stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hotkovo

| Hotkovo Хотьково |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Moskovan alue
Piiri:  Sergijev Posad
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11 km²
Korkeus:  195 m
Väkiluku (2010):  21 612
 – Väestötiheys:  1 965 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
 
 adm.khotkovo.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hotkovo (ven. Хотько́во) on kaupunki Moskovan alueen Sergijev Posadin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kljazman sivujokeen Vorjaan laskevan Paža-joen rannalla 60 kilometriä Moskovasta koilliseen. Kaupungin läpi kulkee Moskovan ja Jaroslavlin välinen rautatie (Hotkovon asema). Asukkaita on 21 600 henkeä (vuonna 2010).lähde?
Kaupunki on saanut alkunsa vuonna 1308 perustetun Hotkovon Pokrovan luostarin ympärille syntyneestä asutuksesta. 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa seudulle syntyi tekstiili-, keramiikka-, rakennustarvike- ja metalliteollisuutta. 1930-luvulla perustettiin kemian ja sähköeristetehtaat. Vuonna 1939 Hotkovo sai taajaman statuksen ja vuonna 1949 siitä tuli kaupunki. Nykyään kaupungissa on sähkö- ja lämpöeriste-, metalli- ja tekstiiliteollisuutta sekä lentokoneiden ja avaruusalusten laitteita suunnitteleva tutkimuslaitos.
Kaupungin historiallisen ytimen muodostaa Paža-joen korkealla rannalla sijaitseva Pokrovan luostarin klassistinen rakennuskokonaisuus, johon kuuluu mm. vuosina 1811–1816 rakennettu Pokrovan katedraali. Neljän kilometrin päässä Hotkovosta Vorja-joen rannalla sijaitsee Abramtsevon kartano, joka 1800-luvun loppupuolella oli yksi Venäjän kulttuurielämän keskuksista. Ahtyrkan kylässä on sijainnut Trubetskin ruhtinassuvun kartano, josta on säilynyt 1820-luvulla rakennettu empiretyylinen kirkko ja puistoalue. Viiden kilometrin päässä Hotkovosta kaakkoon sijaitsee Radonežin kylä, joka on syntynyt 1600-luvulla samannimisen muinaisvenäläisen kaupungin paikalle. Kaupungissa vietti lapsuutensa Troitse-Sergijevin luostarin perustanut Sergei Radonežilainen. Kylässä on 1840-luvulla rakennettu empiretyylinen Kristuksen kirkastumisen kirkko ja vuonna 1988 pystytetty Sergei Radonežilaisen muistomerkki.
Aiheesta muualla

Hotkovon kaupungille omistettu sivusto (venäjäksi)
Moskovan alueen kaupungit
Hovgård

| Hovgård |
| --- | --- |
Sijainti:  Röylä, Espoo
Rakennustyyppi:  kartano
Valmistumisvuosi:  1894
Suunnittelija:  Waldemar Aspelin
Rakennuttaja:  Oskar Teodor Widerholm
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hovgård on kartano Röylässä Pohjois-Espoossa Bodominjärven koillispuolella. Se kuuluu samaan kulttuurihistoriallisesti merkittävään maisemakokonaisuuteen Backbyn kartanon kanssa. Hovgård on sivurakennuksineen ja puistoineen rakennushistoriallisesti arvokas.
Hovgård perustettiin 1700-luvun lopulla upseerikartanoksi. Alkuperäinen mansardikattoinen, keskeissalityyppinen päärakennus lienee purettu samaan aikaan kun nykyistä uusrenessanssista rakennusta alettiin rakentaa hieman sen pohjoispuolelle. Rakennuttajana oli kamreeri Widerholm, joka omisti kartanon vuoteen 1905, minkä jälkeen sen omistivat Myhrbergit vuoteen 1917. Kokonaisuuteen kuuluu tyylikäs navettaryhmä, joka rakennettiin 1900-luvun alkuvuosikymmeninä. Päärakennuksen eteläpuolella avautuu laaja viljelysalue ja pohjoispuolella on metsä, jossa sijaitsee hirsinen mallassauna.
Hovgårdin myöhäiskaroliiniset siipirakennukset ovat rakennushistoriallisesti merkittäviä ja varsin hyvin säilyneitä. Alkuperäinen päärakennus sijaitsi nykyistä lähempänä siipirakennuksia.
Cirrus (tornitalo)

