stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bahrainin Grand Prix 2019
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Valmistaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 57 | 1:34.21,295 | 3 | 25 |
| 2. | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 57 | +2,980 | 4 | 18 |
| 3. | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 57 | +6,131 | 1 | 15+1 |
| 4. | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda | 57 | +6,408 | 5 | 12 |
| 5. | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 57 | +36,068 | 2 | 10 |
| 6. | 4 |  Lando Norris | McLaren-Renault | 57 | +45,754 | 9 | 8 |
| 7. | 7 |  Kimi Räikkönen | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 57 | +47,470 | 8 | 6 |
| 8. | 10 |  Pierre Gasly | Red Bull Racing-Honda | 57 | +58,094 | 13 | 4 |
| 9. | 23 |  Alexander Albon | Scuderia Toro Rosso-Honda | 57 | +1.02,697 | 12 | 2 |
| 10. | 11 |  Sergio Pérez | Racing Point-BWT Mercedes | 57 | +1.03,696 | 14 | 1 |
| 11. | 99 |  Antonio Giovinazzi | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 57 | +1.04,599 | 16 |  |
| 12. | 26 |  Daniil Kvjat | Scuderia Toro Rosso-Honda | 56 | +1 kierros | 15 |  |
| 13. | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 56 | +1 kierros | 6 |  |
| 14. | 18 |  Lance Stroll | Racing Point-BWT Mercedes | 56 | +1 kierros | 18 |  |
| 15. | 63 |  George Russell | Williams-Mercedes | 56 | +1 kierros | 19 |  |
| 16. | 88 |  Robert Kubica | Williams-Mercedes | 55 | +2 kierrosta | 20 |  |
| 17.† | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 53 | Moottori | 17 |  |
| 18.† | 3 |  Daniel Ricciardo | Renault | 53 | Voimayksikkö | 10 |  |
| 19.† | 55 |  Carlos Sainz | McLaren-Renault | 53 | Vaihdelaatikko | 7 |  |
| Kesk. | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 16 | Kolarivauriot (Stroll) | 11 |  |
Nopein kierros: Charles Leclerc (Ferrari) 1.33,411 (kierroksella 38).
Lähde:
Tulokset > Sijoitukset kilpailun jälkeen

Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Muuta

Charles Leclercin uran ensimmäinen paalupaikka, palkintokorokesija ja nopein kierros.
Lando Norrisin ja Alexander Albonin uran ensimmäiset pisteet.
Renault’n molemmat kuljettajat keskeyttivät, vaikka saivatkin tulokset ajettuaan 90 % kilpailupituudesta, sitten Meksikon Grand Prix 2017.
Tule joulu kultainen

Tule joulu kultainen on suomalainen joululaulu. Sen tekstin kirjoitti SOK:lla mainospäällikkönä työskennellyt Seppo Mattila joulutervehdykseksi asiakkaille vuonna 1960. Myöhemmin Aarno Raninen sävelsi siitä kappaleen, jonka hän levytti vuonna 1969. SOK käytti "Tule joulu kultainen" -kappaletta mainosfilmeissään. Se kuultiin myös Seija Simolan esittämänä vuonna 1970 Sokoksen mainonnassa. Tämän jälkeen se on levytetty tiettävästi yli 30 kertaa.
Anna laulu lahjaksi

