stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luke Black

| Luka Ivanović |
| --- | --- |
 Luke Black vuonna 2023.
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. toukokuuta 1992 (ikä 32) Čačak, Serbia ja Montenegro
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Luke Black
Laulukielet:  serbia, englanti
Aktiivisena:  2014–
Tyylilajit:  elektropop dreampop synthpop
Soittimet:  laulu, piano
Levy-yhtiöt:  Gruvlend Universal
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Luka Ivanović (s. 18. toukokuuta 1992 Čačak, Serbia ja Montenegro), taiteilijanimeltään Luke Black on serbialainen laulaja ja lauluntekijä. Hän osallistui Serbian vuoden 2023 euroviisukarsintaan Pesma za Evroviziju '23 ja voitti sen. Hän edusti Serbiaa Eurovision laulukilpailussa 2023 Liverpoolissa kappaleella Samo mi se spava.
Diskografia > Studioalbumit

"Chainsaws In Paradise" (2024)
Diskografia > EP:t

"Thorns" (2015)
"Neoslavic" (2018)
"F23.8" (2023)
Diskografia > Singlet

"Nebula Lullaby" (2014)
"D-Generation" (2015)
"Holding on to Love" (2015)
"Jingle Bell Rock / Nebula Lullaby" (2015)
"Demons" (2016)
"Walpurgis Night" (2017)
"Olive Tree" (2017)
"Frankensteined" (feat. Majed) (2019)
"A House on the Hill" (2021)
"Amsterdam" (2021)
"Heartless" (2021)
"Samo mi se spava" (2023)
”I’m So Happy” (2023)
"God's Too Cool" (2023)
"Chainsaws In Paradise" (2024)
"Winter Dahlia" (2024)
"Drinking Jack With Daddy" (2024)
"BATSHIT" (2024)
"Winter Dahlia (Glacial Version)" (2024)
"VOMIT" (2025)
Konstantin von Benckendorff

Konstantin Friedrich von Benckendorff (ven. Константи́н Христофо́рович Бенкендо́рф, Konstantin Khristoforovich Benkendorf, 31. tammikuuta 1785 – 6. elokuuta 1828), oli venäläinen kenraali ja diplomaatti.
Konstantin von Benckendorff
Elämä ja ura

Konstantin von Benckendorff syntyi Venäjän balttilaiseen perheeseen Revalissa (Tallinnassa) nykyisessä Virossa. Hänen isänsä oli kenraali, paroni Christoph von Benckendorff (12. tammikuuta 1749 Hamina - 10 kesäkuuta 1823), ja palveli Liivinmaan sotilaskomentajana. Hänen äitinsä paronitar Anna Juliane Charlotte Schilling von Canstatt (31. heinäkuuta 1744 Thalheim - 11. maaliskuuta 1797), palveli keisarinna Maria Fjodorovnan vanhempana hovineitinä ja parhaana ystävättärenä. Hänen veljensä Aleksandr von Benckendorff (1783-1844) oli kenraali ja valtiomies.
Diplomaattikoulutuksen jälkeen Konstantin von Benckendorff liittyi armeijaan ottaakseen osaa Napoleonin sotien loppuvaiheisiin 1810-luvulla, erityisesti Kasselissa, Fuldassa, Hanaussa, Rheimsissä ja Soissonsissa. Sotien jälkeen Konstantin von Benckendorff palasi diplomaattityöhön. Noin viiden vuoden päästä Konstantin von Benckendorff nimitettiin Badeniin ja Stuttgartiin täysvaltaiseksi ministeriksi. Venäjän-Persian sodan puhjettua hän palasi Venäjälle, osallistui Vagharšapatin valtaukseen ja sotatoimiin Jerevanin lähellä. Sen jälkeen hän ylitti Arak-joen ja löi persialaisen ratsuväen.
Von Benckendorff kuoli Varnan lähellä kuumeeseen, joka levisi Venäjän armeijassa Venäjän-Turkin sodan 1828-1829 aikana.
Perhe

