. Koulun toiminta loppui 22. joulukuuta 2016. Koulu sijaitsi Korvensuoralla Korvensuoran suuralueella. Koulun rehtorina toimi Heikki Tikkanen.
Aiheesta muualla

Korvensuoran koulu (Arkistoitu – Internet Archive)
Kylmänen

Kylmänen on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Ahti Kylmänen (1912–1996), betonimies, kirjailija, runoilija ja pakinoitsija
Johanna Kylmänen (s. 2002), pikajuoksija
Juha Kylmänen (s. 1981), laulaja ja lauluntekijä
Yrityksen nimenä

Kylmänen Food, elintarvikeyritys
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kylmänen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kris Stadsgaard

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Kris Stadsgaard
Syntymäaika: 1. elokuuta 1985 (ikä 39) 
Syntymäpaikka: Kööpenhamina, Tanska
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 185 senttimetriä
Seura
Seura:  FC Kööpenhamina
Pelinumero: 4 
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2003–2007 2007–2008 2008–2010 2010–2012 2012– |  Nordsjælland  Reggina  Rosenborg  Málaga  FC Kööpenhamina | 41 (0) 5 (0) 55 (0) 10 (1) |
Maajoukkue
| 2009– | Tanska | 2 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 19. marraskuuta 2010.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 14. syyskuuta 2010.
Kris Stadsgaard (s. 1. elokuuta 1985 Kööpenhamina, Tanska) on tanskalainen jalkapalloilija. Hän edustaa  FC Kööpenhaminaa ja on pelipaikaltaan puolustaja.
Ura

Stadsgaard aloitti ammattilaisuransa Nordsjællandista. Hän pelasi joukkueessa neljän kauden ajan yhteensä 41 ottelua. Kaudeksi 2007–2008 hän siirtyi italialaiseen Regginaan, mutta visiitti jäi vain kauden mittaiseksi ja hän palasi takaisin Pohjois-Eurooppaan. Hän teki sopimuksen norjalaisseura Rosenborgin kanssa.
31. elokuuta 2010 Stadsgaard siirtyi espanjalaiseen Málagaan nelivuotisella sopimuksella. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa joukkueessa 12. syyskuuta 2010 Zaragozaa vastaan.
Ura > Maajoukkue

Stadsgaard teki ensiesiintymisensä Tanskan maajoukkueessa 12. elokuuta 2009 pelatussa ystävyysottelussa Chileä vastaan.
Aiheesta muualla

Stadsgaardin esittely Málagan kotisivustolla (espanjaksi)