stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1928
Tapahtumia > huhtikuu–kesäkuu

12. huhtikuuta – Pommiattentaatti Italian kuningasta vastaan Milanossa, 17 sivullista kuoli.
12. – 14. huhtikuuta – Ensimmäinen itä–länsi-suuntainen transatlanttinen lento. Lähtöpaikkana oli Irlannin Dublin ja määränpäänä Kanadan Greenly Island, lentokone oli saksalainen Junkers W33 Bremen.
14. huhtikuuta – Maanjäristykset Bulgarian Chirpanissa ja Plovdivissa tuhosivat 21 000 rakennusta. Kuolonuhreja noin 130.
18. huhtikuuta – Viipurin Reippaasta tuli ensimmäinen jääkiekon Suomen mestarijoukkue.
20. huhtikuuta – Suomessa tuli voimaan kirjastolaki. Kouluhallituksen alaisuuteen perustettiin valtion kirjastotoimisto, jonka johtajaksi valittiin filosofian maisteri Helle Cannelin.
22. huhtikuuta – Lahden radioasema aloitti lähetykset.
22. huhtikuuta – Maanjäristys tuhosi Kórinthoksen, 200 000 rakennusta tuhoutui.
29. huhtikuuta – Presidentti Lauri Kristian Relander vihki käyttöön Lahden radioaseman.
2. toukokuuta − Paavi Pius XI paheksui julkisesti Roomassa pidettyjä naisten urheilukilpailuja.
15. toukokuuta – Tanskan kuningas Kristian X saapui kolmipäiväiselle valtiovierailulle Suomeen.
21. toukokuuta – Viipurin lento-onnettomuus: ilmavoimien Hansa-Brandenburg-meritoimintakone putosi kadulle Viipurissa menetettyään peräsimensä. Onnettomuudessa kuoli koneen kaksi lentäjää ja kaksi maassa ollutta siviilihenkilöä.
23. toukokuuta – Pommi räjähti Italian konsulaatissa Buenos Airesissa, 22 kuollutta
26. toukokuuta − Suomen Kansallismuseossa paljastettiin Akseli Gallén-Kallelan maalaamat freskot.
2. kesäkuuta – Norjan kuningas Haakon VII saapui Suomeen kolmipäiväiselle valtiovierailulle.
2. kesäkuuta – Suomessa alkoi 10 kuukautta kestänyt valtakunnallinen satamalakko Suomen Kuljetustyöläisten Liiton vaadittua työehtosopimusta satamiin. Lakko päättyi 16. huhtikuuta 1929 ammattiliiton tappioon. Työnantajat käyttivät lakon aikana Vientirauhan  lakonmurtajia satamien lastaustöissä.
4. kesäkuuta − Yrjönkadun uimahalli vihittiin käyttöön Helsingissä.
4. kesäkuuta – Japanilaiset upseerit salamurhasivat kiinalaisen sotaherra Zhang Zuolinin.
20. kesäkuuta – Punica Rasic ampui kolme opposition edustajaa ja haavoitti kolmea Jugoslavian parlamentissa.
22. kesäkuuta – Ruotsalainen autovalmistaja Volvo perusti Suomeen tytäryhtiön, Oy Volvo-Auto Ab:n. Suomesta tuli Volvon ensimmäinen vientimaa.
22. kesäkuuta – Neljä KTR 3:n tykkimiestä sai surmansa ja kolme sotilasta loukkaantui kun kaksi tykkiä räjähti Perkjärvellä harjoitusammunnassa.
24. kesäkuuta – Osa Umberto Nobilen pohjoisnaparetkikunnasta pelastettiin ruotsalaiseen lentokoneeseen. Retkikunnan loput jäsenet pelastettiin 12. heinäkuuta neuvostoliittolaisella Krasin-jäänmurtajalla.
24. kesäkuuta – Salama iski Parkanon kirkkoon konfirmaatiojumalanpalveluksen aikana, jolloin neljä ihmistä kuoli.
27. kesäkuuta – Pariisissa solmittu, Yhdysvaltain ulkoministeri Frank B. Kelloggin ja Ranskan Aristide Briandin mukaan nimetty Kellogg–Briand-sopimus kielsi sodan politiikan teon välineenä. Kellogg sai tästä Nobelin rauhanpalkinnon (Briand oli saanut sen jo aiemmin).
Tapahtumia > heinäkuu–syyskuu