Anna laulu lahjaksi on Sony Music Finlandin ja Yleisradion yhteistyö, jonka tarkoituksena on uudistaa suomalaista joululauluperinnettä ja tarjota henkilökohtaisia sekä koskettavia elämyksiä. Paikan päällä koettavan sekä televisioitavan konserttielämyksen lisäksi kappaleet on julkaistu myös levynä sekä musiikkipalveluissa.
Formaatti on luotu joulukuussa 2017, jolloin Radio Suomi keräsi kuuntelijoiltaan tarinoita, joita he haluavat kertoa lähimmäisilleen. Joukko suomalaisia muusikkoja muutti kuuntelijoiden koskettavimmat ja kiinnostavimmat tarinat uusiksi joululauluiksi. Hector, Janna, Mikko Kuustonen, Leo, Arja Koriseva, Aleksanteri Hakaniemi, Nomi, Redrama, Jonsu, Samae Koskinen, Pihlaja ja Ollie esittivät uudet joululaulut konsertissa Helsingin Kulttuuritalolla järjestetyssä konsertissa 15. joulukuuta 2018. Konsertissa kuullut laulut on omistettu lahjana jollekin ja kappaleiden tarinoilla on syvä merkitys kertojalleen ja vastaanottajalle.
Orkesteri: Riku Karvonen – kitara, Jussi Turunen – kitara, Mikko Kaakkuriniemi – rummut, Joonas Kaikko – perkussiot, Jesse Mäläskä – basso, Jukka Eskola – trumpetti, Jusu Berghäll – saksofoni ja koskettimet, Jennie Storbacka – taustalaulu, Jepa Lambert – taustalaulu.
Anna Laulu Lahjaksi – Radio Suomen joulukonsertti taltioitiin ja Yle TV1 esitti sen joulupäivänä 2018. Ohjelmassa TV1 sekä Radio Suomi seuraavat kappaleiden syntyä ja katsoja pääsee näkemään kuinka artisti, hänen kappaleensa ja alkuperäinen tarinankertoja kohtaavat.
Anna Laulu Lahjaksi sai jatkoa vuonna 2019 kun artisteina kuultiin ja nähtiin Paula Koivuniemi, Arja Saijonmaa, Antti Ketonen, Kyösti Mäkimattila, Aste, Irina ja Mira Luoti. Irina esiintyi kahdessa kappaleessa, "Juuret&siivet" (Aste feat. Irina) ja "Aattoaamu".
Olli Aulanko

Olli Aulanko
Olli Sakari Aulanko (30. elokuuta 1921 Helsinki – 30. huhtikuuta 1964 Valkeakoski) oli suomalainen panssariässä, kansanedustaja ja Mannerheim-ristin ritari.
Aulanko palveli jatkosodassa Panssaridivisioonan Rynnäkkötykkipataljoonassa vaunun- ja joukkueenjohtajana. Kannaksen suurhyökkäyksen aikana käydyn Kuuterselän taistelun tekojen perusteella luutnantti Aulanko nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 26. kesäkuuta 1944 numerolla 133. Nimitysperusteluissa mainitaan muun muassa joukkueen johtaminen rohkeasti ja taitavasti. Sodan jälkeen Aulanko toimi Päivölän kansanopiston johtajana vuosina 1949–1964 sekä kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1958–1964 edustaen Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän työskenteli myös Sääksmäen kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Presidentin valitsijamiehenä Aulanko oli vuosien 1956 ja 1962 vaaleissa. Hän kuoli vuonna 1964. Oppiarvoltaan hän oli valtiotieteen maisteri.
Aulanko joutui tiedotusvälineissä kovan arvostelun kohteeksi kun hän alkoholia nautittuaan törmäsi autollaan kylätiellä pyöräilijään ja pakeni paikalta. Mannerheim-ristin ritareista matrikkelin tehneen kirjailija Seppo Porvalin mukaan Aulanko murtui tapauksen jälkeen henkisesti, ryhtyi raivoraittiiksi ja alkoi tehdä ylipitkiä juoksu- ja hiihtolenkkejä kunnes sai sydänkohtauksen ja kuoli. Aulangon tilalle eduskuntaan tuli varatuomari Timo Mäki.
Aulanko esiintyy Mauri Sariolan varhaisteoksessa Joka tuulen kylvää... nimellä Olavi Aulamo, Sariola itse nimellä Esko Arra. Olli Aulanko ja Mauri Sariola olivat läheiset ystävät jo kouluajoista lähtien. Sariola lähetti jokaisen uuden teoksensa Aulangolle omistuskirjoituksin. Myös ympäristöfilosofi Pentti Linkola kuului Olli Aulangon ystäväpiiriin.
Štědrý večer nastal

Štědrý večer nastal on tšekkiläinen perinteinen joululaulu, jossa ei mainita uskonnollisia aiheita.
Sanat

Jokaisen säkeistön viimeinen virke toistetaan yleensä kahdesti.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Alkuperäinen sanoitus tšekin kielellä (trad. ennen 1900-lukua)  | Suomenkielinen sanoitus (2019 Ion Mittler) CC BY-SA 4.0  |  |
|  Štědrej večer nastal.    Štědrej večer nastal,  koledy přichystal,  koledy přichystal.  |  Jouluaatto saapuu.    Joulun laulut kaikuu,  ruokapöytä notkuu.  Aattoilta saapuu.  |  |
|  Paní mámo vstaňte.    Paní mámo vstaňte,  koledu nám dejte,  koledu nám dejte.  |  Laula sinäkin nyt.    Laula suloisesti,  juhlan arvoisesti.  Päättyy odotus nyt.  |  |
|  Panimáma vstala.    Panimáma vstala,  koledu nám dala,  koledu nám dala.  |  Lahjat odottaa jo.    Kuusen oksain alla,  siinä lattialla  lahjat odottaa jo.  |  |
Aiheesta muualla

kirkkokuoron esitys
kappaleen nuotit (Arkistoitu – Internet Archive)
tunnetun artistin kotisivu, jossa kappaleen tekijäksi mainitaan kansansävelmä (lidová)
EOS-Aqua

