stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Niklas Strömstedt
Elämä

Niklaksen isä, Bo Strömstedt, oli toimittaja ja professori. Hänen äitinsä, Margareta Strömstedt, oli kääntäjä. Strömstedt oli naimisissa Efva Attlingin kanssa ja heillä on kaksi poikaa, Adam ja Simon. Sittemmin hän on elänyt Agneta Sjödin ja tämän tyttären, Majan, kanssa. Hänellä on ollut myös tyttöystävä nimeltä Kattis Ahlström. Nykyään hän asuu Jenny Östergren kanssa.
Ura

Strömstedt soitti kosketinsoittimella Ulf Lundellin levytykset ja kiertueet 70-luvun lopusta 80-luvun loppuun. Hänen tunnetuin hittinsä on "Om". Menestysalbumi "Halvvägs till framtiden" julkaistiin vuonna 1992.
Ura > Muut urat

Kirjoitti ruotsinkieliset sanat elokuvaan Mamma Mia!.
Melodifestivalen

Niklas aloitti uransa studiomuusikkona. Strömstedt kirjoitti ja sävelsi "I morgon är en annan dag" Melodifestivaleille 1992 ja voitti. Laulun lauloi Christer Björkman. Malmön euroviisuissa sijoitus oli 23 kilpailijan joukossa toiseksi viimeinen, taakse sijoittui ainoastaan Suomen Pave Maijanen kappaleella "Yamma Yamma".
Diskografia

1981 - Skjut inte... det är bara jag!
1983 - Andra äventyr
1989 - En gång i livet
1990 - Tårar i regn (samling)
1990 - Om!
1992 - Halvvägs till framtiden
1997 - Långt liv i lycka
1999 - Oslagbara 1989-1999 (samling)
2001 - Du blir du jag blir jag
2008 - Två vägar
Diskografia > Suurimmat hitit

1990 - Tårar i regn
1998 - Oslagbara 1989-1999
Aiheesta muualla

Niklas Strömstedt
Niklas Strömstedt ruotsin listoilla
Ohratärkkelys

Ohratärkkelys on ohran jyvistä erotettua tärkkelystä. Sitä käytetään muun muassa panimo-, juoma- ja elintarviketeollisuudessa, paperin, kartongin ja pakkausmateriaalien valmistuksessa sekä kotoisessa ruoanvalmistuksessa.  Suomessa Ilmajoella sijaitseva Altian omistama Koskenkorvan tehtaat on maailman ainoa ohrasta tärkkelystä valmistava tuotantolaitos.
Ruoanlaitossa ohratärkkelystä käytetään suurustamiseen, jolloin se tekee ruoasta kuohkeaa, mutta ei venyvää. Koska ohratärkkelys samentaa seoksen, sitä ei juuri käytetä kirkkaissa ruoissa, vaan maitopohjaisissa keitoissa ja kastikkeissa sekä leivonnassa ja mureketaikinoissa. Leivonnassa tällainen tärkkelysjauho korvaa osan vehnäjauhosta. Pelkkää ohratärkkelystä jauhona käyttämällä voi leipoa onnistuneita pikkuleipiä, kuivakakkuja ja kääretorttuja.
Ondrei Sotikainen