| Cirrus |
| --- | --- |
 Cirrus heinäkuussa 2009.
Tiedot
Sijainti:  Vuosaari, Helsinki
Rakennettu:  2005–2006
Avajaiset:  2006
Käyttötarkoitus:  Asuintalo
Tila:  valmis
Yritykset
Arkkitehti:  Arkkitehtikilpailun voittaja Design 3xNielsen: Lars Frank Nielsen  sekä myöhemmässä vaiheessa lisäksi Arkkitehtitoimisto Jukka Tikkanen Oy: Ilkka Rekonen
Insinööri:  Insinööritoimisto Ylimäki & Tinkanen Oy: Harri Tinkanen, Risto Kallunki
Urakoitsija:  YIT
Omistaja:  As Oy Helsingin Cirrus
Tekniset tiedot
Kerroksia:  26 + 2K
Kerrospinta-ala:  huoneistoala 8 744 m²
Hissien määrä:  2
Korkeus
Kattokorkeus:  87,5 m
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Cirrus (eli Vuosaaren tornitalo) on Helsingin Vuosaaressa sijaitseva tornitalo ja Suomen korkeimpia asuinrakennuksia. Siinä on ylinnä olevan ilmanvaihtokonehuoneen lisäksi 26 maanpäällistä kerrosta ja kaksi kellarikerrosta maan alla. Rakennuksen korkeus ensimmäisen kerroksen lattiasta räystäälle on 87,5 metriä. Cirruksen ensimmäinen kerros on sisääntulokerros ja siinä on liiketiloja. 2.–25. kerrokset ovat asuinkerroksia ja 26. kerroksessa ovat talon saunatilat, kokoontumishuoneisto ja näköalaterassi. Ilmanvaihtokonehuoneen päällä on vielä pelastushelikopterille tukeutumisalusta. Cirrukseen kuuluu myös pysäköintitalo, joka on osittain maanalainen.
Valmistuessaan Cirrus oli Suomen korkein tornitalo.  Sen ohittivat vuonna 2019 Helsingin Kalasatamassa sijaitsevat Majakka, ja sen naapuritalot Loisto (2021) ja Lumo One (2022). Ennen Cirrusta Helsingin korkein tornitalo oli 82-metrinen Itäkeskuksen maamerkki, joka sijaitsee noin neljän kilometrin päässä Vuosaaren tornitalosta.
Suunnittelu ja rakentaminen

Cirruksen rakennustyöt alkoivat lokakuussa 2004. Siinä on 140 asuntoa 24 kerroksessa. Lisäksi on kaksi maanalaista kellarikerrosta. Cirrus sijaitsee Vuosaaren uuden keskustan ytimessä osoitteessa Iiluodontie 9. Kauppakeskus Columbus, palvelukeskus Albatrossi ja Vuosaaren metroasema sijaitsevat sen läheisyydessä.
Tornista järjestettiin vuonna 1999 kansainvälinen arkkitehtikilpailu, jonka voitti tanskalainen arkkitehtitoimisto 3xNielsen ehdotuksellaan joka oli itä–länsi-suunnassa 45 metriä ja pohjois-eteläsuunassa 14 metriä leveä. Kilpailuehdotus oli ulkoväriltään musta. Asemakaavan mukainen rakennusala tontilla on neliömäinen ja vain 23 metriä leveä, joten 45 metriä leveää kilpailuehdotusrakennusta jouduttiin muuttamaan. Vuonna 2003 YIT julkaisi uuden, Lars Frank Nielsenin muokkaaman suunnitelman tornista. Rakennus oli mahdutettu tontille ja siitä oli tehty asemakaavan mukaisesti neliömäinen. Rakennuksen korkeutta oli pudotettu jonkin verran. 2004 torni sai rakennusluvan.
Tornin valutyöt aloitettiin alkuvuodesta 2005, ja talon harjannostajaisia vietettiin 15. maaliskuuta 2006. Kellarit ja ensimmäinen kerros ovat paikallavalua, ja siitä ylöspäin on käytetty paikalla valettuja välipohjia ja seinäelementtejä. Talossa on kaksi hissiä, joiden ajonopeus on 2,5 m/s ja henkilökapasiteetti 13 henkeä hissiä kohti. Asuntojen koko kasvaa ylöspäin mentäessä, ja ylimmässä kerroksessa ovat suurimmat ja kalleimmat asunnot. Cirrus valmistui syksyllä 2006.
Kuvagalleria > Rakenteilla