Konstantin von Benckendorff vihittiin 1.9.1814 Natalia von Alopäuksen (4. helmikuuta 1796 - 29.tammikuuta 1823) kanssa. Hän oli Magnus Maximilian Alopeuksen tytär. Heillä oli kaksi lasta:
kreivi Konstantin Alexander Konstantinovich von Benckendorff (22. lokakuuta 1816 - Paris, 29. tammikuuta 1858),  vihitty Potsdamissa 20. kesäkuuta 1848 prinsessa Louise Constantine Nathalie Johanne de Croÿ'n kanssa (2. marraskuuta 1825 Anholt - 8. tammikuuta 1890 Meran) - lapsia mm. en:Alexander Konstantinovich BenckendorffKreivi Konstantin Konstatinovich von Benckendorff
kreivitär Maria Konstantinovna von Benckendorff (1818 - 31. lokakuuta 1844), jonka mies oli Pavel Matvejevi Golenischev-Kutuzov-Tolstoi (1800 - 1883).Maria Konstantinovna von Benckendorff isänsä Konstantinin kanssa
Kunniamerkit ja palkitsemiset

Pyhän Annan ritarikunta 2. lk, timantein - 1812 ja 1. lk - 17. huhtikuuta 1823. Timantit lisätty 1. luokkaan - 16. helmikuuta 1824
Pyhän Yrjön ritarikunta 4. lk - 8. helmikuuta 1813 ja 3. lk - 10. syyskuuta 1815
Pyhän Vladimirin ritarikunta 4. lk - 25. tammikuuta 1812 ja 3. lk - 18. syyskuuta 1813 ja 2. lk - 22. heinäkuuta 1827
Punaisen kotkan ritarikunta (Preussi) 2. lk
Miekan ritarikunta 1.lk (Ruotsi)
Max Josefin sotilasritarikunnan ritari (Baijeri)
Leopoldin keisarillinen ritarikunta ritari (Itävalta)
Kultainen miekka merkinnällä "Urheudesta", timantein, kahdesti (1814 ja 1. tammikuuta 1828)
Hopeamitali "Vuoden 1812 sodan muistoksi"
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Nathalie von Alopäus
Kapitaali (lehti)

Kapitaali on Kansantaloustieteen opiskelijat ry:n julkaisema lehti. Lehti ilmestyy vuoden aikana noin neljä kertaa. Vuosina 2014 ja 2015 lehdestä julkaistiin viisi numeroa, joista vuoden kolmas oli uusille opiskelijoille lähetetty fuksinumero. Kapitaalin päätoimittajina vuonna 2025 toimivat Aurora Ahlroos-Lilius, Kanerva Murtovaara ja Marko Suomalainen.
Aikaisempia päätoimittajia

2024 Tuomas Heikkinen, Meeri Mäkinen ja Matti Mustonen
2023 Tuomas Heikkinen ja Matti Mustonen
2022 Otto Muurinen ja Noora Pumpanen
2021 Mikko Vanhala
2020 Eino Haajanen ja Aleksi Pikka
2019 Tom-Henrik Sirviö ja Kasperi Kuuskoski
2018 Elina Aavila ja Kalle Karppanen
2017 Elina Aavila ja Lauri Vesala
2016 Arto Salo
2015 Veikko Walta
2014 Miika Päällysaho
2013 Joonas Mattson ja Tatu Räsänen
2012 Lauri Jauhiainen ja Aliisa Koivisto
2011 Julia Müller, Matti Mitrunen ja Jaakko Meriläinen
2009 Olli Hyytiäinen
2008 Jarno Louhelainen
2007 Hannu Kivimäki
2006 Annika Lindblad
2005 Turkka Juhtala ja Anssi Kohonen
2004 Maiju Harava
2003 Markus Kanerva
Aiheesta muualla