Ondrei Sotikainen oli yksi tunnetuimmista rajakarjalaisista runonlaulajista.
Häneltä itseltään tallennettujen runojen määrä ei ole kovin mittava, mutta häneltä ovat perineet taitonsa lukuisat muut merkittävät suistamolaiset runonlaulajat, kuten hänen vanhimman poikansa Saaharin tytär Palaga Härkönen-Heroila Äimäjärvellä, pojanpoika Mikola Suurellajärvellä, pojanpoika Stepana Semananpoika Sotikainen Äimäjärvellä, sisarenpoika Iivana Onoila Suuressasarassa ja Aleksi Burushka Jalanvaarassa. D. E. D. Europaeus mainitsee matkakertomuksessaan laulattaneensa Loimolassa kyläjuhlan aikana "Ondrei Lytsyä", jota sukunimeä on Ondrein pojanpojan Vasilei Lytsyn antaman tiedon mukaan Sotikaisista käytetty Lytsyn kylän mukaan.
Ondrei Sotikainen teki kotitalostaan Lytsystä suurtilan, jossa asui ajoittain jopa viisikymmentä henkeä samojen kattojen alla neljässä pirtissä. Hänen kerrotaan olleen "ahkera raataja, iloinen, karski ukko" sekä "pitkä, vanhana kumarahartiainen, vaaleanverinen mies, jolla oli ruskeahko pitkä täysiparta". Miitrei Onoilan mukaan "kun Sotikanen vesseltyi, niin silloin lauloi, sill' oli paljon runoo ja se hyvin lauloi se ukko nuottih, se oli tietäjämies oikein". Ondrein iästä ja kuolinajasta ei ole varmuutta: Julius Krohnin mukaan hän olisi kuollut vuonna 1865 78-vuotiaana, Iivana Onoilan mukaan vuonna 1859 82-vuotiaana; Miitrei Onoila puolestaan ilmoittaa kuoliniäksi 90 vuotta.
Ondrein veljiä olivat Jyrki, Iivi ja Pedri Sotikainen ja poikia puolestaan Iivi "Pitkä-Iivana" Sotikainen sekä Saharei, Simi ja Fedotta Sotikainen. Europaeuksen häneltä tallentamiksi runoiksi on tunnistettu jälkipolvilta saatujen runojen perusteella ainakin Lemminkäisen virsi (SKVR:VII1 787), Hiiden hirven hiihdäntä (SKVR:VII1 865) ja Rutsa eli Sisaren turmelus (SKVR:VII1 892).
Sotikaisten suku on lähtöisin Loimolasta ja polveutuu vuosien 1737 ja 1825 välillä eläneestä Mihein Sotista eli Sotik Miheijevistä, jonka kerrotaan olleen voimakas tietäjä: hän sanottiin muun muassa jäädytti sanan voimalla järven, jonka toinen noita oli ensin sulaksi loitsinut.
Ohta (auto)

Ohtan logo
Ohta on japanilainen automerkki, jonka merkkisiä autoja valmistettiin vuosina 1934–1957. Autotehdas Ohta Jidosha oli Japanin suurimpia autojen valmistajia 1930-luvulla. Yritys oli perustettu vuonna 1922. Ohta-autojen valmistus alkoi 1934 ja loppui 1957, jolloin toinen japanilainen yritys Kurogane hankki sen omistukseensa ja lopetti autojen valmistuksen.
Yrityksen japaninkielinen nimi on オオタ自動車 (Ōta Jidōsha). Ensimmäinen malli oli pieni auto, jossa oli 736 cm³ rivinelonen. Sodan jälkeen Ohta valmisti pienikokoisia automalleja PA, OE, VK-2, PK-1 ja PE.
Vuonna 1954 Japanissa oli vain kolme autonvalmistajaa, Toyopet, Ohta ja Datsun. Nämä valmistivat tuolloin etupäässä pikkuautoja, joissa oli varsin heikko moottori Japanin verotuksesta johtuen. Japanilaisautojen laatu ei ollut vielä 1954 erityisen hyvä, mutta valtio pyrki kohentamaan autojen laatua tarkastamalla vientiin menevien autojen tasoa.
Oikeuskeino

Oikeuskeino on lain mahdollistama menettely elämänedun (subjektiivisen oikeuden) toteuttamiseksi tai oikeudenloukkauksen tai oikeuden vaarantamisen poistamiseksi. Sellainen on esimerkiksi mahdollisuus kanteen nostamiseen tuomioistuimessa tai muutoksenhaku ylemmästä oikeusasteesta. Myös aikoinaan hyväksytyksi menettelyksi katsottu omankädenoikeus on oikeuskeino.
Nürnbergin piiritys

Nürnbergin piiritys oli Kolmikymmenvuotisen sodan aikainen piiritys Nürnbergissa nykyisen Saksan Baijerissa 1. heinäkuuta – 8. syyskuuta (juliaaninen) 1632. Albrecht von Wallensteinin johtama imperialistien armeija piiritti Kustaa Aadolfin ruotsalaisia joukkoja, jotka joutuivat epäonnistuneen Alte Vesten taistelun jälkeen vetäytymään kaupungista.
Tausta