5. heinäkuuta – Vuonna 1889 perustettu Suomen Baptistiyhdyskunta merkittiin Suomen uskonnollisten yhdyskuntien rekisteriin.
10. heinäkuuta – Aero Oyn Junkers F 13 K-SALB teki pakkolaskun mereen matkalla Tallinnasta Helsinkiin. Koneen miehistö ja neljä matkustajaa pelasti ohikulkeva moottorialus. Lentokone poistettiin käytöstä.
16. heinäkuuta – Leon Toral murhasi Meksikon presidentin Alvaro Obregonin.
16. heinäkuuta – Helsingissä paloi Sörnäs Ab:n Verkkosaaren saha rakennuksineen ja lautatarhoineen niin että saarelle jäi vain yksi varastorakennus pystyyn.
27. heinäkuuta – Radclyffe Hallin romaani Yksinäisyyden kaivo ilmestyi.
28. heinäkuuta – Kesäolympialaiset alkoivat Amsterdamissa.
12. elokuuta – Kesäolympialaiset päättyivät ja Moskovan spartakiadit alkoivat.
16. elokuuta – Neuvostoliitto julisti yleisen asevelvollisuuden.
22. elokuuta – Riihimäellä paloi Oy Tekan teknokemiallinen tehdas kokonaan ja lisäksi syttyi useita tehtaan naapurirakennuksia tuleen joista yksi asuinrakennus tuhoutui kokonaan ja Riihimäen yhteiskoulun rakennus paloi osittain.
22. elokuuta  – Torniossa tuhoutui Kemi Oy:n Röytän saha, lautatarha ja kymmenkunta rakennusta. Puutavaraa paloi noin 4 000 standarttia ja palaneen omaisuuden arvo oli noin 15 miljoonaa markkaa.
25. elokuuta – Ahmed Zogu julisti itsensä Albanian kuninkaaksi Zog I. Hänet kruunattiin 1. syyskuuta.
25. elokuuta – Nurmeksen Puu Oy:n saha ja lautatarha paloivat Nurmeksessa. Sahatavaraa paloi noin 1 500 - 2 000 standarttia.
31. elokuuta – Kolmen pennin oopperan kantaesitys Theater am Schiffbauerdammissa Berliinissä.
1. syyskuuta − Karungin ja Kaulinrannan välinen rataosuus avattiin liikenteelle.
1. syyskuuta − Ojajärven junaonnettomuus: Viipurista lähtenyt postijuna syöksyi järveen ratapenkereen petettyä.
2. syyskuuta − Viisi noin 20-vuotiasta nuorta hukkui purjeveneen kaaduttua myrskyssä Helsingin lähellä Lauttasaaren ja Pihlajasaaren välillä. Ruoholahden rannasta Lauttasaaren selälle lähteneessä purjeveneessä olleista kaksi onnistui pelastautumaan.
6. syyskuuta − Neuvostoliitto liittyi Kellogg−Briand-sopimukseen.
9. syyskuuta − Helsingissä raitiotieliikenne alkoi Pasilaan.
14. syyskuuta – Joensuu–Outokumpu-rata vihittiin käyttöön.
22. syyskuuta − Pariisissa otettiin käyttöön maailman ensimmäinen automaattinen puhelinkeskus.
Tapahtumia > lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Neuvostoliiton ensimmäinen viisivuotissuunnitelma astui voimaan.
1. lokakuuta − Taidemaalari Salvador Dalín ja ohjaaja Luis Buñuelin elokuva Andalusialainen koira sai ensiesityksensä Pariisissa.
2. lokakuuta – Josemaría Escrivá de Balaguer perusti Opus Dein.
7. lokakuuta – Haile Selassie kruunattiin Abessinian kuninkaaksi (ei vielä keisariksi).
22. lokakuuta – K. J. Gummerus Osakeyhtiön Jyväskylässä rakenteilla olleen viisikerroksisen liike- ja asuintalon eteläpäässä tapahtui yhden huoneiston alalta sortuma ylintä kerrosta myöten. Onnettomuudessa loukkaantui neljä työläistä.
6. marraskuuta – Tulivuori Etnan purkaus tuhosi Mascalin kaupungin Sisiliassa.
6. marraskuuta – Republikaanien Herbert Hoover voitti Yhdysvaltain presidentinvaaleissa vastaehdokkaansa Alfred Smithin.
18. marraskuuta – Ensimmäinen Mikki Hiiri -elokuva Höyrylaiva Ville sai ensiesityksensä.
20. marraskuuta – Ylioppilaiden adressi Helsingin yliopiston suomalaistamiseksi.
30. marraskuuta – Tulenkantajat-lehden näytenumero ilmestyi.
1. joulukuuta – Albania tunnusti Suomen itsenäistymisen.
12. joulukuuta – Eduskunta antoi Juho Sunilan hallitukselle epäluottamuslauseen äänin 85–84. Sosialidemokraatit olivat esittäneet epäluottamuslausetta ”eräiden suojeluskuntalaisten mielivaltaisuuksien” vuoksi.
22. joulukuuta – Suomen kouluhallituksen pääjohtajan Oskari Mantereen muodostama vähemmistöhallitus aloitti työnsä.
31. joulukuuta – Big Benin lyönnit kuultiin ensimmäisen kerran radiossa.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