Lokakuu 2005
Marraskuu 2005
Maaliskuu 2006
Kuvagalleria > Valmis

Huhtikuu 2007
Syyskuu 2008
Syyskuu 2009
Helmikuu 2010
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cirrus Wikimedia Commonsissa
Talo-foorumin keskusteluketju tornitalosta runsaasti kuvia ja tietoa
Emporis - Cirrus
HS 16.9.2006: Vuosaaren Cirrus kiinnosti jonoksi saakka (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuvia Cirruksen hisseistä
Chengdu

| Chengdu (成都市) |
| --- | --- |

 Chengdu
 Koordinaatit: 30°39′35″N, 104°3′48″E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Sichuan
Hallinto:  
 – Pormestari:  Luo Qiang
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  14 312 km²
Korkeus:  500 m
Väkiluku (2020):  20 937 757
 – Väestötiheys:  1 485 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  610000-611944
Suuntanumero(t):  28
 
 www.chengdu.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jingjiang-joki ja Rauhallisuuden silta
Chengdu (kiin.: 成都; pinyin: Chéngdū) on Sichuanin maakunnan pääkaupunki Lounais-Kiinassa Tiibetin rajalla. Kaupunki on Lounais-Kiinan poliittinen ja taloudellinen keskus. Chengdun asukasluku on noin 14 miljoonaa.
Chunxi lu on yksi kaupungin vilkkaimmista kauppakaduista
Maantiede

Sichuanin keskiosissa oleva Chengdu sijaitsee hedelmällisellä Chengdun tasangolla, jota on kasteltu jo vuosisatoja Dujiangyanin kastelujärjestelmällä, joka saa vetensä Minjoesta (Minjiang), joka on Jangtsen tärkeä sivuhaara. Chengdun pinta-ala on 12 300 km², mikä on varsin paljon kaupungille maailman mittakaavassa. Esimerkiksi Lontoon pinta-ala on vain noin 2 263 km². Chengdun ilmasto on leuto ja kostea ympäri vuoden, ja se on jaettu neljään vuodenaikaan: pitkään ja lämpimään kevääseen, lyhyeen mutta kuumaan kesään, viileään ja sateiseen syksyyn sekä kylmään ja sumuiseen talveen. Vuoden keskilämpötila on noin 16 astetta. Lämpimimmät kuukaudet ovat heinä- ja elokuu, jolloin lämpötila voi nousta 37 asteeseen, ja kylmin kuukausi on tammikuu, jolloin lämpötila voi laskea -6 asteeseen.
Maantiede > Aluejako

Chengdun kaupunki jakautuu 12 kaupunkipiiriin, kolmeen piirikuntaan ja viiteen piirikuntatason kaupunkiin.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
    Jinjiang Qingyang Jinniu Wuhou Chenghua Longquanyi Qingbaijiang Xindu Wenjiang Shuangliu Pidu Xinjin Jintang Dayi Pujiang Dujiangyan Pengzhou Qiongla Chongzhou Jianyang  
| Alue | Kiinaksi | Kiinaksi | Aluetyyppi | Asukasluku (2020) |
| Jinjiang | 锦江区 | Jǐnjiāng qū | Kaupunkipiiri | 902 933 |
| Qingyang | 青羊区 | Qīngyáng qū | Kaupunkipiiri | 955 954 |
| Jinniu | 金牛区 | Jīnniú qū | Kaupunkipiiri | 1 265 398 |
| Wuhou | 武侯区 | Wǔhóu qū | Kaupunkipiiri | 1 855 186 |
| Chenghua | 成华区 | Chénghuá qū | Kaupunkipiiri | 1 381 894 |
| Longquanyi | 龙泉驿区 | Lóngquányì qū | Kaupunkipiiri | 1 346 210 |
| Qingbaijiang | 青白江区 | Qīngbáijiāng qū | Kaupunkipiiri | 490 091 |
| Xindu | 新都区 | Xīndū qū | Kaupunkipiiri | 1 558 466 |
| Wenjiang | 温江区 | Wēnjiāng qū | Kaupunkipiiri | 967 868 |
| Shuangliu | 双流区 | Shuāngliú qū | Kaupunkipiiri | 2 659 829 |
| Pidu | 郫都区 | Pídū qū | Kaupunkipiiri | 1 672 025 |
| Xinjin | 新津区 | Xīnjīn qū | Kaupunkipiiri | 363 591 |
| Jintang | 金堂县 | Jīntáng xiàn | Piirikunta | 800 371 |
| Dayi | 大邑县 | Dàyì xiàn | Piirikunta | 515 962 |
| Pujiang | 蒲江县 | Pújiāng xiàn | Piirikunta | 255 563 |
| Jianyang | 简阳市 | Jiǎnyáng shì | Piirikuntatason kaupunki | 1 117 265 |
| Dujiangyan | 都江堰市 | Dūjiāngyàn shì | Piirikuntatason kaupunki | 710 056 |
| Pengzhou | 彭州市 | Péngzhōu shì | Piirikuntatason kaupunki | 780 399 |
| Qionglai | 邛崃市 | Qiónglái shì | Piirikuntatason kaupunki | 602 973 |
| Chongzhou | 崇州市 | Chóngzhōu shì | Piirikuntatason kaupunki | 735 723 |
Historia