Ruotsin kuningas Kustaa Aadolf lähti armeijoineen Münchenista toukokuun lopulla 1632. Imperialistit olivat vallanneet Weßenburgin, jonka Kustaa uskoi uhkaavan omaa operaatiolinjaansa. Tarkoitus oli vallata kaupunki takaisin ja tuhota ruhtinas Maximilian von Waldburg-Wolfeggin kokoama sotajoukko, ennen kuin tämä voisi yhdistää ne Albrecht von Wallensteinin armeijan kanssa. Weßenburgiin saapuneet ruotsalaiset tajusivat imperialistien vetäytyneen sieltä jo pois. Kustaa jatkoi kohti Nürnbergia yrittäen saada samalla taistelukosketusta Maximilianiin, jonka onnistui kuitenkin vetäytyä kohti Böömiä idässä. Tavoite vihollisen armeijoiden yhdistymisen estämisestä oli kuitenkin toteutunut ja Kustaa leiriytyi armeijoineen Nürnbergin tuntumaan.
Nürnbergin vapaakaupunki oli ruotsalaisten tärkeä liittolainen. Sen hylkääminen ei olisi tullut kysymykseen. Kustaa Aadolf halusi estää Magdeburgin ryöstön kaltaisen tilanteen, minkä lisäksi kaupunki oli strategisella paikalla leikkauskohdassa Baijerin, Schwabenin ja Ylä-Pfalzin välissä. Kaupunki oli myös huomattavan vauras. Kustaa Aadolfin kenttäarmeijaan kuului 7 000–8 000 jalkaväen sotilasta ja samankaltainen määrä ratsuväkeä. Kaupungin oletettiin voivan elättää armeijaa kuukausia. Kaupungilla oli myös vahvat linnoitteet, joita ruotsalaiset vahvistivat kaivannoilla ja tuomalla tuliasemiin 300 tykkiä. Kustaa halusi odottaa puolustuskannalla, kunnes ruotsalaiset saisivat vahvistuksia.
Ruotsalaisia uhkasi imperialistien armeija, jonka vahvuus oli jopa 40 000 jalkamiestä ja 25 000 ratsusotilasta. Wallenstein oli lähtenyt armeijoineen kohti Nürnbergiä Egeristä Böömissä 5. kesäkuuta. Heidän etujoukkoihinsa kuuluneet kroaatit olivat toimineet kaupungin liepeillä jo kuun alusta saakka ja he kahakoivat jatkuvasti ruotsalaisen ratsuväen kanssa. Wallenstein saavutti Nürnbergin eteläpuolella sijainneen Schwabachin 1. heinäkuuta. Kaupunki vallattiin lyhyen taistelun jälkeen. 5. heinäkuuta kroaatit väijyttivät eversti Georg von Taupadelin johtaman rakuunarykmentin Neumarktin lähellä. Vain noin 40 viidestäsadasta ruotsalaisesta pääsi pakenemaan Altdorfiin. Vangiksi jäi esimerkiksi Taupadel, joka vapautettiin mukanaan Wallensteinin kirje Kustaalle. Kirjeen mukaan Wallenstein halusi "nähdä Hänen majesteettinsa hyvissä väleissä keisarin kanssa" ja toimia itse rauhanvälittäjänä. Kustaa vastasi rauhantunnusteluihin osoittamalla halunsa taisteluun.
Piiritys