Aqua-satelliitin instrumentit.
Aqua (EOS PM-1) on Nasan monikansallinen Maata kiertävä tieteellinen  tutkimussatelliitti. Sen tehtävänä on tutkia sadetta, haihtumista ja veden kiertokulkua. Satelliitti laukaistiin Vandenbergin ilmavoimien tukikohdasta 4. toukokuuta 2002 Boeing Delta II -raketilla . Nimi Aqua tarkoittaa latinan kielellä vettä. Satelliitissa on kuusi veden tutkimuslaitetta.
Aqua-satelliitti on toinen merkittävä komponentti Maan maaperää, biosfääriä, meriä ja ilmakehää tutkivaa Earth Observing Systemiä (EOS). Sitä edelsi Terra-satelliitti (laukaistu 1999) ja seurasi Aura-satelliitti (laukaistu 2004). Aqua painaa 2 850 kg, lisäksi laukaisussa oli noin 230 kg polttoainetta. Kuljetusasennossa satelliitin koko oli 2,68 × 2,49 × 6,49 m, kiertoradalla aukilevitettynä 4,81 × 16,70 × 8,04 m.
Aqua on sääsatelliittien tapaan sijoitettu aurinkosynkroniselle radalle. Sen nouseva solmu (ekvaattorin ylitys pohjoiseen) tapahtuu (ylityksen sattuessa kohdalle) kullakin pituuspiirillä paikallista aikaa noin klo 13:30, ja vastaavasti laskeva solmu noin klo 01:30. Satelliitin radan korkeus on 705 km, inklinaatio 98 astetta ja periodi 99 minuuttia .
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aquan Nasan kotisivu
AMSR-E Data Users Handbook
Kilisee, kilisee kulkunen

Kilisee, kilisee kulkunen (vir. Tiliseb, tiliseb aisakell) on virolainen joululaulu, jonka Leo Virkhaus sävelsi vuonna 1934. Teksti on peräisin Julius Oengon vuonna 1921 kirjoittamasta runosta Jõuluteel (Joulutiellä). Laulun on suomentanut Aukusti Simojoki. Virolaisten arvioiden mukaan se tunnetaan vähintään 70 maassa.
Lastenkirjailija ja runoilija Julius Oengo (kirjailijanimi J. Oro) syntyi vuonna 1901 Hiidenmaalla. Hänet tiettävästi teloitettiin Paldiskissa elokuussa 1941. Säveltäjä Leo Virkhaus syntyi kuuluisaan Wirkhausien muusikkosukuun vuonna 1910 Tartumaalla. Hän pakeni vuonna 1944 Saksaan ja edelleen Yhdysvaltoihin, jossa hän kuoli vuonna 1984.
Koska tekijät eivät ole voineet valvoa oikeuksiaan, joululaulua on julkaistu myös kansansävelmänä.
Aiheesta muualla

Pekka Linnainen: Kilisee, kilisee kulkunen - jonka virolaisuus unohtui Estofennia.  22.12.2017. Estofennia. Viitattu 23.12.2017.
Pekka Linnainen: Kilisee, kilisee kulkunen - tai oikeammin aisakello Vapaavuoro.  24.12.2014. Uusi Suomi. Viitattu 31.12.2014.
No Presents for Christmas

| ”No Presents for Christmas” King Diamond |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ”Charon”
 Julkaistu: 25. joulukuuta 1985
 Tuottaja(t): King Diamond
 Tyylilaji: heavy metal, thrash metal
 Kesto: 08.30
 Levy-yhtiö: Roadrunner
King Diamondin muut singlet
|   | ”No Presents for Christmas” 1985 | ”Halloween” 1986 |
No Presents for Christmas on King Diamondin ensimmäinen single-levy. Single on vuodelta 1985. Alkuperäisen 12 tuuman vinyylilevyn on tuottanut Roadrunner Records. Levyn eurooppalaisessa kansikuvassa on valkoinen tausta ja joulukelloja.
Molemmat singlessä olevat kappaleet ovat myös Fatal Portraitin remasteroidussa versiossa.
Kappaleet