Chengdun historia ulottuu 3 700–4 500 vuoden taakse, ja Chengdun tasanko oli Shu-valtion hallinnollinen keskus. Qin valloitti 316 eaa. Shun ja perusti Chengdun kaupungin. Kaupungin nykyinenkin nimi on peräisin jo tuolta ajalta.
Tang-dynastian aikaan mennessä Chengdusta oli kehittynyt merkittävä kiinalainen keskus. Se tunnettiin siihen aikaan nimellä Yizhou, ja 700-luvun lopulla siitä tuli dynastian toissijainen pääkaupunki. Siellä asuivat myös kuuluisat kirjailijat, Li Bai ja Du Fu. Tang-dynastia kukistui 907, ja sen jälkeen Chengdu oli kahdesti 900-luvun aikana itsenäisen valtion pääkaupunkina. Se kukoisti siihen aikaan, ja siellä otettiin käyttöön paperiraha, joka levisi Song-dynastian aikana kaikkialle Kiinaan.
Mongolit valloittivat Chengdun vuonna 1279. Kaupungissa arvioidaan silloin kuolleen noin miljoonan ihmisen, eli tuho oli jossain määrin suurempi kuin esimerkiksi Bagdadin valtauksessa vuonna 1258.
Chengdusta tuli 1368 Sichuanin maakunnan pääkaupunki. Sitä hallitsi 1644–1647 kapinoitsija Zhang Xianzhong, joka perusti Sichuaniin itsenäisen valtion ha hallitsi aluetta terrorilla ja massamurhilla.  Chengdu oli viimeinen kaupunki Manner-Kiinassa, joka oli Guomindangin hallussa. Tšiang Kai-šek johti Chengdun puolustusta aina joulukuuhun 1949 asti. Kansan vapautusarmeija valtasi kaupungin 10. joulukuuta ja Tšiang Kai-šek hallituksineen pakeni Taiwaniin.
Toisen maailmansodan jälkeen Chengdu alkoi kehittyä nopeasti, sillä sinne muutti sodan aikana monia japanilaisia paenneita itäkiinalaisia. Rautatie yhdisti Chengdun Chongqingiin (1952), Xi'aniin (1956),  Kunmingiin (1960-luvun lopulla) ja Xiangyangiin, joten siitä tuli liikennereitti Kaakkois-Kiinaan. Chengdusta tuli 1960-luvulla Kiinan sotilasteollisuuden keskus, ja 1990-luvulta lähtien Kiinan talousuudistukset ovat kehittäneet kaupungin elektroniikkateollisuutta.
Vuoden 2008 toukokuussa sattunut Sichuanin maanjäristys tappoi yli 69 000 henkilöä ja tuhosi 3,5 miljoonaa kotia. Järistyksen episentrumi sijaitsi 80 kilometriä Chengdusta luoteeseen Wenchuanin piirikunnassa. Chengdu oli avustustoimenpiteiden keskus ja sen sairaalat hoisivat haavoittuneita ja kaupunkiin rakennettiin väliaikaisia asumuksia kodittomiksi jääneille. Itse Chengdun kaupunki ei kuitenkaan kärsinyt juurikaan vahinkoa järistyksessä.
Väestö

Vuoden 2020 väestönlaskennassa Chengdun väkiluku oli 20 937 757, mikä tekee siitä Kiinan neljänneksi suurimman kaupungin. Asukkaista kaupunkialueella asui noin 78,77 prosenttia. Vähemmistökansallisuuksien osuus väestöstä oli noin 1,86 prosenttia. Hukou-järjestelmässä Chengduhun oli vuonna 2023 rekisteröity noin 15,716 miljoonaa ihmistä.
Talous

