stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maurice Martenot
Aiheesta muualla

Tietoa Maurice Martenot'sta ja ondes Martenot'sta (englanniksi)
Mm. Maurice Martenot'n elämäkerta (saksaksi)
Music From The Ether Maurice Martenot esittelee soitintaan vuonna 1934. Video, 3 min.
Pankakosken kartonkitehdas

Enso-Gutzeitin Pankakosken kartonkitehdas 1960-luvulla.
Pankakosken kartonkitehdas on Lieksan kaupungissa Pankakosken taajamassa, sijaitseva kartonkitehdas, jonka omistaa sijoittaja Dermot Smurfitin omistama Pankaboard Oy. Tehtaalla on kaksi pienehköä kartonkikonetta, jotka tuottavat erikoiskartonkeja. Tehdas on Lieksan suurimpia työnantajia.
Historia

Tehtaalla on kaksi kartonkikonetta, joiden yhteenlaskettu tuotantokapasiteetti on 110 000 t/a. Kartonkikone KK3 on vanhimpia toiminnassa olevia kartonkikoneita Suomessa. Kone on kuitenkin uusittu useita kertoja. Tehtaan kartonkikone KK3:ssa on käytössä harvinainen Condebelt-kartonginkuivaustekniikka. Pankakoskelle on toimitettu ensimmäinen Valmetin Damatic-ohjausjärjestelmä.
Pankakosken vesivoimalaitos käynnistettiin sähkön tuotantoon 12. maaliskuuta 1912, jolloin vuosina 1910–1912 uusittu Pankakosken tehdas aloitti kartongin tuotannon. Pankakosken tehdasta rakennettaessa Enso-Gutzeit Osakeyhtiö perusti vuonna 1912 sahalaitoksen Lieksan Rantalaan, nykyiseen Kiramonrantaan. Saha palveli pääasiassa tehtaan tarpeita ja se sai sähkövoimansa Pankakosken vesivoimalaitoksesta. Rantalasta sähköä johdettiin myös Lieksan kylän keskustaan. Saha paloi vuonna 1933 eikä sitä rakennettu enää uudelleen. Pankakosken tehtaan tuotanto- ja konttoritiloissa oli sähkövalaistus käytössä jo vuonna 1898. Valaistussähkö tehtiin silloisessa rautaruukissa koskivoiman pyörittämällä dynamolla. Tuolloin Pankakoskella valmistettiin vielä rautaa Pankajärven pohjasta nostetusta järvimalmista. Raudan valmistus oli aloitettu jo vuonna 1825 ja sitä kesti noin 77 vuoden ajan. Palaneen rautaruukin paikalle perustettiin massatehdas, joka toimi puuhiomona vuosina 1904–1909. Vuonna 1904 puuhiomolle hankittiin valaistussähköä tuottava dynamo, joka sai käyttövoimansa höyryn paineesta. Hiomolla oli käytössä vuoden 1909 inventaarion mukaan viisi kaarilamppua ja 208 hehkulamppua.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kone | Valmistaja | Toiminnassa vuosina | Viiraosa | Viiraleveys | Puristinosa | Nopeus | Kapasiteetti | Muuta |
| Kartonkikone KK1 | Karhulan Konepaja | 1910/2-1979 (Uusittu vuonna 1928 Banning & Seybold) |  | 2 800 mm |  |  | 20-25 t/d | Purettu |
| Kartonkikone KK2 | Karhulan Konepaja/Valmet uusinut täysin | (1910/2) 1979-, modernisoitu vuonna 1995 |  | 3 060 mm (2 800 mm) |  |  | 65 000 t/a (alkuper. 20-25 t/d), Taivekartonki (FBB) |  |
| Kartonkikone KK3 | Füllner (Valmet-Tampella, Condebelt-osa) | 1914-, modernisoitu vuosina 1980 ja 1996 | Tampella CFF-kaksiviirarainain | 2 250 mm (alkuper. 2 100 mm) |  |  | 45 000 t/a (alkuperäinen 10 t/d), Erikoiskartongit, puupahvi (WPB), sellukartonki (SBS) | Condebelt-kuivausosa |
Nykyisellä voimalaitoksella on vuonna 1999 käyttöönotettu leijupetikattila, jonka valmistaja on Putkimaa Oy. Kattilan teho on 33MW. Kattilalla korvattiin vanhempia kattiloita.
Historia > Aikajana