syyskuu – Alexander Fleming keksi penisilliinin St. Maryn sairaalassa Lontoossa.
Coca-Cola saapui Eurooppaan Amsterdamin olympialaisten aikana.
Turkki vaihtoi arabialaiset kirjaimet latinalaisiin.
Naiset saivat äänioikeuden Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Kuolleita > tammikuu–maaliskuu

2. tammikuuta – Lilli Kurikka, suomalainen näyttelijä ja laulaja (s. 1865)
3. tammikuuta – Helge Lindberg, suomalainen laulaja (s. 1887)
6. tammikuuta – Alvin Kraenzlein, yhdysvaltalainen yleisurheilija (s. 1876)
8. tammikuuta – Wilhelm Ramsay, suomalainen geologi, geologian ja mineralogian professori (s. 1865)
9. tammikuuta – Sophie Mannerheim, suomalainen sairaanhoitaja ja sairaanhoidon kehittäjä (s. 1863)
11. tammikuuta – Thomas Hardy, englantilainen runoilija ja kirjailija (Tessin tarina) (s. 1840)
11. tammikuuta – Søren Tobias Årstad, norjalainen poliitikko (s. 1861)
13. tammikuuta – Juho Malkamäki, suomalainen herännäisjohtaja ja kansanedustaja (s. 1844)
13. tammikuuta – Earle Nelson, yhdysvaltalainen sarjamurhaaja (s. 1897)
21. tammikuuta – Nikolai Astrup, norjalainen taidemaalari (s. 1880)
27. tammikuuta – Hugo Hamilton, ruotsalainen kreivi ja poliitikko (s. 1849)
29. tammikuuta – Douglas Haig, englantilainen sotamarsalkka (s. 1861)
30. tammikuuta – Johannes Andreas Grib Fibiger, vuoden 1926 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut tanskalainen lääketieteen tutkija (s. 1867)
4. helmikuuta – Hendrik Lorentz, vuoden 1902 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut alankomaalainen fyysikko (Lorentzin muunnos) (s. 1853)
8. helmikuuta – Léon Benois, venäläinen arkkitehti (s. 1856)
13. helmikuuta – Arthur Wilhelm Lindholm, suomalainen varatuomari ja oikeuspormestari (s. 1866)
17. helmikuuta – Hartvig Sverdrup Eckhoff, norjalainen arkkitehti (s. 1855)
19. helmikuuta – Anna Bugge-Wicksell, norjalais-ruotsalainen juristi ja naisasianainen (s. 1862)
21. helmikuuta – Émile Senart, ranskalainen indologi (s. 1847)
25. helmikuuta – William O’Brien, irlantilainen poliitikko (s. 1852)
28. helmikuuta – Oscar Chajes, itävaltalais-yhdysvaltalainen shakinpelaaja (s. 1873)
5. maaliskuuta – Lydia Quaranta, italialainen näyttelijä (s. 1891)
9. maaliskuuta – Alfredo Gargiullo, italialainen pika- ja viestijuoksija (s. 1906)
19. maaliskuuta – Emil Wiechert, saksalainen fyysikko ja geofyysikko (s. 1861)
21. maaliskuuta – Edward Walter Maunder, englantilainen tähtitieteilijä, auringonpilkkujen tutkija (s. 1851)
22. maaliskuuta – Tekla Roschier, suomalainen nuortenkirjailija (s. 1870)
28. maaliskuuta – Kalle Mikkolainen, suomalainen voimistelija (s. 1883)
Kuolleita > huhtikuu–kesäkuu

