stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Sims

| The Sims |
| --- | --- |
 Pelin logo.
Kehittäjä:  Maxis
Julkaisija:  Electronic Arts
Suunnittelija:  Will Wright
Säveltäjä:  Jerry Martin   Marc Russo   Kirk R. Casey   Dix Bruce
Pelisarja:  The Sims
Pelimoottori:  Proprietary engine
Julkaistu:  WindowsNA 4. helmikuuta 2000EU 11. helmikuuta 2000 Mac OSNA 25. heinäkuuta 2000EU 25. elokuuta 2001 PlayStation 2NA 12. tammikuuta 2003EU 31. tammikuuta 2003 XboxNA 24. maaliskuuta 2003EU 4. huhtikuuta 2003 GameCubeNA 25. maaliskuuta 2003EU 4. huhtikuuta 2003
Lajityyppi:  simulaatio, strategia
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: T  Virheellinen ESRB-arvo PEGI: 12Virheellinen PEGI-arvo
Alusta:  Microsoft Windows, Mac OS, PlayStation 2, Xbox, Nintendo GameCube
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Jakelumuoto:  CD
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
The Sims on Maxisin kehittämä ja Electronic Artsin alun perin vuonna 2000 julkaisema The Sims -pelisarjaan kuuluva simulaatiopeli. Peli on julkaistu usealle eri alustalle. Japanissa peli on julkaistu nimellä SimPeople (jap. シムピープル).
Maailmanlaajuisesti peliä ja sen lisäosia on myyty yli 70 miljoonaa kappaletta, näin tehden siitä historian myydyimmän Microsoft Windows -pelin. Sarjaan on ilmestynyt useita lisäosia, jotka ovat Livin’ It Up (myös nimellä Livin' Large), House Party, Hot Date, Lomalla, Lemmikit, Superstar ja Taikaa. Windows-versioille on tarjolla internetissä lukuisia fanien tekemiä tavaroita, kuten taloja, huonekaluja, vaatteita, lemmikkejä, hiustyylejä, jne.
Pelille on tehty jatko-osat The Sims 2, The Sims 3 ja The Sims 4.
Pelaaminen

The Simsissä pelattavia hahmoja kutsutaan simeiksi. Alussa pelaaja voi luoda oman simperheen tai pelata valmiilla perheellä. Perheessä voi olla enintään kahdeksan henkilöä, johon lasketaan mukaan lemmikit (vain lisäosassa The Sims: Lemmikit).
Pelaajan luodessa perhettä hän saa valita simeilleen nimet, sukupuolen, iän, ihonvärin, pään, asun ja luonteen. Luonteessa muokataan simien siisteyttä, menevyyttä, toimeliaisuutta, leikkimielisyyttä ja mukavuutta, jotka muokkaavat simin käyttäytymistä.
Simeillä on kahdeksan tarvetta, joista pelaajan tulee pitää huolta: nälkä, mukavuus, hygienia, rakko, energia, hupi, sosiaalisuus ja huone.
Simit voivat opiskella erilaisia taitoja, joita tarvitaan kotitöissä ja työpaikalla; näitä ovat ruoanlaitto, mekaniikka, luovuus, karisma, kunto ja logiikka.
Tarpeiden lisäksi simeillä on palkit, jotka kertovat heidän yleisen mielialansa. Jos simeistä ei huolehdi, palkit muuttuvat punaisiksi, mikä aiheuttaa monenlaisia ongelmia: simit eivät suostu suorittamaan kaikkia toimintoja ja onnettomuuksia sattuu helpommin.
Simit osaavat tehdä myös itse asioita ja heillä on oletusasetuksena vapaa tahto. Ne eivät pysty kumoamaan pelaajan tekemiä valintoja, ellei kyseessä ole jokin taitoa nostattava asia (esimerkiksi mekaniikan lukeminen), jolloin sim kieltäytyy hänen asioidensa ollessa liian huonosti.
Sosiaalisuutensa vuoksi simit eivät pärjää yksin, joten heillä tulee olla mahdollisten sukulaisien lisäksi ystäviä. Simit voivat myös suuttua ja rakastua. Kun kahdella simillä on tarpeeksi hyvä suhde, he voivat nukkua samassa sängyssä. Kun suhde on hyvässä kunnossa, simit voivat mennä naimisiin ja saada lapsia.
Sim-perheessä olevaa vauvaa voi muun muassa syöttää, leikittää ja laulaa uneen. Kolme päivän kuluttua vauva kasvaa lapseksi, mutta lapsi ei kasva koskaan aikuiseksi. Lapset eivät pysty tekemään ruokaa, ja heidän on mentävä joka päivä kouluun - liian monesta lintsaamisesta rangaistaan sotilaskoululla.
Simperheen voi asuttaa joko valmiiseen tai pelaajan suunnittelemaan taloon, joka on omalla tavalla muokattavissa ja sisustettavissa. Kodin viihtyvyys ja sisustus vaikuttavat simien mielialoihin, joita voi seurata mielialamittarista.
Simien täytyy tehdä töitä saadakseen pelimaailman rahana toimivia simeleoneja. Simit voivat etsiä töitä sanomalehdestä tai tietokoneelta. Simin taidot ja mieliala vaikuttavat työsuoritukseen: kun sim lähtee hyvällä tuulella töihin, hän voi saada ylennyksen. Rahaa saa myös muillakin tavoilla kuin vain töitä tekemällä, kuten myymällä maalattuja taideteoksia.
Pelaaja ohjaa luomiaan simejä niin kauan kuin ne ovat elossa, sillä simit voivat kuolla nälkään tai erilaisiin tapaturmiin, kuten sähköiskuun tai tulipaloon. Muutoin simit elävät ikuisesti, sillä hahmot eivät ikäänny. Ikääntyminen esiteltiin pelisarjaan pelissä The Sims 2.
Vastaanotto