Wallenstein ryhtyi piirittämään Nürnbergiä rakennuttamalla sen ympärille kahdeksasta leiristä koostuvan saartorenkaan. Pääleiri oli nykyisin Nürnbergin esikaupunkialueeseen kuuluvassa Zindorffissa. Sen keskipiste oli Alte Vesten kukkula ja keskiaikaisen linnan rauniot. Muiden leirien puolustuksiin lukeutuivat esimerkiksi maavallit, kaivannot, sekä vankkureista ja muista tavaroista kyhätyt barrikadit. Tarpeettomat taistelukosketukset oli kielletty. Wallensteinin ohje oli turvautua kenttälinnoitteisiin. Kaupunkia vastaan tehtiin vain joitakin tunnusteluhyökkäyksiä. Huoltoa Wallenstein sai maitse Böömin raja-alueilta. Ympäröivää maaseutua pakkoverotettiin. Alte Vesten viereinen Rednitzin joki oli huoltoliikenteelle liian matala. Wallenstein tunnettiin sotilaslogistiikan edelläkävijänä.
Piirityksen kuluessa etenkin kroaattien ratsuväki hävitti ympäröivää seutua sitä ryöstellen. Heinäkuun lopussa he onnistuivat ryöstämään ruotsalaisen saattueen ja Kustaa Aadolfille tarkoitetun hevosen. Kustaa raivostui iskusta ja johti rankaisuretkikuntaa kroaattien tukikohtaan Engelthalin luostariin. Ruotsalaiset surmasivat satakunta kroaattia ja saivat myös kuninkaan kalliin Streiff-nimisen täysverisen oldenburginhevosen takaisin. Piiritys oli kuitenkin pääasiallisesti staattista kulutussotaa. Kaupungissa oli suurehkot muonavarat, mutta pulaa oli esimerkiksi leipäviljan jauhamiseen tarkoitetuista myllyistä. Myös hevosten rehu oli loppumassa jo loppukesästä. Saniteettijärjestelmät olivat sen sijaan itse asiassa paremmat piiritetyillä kuin piirittäjillä. Keskiaikainen viemäröinti kaupungissa ohjasi ulosteet Pegnitzjokeen, kun taas piirittäjien leiri täyttyi kymmenien tuhansien sotilaiden ja siviilien ulosteista.
Imperialistien leirissä alkoivat riehua kulkutaudit, jotka jonkin ajan kuluttua löysivät tiensä myös Nürnbergin kaupunginmuurien sisälle. Puolustajia vaivasi tautien lisäksi myös kurin höllentyminen. Sotilaat olivat alkaneet ryöstellä kaupunkia ja Kustaa Aadolf antoi käskyn rangaista kaikkia ryöstelyyn syyllistyneitä. Toisaalta hän sai myös uutisia vahvistuksista. Axel Oxenstierna ilmoitti 6. heinäkuuta lähteneensä kohti piiritettyjä Mainzista. Avuksi lähtivät myös Hessen Kasselin maakreivi Wilhelm V ja eversti Torsten Stålhandske suomalaisine hakkapeliittoineen. Heihin yhdistyi 14. elokuuta edelleen Johan Banérin ja herttua Bernhard von Sachsen-Weimarin joukot. 18. heinäkuuta joukot kohtasivat Kustaa Aadolfin Nürnbergin pohjoispuolella.
Yhdistynyt ruotsalaisarmeija iski Wallensteinin leiriä vastaan Alte Vesten taistelussa 24. elokuuta. Hyökkäys tylpistyi kuitenkin imperialistien puolustusasemiin. Seuraavana päivänä oli myös selvää, että heidän asemansa ei ollut edes heikentynyt. Pitäen hyökkäyksen jatkoa ihmishenkien haaskauksena, Kustaa Aadolf määräsi hyökänneet joukot vetäytymään. Taistelu oli selvä tappio ja se teki loven myös Kustaa Aadolfin maineeseen voittamattomana sotapäällikkönä.
Piirityksen päättyminen

Alte Vesten taistelun epäonnistumisen jälkeen ruotsalaisille jäi vaihtoehdoksi vain kaupungista vetäytyminen. Sotilasvoiman heikkeneminen nälän ajaman karkuruuden takia teki puolustautumisen pitkällä aikavälillä mahdottomaksi. Kaupunkiin jätettiin 3 000 miehen varuskunta ja Kustaa Aadolfin oikea käsi Axel Oxenstierna. Nürnbergin raatimiehet suostuivat kuninkaan ehdotukseen ja kuningas poistui armeijoineen 8. syyskuuta vietettyään vielä edellisenä päivänä Breitenfeldin taistelu juhlapäivää. Ruotsalaiset marssivat rummut päristen Wallensteinin leirien ympäri. Tämä ei kuitenkaan halunnut tehdä mitään heidän lähtönsä vaikeuttamiseksi.
Maastohiihdon Suomen Cup 2019–2020

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Maastohiihdon Suomen Cup 2019–2020
| Laji | Miehet | Naiset |
Voittaja
| Kokonaiscup | Ristomatti Hakola | Anne Kyllönen |
| Viesticup | Jämin Jänne | Kainuun Hiihtoseura |
Kilpailut
Kilpailupaikat: 4
Henkilökohtaiset kilpailut: 6
Viestit: 3
Perutut kilpailut: 3 (+ 2 viestiä)
← 2018–2019 2020–2021 →
Maastohiihdon Suomen Cupin kausi 2019–2020 oli kilpailusarjan yhdeksäs kausi. Se alkoi Sotkamon Vuokatista 2. marraskuuta 2019 ja päättyi Vöyrin SM-kisoihin 2. helmikuuta 2020. Kilpailun viimeiset osakilpailut Pyhäjärvellä ja Ristijärvellä peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
Kilpailut