1825	Raudan tuotanto alkoi järvimalmista
1903	Ensimmäinen puuhiomo, kapasiteetti 3 000 t vuodessa
1909	Pankakosken tehdas W. Gutzeit & Co:n omistukseen
1912	Uusi puuhiomo, kartonkikoneet KK1 ja KK2 käynnistyivät
1912	Sähköä tuottava vesivoimalaitos käynnistyy 12.3.1912
1914	Kartonkikone KK3 käynnistyi, Tehtaan tuotantokapasiteetti nousi 18 000 tonniin vuodessa
1927	Erillinen yhtiö osaksi W. Gutzeit & Co-yhtiötä.
1944	Keräyspaperin käyttö alkoi
1964	Uusi vesivoimalaitos ja uusi puuhiomo valmistuivat
1979	Kartonkikoneet KK1 ja KK2 korvattiin uudella kartonkikoneella KK2.
1980	Modernisoitu KK3 käynnistyi, Pankakosken kapasiteetti nousi 75 000 tonniin vuodessa
1995	Modernisoitu KK2 käynnistyi
1996	KK3:n Condebelt-kuivausosa käynnistyi
1999	Uusi biologinen puhdistamo ja kiinteää polttoainetta käyttävä kattila käynnistyivät
2000	Kuorimon modernisointi
2001	SBS-kartonkien tuotanto alkoi
2002	Kierrätystuotteiden valmistus lopetettiin
2007	Myyntitoimisto Espooseen
2006	Kansainvälinen Dermot Smurfitin johtama sijoittajaryhmä osti tehtaan Stora Ensolta
2008	Lämmön talteenoton modernisointi (KK2 ja KK3)
2008	Uusi laaduntarkkailujärjestelmä KK2:lle
2008	Yhtiö tekee historiansa suurimman, yli 7 milj. euron tappion
2010	Yhtiö tekee noin 0,4 milj. euron tuloksen.
2011	Yhtiö tekee yli 6 milj. euron tuloksen, liikevaihto noin 74 milj euroa.
2012	Yhtiö tekee yli 3 milj. euron tuloksen, liikevaihto noin 71 milj euroa.
2013	 Kaksi vanhaa kuorimakonetta korvataan yhdellä uudella isolla kuorimakoneella, investointi n. 1,5 milj euroa
Marko Arnautović

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 19. huhtikuuta 1989 (ikä 35) 
Syntymäpaikka: Wien, Itävalta
Pelipaikka: hyökkääjä, laitalinkki
Pituus: 192 cm 
Seura
Seura: Internazionale
Junioriseurat
1995–2006: Floridsdorfer AC
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2006–2010 2009–2010 2010–2013 2013–2017 2017−2019 2019−2021 2021−2024 2023−2024 2024− | Twente → Internazionale Werder Bremen Stoke City West Ham United Shanghai SIPG Bologna → Internazionale Internazionale | 44 (12) 3 (0) 72 (14) 125 (22) 59 (21) 33 (19) 54 (24) 27 (5) 5 (0) |
Maajoukkue
| 2008– |  Itävalta | 121 (39) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 22. joulukuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 22. joulukuuta 2024.
Marko Arnautović (s. 19. huhtikuuta 1989 Wien) on itävaltalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa milanolaisseura Interiä, jossa hän pelasi jo kauden 2023–2024 lainalla saman sarjan Bolognasta. Hän pystyy pelaamaan hyökkääjän paikan lisäksi laitalinkkinä. Hänet valittiin Itävallan vuoden jalkapalloilijaksi 2018.
Seurajoukkueura