No Presents for Christmas – 4.19
Charon – 4.14
Aiheesta muualla

Kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
No Presents for Christmas Discogsissa (englanniksi)
Albumi No Presents for Christmas Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
King Diamond
| --- | --- |
Studioalbumit:   Fatal Portrait  Abigail  ”Them”  Conspiracy  The Eye  The Spider’s Lullabye  The Graveyard  Voodoo  House of God  Abigail II: The Revenge  The Puppet Master  Give Me Your Soul...Please  The Institute 
EP:t:  Demo • The Dark Sides • Collector's Item
Livealbumit:  In Concert 1987: Abigail • Deadly Lullabyes: Live
Kokoelmat:  A Dangerous Meeting • Nightmare in the Nineties • Decade of Horror • The Best of King Diamond
Singlet:  "No Presents for Christmas" • "Halloween" • "The Family Ghost" • "Welcome Home" • "Eye of the Witch" • "Masquerade of Madness"
Pohjanlahti (Jyväskylä)

| Pohjanlahti  (Päijänteen lahti) |
| --- | --- |
 Yksi Päijänteen pohjoisimmista kohdista, Jyväskylän Pohjanlahti.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°12′18″N, 25°45′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Tulouomat:  oja Pohjanlammesta
Järvinumero:  14.221.1.001
Mittaustietoja (lahti)
Pinnankorkeus:  78,3 m 
 fiPohjanlahti 
Pohjanlahti on noin 1,5 kilometrin mittainen lahti Päijänteen pohjoispäässä Jyväskylässä. Se sijaitsee Nenäinniemen ja Sippulanniemen välissä ja on yksi Päijänteen pohjoisimmista lahdista. Lahdella on kolme uimarantaa: yksi pohjoispäässä, yksi lännessä Ristikivellä ja yksi idässä Nenäinniemessä.
Pohjanlammen ja Nenäinniemen pienen nimettömän lammen laskuojat laskevat Pohjanlahteen. Lahti on rehevöitynyt ja sen vedenlaatu on melko heikko, sillä sen veden happipitoisuus on alhainen.
Svim na zemlji

Svim na zemlji on kroatialainen perinteinen joululaulu, jota käytetään usein osana joulun messua kirkossa.
Sanat

Jokaisen säkeistön viimeinen virke toistetaan yleensä kahdesti.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Alkuperäinen sanoitus kroatiaksi (trad. ennen 1900-lukua)  | Suomenkielinen sanoitus (2018 Ion Mittler) CC BY-SA 4.0  |  |
|  Svim na zemlji mir, veselje,  budi polag Božje volje.    To sad nebo navješćuje  i glas s neba potvrđuje.  |  Iloa, rauhaa jokaiselle,  Jumalan tahto ihmiselle:    Taivaan kuoro julistaa,  enkelitkin todistaa.  |  |
|  Dobre volje svaka duša  grijeha neka već ne kuša.    Nego hvali, diči Boga,  što je posl'o Sinka svoga.  |  Jokainen sielu valkeudessa  vapautuu pahuuden vankeudesta.    Kiitä suurta Jumalaa,  Hän lähetti Poikansa.  |  |
|  Sinka svoga, Boga moga,  s Ocem, Duhom jednakoga.    Duhom Svetim začetoga  od Djevice / Marije rođenoga.  |  Yhdessä kolme ja kolmessa yksi,  Isä ja Poika ja Pyhä Henki    antoi ihmeen kohdata  nuorta neitsyt Mariaa.  |  |
Aiheesta muualla

Krunoslav Slabinacin esitys

kappaleen sanat ja nuotit kroatialaisen kirkon kotisivuilla

albumin sisällysluettelo, jossa on mukana Svim na zemlji / trad.

toinen albumin sisällysluettelo, jossa on mukana Svim na zemlji / trad.
Elysium Planitia