Kapitaalin lehtiarkisto issuu.com -palvelussa
Kapitaalin nettisivut
Koronapassi

Koronapassi puhelimessa
Koronapassi on digitaalinen todistus, joka kertoo, onko koronapassin omistaja saanut koronarokotteen, hiljattain sairastanut koronavirustaudin tai onko hänellä negatiivinen koronavirustestitulos.
Koronapassi EU:ssa

Euroopan unionin alueella on käytössä EU:n digitaalinen koronatodistus. Todistuksen myöntää jokaisen valtion omat viranomaiset. Kaikki EU-maat ovat liittyneet sen käyttöön, minkä lisäksi myös useat muut Euroopan maat ovat mukana palvelun käytössä.
Koronapassi Suomessa

Koronapassi löytyy OmaKannasta QR-koodin muodossa. Se seuraa EU:n koronapassiprotokollaa.
Koronapassi oli vaihtoehto rajoituksille. Rajoitusten kohteina olevat toimijat ovat voineet vaihtoehtoisesti ja oman valintansa mukaan edellyttää asiakkailtaan tai osallistujilta koronapassin käyttöä tai noudattaa valtioneuvoston, aluehallintoviranomaisten ja kuntien asettamia rajoituksia. Sekä yksityiset että julkiset toimijat voivat edellyttää koronapassin käyttöä. Tilojen sulkua sekä tilaisuuksien totaalikieltoa ei voinut kiertää koronapassilla.
Koronapassin esittämistä ei voinut edellyttää paikoissa, joiden voidaan katsoa olevan tavanomaisen elämän tai lakisääteisten oikeuksien ja palveluiden nauttimisen kannalta välttämättömiä. Todistusta ei siis saanut edellyttää asiakkailta esimerkiksi apteekeissa tai kaupoissa.
Koronapassin voi esimerkiksi tulostaa tai tallentaa puhelimeensa, ja tarkistaa siitä käyttäen THL:n hyväksymää Koronatodistuksen lukija -sovellusta. Koronapassin käyttö päättyi Suomessa 1. kesäkuuta 2022. Ulkomailla sitä voi vielä tarvita.
Koronapassi Suomessa > Vastustusta

Koronapassia edellyttävät yritykset ja yrittäjät ovat saaneet osakseen kritiikkiä ja häirintää. Yritysten toimintaa on pyritty häiritsemään ainakin väärillä varauksilla ja niitä boikotoidaan. Koronapassin mahdollista käyttöönottoa yhä nuoremmilla ja sen edellytystä varsinkin julkisissa palveluissa, tapahtumissa ja harrastuspaikoissa on arvosteltu syrjiväksi. Perussuomalaiset ovat arvostelleet koronapassia eduskunnassa siihen vaadittavien testitulosten viiveiden, yksityisten testien korkeiden hintojen ja rokotteiden tehokkuuteen liittyvien epäselvyyksien osalta, ja pitävät passia eriarvoistavana ja yksilönvapauksia halventavana. Kansanedustaja Ano Turtiainen sai varapuhemies Antti Rinteeltä huomautuksen sanottuaan koronapassia natsipassiksi. Koronavirusrokotteita koskevat salaliittoteoriat ovat myös löytäneet seuraajia, jotka pitävät rokotteita turvallisuusuhkana ja siten koronapassia uhkana vapaudelleen.lähde?
Koronapassi Suomessa > Koronapassin jäädytys

Omikronmuunnoksen vuosi koronapassin käytön rajoittaminen alkoi 28. joulukuuta 2021. Tuolloin toimijat eivät voineet kiertää koronarajoituksia koronapassin avulla. Lisäksi ravintolarajoitukset koskivat myös koronapassin edellyttäjiä. Jo jouluna 2021 koronapassin käyttöä rajoitettiin ravintoloissa niin, että anniskelu päättyi klo 21 ja sai pitää auki klo 22 asti. Koronapassia ei otettu virallisesti enää takaisin käyttöön Suomessa, vaan koronarajoituksista luovuttiin 1. maaliskuuta 2022. Syynä lienee, että koronapassi ja rajoitukset eivät ole yhtä tehokkaita estämään tartuntojen leviäminen omikronin takia kuin edellisissä varianteissa.
Paattinen