Arnautović siirtyi alankomaalaisen FC Twenten alle 19-vuotiaiden joukkueeseen 2006. Seuran edustusjoukkueessa hän debytoi Eredivisien ottelussa PSV Eindhovenia vastaan huhtikuussa 2007. Kaikkiaan hän pelasi Alankomaiden pääsarjassa 44 ottelua ja teki 12 maalia. UEFA Cupissa hän pelasi kahdeksan ottelua, joissa teki yhden maalin. Mestarien liigassa hän pelasi yhden karsintakierroksen ottelun.
Arnautović pelasi kauden 2009–2010 lainalla Serie A:n Interissa, joka voitti kaudella triplamestaruuden. Arnautović pelasi kauden aikana ykkösjoukkueessa vain kolmessa ottelussa, kaikki Serie A:ssa. Kesällä 2010 hän siirtyi Bundesliigan Werder Bremeniin 6,2 miljoonan euron siirtosummalla. Hän pelasi Saksan pääsarjassa 72 ottelua, ja teki 14 maalia. Mestarien liigassa hän pelasi Bremenin paidassa viisi ottelua, joissa teki kaksi maalia, sekä kaksi karsintakierroksen ottelua.
Arnautović siirtyi Englannin Valioliigan Stoke Cityyn 2,8 miljoonan euron siirtosummalla syyskuussa 2013. Hän pelasi seurassa 125 Englannin pääsarjaottelua, joissa teki 22 ja syötti 27 maalia. Kesällä 2017 hän siirtyi Valioliigan West Hamiin 22,3 miljoonalla eurolla. Hän teki kahden kauden 59 valioliigaottelussaan yhteensä 21 maalia ja syötti kymmenen maalia.
Arnautovic siirtyi heinäkuussa 2019 Kiinan superliigassa pelaavaan Shanghai SIPG:hen 22 miljoonalla punnalla. Elokuussa 2021 hän siirtyi italialaisseura Bolognaan, jossa hän pelasi kahden kauden aikana 54 Serie A -ottelua ja teki niissä 24 maalia. Kauden 2023–2024 hän oli lainalla Interissä. Hän pelasi Interin voittamassa Serie A:ssa 27 ottelua, joissa hän teki viisi maalia, ja Mestarien liigassa neljä ottelua, joissa hän teki kaksi maalia.
Maajoukkueura

Arnautović pelasi kaksi ottelua alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2007. Itävallan A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen ottelunsa MM-karsintaottelussa Färsaaria vastaan lokakuussa 2008. Ensimmäiset A- maaottelumaalinsa hän teki EM-karsintaottelussa Azerbaidžania vastaan lokakuussa 2010.
Arnautović pelasi Itävallan kaikki kolme ottelua EM-kilpailuissa 2016. Kesän 2021 EM-kilpailuissa hän tuli vaihdosta kentälle ensimmäisessä alkulohko-ottelussa Pohjois-Makedoniaa vastaan ja teki joukkueensa kolmannen maalin mutta huuteli maalinsa jälkeen solvaavasti vastustajajoukkueen Ezgjan Alioskille, mistä hän sai yhden ottelun pelikiellon. Itävallan kolmannessa alkulohko-ottelussa hän pelasi täydet minuutit, ja neljännesvälieräottelussa Italiaa vastaan hän oli kentällä jatkoajan alkupuolelle saakka. EM-kilpailuissa 2024 hän tuli ensimmäisessä alkulohko-ottelussa vaihdosta kentälle ja pelasi kolme muuta ottelua avauskokoonpanossa. Hän teki yhden maalin alkulohko-ottelussa Puolaa vastaan.
Arnautović on pelannut vuoden 2024 loppuun mennessä 121 A-maaottelua ja tehnyt niissä 39 maalia.
Saavutukset

Italian liigamestaruus: 2010, 2024
Italian cup: 2010
Mestarien liiga: 2010
Itävallan vuoden jalkapalloilija 2018
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marko Arnautović Wikimedia Commonsissa
Internazionale – Serie A
1 Sommer |
2 Dumfries |
6 De Vrij |
7 Zieliński |
8 Arnautović |
9 Thuram |
10 Martínez |
11 Correa |
12 Di Gennaro |
13 Martínez |
15 Acerbi |
16 Frattesi |
17 Buchanan |
20 Çalhanoğlu |
21 Asllani |
22 Mkhitarjan |
23 Barella |
28 Pavard |
30 Carlos Augusto |
31 Bisseck |
32 Dimarco |
36 Darmian |
42 Palacios |
95 Bastoni |
99 Taremi |
Valmentaja Inzaghi
Itävallan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2016
1 Almer |
2 Garics |
3 Dragović |
4 Hinteregger |
5 Fuchs |
6 Ilsanker |
7 Arnautović |
8 Alaba |
9 Okotie |
10 Junuzović |
11 Harnik |
12 Lindner |
13 Suttner |
14 Baumgartlinger |
15 Prödl |
16 Wimmer |
17 Klein |
18 Schöpf |
19 Hinterseer |
20 Sabitzer |
21 Janko |
22 Jantscher |
23 Özcan |
Valmentaja Koller
Itävallan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2020
1 A. Schlager |
2 Ulmer |
3 Dragović |
4 Hinteregger |
5 Posch |
6 Ilsanker |
7 Arnautović |
8 Alaba |
9 Sabitzer |
10 Grillitsch |
11 Gregoritsch |
12 Pervan |
13 Bachmann |
14 Baumgartlinger |
15 Lienhart |
16 Trimmel |
17 Schaub |
18 Schöpf |
19 Baumgartner |
20 Onisiwo |
21 Lainer |
22 Lazaro |
23 X. Schlager |
24 Laimer |
25 Kalajdžić |
26 Friedl |
Valmentaja Foda
Itävallan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2024
1 Lindner |
2 Wöber |
3 Trauner |
4 Danso |
5 Posch |
6 Seiwald |
7 Arnautović |
8 Prass |
9 Sabitzer |
10 Grillitsch |
11 Gregoritsch |
12 Hedl |
13 Pentz |
14 Querfeld |
15 Lienhart |
16 Mwene |
17 Kainz |
18 Schmid |
19 Baumgartner |
20 Laimer |
21 Daniliuc |
22 Seidl |
23 Wimmer |
24 Weimann |
25 Entrup |
26 Grüll |
Valmentaja Rangnick
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa
Halla Heberg