Chengdun talouskehitys on ollut viime vuosina kiivasta. Vuonna 2022 Chengdun bruttokansantuote oli hieman yli kaksi biljoonaa yuania. Keskimääräiset kuukausitulot samana vuonna olivat kaupunkialueella 54 897 yuania ja maaseudulla 30 931 yuania. Chengdu on Sichuanin suurin talousalue ja Chongqingin jälkeen Länsi- ja Keski-Kiinan toiseksi suurin talousalue. Chengdun tärkeimmät teollisuuden alat ovat elektroninen informaatioteollisuus, ruuan (mukaan lukien tupakan) jalostus, koneteollisuus, petrokemia- ja metallurgiateollisuus, autoteollisuus, rakennusmateriaaliteollisuus, sekä kevyt teollisuus. Palvelusektori ohitti teollisuuden Chengdun suurimpana kansantalouden alana jo vuonna 1991.
Liikenne

Chengdu Shuangliun kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 16 kilometriä Chengdun keskustasta. Sieltä on yli 70 kotimaan- ja yli 20 ulkomaanyhteyttä. Chengdu on Lounais-Kiinan junaliikenteen keskus, ja Chengdun rautatieaseman läpi kulkee tuhansittain matkustajia päivittäin. Chengdun metron ensimmäinen linja avattiin syksyllä 2010.
Urheilu

Kaupungissa järjestettiin Maailman vahvin mies -kilpailu vuonna 2005.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Radio86.fi: Chengdu – Kiinanruusujen kaupunki
| n k Chengdu |
| --- | --- |
 Sichuan 
Alueet:  Chengdun keskusta  Chenghua  Dujiangyan  Gaoxin  Jinjiang  Wuhou 
Liikenne:  Chengdu Shuangliun kansainvälinen lentoasema  Chengdun itäinen rautatieasema 
Nähtävyydet:  Baihuatan-puisto  Chengdu IFS -ostoskeskus  Dujiangyan Panda-keskus  New Century Global Center  Qingcheng-vuori  Qingyangin palatsi  Ren Min Gong Yuanin puisto  Shufeng Yayun -teehuone  Taikoo Li -ostoskeskus  Tianfun-aukio  Wangjianglou-puisto 
Koulutus:  Chengdun pandatutkimuskeskus  Chengdun teknillinen yliopisto  Sichuanin yliopisto 
Kulttuuri:  Jinsha Site -museo  Wenshun luostari  Wuhoun temppeli 
Urheilu:  Chengdu Hunters 
Muuta:  Dongfang Electric Corporation 
| n k  Kiinan alueiden pääkaupungit |
| --- | --- |
Kansallinen:  PRC Peking  ROC Taipei 
Maakunnat:  AH Hefei  FJ Fuzhou  GD Kanton  GS Lanzhou  GZ Guiyang  HA Zhengzhou  HB Wuhan  HE Shijiazhuang  HI Haikou  HL Harbin  HN Changsha  JL Changchun  JS Nanjing  JX Nanchang  LN Shenyang  QH Xining  SC Chengdu  SD Jinan  SN Xi’an  SX Taiyuan  YN Kunming  ZJ Hangzhou 
Autonomiset alueet:  GX Nanning  NM Hohhot  NX Yinchuan  XJ Ürümqi  XZ Lhasa 
Itsehallinnolliset kunnat:  BJ Tongzhou  CQ Yuzhong  SH Huangpu  TJ Hexi 
Erityishallintoalueet:  HK Hongkong  MO Macao 
| n k Megakaupungit |
| --- | --- |
Afrikka (3):  Kairo  Kinshasa  Lagos 
Aasia (29):  Bangalore  Bangkok  Chengdu  Chennai  Chongqing  Delhi  Dhaka  Hangzhou  Hồ Chí Minh  Hyderabad  Istanbul  Jakarta  Kalkutta  Kanton  Karachi  Keihanshin  Lahore  Metro Manila  Mumbai  Nagoya  Peking  Soul  Shanghai  Shenzhen  Teheran  Tianjin  Tokio  Wuhan  Xiamen 
Eurooppa (5):  Istanbul  Lontoo  Moskova  Pariisi  Rein–Ruhr 
Pohjois-Amerikka (3):  Los Angeles  México  New York 
Etelä-Amerikka (5):  Bogotá  Buenos Aires  Lima  Rio de Janeiro  São Paulo 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Australia 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Muut:  NARA  IdRef 
Chengdun metrokartta.
Horsmakasvit