| Paattinen Patis> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Turku |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  60°36′08″N, 022°24′00″E
Lääni:  Turun ja Porin lääni
Maakunta:  Varsinais-Suomen maakunta
Kuntanumero:  574
Hallinnollinen keskus:  Paattinen
Perustettu:  
– emäpitäjä:  Maaria
Liitetty:  1973
– liitoskunnat:  Turku Paattinen
– syntynyt kunta:  Turku
Pinta-ala:   km²   (1.1.1972)
– maa:  58,8 km²
Väkiluku:  1 900   (31.12.1972)
– väestötiheys:  31,97 as./km²
Paattisten vanhaa keskustaa.
| Paattinen> Patis |
| --- | --- |

Kaupunki:  Turku
Suuralue:  Maaria-Paattinen
Kaupunginosa nro:  96
Pinta-ala:  59,9 km² 
Postinumero(t):  21330, 21340
Paattinen (ruots. Patis) on entinen kunta ja nykyisin osa Turun kaupunkia sen pohjoisosassa. Kunta oli pitkän ja kapean kiilan muotoinen ja päättyi pohjoisessa Kuhankuonon kahdeksan kunnan rajapyykkiin. Alueen halki virtaa Paattistenjoki, joka tunnetaan myös Vähäjokena lähempänä Turkua. Ennen Paattisten kunnan lakkauttamista sen naapurikunnat olivat Aura, Lieto, Masku, Mynämäki, Nousiainen, Pöytyä, Rusko, Turku, Vahto ja Yläne.
Paattinen liitettiin Turkuun vuonna 1973. Tämä on viimeisin kerta, kun kokonainen kunta on liitetty osaksi Turkua. Tällä hetkellä Paattinen muodostaa Turussa Maaria-Paattisten suuralueen pohjoispuoliskon. Paattinen oli yksikielisesti suomenkielinen kunta, mutta kuntaliitoksessa kieliolot muuttuivat niin, että alueesta tuli kaksikielinen, enemmistökielenään suomi.
Paattisten seurakunta perustettiin vuonna 1690 Maariaan kuuluneena kappeliseurakuntana. Vuonna 1909 se siirrettiin kuulumaan Vahdon seurakuntaan, ja itsenäiseksi seurakunnaksi se tuli vuonna 1937. Nykyisin Paattisten seurakunta kuuluu Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymään. Jugend-tyylinen, puurakenteinen Paattisten kirkko on vuodelta 1909, ja sen on suunnitellut Helge Rancken.
Paattisten vaakunan suunnitteli Ahti Hammar, ja se vahvistettiin vuonna 1958.
Kyliä

Alakylä, Auvainen, Auvaismäki, Iskoinen eli Kirkonkylä, Joenperä, Kinnari, Kreivilä, Paavola, Paijula, Poso, Tekkala, Tiipilä, Törmäinen, Ullainen, Uro ja Viikkala. Paattisten pohjoinen osa on Tortinmäki. Tortinmäki on alun perin ollut Paattisten ja Maarian takamaata. Postinumerot alueella ovat 21330 PAATTINEN ja 21340 TORTINMÄKI.
Paattisilla on yksi asemakaavoitettu alue. Turun kaupunki hyväksyi 13.2.1986 Paattisten (alun perin Iskoisten) asemakaavan. Asemakaava-alueeseen on liitetty Paattisten koulun alue. Paattisten asemakaava-alue muodostaa kaupunginosan, joka on Turussa numeroltaan 096 PAATTINEN ja joka edelleen jakaantuu kortteleihin ja tontteihin. Kiinteistötunnukset alkavat  853-096- mukaisesti asemakaava-alueella eli Paattisten kaupunginosassa.
Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Paattisilla ei ollut lainkaan taajamia.
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Paattisten väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.
| Paattisten väestönkehitys 1880–1970 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1880 | 1880 |    | 810 | 810 |
| 1890 | 1890 |    | 932 | 932 |
| 1900 | 1900 |    | 968 | 968 |
| 1910 | 1910 |    | 1 128 | 1 128 |
| 1920 | 1920 |    | 1 196 | 1 196 |
| 1930 | 1930 |    | 1 200 | 1 200 |
| 1940 | 1940 |    | 1 224 | 1 224 |
| 1950 | 1950 |    | 1 366 | 1 366 |
| 1960 | 1960 |    | 1 848 | 1 848 |
| 1970 | 1970 |    | 1 880 | 1 880 |
Lähde: Tilastokeskus.
Palvelut