Topografinen kuva alueesta.
Elysium Planitian tulivuoria. Ylhäältä lukien Hecates Tholus, Elysium Mons ja Albor Tholus.
Elysium Planitia on toiseksi suurin tuliperäinen alue Marsissa. Alueella sijaitsevat tulivuoret Hecates Tholus, Elysium Mons ja Albor Tholus. Alue on saanut nimensä antiikin mytologian Elysionin kentistä.
Mars Express -satelliitti otti vuonna 2005 Elysium Planitiasta valokuvan, jossa näkyvän muodostelman uskotaan olevan tuhkan peittämää jäätä. Jäätikön kooksi on arveltu 800 × 900 kilometriä ja paksuudeksi 45 metriä.
InSight-luotaimen pian laskeutumisen jälkeen ottama kuva Elysium Planitialta.
NASAn InSight-luotain laskeutui Elysium Planitialle 26. marraskuuta 2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Elysium Planitia Wikimedia Commonsissa
O ce veste minunată

O ce veste minunată on perinteinen joululaulu, jota lauletaan Romaniassa sekä romanialaisissa yhteisöissä ympäri maailmaa. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut Dumitru Georgescu Kiriac noin vuonna 1900.lähde?
Sanat

Jokaisen säkeistön viimeinen virke toistetaan yleensä kahdesti.
| --- | --- |
Alkuperäinen sanoitus romaniaksi (noin 1900 Georgescu) : 
 O ce veste minunată  în Betleem ni s-arată.    Astăzi s-a născut  cel făr' de-nceput,  cum au spus prorocii. : 
 Că la Betleem Maria,  săvârşind călătoria,    într-un mic sălaş,  lângă-acel oraş,  a născut pe Mesia. : 
 Pe Fiul în al Său nume,  Tatăl l-a trimis în lume    să se nască  şi să crească,  să ne mântuiască. :
Aiheesta muualla

lapsikuoron esitys, jolla on yli 10 miljoonaa katselukertaa
kappaleen nuotit, romaniaksi
Sydämeeni joulun teen

Sydämeeni joulun teen on suomalainen joululaulu, jonka on säveltänyt Kassu Halonen ja sanoittanut Vexi Salmi. Kappaleen levytti vuonna 1988 Vesa-Matti Loiri samannimiselle albumilleen, ja myöhemmin siitä on tehty useita levytyksiä.
Kappale syntyi Flamingo-levy-yhtiön toimistolla marraskuussa 1988, kun sanoittaja ja yhtiön johtaja Vexi Salmi huomasi, että Vesa-Matti Loirin tekeillä olleelta joululevyltä puuttui vielä yksi kappale. Salmi kirjoitti nopeasti tekstin ja vei sen viereisessä huoneessa istuneelle säveltäjä Kassu Haloselle. Salmi antoi ohjeeksi, että mieluiten Bachia kunnioittaen fuugatyyppisesti. Halonen luki Salmen tekstin kolme kertaa, ja hänen päässään alkoi soida. Hän lauloi kappaleen nauhalle katkaisematta nauhoitusta kertaakaan. Taustaksi hän soitti syntetisaattoria. Kun Salmi palasi huoneeseen muuttaakseen tekstistä muutaman sanan, Halonen soitti kappaleen hänelle. Salmi totesi, että mitään muutoksia ei tarvita ja kappale on valmis virsikirjaan. Koko kappaleen tekemiseen ei kulunut puoltakaan tuntia. Kappale äänitettiin seuraavana päivänä, jolloin Loiri lauloi kappaleen levylle yhdellä ainoalla otolla. Levy myi enemmän kuin yksikään toinen joululevy.
Vexi Salmen mukaan laulua on vastustettu epäkristillisenä, koska kriitikot pitävät sitä harhaoppisena. Salmen mukaan "ahdasmieliset" saivat laulun vuonna 2005 pois Suomen Lähetysseuran julkaisemasta vihkosesta Kauneimmat joululaulut. Tämä osoittautui väärinkäsitykseksi, joka oikaistiin Yleisradion jouluohjelmassa Salmesta. Kauneimmat joululaulut -vihkon laulut vaihdetaan vuosittain. Sen jälkeen laulu onkin palannut vuorollaan Kauneimmat joululaulut -vihkoon.
Musiikintekijät ry:n toiminnanjohtaja Martti Heikkilä on huomannut laulua laulettavan usein väärin ja todennut syyksi sen, että Suureen toivelaulukirjaan on päässyt aikoinaan hieman virheellinen sanoitus. Toivelaulukirjasta virheet ovat levinneet muihinkin julkaisuihin, kuten Kauneimmat joululaulut -vihkoon.
Joulukortti