| Horsmakasvit |
| --- | --- |
 Maitohorsma (Chamaenerion angustifolium)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Myrtales
Heimo::  Horsmakasvit Onagraceae  Juss.
Katso myös
   Horsmakasvit Wikispeciesissä   Horsmakasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Horsmakasvit (Onagraceae) on kukkivien kasvien heimo. Siihen kuuluu noin 650 lajia, jotka jaetaan 20–24 sukuun. Heimon lajien kukassa on useimmiten neljä terälehteä ja neljä verholehteä, jotka suurina ja värillisinä saavat joskus kukan näyttämään kahdeksanterälehtiseltä.
Suomessa viihtyviin horsmakasveihin kuuluvat monien horsmalajien lisäksi esimerkiksi helokit (Oenothera), kuten isohelokki (Oenothera missouriensis).
Horsmakasveihin kuuluvia sukuja

Boisduvalia
Calylophus
Calytophus
Camissonia – auringonpikarit
Chamaenerion – maitohorsmat (syn. Chamerion)
Circaea – velholehdet
Clarkia – silkkikukat eli klarkiat
Epilobium – horsmat eli hoikkahorsmat
Fuchsia – verenpisarat
Gaura – kesäkynttilät
Gayophytum
Heterogaura
Jussiaea
Lopezia – moskiittokukat
Ludwigia – rusolehdet
Oenothera – helokit
Stenosiphon
Aiheesta muualla

Laji.fi: Horsmakasvit (Onagraceae)
Horsmakasvit (Onagraceae)
Den virtuella floran: Onagraceae (ruotsiksi)
Flora of China: Onagraceae (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q156179  Wikispecies: Onagraceae  APNI: 54696  ATRF: Onagraceae  BioLib: 3278  BOLD: 121378  CoL: DL8  EoL: 4333  EPPO: 1ONAF  FloraBase: 22881  FNA: 10630  FoAO2: Onagraceae  FoC: 10630  GBIF: 2430  GRIN: 789  iNaturalist: 47790  IPNI: 30000053-2  IRMNG: 114242  ITIS: 27279  NBN: NBNSYS0000160561  NCBI: 3934  NZOR: 661dc25d-d298-4d2f-a39a-e8ec48e403fb  Open Tree of Life: 1015483  Paleobiology Database: 55691  Plazi: 46527464-C02E-5E7A-9420-4AAD83C6B374  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30000053-2  Tropicos: 42000200  VASCAN: 178  VicFlora: 72bca3e0-d5e3-4f71-92bc-42c4ef3e7bf6  Watson & Dallwitz: onagrace  WFO: wfo-7000000424  WoRMS: 414850
Raili Hoviniemi

Raili Hillevi Lampinen (o.s. Hoviniemi, 13. toukokuuta 1936 Joensuu – 2018) oli suomalainen telinevoimistelija ja uimahyppääjä.
Hoviniemi sijoittui Helsingin kesäolympialaisissa 1952 yhteisvoimistelukilpailussa viidenneksi, telinevoimistelun joukkuekilpailussa 13:nneksi, 8-ottelussa 102:nneksi, puomilla 66:nneksi, permannolla 101:nneksi, nojapuilla 114:nneksi ja hypyssä 116:nneksi. Hän osallistui MM-kilpailuihin vuonna 1954.
”Sesse” Hoviniemi edusti seuratasolla Helsingin Voimistelijoita ja Helsingin Telinetyttöjä. Hän saavutti SM-hopeaa vuonna 1954 ja SM-pronssia 1955. Vuosina 1951–1956 hän kilpaili kolmessa maaottelussa Ruotsia ja Neuvostoliittoa vastaan.
Hoviniemi kilpaili myös uimahyppääjänä edustaen Helsingfors Simsällskapia. Hän osallistui Pohjoismaiden mestaruuskilpailuihin vuonna 1955 ja voitti Suomen mestaruuden ponnahduslautahypyissä vuosina 1955 ja 1957 sekä kerroshypyissä vuosina 1956 ja 1957.
Hoviniemi kuoli vuonna 2018. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.
Chongqingin pommitukset