| Halla Heberg |
| --- | --- |
 Halla Heberg
 Koordinaatit: 57°27′01″N, 11°57′41″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Hallandin lääni
Maakunta:  Hallanti
Kunta:  Kungsbacka
Väkiluku (31.12.2023):  1 970
Halla Heberg on taajama Kungsbackan kunnassa Hallandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 970 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Halla Heberg Wikimedia Commonsissa
F-Secure

| F-Secure Oyj |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Switch on freedom
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: FSECURE
Markkina-arvo:   483,5 milj. € (31.12.2019)
ISIN:  FI0009801310
Perustettu:  Data Fellows 1988
Perustaja:  Risto Siilasmaa Petri Allas
Toimitusjohtaja:  Timo Laaksonen
Puheenjohtaja:  Pertti Ervi
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  tietokoneohjelmistot
Tuotteet:  tietoturvatuotteet
Liikevaihto:   111,0 milj. € (2022)
Liikevoitto:   38,8 milj. € (2022)
Tilikauden tulos:   30,1 milj. € (2022)
Henkilöstö:  350+ (2022)
Kotisivu:  www.f-secure.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
F-Secure Oyj (vuoteen 1999 Data Fellows Oyj) on vuonna 1988 perustettu tietoturvaratkaisuja muun muassa tietokoneille, matkapuhelimille ja tableteille tarjoava suomalainen yritys. F-Securen tunnetuimmat edustajat lienevät sen perustajan Risto Siilasmaan lisäksi yhtiön tutkimuspäällikkö Mikko Hyppönen, joka esiintyy usein julkisuudessa, kun tietoturvauhkia uutisoidaan. F-Secure listautui Helsingin pörssiin vuonna 1999.
F-Secure valmistaa tietoturvatuotteita kaikenlaisille tietokoneille ja eri käyttöjärjestelmillä varustetuille älypuhelimille ja tableteille.
Marraskuussa 2020 yrityksen toimitusjohtajana aloitti Juhani Hintikka, joka on työskennellyt aiemmin muun muassa ohjelmistoyhtiö Comptelin toimitusjohtajana. Kesäkuusta 2016 alkaen toimitusjohtajan tehtävää hoitanut Samu Konttinen siirtyi Virian toimitusjohtajaksi.
Kesäkuussa 2022 F-Secure jakautui kahteen erilliseen yhtiöön, joista toinen oli WithSecure. Risto Siilasmaasta tuli WithSecuren hallituksen puheenjohtaja ja Juhani Hintikasta sen toimitusjohtaja, Pertti Ervistä tuli uuden F-Securen hallituksen puheenjohtaja ja Timo Laaksosesta sen toimitusjohtaja. Myöhemmin Hintikka joutui eroamaan WithSecuren toimitusjohtajan tehtävästä ehdollisen vankeustuomion takia.
Historia