Paattisilla toimii Paattisten koulu, johon yhdistettiin entiset Kreivilän ja Paavolan koulut. Uusi koulu aloitti toimintansa marraskuussa 2011. Koulun yhteydessä toimii myös alueen kirjasto ja neuvola.
Paattisten päiväkoti toimii kahdessa toimipisteessä, Toffinkujalla koulun yhteydessä ja Seuravuorenkadulla. Entisen kunnan alueella on myös useita perhepäivähoitajia.
Turun seudun joukkoliikenne eli Föli toimii alueella. Linja-autoilla pääsee entisen Paavolan koulun luokse. Osa vuoroista ulottuu Tortinmäkeen. Kesällä Tortinmäen vuoroja kulkee Kurjenrahkan kansallispuistolle saakka.
Paattisilla on aluetalo, jossa on nuorisotila, kuntosali sekä uimahalli. Aluetalon lähellä on urheilukenttä, jonka yhteydessä on skeittiramppi ja rantalentopallokenttä sekä leikkipuisto.
Harrastustoimintaa edustavat partiolippukunta Vaakun Vartijat sekä urheiluseurat Paattisten Pamaus ja Paattisten Puhti. Turun suomenkielinen työväenopisto ja Turun Weikot tarjoavat liikuntamahdollisuuksia koulun tiloissa. Alueen palo- ja pelastustoimintaa hoitaa muun muassa Paattisten VPK yhteistyössä koko Varsinais-Suomen kattavan pelastuslaitoksen kanssa. Paattisilla toimii aktiivisesti monia yhdistyksiä, kuten Paattisten neuvotteluyhdistys, Paattisten omakotiyhdistys, Lions Club Paattinen ja MLL Paattinen.
Paattisten keskustassa ovat Sale Paattinen, sekä kampaamo.
Kulttuuri > Murre

Paattisten alueella puhutun kielen perustana on Turun ylämaan murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään. Paattisten murteelle tyypillinen piirre on Lounais-Suomen erikoisgeminaation ja yleisgeminaation välinen tyyppi p,t,k,s-konsonanteissa.
Kulttuuri > Nähtävyyksiä

