Suomen hallintolainkäyttö
Valitus

Valituksen saa tehdä sillä perusteella, että päätös on lainvastainen. Lainvastaisuus kattaa sekä aineelliset että menettelylliset perusteet. Lainvastaisuuden käsilläoloon vaikuttaa merkittävästi se, miten vapaa tai sidottu hallintoviranomaisen harkintavalta kulloinkin sovellettavien säännösten nojalla on. Tarkoituksenmukaisuusvalitusta ei hallintoprosessilain järjestelmässä ole.
Valitus on tehtävä valitusajassa eli määräajassa, joka hallintoprosessilain pääsäännön mukaan on valittajakohtaisesti 30 päivää päätöksen tiedoksisaannista. Muussa lainsäädännössä voi olla tästä poikkeavia säännöksiä. Ympäristöä ja luonnonvaroja koskevissa, laajoihin asianosaistahoihin usein vaikuttavissa lupa-asioissa sovelletaan yleensä hallintolain 62 a §:n mukaista julkista kuulutusta, jolloin tiedoksisaannin päätöksestä katsotaan tapahtuneen seitsemäntenä päivänä kuulutuksen julkaisemisajankohdasta kaikkien valittamiseen oikeutettujen osalta. Yksilöllisillä tiedoksiannoilla ei tällöin ole vaikutusta vaitusajan alkamiseen. Tämä on ollut välttämätöntä esimerkiksi lupapäätösten lainvoimaistumisen ajankohdan yksiselitteiseksi määrittämiseksi.
Määräajan kulumisen alkaminen edellyttää aina, että valitusosoitus on kelvollinen. Mikäli valitusosoitus puuttuu tai se on virheellinen, valitusaika alkaa kulua vasta, kun uusi valitusosoitus on annettu tiedoksi.
Valitus tehdään kirjallisesti, mutta erityisiä muotovaatimuksia on vähän. Valituksessa tulee kuitenkin mainita
päätös, johon haetaan muutosta (valituksen kohteena oleva päätös)
miltä kohdin päätökseen haetaan muutosta ja mitä muutoksia siihen vaaditaan tehtäväksi (vaatimukset)
vaatimusten perustelut
mihin valitusoikeus perustuu, jos valituksen kohteena oleva päätös ei kohdistu valittajaan.
Valituksessa on lisäksi ilmoitettava valittajan nimi ja yhteystiedot. Jos puhevaltaa käyttää valittajan laillinen edustaja tai asiamies, myös tämän yhteystiedot on ilmoitettava. Valituksessa on ilmoitettava myös se postiosoite ja mahdollinen muu osoite, johon oikeudenkäyntiin liittyvät asiakirjat voidaan lähettää (prosessiosoite).
Oikaisuvaatimuksen tekijä saa valittaessaan oikaisuvaatimuspäätöksestä esittää vaatimuksilleen uusia perusteluja. Hän saa esittää uuden vaatimuksen vain, jos se perustuu olosuhteiden muutokseen tai oikaisuvaatimuksen tekemisen määräajan päättymisen jälkeen valittajan tietoon tulleeseen seikkaan.
Valituskirjelmä on allekirjoitettava. Valituskirjelmän liitteenä on oltava valituksenalainen päätös sekä todistus päätöksen tiedoksisaamisesta tai muu selvitys valitusajan alkamisesta. Valitukseen on liitettävä myös muut mahdolliset asiakirjat, joihin halutaan vedota. Valitusajan kuluessa valitusta saa edelleen täydentää tai muuttaa vapaasti. Valitusajan päättymisen jälkeen uuden vaatimuksen saa esittää vain, jos se perustuu olosuhteiden muutokseen tai valitusajan päättymisen jälkeen valittajan tietoon tulleeseen seikkaan. Valitusajan päättymisen jälkeen valittaja saa esittää uusia perusteluja vaatimuksensa tueksi, jollei asia sen johdosta muutu toiseksi. Asianosainen saa kuitenkin oikeudenkäynnin aikana vaatia täytäntöönpanon kieltämistä tai keskeyttämistä, suullista käsittelyä tai oikeudenkäyntikulujen korvausta tai tehdä muun oikeudenkäyntiin liittyvän sivuvaatimuksen.
Mikäli valitus on puutteellinen, valitusviranomaisen on annettava mahdollisuus sen täydentämiseen. Jos asia pannaan erehdyksessä vireille väärässä viranomaisessa, viranomaisella on oikeus siirtää se toimivaltaiselle viranomaiselle.