2. huhtikuuta – Theodore William Richards, vuoden 1914 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti (s. 1868)
4. huhtikuuta – Lauri Ilvessalo, suomalainen metsätieteilijä (s. 1887)
16. huhtikuuta – Roman Steinberg, virolainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija (s. 1900)
25. huhtikuuta – Pjotr Wrangel, venäläinen vapaaherra ja kenraali (s. 1878)
29. huhtikuuta – Jan Sztolcman, puolalainen eläintieteilijä ja lintutieteilijä (s. 1854)
1. toukokuuta – Ebenezer Howard, englantilainen kaupunkisuunnittelija ja kaupunkiteoreetikko (s. 1850)
4. toukokuuta – Oiva R. Kyrö, suomalainen päätoimittaja (s. 1883)
19. toukokuuta – Max Scheler, saksalainen filosofi (s. 1874)
23. toukokuuta – Ida Basilier, suomalainen oopperalaulaja (s. 1846)
4. kesäkuuta – Zhang Zuolin, kiinalainen Mantšuriaa hallinnut sotaherra (s. 1875)
8. kesäkuuta – Fridolf Leopold Hisinger, suomalainen ruukinpatruuna ja vuorineuvos (s. 1845)
13. kesäkuuta – Randi Blehr, norjalainen naisasianainen (s. 1851)
14. kesäkuuta – Emmeline Pankhurst, englantilainen suffragetti (s. 1858)
18. kesäkuuta – Roald Amundsen, norjalainen naparetkeilijä ja tutkimusmatkailija (saavutti ensimmäisenä Etelänavan) (s. 1872)
19. kesäkuuta – Maria Wiik, suomalainen taidemaalari (s. 1853)
23. kesäkuuta – Konstantīns Pēkšēns, latvialainen arkkitehti (s. 1859)
25. kesäkuuta – Viktor Henrik Schvindt, suomalainen kenraalimajuri ja ministeri (s. 1866)
27. kesäkuuta – Lydia Lagus, suomalainen sopraano (s. 1853)
28. kesäkuuta – John Isaac Thornycroft, brittiläinen laivanrakentaja (s. 1843)
Kuolleita > heinäkuu–syyskuu