Kilpailupaikkakunnat
Kilpailut > Miehet

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2. marraskuuta 2019 |  Vuokatti | 1,5 km sprintti (v) | Ristomatti Hakola, JäJä | Juho Mikkonen, VuokattSKT | Iivo Niskanen, PHS | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 2 | 23. marraskuuta 2019 |  Rovaniemi | 16,5 km väliaikalähtö (v) | Iivo Niskanen, PHS | Ristomatti Hakola, JäJä | Perttu Hyvärinen, PHS | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 3 | 24. marraskuuta 2019 |  Rovaniemi | 1,4 km sprintti (p) | Ristomatti Hakola, JäJä | Joni Mäki, PyPo | Lauri Vuorinen, Skiteam 105 | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 4 | 14. tammikuuta 2020 |  Vantaa | 10 km (p) | Lauri Lepistö, KoHS | Ristomatti Hakola, JäJä | Karri Hakala, IK | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 5 | 1. helmikuuta 2020 |  Vöyri (SM) | 15 km väliaikalähtö (p) | Perttu Hyvärinen, PHS | Ristomatti Hakola, JäJä | Markus Vuorela, JäJä | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 6 | 2. helmikuuta 2020 |  Vöyri (SM) | Sprintti (v) | Joni Mäki, PyPo | Verneri Suhonen, HU-46 | Karri Hakala, IK | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 7 | 29. maaliskuuta 2020 |  Pyhäjärvi | 23 km yhteislähtö (v) | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. |  |
| 8 | 3. huhtikuuta 2020 |  Ristijärvi (SM) | 15 km väliaikalähtö (v) | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. |  |
| 9 | 5. huhtikuuta 2020 |  Ristijärvi (SM) | 50 km väliaikalähtö (p) | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. |  |
Kilpailut > Miehet > Viestit

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 3. marraskuuta 2019 |  Vuokatti | 3x6 km (v) | Jämin Jänne Markus Vuorela Antti Ojansivu Ristomatti Hakola | Puijon Hiihtoseura -1 Antti Honkimaa Iivo Niskanen Perttu Hyvärinen | Ilmajoen Kisailijat -1 Karri Hakala Kari Varis Timo Mantere | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 2 | 15. tammikuuta 2020 |  Vantaa | 3x7,5 km (p) | Jämin Jänne Markus Vuorela Antti Ojansivu Ristomatti Hakola | SkiTeam 105 -1 Lassi Vuorinen Aleksi Parttimaa Lauri Vuorinen | Pohti SkiTeam -1 Juuso Haarala Juuso Mäkelä Joni Mäki | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 3 | 31. tammikuuta 2020 |  Vöyri (SM) | Parisprintti (v) | Jämin Jänne -1 Markus Vuorela Ristomatti Hakola | Pohti SkiTeam -1 Heikki Korpela Joni Mäki | SkiTeam 105 -1 Aleksi Parttimaa Lauri Vuorinen | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 4 | 28. maaliskuuta 2020 |  Pyhäjärvi | 3x7,5 km (p) | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. |  |
| 5 | 4. huhtikuuta 2020 |  Ristijärvi (SM) | 4x10 km (p,p,v,v) | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. |  |
Kilpailut > Naiset