Vanhanaikainen joulukortti
Joulukortit ovat joulun edellä postitse lähetettäviä tervehdyksiä, joissa toivotetaan hyvää joulua. Useasti joulukorteissa toivotetaan myös hyvää uutta vuotta.
Ruotsalaisen Jenny Nyströmin vuosina 1886–1946 piirtämät erilaiset joulukortit ovat olleet suosittuja vuosikausia. Kortteja ovat Suomessa piirtäneet muun muassa Martta Wendelin, Rudolf Koivu, Pekka Vuori, Osmo Omenamäki, Kimmo Pälikkö, Mauri Kunnas ja Virpi Pekkala.
Monet lapset lähettävät joulunalusaikaan joulukortteja muun muassa joulupukille. Vuonna 2010 joulupukille lähetettiin noin 600 000 kirjettä ympäri maailmaa.
Historiaa

Joulukortit ovat alun perin Englannista: ensimmäistä tunnettua korttia painettiin vuonna 1843 Lontoossa 1 000 kappaletta. Joulukortit saivat nopeasti suosiota ja levisivät ympäri Eurooppaa, vaikka Keski-Euroopassa uuden vuoden lahjat ja tervehdykset olivat olleet pidempi perinne. Kuitenkin Saksaan syntyi 1860-luvulla joulukorttiteollisuutta, joka menestyi hyvin ja hallitsi parikymmentä vuotta Euroopan markkinoita.
Joulukorttien aiheet eivät aluksi olleet kovin jouluisia. Joulutonttujen ja muiden jouluaiheiden sijaan korteissa oli pitsimäisiä koristeita ja erilaisia vaaleasävyisiä kukkasia sekä lehviä kuten neliapiloita. Aiheet tulivat usein uuden vuoden korteista, joitten lähettäminen oli yleisempää kuin joulukorttien. Uskonto-aiheet kuten jouluseimi, kirkko ja enkelit olivat yleisiä jo 1800-luvun lopulla.
Sekä joulutontut että joulupukki esiintyivät korteissa jo 1800-luvulla, mutta niitten alun perin pelottava ja tummasävyinen ulkomuoto muuttui 1900-luvulle tultaessa iloiseksi ja punapukuiseksi. Jouluporsas ja sen valmistaminen jouluateriaksi oli aiemmin myös yleinen aihe.
Myöhemmin korteissa ovat yleistyneet perinteiset jouluiset aiheet kuten joulupuuro, tontut ja kynttilät sekä punainen väri. Nykyisin suosittu kuva-aihe joulukuusi ei ole ollut käytössä yhtä pitkään. Joulukuusi liittyy korteissa perhejouluun tai metsän väen joulunviettoon. Korteissa talvimaisemat ovat yleisimpiä. Myös valokuvat esimerkiksi linnuista ja oikeista kuusista ovat nykyajan korteissa yleisiä.lähde?
Joulukortti-innostukselle oli toki muitakin syitä kuin ihmisten innostus: rautatiet olivat nopeuttaneet postinkulkua, postimerkit oli otettu käyttöön ja uusi painotekniikka mahdollisti korttien sarjavalmistuksen sekä luku- ja kirjoitustaito olivat yleistyneet.
Joulukortit Suomessa