Risto Siilasmaa perusti Data Fellowsin 16. toukokuuta 1988 yhdessä Petri Allaksen kanssa. Perustamisen aikaan Siilasmaa oli 22-vuotias tuotantotalouden opiskelija Teknillisessä korkeakoulussa, ja Petri Allas oli hänen opiskelukaverinsa. Samana vuonna havaittiin maailman ensimmäinen verkkomato, Morris. Alkuvaiheessa Data Fellows koulutti tietokoneen käyttäjiä ja rakensi räätälöityjä tietokantoja, mutta myöhemmin yhtiö erikoistui virustorjuntaan ja muihin tietoturvaohjelmistoihin, kun kolme vuotta perustamisen jälkeen yhtiö käynnisti ensimmäisen suuren ohjelmistoprojektinsa ja kehitti ensimmäisen heuristisen skannerin virustorjuntatuotteille. F-Securen ensimmäinen virustorjuntatuote Windows-tietokoneille julkaistiin vuonna 1994.
Data Fellows listautui Helsingin pörssiin keskellä it-kuplaa perjantaina 5. marraskuuta 1999. Kaupankäynnin alettua yhtiön osakekurssi nousi puolessa tunnissa 7,70 eurosta 33 euroon. Listautumisen aikaan Siilasmaa omisti yhtiöstä 57 prosenttia. Data Fellows vaihtoi samoihin aikoihin nimensä F-Secureksi. It-kuplan puhjettua myöhemmin syksyllä 2001 F-Securen kovimmista hinnoista katosi kuitenkin noin 90 prosenttia.
1990-luvun lopulla Yhdysvaltain viranomaiset pyysivät F-Securelta tietoja mahdollisesta takaportista tai yleisavaimesta yhtiön F-Secure Desktop -salausohjelmasta, jonka avulla olisi päästy käsiksi ohjelmaa käyttäneen huumerikollisen tietokoneen tietoihin oikeuden niin päättäessä. Mikko Hyppösen mukaan kyseessä oli yksittäistapaus. Hän kertoi myös, että yhtiön tuotteissa ei ole takaportteja, niiden rakentamista ei ole pyydetty eikä tällaisiin pyyntöihin suostuttaisi.
F-Secure teki kesäkuussa 2018 historiansa suurimman yrityskaupan hankkimalla brittiläisen tietoturvayhtiön MWR InfoSecurityn noin 92 miljoonalla eurolla. Yrityskaupan myötä aiemmin Pohjoismaihin keskittynyt F-Secure sai jalansijaa esimerkiksi Britannian ja Yhdysvaltojen markkinoilla, joissa MWR:llä oli jo ennestään liiketoimintaa.
Tuotteet

F-Secure tekee tietoturvaohjelmistoja kuluttajille ja yrityksille, yhtiö on historiansa aikana muun muassa perustanut maailman ensimmäisen tietoturvasivuston ja luonut ensimmäisen reaaliaikaisen virustentorjuntatuotteen kannettaville Windows-tietokoneille.
F-Securen nykyisiä kuluttajatuotteita ovat muun muassa F-Secure Total, F-Secure Internet Security, F-Secure VPN, sekä F-Secure ID Protection -salasanamanageri. F-Securen ohjelmistoja myyvät Suomessa eteenpäin muun muassa Elisa, Telia ja DNA, jotka ovat brändänneet tuotteen itselleen ja myyvät sitä asiakkailleen omilla tuotemerkeillään.
Elisa ja F-Secure aloittivat syksyllä 2018 yhteistyön, jossa kehitetään IoT-laitteita suojaavaa tietoturvareititintä, jolla voisi suojata kotien tietokoneiden, tablettien ja puhelinten lisäksi ne laitteet, joihin ei voi asentaa tietoturvaohjelmia. Tällaisiin laitteisiin kuuluu esimerkiksi mediasoittimet, pelikonsolit, älytelevisiot ja perinteiset kodinkoneet, kuten jääkaapit, ilmalämpöpumput ja valvontakamerat.
Omistajat

F-Securen viisi suurinta osakkeenomistajaa, tilanne 31. maaliskuuta 2024:
| Omistaja | Omistusosuus |
| --- | --- |
1. Risto Siilasmaa: 34,37 %
2. Sijoitusrahasto Nordea Nordic Small Cap: 6,62 %
3. Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen: 3,59 %
4. Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo: 2,52 %
5. Mandatum Henkivakuutusosakeyhtiö: 2,48 %
Aiheesta muualla