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2. marraskuuta 2019 |  Vuokatti | 1,5 km sprintti (v) | Anne Kyllönen, KHS | Laura Mononen, HmlHS | Vilma Nissinen, VuokattSKT | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 2 | 23. marraskuuta 2019 |  Rovaniemi | 10 km väliaikalähtö (v) | Krista Pärmäkoski, IkaalUrh | Kerttu Niskanen, Koitto | Laura Mononen, HmlHS | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 3 | 24. marraskuuta 2019 |  Rovaniemi | 1,1 km sprintti (p) | Johanna Matintalo, PöytUrh | Kerttu Niskanen, Koitto | Tiia Olkkonen, HK | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 4 | 14. tammikuuta 2020 |  Vantaa | 5 km (p) | Anne Kyllönen, KHS | Susanna Saapunki, VuokattSKT | Laura Mononen, HmlHS | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 5 | 1. helmikuuta 2020 |  Vöyri (SM) | 10 km väliaikalähtö (p) | Krista Pärmäkoski, IkaalUrh | Laura Mononen, HmlHS | Vilma Nissinen, VuokattSKT | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 6 | 2. helmikuuta 2020 |  Vöyri (SM) | Sprintti (v) | Anne Kyllönen, KHS | Julia Häger, IFMinken | Jasmi Joensuu, VHS | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 7 | 29. maaliskuuta 2020 |  Pyhäjärvi | 11,5 km yhteislähtö (v) | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. |  |
| 8 | 3. huhtikuuta 2020 |  Ristijärvi (SM) | 10 km väliaikalähtö (v) | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. |  |
| 9 | 5. huhtikuuta 2020 |  Ristijärvi (SM) | 30 km väliaikalähtö (p) | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. |  |
Kilpailut > Naiset > Viestit

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 3. marraskuuta 2019 |  Vuokatti | 3x4 km (p) | Kainuun Hiihtoseura -1 Anita Korva Anni Alakoski Anne Kyllönen | Vuokatti Ski Team Kainuu Katri Lylynperä Aija Söyrinki Vilma Nissinen | Vantaan Hiihtoseura Hennariikka Rahkola Jasmi Joensuu Aira-Maarit Mantsinen | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 2 | 15. tammikuuta 2020 |  Vantaa | 3x5 km (p) | Hämeenlinnan Hiihtoseura Maija Hakala Anni Kainulainen Laura Mononen | Kainuun Hiihtoseura -1 Heini Hokkanen Anni Alakoski Anne Kyllönen | Oulun Hiihtoseura Maria Virpi Riitta-Liisa Roponen Marjaana Pitkänen | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 3 | 31. tammikuuta 2020 |  Vöyri (SM) | Parisprintti (v) | Vuokatti Ski Team Kainuu -1 Vilma Nissinen Katri Lylynperä | Ikaalisten Urheilijat Maaret Pajunoja Krista Pärmäkoski | Kainuun Hiihtoseura -1 Anne Kyllönen Anni Alakoski | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 4 | 28. maaliskuuta 2020 |  Pyhäjärvi | 3x5 km (p) | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. |  |
| 5 | 4. huhtikuuta 2020 |  Ristijärvi (SM) | 3x5 km (p,v,v) | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. |  |
Pisteet

Suomen Cupin kilpailut pisteytetään identtisesti maastohiihdon maailmancupin henkilökohtaisten kilpailujen kanssa. Pisteitä jaetaan jokaisen kilpailun 30 parhaalle oheisen taulukon perusteella. Viestikilpailuissa seuroille jaetaan kaksinkertaiset pisteet.
| Sijoitus | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pisteet | 100 | 80 | 60 | 50 | 45 | 40 | 36 | 32 | 29 | 26 | 24 | 22 | 20 | 18 | 16 | 15 | 14 | 13 | 12 | 11 | 10 | 9 | 8 | 7 | 6 | 5 | 4 | 3 | 2 | 1 |
Palkintorahat

Palkintorahoja maksettiin kaudella 2019–2020 yhteensä noin 55 000 €. SM-kilpailuista ei jaeta osakilpailukohtaisia palkintoja. Viestikilpailujen palkinnot jaetaan seuroille. Palkinnot jaetaan oheisen taulukon perusteella.
Taulukossa lyhenne HK tarkoittaa henkilökohtaisia kilpailuja.
| Sijoitus | HK-kokonaiscup | Viestikokonaiscup | HK-osakilpailu | Viestiosakilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 3 300 € | 3 000 € | 600 € | 1 000 € |
| 2. | 2 000 € | 1 800 € | 400 € | 500 € |
| 3. | 1 300 € | 1 200 € | 200 € | 300 € |
| 4. | 530 € | 540 € |  |  |
| 5. | 400 € | 360 € |  |  |
| 6. | 265 € | 180 € |  |  |
Televisiointi