Paattisten pohjoisin kärki on Kuhankuonon rajapaikka. Kurjenrahkan kansallispuiston aluetta kuuluu Paattisiin. Paattisten keskustan läheisyydessä on luontopolkuja, kuten Paattisten Luontopolku, Jokipolku ja Airikinpolku.
Tortinmäessä on perinteinen Tortinmäen tanssilava. Alueella on myös Tortinmäen kuntorata.
Vanhan tavaran sisustuskauppa Pimee Vintti toimii vanhalla Tiensuun tilalla Säkyläntien varrella.
Paattisten työväentalo on vuodelta 1911.
Paattisten kirkon vieressä on Paattisten kotiseutumuseo. Säkyläntien läheisyydessä on Klootin torppa rakennuksineen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paattinen Wikimedia Commonsissa
Paattisten pamaus (Arkistoitu – Internet Archive)
Paattisten seurakunta
Paattisten VPK
Turun suuralueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Suuralueet: Kaupunginosat suuralueittain
1. Keskusta: I kaupunginosa · II kaupunginosa · III kaupunginosa · IV Martti · V Itäranta · VI kaupunginosa · VII kaupunginosa · VIII Port Arthur · IX Länsiranta · Iso-Heikkilä · Korppolaismäki1 · Kupittaa · Kurjenmäki · Mäntymäki · Nummi2 · Pihlajaniemi3 · Ruissalo · Turun satama · Vähäheikkilä4
2. Hirvensalo-Kakskerta: Friskala · Haarla · Illoinen · Jänessaari · Kaistarniemi · Kakskerta · Kukola · Lauttaranta · Maanpää · Moikoinen · Oriniemi · Papinsaari · Pikisaari · Satava · Särkilahti · Toijainen
3. Skanssi-Uittamo: Harittu · Ilpoinen · Ispoinen · Katariina · Koivula · Korppolaismäki1 · Luolavuori · Peltola · Pihlajaniemi3 · Puistomäki · Skanssi · Uittamo · Vasaramäki · Vähäheikkilä4
4. Varissuo-Lauste: Huhkola · Lauste · Vaala · Varissuo
5. Nummi-Halinen: Itäharju · Kohmo · Koroinen · Kurala · Halinen · Nummi2 · Oriketo · Pääskyvuori · Räntämäki
6. Runosmäki-Raunistula: Kaerla5 · Kastu · Kärsämäki · Raunistula6 · Runosmäki7
7. Länsikeskus: Kaerla5 · Kähäri · Mälikkälä · Pitkämäki · Runosmäki7 · Ruohonpää · Teräsrautela · Vätti
8. Pansio-Jyrkkälä: Artukainen · Pahaniemi · Pansio · Perno
9. Maaria-Paattinen: Haaga · Jäkärlä · Koskennurmi · Lentokenttä · Metsämäki · Moisio · Paattinen · Paimala · Saramäki · Tasto · Urusvuori · Yli-Maaria
Huomautukset:  1: Korppolaismäki kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 2: Nummi kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Nummi-Haliseen. 3: Pihlajaniemi kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 4: Vähäheikkilä kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 5: Kaerla kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen. 6: Raunistula kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen. 7: Runosmäki kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen.
| n k Varsinais-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Aura  Kaarina  Kemiönsaari  Koski Tl  Kustavi  Laitila  Lieto  Loimaa  Marttila  Masku  Mynämäki  Naantali  Nousiainen  Oripää  Paimio  Parainen  Pyhäranta  Pöytyä  Raisio  Rusko  Salo  Sauvo  Somero  Taivassalo  Turku  Uusikaupunki  Vehmaa 
Entiset kunnat:  Alastaro  Angelniemi  Askainen  Dragsfjärd  Halikko  Hiittinen  Houtskari  Iniö  Kakskerta  Kalanti  Karinainen  Karjala  Karuna  Kemiö  Kiikala  Kisko  Korppoo  Kuusisto  Kuusjoki  Lemu  Loimaan kunta  Lokalahti  Maaria  Mellilä  Merimasku  Metsämaa  Mietoinen  Muurla  Naantalin maalaiskunta  Nauvo  Paattinen  Paraisten maalaiskunta  Perniö  Pertteli  Piikkiö  Pyhämaa  Rymättylä  Somerniemi  Suomusjärvi  Särkisalo  Tarvasjoki  Uskela  Uudenkaupungin maalaiskunta  Vahto  Velkua  Västanfjärd  Yläne 
Paattisten lainamakasiinit. Taaemmassa makasiinissa toimii Paattisten kotiseutumuseo.
Nikolai Krylenko

Nikolai Vasiljevitš Krylenko
Nikolai Vasiljevitš Krylenko (ven. Николай Васильевич Крыленко; 14. toukokuuta (J: 2. toukokuuta) 1885 Behtejevo – 29. heinäkuuta 1938 Moskova) oli venäläinen vallankumouksellinen bolševikki ja poliitikko.
Bolševikki