6. heinäkuuta – Anne Constance Jackson, skotlantilainen lintutieteilijä (s. 1889)
9. heinäkuuta – Erich Adickes, saksalainen filosofi (s. 1866)
17. heinäkuuta – Giovanni Giolitti, italialainen poliitikko ja pääministeri (s. 1842)
17. heinäkuuta – Álvaro Obregón, meksikolainen kenraali, Meksikon presidentti 1920–1924 (s. 1880)
28. heinäkuuta – Édouard-Henri Avril (”Paul Avril”), ranskalainen taidemaalari (s. 1849)
28. heinäkuuta – Gösta Brännäs, suomalainen nyrkkeilijä (s. 1904)
29. heinäkuuta – Väinö Mikkola, suomalainen poliitikko ja urheilujohtaja, Työväen Urheiluliiton puheenjohtaja (s. 1888)
12. elokuuta – Leoš Janáček, tšekkiläinen säveltäjä (Ukonilma) (s. 1854)
14. elokuuta – Alfred Henschke (”Klabund”), saksalainen kirjailija ja itämaisen runouden kääntäjä (k. 1890)
19. elokuuta – Kalle Korpela, suomalainen kirjailija (s. 1859)
25. elokuuta – Yrjö Gustafson (”Eino Kaltimo”), suomalainen kirjallisuuden kääntäjä (s. 1904)
27. elokuuta – Arthur Brofeldt, suomalainen virkamies ja senaattori (s. 1868)
28. elokuuta – Karl Röderer, sveitsiläinen ampuja ja olympiavoittaja (s. 1868)
29. elokuuta – Stump Evans, yhdysvaltalainen saksofonisti (s. 1904)
30. elokuuta – Eyolf Soot, norjalainen taidemaalari (s. 1859)
30. elokuuta – Wilhelm Wien, vuoden 1911 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut saksalainen fyysikko (Wienin siirtymälaki) (s. 1864)
4. syyskuuta – Peter Woldemar Hannikainen, suomalainen metsänhoitaja ja Metsähallituksen ylijohtaja (s. 1858)
7. syyskuuta – Antonio Lombardo, yhdysvaltalainen rikollisjohtaja (s. 1892)
9. syyskuuta – Aatto Koivunen, suomalainen punakaartin päällikkö (s. 1874)
12. syyskuuta – Jalmari Viljanen, suomalainen kokoomuslainen poliitikko (s. 1872)
24. syyskuuta – Carl Wilhelmson, ruotsalainen taidemaalari (s. 1866)
29. syyskuuta – Horace Darwin, englantilainen rakennusinsinööri (s. 1851)
Kuolleita > lokakuu–joulukuu

4. lokakuuta – Waldemar Bergroth, suomalainen kokoomuslainen poliitikko (s. 1852)
4. lokakuuta – Eino Voionmaa, suomalainen toimittaja ja suomentaja (s. 1872)
13. lokakuuta – Maria Fjodorovna, alk. Tanskan prinsessa Dagmar, Venäjän keisari Aleksanteri III:n leski, Nikolai II:n äiti (s. 1847)
15. lokakuuta – Matti Äyräpää, suomalainen lääkäri (hammaslääketieteen uraauurtava tutkija) (s. 1852)
19. lokakuuta – Berthold Lasker, saksalainen shakkimestari (s. 1860)
26. lokakuuta – Reino Drockila, suomalainen faktori, kirjapainon omistaja ja päätoimittaja (s. 1870)
30. lokakuuta – Robert Lansing, yhdysvaltalainen poliitikko ja ulkoministeri (s. 1864)
30. lokakuuta – Tyra Malmström, suomalainen taidemaalari (s. 1875)
11. marraskuuta – Herman Hakulinen, suomalainen kansanopiston johtaja, valtiopäivämies ja kansanedustaja (s. 1866)
13. marraskuuta – Paolo Carlo Francesco Origo, italialainen katolinen piispa (s. 1840)
15. marraskuuta – Kössi Kaatra, suomalainen työväenrunoilija, toimittaja ja teatteriohjaaja (s. 1882)
15. marraskuuta – Onni Turpeinen, suomalainen apteekkari, lääketehdas Orionin perustaja (s. 1879)
18. marraskuuta – Moshe Stiller (”Mauritz Stiller”), suomalais-ruotsalainen elokuvaohjaaja (s. 1883)
21. marraskuuta – Hermann Sudermann, saksalainen kirjailija (s. 1857)
24. marraskuuta – Viktor Blomqvist, suomalainen faktori, liikemies ja SDP:n kansanedustaja (s. 1872)
28. marraskuuta – Oskar Wetzell, suomalainen uimahyppääjä (s. 1888)
1. joulukuuta – Gunnar Knudsen, norjalainen laivanvarustaja, poliitikko ja pääministeri (s. 1848)
3. joulukuuta – Kalle Kajander, suomalainen maanviljelijä ja kirjailija (s. 1862)
3. joulukuuta – Johan Olin, suomalainen painija ja olympiamitalisti (s. 1883)
4. joulukuuta – Delina Filkins, yhdysvaltalainen maailman pitkäikäisimpiin kuulunut henkilö (s. 1815)
6. joulukuuta – Hjalmar Brofeldt, ruomalainen konserttimestari ja nuortenkirjailija (s. 1873)
10. joulukuuta – Charles Rennie Mackintosh, skotlantilainen arkkitehti ja muotoilija (s. 1868)
12. joulukuuta – Frans Oskar Lilius, suomalainen senaattori ja oikeusministeri (s. 1871)
16. joulukuuta – Juho Komu, suomalainen toimittaja ja SDP:n kansanedustaja (s. 1877)
21. joulukuuta – Luigi Cadorna, italialainen kenraali (s. 1850)
23. joulukuuta – Anna Schauman, suomenruotsalainen lastenkirjailija (s. 1859)
25. joulukuuta – Mathilda Wrede, suomalainen vankien auttaja ja sisälähetystyöntekijä (s. 1864)
28. joulukuuta – Uuno Aarto, suomalainen säveltäjä, sanoittaja ja näyttelijä (s. 1894)
28. joulukuuta – Domenico Alaleona, italialainen musiikin teoreetikko ja säveltäjä (s. 1881)
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Owen Richardson
Nobelin kemianpalkinto: Adolf Windaus
Nobelin lääketieteen palkinto: Charles Nicolle
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Sigrid Undset
Muuta