Suomen Cupin kaikki kilpailut televisioitiin Ylen kanavilla.
Níkos Mílas

| Mitalit> Maa:   Kreikka.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kreikka.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kreikka.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Maa:   Kreikka> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Egypti 1949 |  |  |
Nikólaos ”Níkos” Mílas (kreik. Νικόλαος ”Νίκος” Μήλας, 1928 Ateena – 22. heinäkuuta 2019 Néa Smýrni) oli kreikkalainen koripalloilija ja koripallovalmentaja.
Mílas kuului Kreikan miesten maajoukkueen kokoonpanoon Helsingin kesäolympialaisissa 1952, missä maa jäi karsintaotteluihin, ja EM-kilpailuissa Egyptissä 1949 sekä Ranskassa 1951. Egyptissä Kreikka voitti pronssia ja Ranskassa maa sijoittui kahdeksanneksi.
Seuratasolla Mílas edusti pelaajana Panathinaikosia jossa voitti Kreikan mestaruuden vuosina 1950, 1951 ja 1954. Pelaajauransa jälkeen Mílas toimi valmentajana voittaen Panathinaikosissa kaksi Kreikan mestaruutta lisää sekä AEK:ssa, jonka hän johdatti kahteen maan mestaruuteen ja Euroopan cup-voittajien cupin mestaruuteen vuonna 1968. Mílas kuoli kotonaan Néa Smýrnissä 91-vuotiaana 22. heinäkuuta 2019.
Aiheesta muualla

Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Näillä main

| Näillä main Esa Kaartamo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Finnvox, Helsinki; Petrax Studiot, Hollola
 Julkaistu: 2002
 Tuottaja(t): Esa Kaartamo
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 52.53
 Levy-yhtiö: EMI
Esa Kaartamon muut julkaisut
| Etäisyys 1993 | Näillä main 2002 | Laulujen seutu 2021 |
Näillä main on suomalaisen laulaja Esa Kaartamon kolmas ja viimeinen sooloalbumi. Se julkaistiin vuonna 2002.
Kappaleet

Minun tähteni – 4.10
Kaksi miestä – 4.50
Jonakin päivänä – 5.00
Kukaties – 3.43
1976 (instrum.) – 0.58
Takapihan Tauno – 3.30
Aamor – 4.01
Sydänriepu – 4.35
Jäätyvä Muskonlahti (instrum.) – 1.43
Joona II – 7.00
Ratsastaja – 3.07
Avoin tie – 5.49
Jos sä kutsut – 4.37
Arvostelut

Soundi:
Aiheesta muualla

Näillä main discogs.com -sivustolla
Ondine

Ondine on suomalainen vuonna 1985 perustettu taidemusiikkiin erikoistunut levy-yhtiö. Se on julkaissut yli 600 CD-, SACD- ja DVD-levyä.
Levy-yhtiön alkuperäinen tarkoitus oli julkaista vuosittain yksi live-taltiointi Kuhmon kamarimusiikkifestivaaleilta. Kuitenkin jo merkin neljäs julkaisu, Einojuhani Rautavaaran Thomas-ooppera, sai laajaa kansainvälistä huomiota, ja yhtiö laajensi toimintaansa muuhunkin taidemusiikkiin. Yhtiön perustaja ja toimitusjohtaja on Reijo Kiilunen. Vuodesta 2009 Ondine on ollut osa Naxos-ryhmää. Ondine on julkaissut levytyksinä lähes koko Einojuhani Rautavaaran sävellystuotannon. Vuonna 1996 julkaistu taltiointi Rautavaaran 7. sinfoniasta Angel of Light oli kansainvälinen menestys, ja levyä on myyty jo yli 100 000 kpl.
Ondine on voittanut useita palkintoja mm. Cannesissa (MIDEM) sekä Gramophone-lehden, BBC Music Magazinen, ja International Classical Music Awards (ICMA):n, Echon ja Preis der deutschen Schallplattenkritikin palkintosarjoissa. ICMA (International Classical Music Awards) valitsi Ondinen vuoden levymerkiksi 2012. Levymerkille ovat levyttäneet muun muassa pianistit ja kapellimestarit Vladimir Ashkenazy, Hannu Lintu, Leif Segerstam, Ralf Gothóni, Paavali Jumppanen ja Olli Mustonen, laulajat Soile Isokoski, Karita Mattila, Camilla Nylund, Monica Groop, Jorma Hynninen ja Matti Salminen; viulisti Pekka Kuusisto sekä Radion sinfoniaorkesteri ja Kronos-kvartetti.
Aiheesta muualla

Yhtiön kotisivut (englanniksi)