| Chongqingin pommitukset |
| --- | --- |
 Japanilainen pommikone Chongqingin yllä.
Paikka:  Chongqing, Kiina
Ajankohta:  18. helmikuuta 1938 –  23. elokuuta 1943
Iskutyyppi:  terroripommitus, osa Kiinan ja Japanin sotaa 1937–1945.
Kuolleita:  23 600
Haavoittuneita:  37 700
Chongqingin pommitukset olivat yli viisi vuotta kestänyt Japanin terroripommitusoperaatio kiinalaista Chongqingin kaupunkia vastaan. Pommitukset alkoivat 18. helmikuuta 1938 ja kestivät 23. elokuuta 1943 saakka. Ne olivat osa vuosina 1937–1945 käytyä Kiinan ja Japanin välistä sotaa.
Chongqing toimi Kiinan tasavallan väliaikaisena pääkaupunkina Kiinan ja Japanin välisen sodan aikana. Japani aloitti kaupungin pommittamisen helmikuussa 1938. Vaikka Chongqingia pommitettiin, kaupunkiin muutti sodan aikana jatkuvasti uusia asukkaita, kuten esimerkiksi Japanin valtaamilta alueilta paenneita. Vaikka kaupunkiin rakennettiin jatkuvasti uusia pommisuojia, niistä ei ollut turvaamaan kaikkia asukkaita. Lisäksi joistakin julkisista suojista muodostui kuolemanloukkuja pommitusten aikana, sillä ne olivat riittämättömästi varusteltuja niihin ahtautuneita suuria ihmisjoukkoja ja pitkiä pommituksia silmällä pitäen. Pommituksissa kuoli tai vammautui arvioista riippuen noin 30 000–60 000 ihmistä. Pommituksen vaikutusta kaupungin eri sosiaalisiin ryhmiin ja väestönosiin on tutkittu sodan jälkeen.
Taustaa

Japanin armeijan eteneminen Hubein maakunnassa pysähtyi Wuhanin taistelun jälkeen. Japanilaiset saivat vallattua Wuhanin lokakuussa 1937, mutta vuoristoinen ja vaikeakulkuinen alue teki etenemisen syvemmälle Kiinaan vaikeaksi. Wuhanin lentoasemasta tuli tukikohta, josta käsin Japanin ilmavoimat saattoi pommittaa Chongqingia pitkän kantaman keskiraskaiden pommikoneiden avulla.
Marraskuussa 1937 japanilaiset joukot olivat edenneet Kiinan tasavallan pääkaupungin Nanjingin lähelle ja lähes vallanneet toisen tärkeän kaupungin, Shanghain. Kiinan tasavallan johtaja Tšiang Kai-šek oli toivonut länsiliittoutuneiden osallistuvan puolustukseen sodan alusta lähtien, mutta Shanghain menettäminen nosti esiin kysymyksen pääkaupungin kohtalosta. Niinpä hallitus teki Chongqingista väliaikaisen pääkaupunkinsa sodan ajaksi. Koska kaupungista tuli poliittinen, taloudellinen, sotilaallinen ja kulttuurillinen keskus, se näyttäytyi japanilaisille tärkeänä sotilastoimien kohteena. Kaupungissa oli tuolloin noin 500 000 asukasta, mutta sekä sodan että uuden roolinsa vuoksi sinne muutti paljon uusia asukkaita lyhyessä ajassa. Vuonna 1942 kaupungissa asui jo 760 000–1 000 000 henkeä.
Chongqing oli kehittyvä kaupunki, mutta se ei ollut valmistautunut uuteen rooliinsa pääkaupunkina. Pommituksen alkamisen aikaan Chongqingin ydinkeskusta oli ajankohtaan nähden nykyaikainen, mutta suurin osa väestöstä asui keskustan lähialueilla ahtautuneina vierekkäin rakennettuihin bambu- ja puutaloihin ja majoihin. Monet ottivat asuntoihinsa pakolaisia alivuokralaisiksi, mutta suuren muuttoliikkeen vuoksi kaupungin alueelle nousi lisäksi nopeasti rakennettuja taloja ja majoja. Suurten asutuskeskusten puiset asumukset olivat otollinen kohde erityisesti palopommeille. Pakolaisten ohella kaupunkiin siirtyi lukuisia tehtaita, kouluja, yliopistoja ja virastoja japanilaisten valtaamilta alueilta.