Elokuvavuosi 1928
Kirjallisuusvuosi 1928
Musiikkivuosi 1928
Vuosi 1928 fiktiossa

Tähtiportti löydetään Tähtiportti-sarjassa vuonna 1928.
Ina von Pfaler

Ina von Pfaler 1930-luvulla.
Ina von Pfaler (17. toukokuuta 1882 Viipuri – 3. elokuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen sopraanolaulaja ja musiikinopettaja.
Ina von Pfalerin vanhemmat olivat pankinjohtaja August von Pfaler ja Olga Alfthan. Hän opiskeli musiikkia Viipurissa Anna Forsténin johdolla sekä täydensi opintojaan tämän jälkeen Berliinissä 1904–1908, Pariisissa 1911 ja Tukholmassa 1919. Helsingin musiikkiopistossa von Phaler opetti vuodesta 1915, konsertteja hän antoi kotimaassa ja ulkomailla. Von Pfaler tunnettiin radioesiintymisistään Pohjoismaissa ja hän lauloi myös oopperassa. Viimeisinä vuosinaan hän opetti laulua Helsingin ruotsalaisissa kansakouluissa. Von Pfaler osallistui aktiivisesti Suomen musiikinopettajain liiton toimintaan. Hän toimi muun muassa liiton johtokunnan jäsenenä ja laulunopettajien jaoston puheenjohtajana.
Pohjolan punainen sissipataljoona

Pohjolan punainen sissipataljoona oli 1920-luvun alussa Neuvosto-Karjalassa perustettu sissiosasto. Osastoon kuului lähinnä Suomesta sisällissodan jälkimainingeissa rajan yli paenneita punakaartilaisia.
Jahvetti Moilasen kapinavalmisteluja koskeneen muistikirjan sivu.
Pataljoonan Suomessa näkyvimpiä toimintoja oli niin sanottu läskikapina helmikuussa 1922. Lisäksi pataljoona osallistui jonkin verran suomalaisten Itä-Karjalaan lähettämien heimosotaretkikuntien torjuntaan.
Pataljoonan tunnetuimpia komentajia oli Jahvetti Moilanen (oik. Frans "Janne" Myyryläinen).
Alfred Wan

