Kuolansaamelaiset
Historia

Ensimmäiset historialliset maininnat itäsaamelaisista ovat 1500-luvun loppupuolelta. Ortodoksisuus tuli Kuolaan novgorodilaisten mukana 1000-luvulta alkaen. 1400-luvulla Kuolaan rakennettiin sen ensimmäiset kirkot uudisasukkaiden tarpeita varten. Vielä 1200-luvulla Kuolan saamelaiset elivät sukuyhteisöissä ja uskoivat luonnonhenkiin. 1500-luvulla luterilaisuuden leviäminen sai ortodoksisen kirkon aloittamaan väestön käännytyksen ortodoksisuuteen. Merkittäviä käännyttäjiä alueella olivat Trifon Petsamolainen sekä munkit Feodorit ja Feognosti. 1500-luvun aikana Kuolaan rakennettiin 10 kirkkoa. Ensimmäiset kristinuskoon kääntyneet saamelaiset olivat Kantalahden saamelaiset vuonna 1526. Sisämaassa käännytys­työ oli hitaampaa, ja käännyttämättömiä saamelaisryhmiä oli Kuolassa vielä 1600-luvun alussa. Tämän lisäksi monella kastetulla oli vain muodollinen suhde kirkkoon. 1800-luvun puoliväliin saakka lähes kaikki Kuolan saamelaiset olivat luku- ja kirjoitustaidottomia. 1800-luvun loppupuolella alettiin perustaa kirkonkouluja. 1900-luvulla Kuolan vedet ja maat kansallistettiin. Tätä ennen oli alueella vallinnut nautintaoikeudet, jotka oli jaettu eri saamelaissukujen kesken. 1920-luvun lopussa aloitettiin kollektivointi ja porotalouden kansallistaminen. Stalinin aikaan monet saamelaiset tuomittiin ammuttavaksi tai leireille kansanvihollisina. Suurien porotokkien omistajia vangittiin kulakkeina.
1940-luvulla Kuolan saamelaisista erosivat suuri osa koltista, jotka siirrettiin menetetystä Petsamosta Suomeen. 1960-luvulla vielä jäljelle jääneitä saamelaiskyliä tyhjennettiin ja niiden asukkaat siirrettiin muualle. Saamelaiset sijoitettiin Luujärvelle (Lovozero), jossa heidän valvomisensa oli helpompaa. Luujärven alkeiskoulussa alettiin opettaa saamea 1980-luvulla. Sitä opetetaan kolmella ensimmäisellä luokalla muutamana tuntina viikossa. Vuonna 1993 opetusta alettiin antaa myös vanhemmille oppilaille. Nykyisin Kuolan saamelaisten ongelmina on työttömyys ja alkoholismi. 90 % Kuolan saamelaisista miehistä kuolee viinaan tai oman käden kautta.
Oheisessa taulukossa on esitetty Kuolan saamelaisten (Murmanskin alueen saamelaisten) lukumäärän ja suhteellisen osuuden kehitys Neuvostoliiton ja Venäjän väestönlaskentojen 1939-2010 mukaan.
| Vuosi/ Kansallisuus | 1939> Määrä  | 1939>  % | 1959> Määrä  | 1959>  % | 1970> Määrä  | 1970>  % | 1979> Määrä  | 1979>  % | 1989> Määrä  | 1989>  % | 2002> Määrä  | 2002>  % | 2010> Määrä  | 2010>  %  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| saamelaiset | &&&&&&&&&&&01755.&&&&001 755 |  | &&&&&&&&&&&01814.&&&&001 814* |  | &&&&&&&&&&&01715.&&&&001 715 | 0,2 | &&&&&&&&&&&01565.&&&&001 565 | 0,2 | &&&&&&&&&&&01615.&&&&001 615 | 0,2 | &&&&&&&&&&&01769.&&&&001 769 |  | &&&&&&&&&&&01599.&&&&001 599 | 0,2   |
| Ei ilmoittanut etnistä ryhmäänsä | &&&&&&&&&&&&&048.&&&&0048 | --- | &&&&&&&&&&&&&&07.&&&&007 | --- | &&&&&&&&&&&&&047.&&&&0047 | --- | &&&&&&&&&&&&&048.&&&&0048 | --- | &&&&&&&&&&&&&054.&&&&0054 | --- | &&&&&&&&&&010679.&&&&0010 679 | --- | &&&&&&&&&&073484.&&&&0073 484 | --- |
| Murmanskin alueen väestö yhteensä | &&&&&&&&&0291178.&&&&00291 178 | --- | &&&&&&&&&0567672.&&&&00567 672 | --- | &&&&&&&&&0799527.&&&&00799 527 | --- | &&&&&&&&&0977832.&&&&00977 832 | --- | &&&&&&&&&0892534.&&&&00892 534 | --- | &&&&&&&&&0892534.&&&&00892 534 | --- | &&&&&&&&&0795409.&&&&00795 409 | --- |

* Ryhmää/Tietoa ei ollut eritelty käytetyssä aineistossa. Tässä ryhmä "Pohjoisen kansat" (народности Севера)