Krylenko oli lyhyen aikaa Venäjän armeijan ylipäällikkö vallankumouksen jälkeen 1917–1918, mutta hänet syrjäytettiin, ja hän työskenteli sittemmin oikeusjärjestelmän johtotehtävissä Neuvostoliitossa. 1930-luvulla hän toimi Venäjän SFNT:n yleisenä syyttäjänä ja uransa huipulla Neuvostoliiton oikeusasiainkansankomissaarina 20. heinäkuuta 1936 – 15. tammikuuta 1938.lähde? Hänet tuomittiin sillä varjolla, että hän oli osallistunut vuoristokiipeilijöiden retkelle ilman syytä, ja teloitettiin Stalinin puhdistuksissa 1938.
Šakinharrastaja

Krylenko oli innokas šakinharrastaja. Hän oli 1930-luvulla alan neuvostoliittolaisen järjestön puheenjohtaja ja šakkilehden 64 päätoimittaja. Hän järjesti vuosien 1925, 1935 ja 1936 šakkiturnaukset. Hänen väitetään keksineen šakinharrastaja Leninin nimiin pannun lauseen: "Shakki on hyvää henkistä harjoitusta", jonka ansiosta šakki levisi Neuvostoliitossa suosituksi kansan harrastukseksi. Hän valjasti šakin koulutusjärjestelmän kulttuurien vallankumouksen välineeksi.
Port of Miami

| Port of Miami Rick Ross |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2005–2006
 Julkaistu: 8. elokuuta 2006
 Tuottaja(t): Jason "Jay E" Epperson, City Spud, Steve "Blast" Wills
 Tyylilaji: hip hop
 Kesto: 77.17
 Levy-yhtiö: Def Jam, Slip-n-Slide
Rick Rossin muut julkaisut
|   | Port of Miami 2006 | Rise to Power 2007 |
Port of Miami on rap-artisti Rick Rossin ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin 8. elokuuta 2006. Albumin nimi tulee siitä, että Miami on kuin kokaiinilaivojen portti Yhdysvaltoihin.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Tuottaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | "Intro" |  | 0.24 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | "Push It" | J. R. Rotem | 3.28 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | "Blow" (Feat. Dre)  | Cool & Dre | 4.10 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | "Hustlin'" | The Runners | 4.14 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | "Cross That Line" (Feat. Akon)  | Akon | 4.33 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | "I'm Bad" | K. Luck | 3.53 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | "Boss" (Feat. Dre)  | Cool & Dre | 4.40 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | "For Da Low" | Jazze Pha | 4.21 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | "Where My Money (I Need That)" | The Runners | 4.31 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | "Get Away" (Feat. Mario Winans)  | Mario Winans | 4.06 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | "Hit U From The Back" (Feat. Rodney)  | The Runners | 5.05 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | "White House" | DJ Toomp | 4.01 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | "Pots And Pans" (Feat. J Rock)  | J Rock | 4.35 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | "It's My Time" (Feat. Lyfe Jennings)  | The Runners | 4.15 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | "Street Life" (Feat. Lloyd)  | Big Reese | 4.07 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | "Hustlin' (Remix)" (Feat. Jay-Z & Young Jeezy)  | The Runners | 4.44 |  |  |  |  |  |  |
| 17. | "It Ain't A Problem" (Feat. Carol City Cartel)  | J. Venom | 3.47 |  |  |  |  |  |  |
| 18. | "I'm A G" (Feat. Lil Wayne & Brisco)  | DJ Khaled | 4.15 |  |  |  |  |  |  |
| 19. | "Prayer" | J Rock | 4.08 |  |  |  |  |  |  |
Kappale Push It sisältää samplen Scarface-elokuvan Push It to the Limit -kappaleesta.
Singlet