Alfred Wan (30. heinäkuuta 1922 Harbin, Kiina – 24. maaliskuuta 2006) oli suomalainen ilmavoimien upseeri.
Wan syntyi vuonna 1922 Harbinissa pietarinsuomalaiselle äidille ja kiinalaiselle isälle. Harbin oli tuolloin mittava eurooppalaisperäisten Venäjän alueelta muuttaneiden keskus, Kiinan itäisen rautatien ja Venäjän sisällissodan synnyttämän pakolaisuuden takia. Hänet lähetettiin äitinsä kuoleman jälkeen tätinsä luo Viipuriin.
Wan oli Kiinan kansalainen, mutta osallistui jatkosotaan vapaaehtoisena. Hän oli mukana Viipurin taistelussa elo-syyskuussa 1941. Wan osasi sujuvaa suomea sekä venäjää.
Wanille myönnettiin Suomen kansalaisuus jatkosodan loppuvaiheessa ensimmäisenä kiinalaisena. Sodanjälkeisten poliittisten olojen vuoksi hän kuitenkin luopui kansalaisuudesta ja siirtyi Ruotsiin, mutta palasi pian takaisin ja anoi kansalaisuutta uudestaan.
Wan opiskeli Kadettikoulussa ja palveli upseerina Suomen ilmavoimissa, jääden eläkkeelle vuonna 1967.  Wan oli Ilmavoimien teknillisen koulun johtaja 1962–1967. Sotilasarvoltaan hän oli majuri.
Seinäjoen pesäpallostadion

| Seinäjoen pesäpallostadion> Unico Areena |
| --- | --- |
 Seinäjoen pesäpallostadion heinäkuussa 2015.
Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Pelipuisto 9 60100 Seinäjoki
Koordinaatit:  62.782155°N, 22.85477°E
Rakennustyöt aloitettu:  1950-luvulla
Avattu:  1992 (uusi stadion)
Remontoitu:  2008, 2014 ja 2023
Omistaja:  Seinäjoen kaupunki
Kenttä:  hiekkatekonurmi
Kustannukset:  6 milj. mk
Arkkitehti:  Konte Oy
Käyttäjät
 Pesäpallo:   Seinäjoen Maila-Jussit 
Katsojakapasiteetti
 3 500 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Seinäjoen pesäpallostadion pääkatsomosta päin.
Ilkka-areenan logo.
Seinäjoen pesäpallostadion (sponsorinimeltään vuodesta 2023 Unico-areena ja aiemmin Ilkka-areena) sijaitsee Seinäjoen keskuskentän vieressä Seinäjoen urheilupuistossa. Kenttä toimii Naisten Superpesis-joukkue Seinäjoen Maila-Jussien (Jussittaret) sekä SMJ miesten ja naisten ykköspesisjoukkueiden kotikenttänä. Stadion on valmistunut kesällä 1992. Samana vuonna kentällä pelattiin myös miesten ja poikien Itä–Länsi-ottelut. Itä-Länsi siellä on pelattu myös vuonna 2002, 2014 ja 2019. Kenttä nimettiin Ilkka-areenaksi vuonna 2006, kun sanomalehti Ilkka ryhtyi sponsoriksi. Tätä ennen kenttää tunnettiin ainoastaan nimellä Seinäjoen pesäpallostadion. Vuonna 2008 kentälle vaihdettiin uusi hiekkatekonurmi 16 vuotta vanhan tilalle. Vuonna 2023 Kenttä uusittiin ja siirrettiin samalla 9 metriä lähemmäs pääkatsomoa. 
Kentän katsomokapasiteetti on 4000 paikkaa, josta 2000 paikkaa on katetussa pääkatsomossa. Kentän ylälaidalla on kuusi aitiota, joihin mahtuu 200 henkilöä.
Historia