F-Secure
Virustorjunta
| --- | --- |
Mainittavia yrityksiä:: Avast Software AVG Technologies Avira Bitdefender Cisco Systems Comodo Group Dr. Web F-Secure Kaspersky Lab Intel Security (ent. McAfee) Lavasoft Malwarebytes Microsoft Panda Security Symantec Corporation Trend Micro ZoneAlarm
Ohjelmia eri alustoille:: 
• Työpöytä • Palvelimet: AhnLab Avast Antivirus AVG Anti-Virus Avira Antivirus Bitdefender BullGuard Comodo Internet Security Dr. Web F-Secure Advanced SystemCare Kaspersky Internet Security Malwarebytes Anti-Malware McAfee VirusScan Microsoft Security Essentials Microsoft Windows Defender Panda Security Sophos Symantec Endpoint Protection Norton Internet Security Trend Micro Internet Security ZoneAlarm
• Mobiililaitteet • Tabletit: AhnLab AVG Anti-Virus Avira Antivirus Bitdefender BullGuard Comodo Mobile Security Dr. Web F-Secure Intel Security Trend Micro
F-Securen pääkonttori Helsingin Ruoholahdessa.
Hjälm

| Hjälm |
| --- | --- |
 Hjälm
 Koordinaatit: 57°29′37″N, 12°10′07″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Hallandin lääni
Maakunta:  Hallanti
Kunta:  Kungsbacka
Väkiluku (31.12.2023):  268
Hjälm on taajama Kungsbackan kunnassa Hallandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 268 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hjälm Wikimedia Commonsissa
Ready to Die

| Ready to Die The Notorious B> I.G. |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1993–1994
 Julkaistu: 13. syyskuuta 1994
 Tyylilaji: hip hop
 Kesto: 68.58
 Levy-yhtiö: Bad Boy
Listasijoitukset
  Billboard 200: 15.
The Notorious B.I.G.:n muut julkaisut
|   | Ready to Die 1994 | Life After Death 1997 |
Singlet albumilta Ready to Die
 ”Juicy” Julkaistu: 8. elokuuta 1994  ”Big Poppa” Julkaistu: 20. helmikuuta 1995
Ready to Die on edesmenneen yhdysvaltalaisen rap-artistin Notorious B.I.G:in debyyttialbumi, joka julkaistiin vuonna 1994 hänen ystävänsä Sean Combsin levymerkillä Bad Boy Records.
Albumia pidetään erittäin tärkeänä East Coast rapin julkaisuna sillä samoihin aikoihin Kalifornian osavaltion räppärit dominoivat lähes koko genreä (esimerkiksi Tupac, Eazy-E, Dr. Dre, Snoop Dogg, Ice Cube). Albumi on myynyt kotimaassaan nelinkertaista platinaa Albumi on myös saanut Grammy ehdokkuuden vuonna 1996. Albumilta julkaistiin singlet ”Juicy”, ”Big Poppa” ja ”One More Chance”, joista kaksi ensimmäistä nousivat hiteiksi.
Suurin osa albumin kappaleista kertoo Biggie Smallsin nuoruudesta, joka sisälsi paljon rikollisuutta ja väkivaltaa. Lyriikoissa Biggie myös pohtii tulevaisuuttaan ja nousuaan tähdeksi.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Intro | Christopher Wallace, Sean Combs | Sean ”Puffy” Combs | 3.24 |  |  |  |  |  |
| 2. | Things Done Changed | Wallace, Dominic Owen, Kevin Scott | Darnell Scott | 3.58 |  |  |  |  |  |
| 3. | Gimme the Loot | Wallace, Osten Harvey | Easy Mo Bee | 5.04 |  |  |  |  |  |
| 4. | Machine Gun Funk | Wallace, Harvey | Easy Mo Bee | 4.17 |  |  |  |  |  |
| 5. | Warning | Wallace, Harvey | Easy Mo Bee | 3.40 |  |  |  |  |  |
| 6. | Ready to Die | Wallace, Harvey | Easy Mo Bee | 4.24 |  |  |  |  |  |
| 7. | One More Chance | Wallace, Norm Glover, Reginald Ellis, Chucky Thompson, Combs | Bluez Brothers, Chucky Thompson, Combs | 4.43 |  |  |  |  |  |
| 8. | Fuck Me (Interlude) | Wallace, Combss | Combs | 1.31 |  |  |  |  |  |
| 9. | The What (feat. Method Man) | Wallace, Clifford Smith, Harvey | Easy Mo Bee | 3.57 |  |  |  |  |  |
| 10. | Juicy | Wallace, Peter Philips, Combs, Jean Oliver | Poke, Combs | 5.02 |  |  |  |  |  |
| 11. | Everyday Struggle | Wallace, Glover, Ellis | Bluez Brothers | 5.19 |  |  |  |  |  |
| 12. | Me & My Bitch | Wallace, Glover, Ellis, Thompson, Combs | Bluez Brothers, Chucky Thompson, Combs | 4.00 |  |  |  |  |  |
| 13. | Big Poppa | Wallace, The Isley Brothers | Chucky Thompson, Combs | 4.13 |  |  |  |  |  |
| 14. | Respect | Wallace, Diana King, Harry Casey | Poke, Combs | 5.21 |  |  |  |  |  |
| 15. | Friend of Mine | Wallace, Harvey | Easy Mo Bee | 3.28 |  |  |  |  |  |
| 16. | Unbelievable | Wallace, Christopher Martin | DJ Premier | 3.43 |  |  |  |  |  |
| 17. | Suicidal Thoughts | Wallace, Robert Hall | Lord Finesse | 2.50 |  |  |  |  |  |
| Remasteroidun version bonuskappaleet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Who Shot Ya? | 5.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Just Playing (Dreams) | 2.43 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Allmusic:
Blender:
HipHopDX:
Christgau’s Consumer Guide: A–
Rolling Stone:
Kläppa