"Hustlin'" (28. maaliskuuta 2006)
"Push It" (5. syyskuuta 2006)
| n k Rick Ross |
| --- | --- |
Albumit:  Port of Miami  Rise to Power (kokoelma-albumi)  Trilla  Deeper Than Rap  Teflon Don  God Forgives, I Don't  Mayback Mitzvah (mixtape)  Mastermind  Rather You Than Me  Port of Miami 2 
Singlet:  ”Hustlin'”  ”Push It”  ”Speedin'”  ”The Boss”  ”Here I Am”  ”Magnificent”  ”All I Really Want”  ”Maybach Music 2”  ”Super High”  ”B.M.F. (Blowin' Money Fast)”  ”Aston Martin Music”  ”You the Boss”  ”I Love My Bitches”  ”BIG TYME”  ”Gold Roses”
Mathilde Krzesinska

| Mathilde Krzesinska> puol. Matylda Krzesińska, ven. Матильда Феликсовна Кшесинская, Matilda Feliksovna Kšesinskaja |
| --- | --- |
 Mathilde Krzesinska
Henkilötiedot
Koko nimi:  Mathilde Maria Krzesinska
Syntynyt: 31. elokuuta (J: 19. elokuuta) 1872 Ligovo, lähellä Pietaria, Venäjä
Kuollut: 7. kesäkuuta 1971 (98 vuotta) Pariisi, Ranska
Kansalaisuus:  venäläinen
Ammatti:  tanssija
Puoliso:  Andrei Vladimirovitš Romanov (naim. 1921, k. 1956)
Lapset:  Vladimir Romanovski-Krasinski
Sukulaiset:  Felix Krzesiński, Jósef Krzesiński, Julia Krzesinska
Näyttelijä
Aktiivisena:  1890–1964
Merkittävät roolit:  Venäjän keisarillisen baletin prima ballerina assoluta Flore, Le Réveil de Flore; Mlada; Lise, La Fille mal Gardée; Prinsessa Aspicia Faaraon Tytär, Esmeralda; Nikiya, La Bayadère.
Mathilde Maria Krzesinska (puol. Matylda Krzesińska, ven. Матильда Феликсовна Кшесинская, Matilda Feliksovna Kšesinskaja); (31. elokuuta (J: 19. elokuuta) 1872 Ligovo, lähellä Pietaria, Venäjän keisarikunta – 7. kesäkuuta 1971 Pariisi, Ranska) oli venäläinen balettitanssija, Venäjän keisarillisen baletin prima ballerina assoluta eli ensitanssijatar sekä vuodesta 1926 lähtien ruhtinatar Romanovski-Krasinski.
Hän oli Venäjän kruununperijä Nikolai Aleksandrovišin läheinen ystävä ja rakastajatar vuodesta 1890 lähtien ennen kuin Nikolai avioitui Hessenin prinsessa Alixin kanssa vuonna 1894.
Perhe ja koulutus

Mathilde Krzesinskan koko puolalainen perhe, Aleksanteri II:n kutsusta vuonna 1853 Pietariin muuttanut masurkan tanssijamestari-isä Felix Krzesiński (1823–1905), veli Jósef Krzesiński (1866–1969) ja vanhempi sisar Julia Krzesińska (1868–1942) esiintyivät Mariinski-teatterissa Pietarissa. Hänen äitinsä Julia Dominskaja oli ollut naimisissa balettitanssija Ledan kanssa ja viiden lapsen leskiäiti aviotuessaan Krzesińskin kanssa. Lapsia syntyi vielä neljä lisää, joista Mathilde oli nuorin, hemmoteltu ja "Pienokaiseksi" kutsuttu.
Krzesinska hyväksyttiin Keisarilliseen balettikouluun 8-vuotiaana vuonna 1880, jossa häntä opettivat Lev Ivanov, Pehr Christian Johansson, Jekaterina Vazem ja Enrico Cecchetti. Hän valmistui vuonna 1890, suoritti loppukokeensa 17-vuotiaana tanssimalla pas de deux'n baletista La Fille Mal Gardée keisariperheen läsnäollessa, jonka jälkeen keisari Aleksanteri III:n on kerrottu sanoneen: "Olkaa baletillemme kunniaksi ja koristukseksi." Hänet otettiin tanssijaksi Keisarilliseen balettiin kesäkuussa 1890.