Kenttä on ollut käytössä 1950-luvulta lähtien. Uuden Seinäjoen pesäpallostadionin ensimmäinen vaihe valmistui vuonna 1992, jolloin siitä tuli samalla Suomen suurin pesäpallostadion. Vasta vuonna 1997 valmistunut Raksilan pesäpallostadion oli massiivisempi. Ensimmäisessä vaiheessa rakennettiin nykyinen pääkatsomo ja toisessa vaiheessa 1990-luvun lopussa oli tarkoitus tehdä sivuttaiset jatkokatsomot niin, että koko stadionille olisi mahtunut lähes 6 000 katsojaa. Kakkosvaihetta ei ole toteutettu lukuisista toiveista huolimatta vieläkään ja siksi stadion vaikuttaa hieman keskeneräiseltä ja on kolkon tuntuinen. Kentän alkuperäinen kustannusarvio vuonna 1992 oli yli kahdeksan miljoonaa markkaa ja toisen vaiheen oli tarkoitus maksaa noin neljä miljoonaa markkaa. Vuosina 2013–2014 stadionille tehtiin mittava katsomouudistus ja toisessa vaiheessa toteutettiin maavallilla sivukatsomot. Siten katsomo tuli lähemmäs pelikenttää ja loi peliin tunnelmaa. Stadionia korjattiin myös vuonna 2023, jolloin kentän pinta ja pohjat uusittiin ja pelikenttää tuotiin jälleen lähemmäs katsomoita. Katsomon siirto oli yhdeksän metriä, ja siirron tarkoituksena on parantaa yleisön viihtyvyyttä. Kakkospuolen aitakin muuttui ja korjauksen jälkeen pallo menee entistä helpommin aidan ali pysäköintipaikalle. Myös pallon karkaaminen aidan ulkopuolelle vaikuttaa yleisön viihtyvyyteen.
Valmistuttuaan stadion toimi Seinäjoen Maila-Jussien uutena kotistadionina. Stadionilla on siten pelattu Superpesistä yhtä kautta lukuun ottamatta joka vuosi. Heti avajaisvuonna stadion sai kunnian isännöidä miesten ja poikien Itä–Länsi-otteluita. Miesten ottelu päättyikin kotijoukkue Lännen 7–5-voittoon. Myös naisten pääsarjaa stadionilla on pelattu yhden kauden ajan, kun kaudella 1994–1995 SMJ:n naiset pelasivat Superpesiksessä. Tosin naisten pääsarjaotteluita kentällä nähtiin 2000-luvullakin, kun PeTo-Jussit pelasivat joitakin pelejään stadionilla. Samoin myös miesten Superpesiksessä Nurmon Jymy pelasi muutamia otteluitaan Seinäjoen pesäpallostadionilla.
Kuvat Seinäjoen pesäpallostadionista

Yleisöä Seinäjoen pesäpallostadionin pääkatsomossa
Seinäjoen pesäpallostadionin kakkospuolen katsomo
Mestaruusviirit Seinäjoen pesäpallostadionin katossa
Areena kuvattuna kolmospuolelta
Merkittävimmät tapahtumat

Lukuisten konserttien ja tapahtumien lisäksi Seinäjoen pesäpallostadionilla on pelattu vuotuisia pesäpallon arvo-otteluita. Itä–Länsi-ottelut on pelattu nykyisellä kentällä vuosina 1975, 1978, 1992, 2002 ja 2014, minkä lisäksi vuoden 2019 ottelu tullaan pelaamaan Seinäjoen pesäpallostadionilla. Lisäksi Superpesiksen loppuotteluja on pelattu kentällä 1969, 1974, 1976, 1982, 1983, 1985, 1987, 1988. Kentällä pelattiin myös aikanaan kauppias Vesa Keskisen 30-vuotissyntymäpäiväottelu. Kentällä on myös ollut autourheilutapahtumia talvisin ja koko kansan luistelutapahtumia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seinäjoen pesäpallostadion Wikimedia Commonsissa
Andrew Rannells

| Andrew Rannells |
| --- | --- |
 Rannells vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. elokuuta 1978 (ikä 46) Omaha, Nebraska, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  Näyttelijä, ääninäyttelijä, ohjaaja, tuottaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  1995 –
Merkittävät roolit:  The Book of Mormon Falsettos  The Boys in the Band 
Aiheesta muualla
IMDb
Andrew Scott Rannells (s. 23. elokuuta 1978) on yhdysvaltalainen elokuva-, teatteri-, televisio- ja ääninäyttelijä.
Rannells oli ehdokkaana vuoden 2011 Tony-gaalassa parhaasta musikaalinäyttelijän suorituksesta Elder Price -hahmona Broadway-musikaalissa The Book of Mormon, joka voitti vuoden 2012 Grammy-palkinnon parhaasta musiikkiteatterialbumista. Hän sai toisen Tony-ehdokkuutensa vuonna 2017 suorituksestaan Whizzer -hahmona Falsettos-musikaalista vuoden 2016 Broadway-uusinnassa. Muihin hänen Broadway-esityksiin kuuluvat Hairspray, Hamilton, Hedwig and the Angry Inch, Jersey Boys ja The Boys in the Band.