| Kläppa |
| --- | --- |
 Kläppa
 Koordinaatit: 57°21′14″N, 12°10′31″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Hallandin lääni
Maakunta:  Hallanti
Kunta:  Kungsbacka
Väkiluku (31.12.2023):  787
Kläppa on taajama Kungsbackan kunnassa Hallandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 787 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kläppa Wikimedia Commonsissa
Kode

| Kode |
| --- | --- |
 Kode
 Koordinaatit: 57°56′32″N, 11°51′02″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Kungälv
Väkiluku (31.12.2023):  1 569
Kode on taajama Kungälvin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 569 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kode Wikimedia Commonsissa
Kärna

| Kärna |
| --- | --- |
 Kärna
 Koordinaatit: 57°50′45″N, 11°47′37″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Kungälv
Väkiluku (31.12.2023):  1 234
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kärna on taajama Kungälvin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 234 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kärna Wikimedia Commonsissa
Luettelo Varkauden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Varkauden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Varkauden kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Varkauteen on liitetty Kangaslammin kunta.
Soinniton palataalinen frikatiivi

| --- | --- |
IPA:  ç
  
Soinniton palataalinen frikatiivi eli soinniton palataalifrikatiivi on konsonanttiäänne. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa sen merkkinä on ⟨ç⟩.
Ääntäminen

Soinniton palataalinen frikatiivi äännetään suun keskiosassa. Kieli nostetaan kohti kitalakea siten, että syntyy kapeikko, jonka kautta kulkeva ilmavirta aiheuttaa hankaushälyä. Kieli on suunnilleen samassa asennossa kuin äännettäessä suomen kielen j-äännettä, mutta ilmavirta kulkee pakotetummin eivätkä äänihuulet värähtele äänteen tuottamisen aikana.
Esiintyminen

Äänne [ç] esiintyy useissa Euroopan kielissä. Norjassa äänne kirjoitetaan KJ tai toisinaan etuvokaalin edellä K. Saksassa se kirjoitetaan CH ja esiintyy vain etuvokaalin jäljessä (niin sanottu ich-äänne, saks. Ich-laut); takavokaalin edellä CH ääntyy velaarisena [x] (niin sanottu ach-äänne, saks. Ach-laut). Suomen kielessä se esiintyy H-äänteen allofonina, esimerkiksi sanassa lyhyt.
Tattoo

| Tattoo Rory Gallagher |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : kesällä 1973
 Julkaistu: 11. marraskuuta 1973
 Tuottaja(t): Rory Gallagher
 Tyylilaji: blues-rock
 Kesto: 47.26
 Levy-yhtiö: Polydor
Rory Gallagherin muut julkaisut
| Blueprint 1973 | Tattoo 1973 | Irish Tour '74 1974 |
Tattoo on irlantilaisen multi-instrumentalistin Rory Gallagherin neljäs studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 1973.
Kappaleet

Kaikki kappaleet on kirjoittanut Rory Gallagher.
Tattoo’d Lady – 4.34
Cradle Rock – 6.15
20:20 Vision – 4.02
They Don’t Make Them Like You Anymore – 4.05
Livin’ Like a Trucker – 4.19
Sleep on a Clothes Line – 5.13
Who’s That Coming – 7.09
A Million Miles Away – 6.55
Admit It – 4.19