Varhaisimmat Suomeen tulleet kortit olivat saksalaisia ja ruotsalaisia. Vanhin Suomessa lähetetty joulukortti tunnetaan vuodelta 1871. Suomessa joulukorttien lähettäminen yleistyi merkittävästi 1920-luvulla. Eniten lähetettiin saksalaisia ja ruotsalaisia kortteja, mutta venäläisiäkin oli liikkeellä. Ensin korttien lähettely oli varakkaiden ja kaupunkilaisten tapa, mutta myöhemmin myös maaseudun asukkaat ja työväestö alkoivat lähetellä kortteja.
Joulu on Suomen postille kiireisintä aikaa, sillä suomalaiset lähettävät kortteja eniten joulunaikaan. Joulukortteja lähetettiin eniten vuosina 1995—2009, jolloin vuosittain lähetettiin reippaasti yli 50 miljoonaa korttia.
Vuonna 2010 suomalaiset lähettivät 47 miljoonaa joulukorttia, niistä noin kymmenesosa eli viisi miljoonaa lähetettiin ulkomaille. Vuonna 2007 tehdyn tutkimuksen mukaan suomalaiset lähettävät keskimäärin 26 postikorttia vuodessa, joista puolet on joulukortteja. IRO Researchin Postille vuonna 2018 toteuttaman tutkimuksen mukaan kaksi kolmasosaa suomalaisista (66 %) aikoi postittaa joulukortteja tai -kirjeitä.
Lähetettyjen korttien määrä väheni digitaalisaation myötä lähes 40 % viidessä vuodessa 2010–2015. Vuonna 2020 lähetettiin lähes 18 miljoonaa joulukorttia, mikä oli 20 % enemmän kuin vuonna 2019. Vuonna 2021 lähetysmäärä väheni, kortteja postitettiin lähes 16 miljoonaa. Suurin haaste tuolloin oli korttien perillemeno pääkaupunkiseudulla etenkin Helsingin kantakaupungissa, jossa oli jakeluongelmia lajittelukoneen rikkoutumiseen vuoksi. Postin tekemän tutkimuksen mukaan vuonna 2021 lähes 80 % suomalaisista aikoi lähettää joulutervehdyksen joko korttina tai kirjeenä. Vuonna 2022 joulukortteja lähetettiin 14 miljoonaa kappaletta ja joulukortin aikoi lähettää 60 % ihmisistä. Postin vuonna 2022 tekemän tutkimuksen mukaan 83 % ihmisistä oli saanut postitse saapuneen joulutervehdyksen vuonna 2021. Vuonna 2023 lähetettyjen korttien määrä väheni noin 12 miljoonaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Avoimen museon vuotuisjuhlat: Joulukortit ja -tervehdykset (Arkistoitu – Internet Archive)
YLE: Joulukortti voi kolahtaa luukusta vielä tammikuussa
YLE: Joulupostia kulkee reippaasti vielä digiaikanakin
Yhteishyvä: Joulukorttien teko-ohjeet (Arkistoitu – Internet Archive)
Onni Olkoon Osananne..., Suomen Kuvalehti, 17.12.1938, nro 50, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| n k Joulu |
| --- | --- |
 Pikkujoulu  Adventti  Lucian päivä  Jouluaatto  Tapaninpäivä  Viattomien lasten päivä  Uudenvuodenpäivä  Nuutinpäivä  Kynttilänpäivä 
Kristillinen joulu:  Itämaan tietäjät Kuninkaiden kumarrus  Paimenten kumarrus  Adventti  Gabriel  Jouluevankeliumi  Betlehem  Loppiainen  Herodes  Jeesus  Joosef  Maria  Betlehemin lastenmurha Pako Egyptiin  Jeesuksen syntymä  Jouluseimi  Betlehemin tähti 
Kansanperinne:  Joulumuori  Joulupukki  Korvatunturi  Lucia  Lumityttö  Pyhä Nikolaos  Pakkasukko  Tiernapojat  Tonttu 
Perinteet:  Adventtikynttilät  Adventtitähti Herrnhutin tähti  Jouluaamun jumalanpalvelus  Jouluelokuva  Jouluevankeliumi  Jouluhartaus  Jouluikkuna  Joulukalenteri  Joulukirkko  Joulukonsertit  Joulukoriste  Joulukortti  Joulukuusi  Joulukynttelikkö  Joululahja  Joululehti  Joululyhde  Joulumarkkinat  Joulumusiikki  Joulunäytelmä  Joulupaita  Joulupostimerkki  Joulupyramidi  Joulupöytä  Joulurauha  Joulurukous  Jouluseimi  Jouluseppele  Joulusukka  Joulutähti  Jouluvalot  Jouluvalvojaiset  Jouluyön messu  Mantelilahja  Nuuttipukki  Olkipukki  Tapanin tanssit  Tuomaanristi  Usko, toivo ja rakkaus 
Ruoka ja juoma:  Glögi  Hedelmäkakku  Kahvikakku  Lipeäkala  Joulukinkku  Jouluolut  Jouluruoka  Joulutorttu  Jouluvanukas  Julmust  Kaakaojuoma  Munatoti  Pavlova  Piparkakku  Riisipuuro  Smörgåsbord 
Musiikki:  Joululaulu Luettelo joululauluista  Laula kanssamme  Kauneimmat joululaulut  Maa on niin kaunis  Laulukirjat Piae Cantiones  Suuri joululaulukirja 
Eri maissa:  Alankomaat  Brasilia  Britannia  Islanti  Italia  Norja  Japani  Kanada  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Suomi  Sveitsi  Tanska  Ukraina  Yhdysvallat