GameSpotin arvostelussa pelin suurimmaksi vahvuudeksi kehuttiin vuorovaikutusta muiden simien kanssa, kun taas pelin laajuutta kritisoitiin. Ainoastaan simien kotielämää pystyttiin kontrolloimaan eikä esimerkiksi töissä käymistä.
Aiheesta muualla

The Sims MobyGamesissa (englanniksi)
Virallinen The Sims sivu (englanniksi)
Players Unleashed! Modding The Sims and the Culture of Gaming -väitös Turun yliopistossa 2009 (Tanja Sihvonen)[vanhentunut linkki]
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| The Sims:   | The Sims: Livin' It Up | The Sims: House Party | The Sims: Hot Date | The Sims: Lomalla | The Sims: Lemmikit | The Sims: Superstar | The Sims: Taikaa |  |
| The Sims 2:   | The Sims 2: Yliopisto | The Sims 2: Yöelämää | The Sims 2: Kauppa auki | The Sims 2: Lemmikkielämää | The Sims 2: Vuodenajat | The Sims 2: Matkoilla | The Sims 2: Vapaa-aika | The Sims 2: Kaupunkikämppä |  |
| The Sims 3:   | The Sims 3: Maailmanmatkaaja | The Sims 3: Unelmaduuni | The Sims 3: Iltahuvit | The Sims 3: Täyttä Elämää | The Sims 3: Lemmikit | The Sims 3: Superstara | The Sims 3: Supernatural | The Sims 3: Vuodenajat | The Sims 3: Yliopistoelämää | The Sims 3: Paratiisisaari | The Sims 3: Tulevaisuuteen |  |
| The Sims 4:   | The Sims 4: Duunipäivä | The Sims 4: Kaupunkielämää | The Sims 4: Kimppapuuhaa | The Sims 4: Kylpyläpäivä | The Sims 4: Vampyyrit |  |
| The Sims Tarinat:   | The Sims Elämäntarinat | The Sims Lemmikkitarinat | The Sims Selviytymistarinat |  |
| Konsolipelit:   | MySims | The Sims ryntää raitille | The Urbz: Sims in the City | The Sims 2: Autiosaari |  |
| Muut:   | Project Rene (The Sims 5) | The Sims Online (EA Land) | The Sims Medieval | The Sims -videopeli | The Sims -elokuva |  |
Sim-universumi
| --- | --- |
SimCity:  SimCity  SimCity 2000  SimCity 3000  SimCity 4  SimCity Yhteiskunnat  SimCity 
The Sims:  The Sims  The Sims 2  The Sims 3  The Sims Online  The Sims Tarinat  The Sims 4  Project Rene (The Sims 5) 
Muut Sim-pelit:  SimEarth  SimAnt  SimLife  SimFarm  SimTower  SimHealth  SimIsle  SimCopter  SimGolf  Streets of SimCity  MySims  The Sims Medieval 
Lapsille suunnatut:  SimTown  SimPark  SimSafari  SimTunes 
Sim-pelien sukulaiset:  El-Fish  Sid Meier's SimGolf  SimCity 64  Spore  Widget Workshop 
Muut:  The Sims -elokuva
Luettelo televisiosarjan Nalle Puhin uudet seikkailut jaksoista

Artikkeli sisältää luettelon Disneyn televisiosarjan Nalle Puhin uudet seikkailut jaksoista. Sarjan kaikkia jaksoja ei ole dubattu suomeksi. Joillakin jaksoilla on ollut useampia suomenkielisiä nimiä.
4. tuotantokausi

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| # | Nimi | Yleiskatsaus |
| 72 | Sorry, Wrong Slusher | Riston, Puhin, Tiikerin, Nasun ja Ihaan katsottua myöhäisyön "Slusher" -elokuvaa alkaa tapahtua outoja asioita. |
| 73 | Grown, But Not Forgotten | Riston osallistuessa varttuneemman tytön juhliin, pelkäävät Puh ja muut myös Riston kasvavan ja samalla unohtavan heidät. |
| 74 | A Pooh Day Afternoon | Risto, Puh, Nasu ja Tiikeri joutuvat vahtimaan Riston naapurin koiraa. |
| 75 | Hyvät, pahat ja Tiikeri (The Good, The Bad, And The Tigger) | Tiikeri ja Puh päätyvät oikeuden eteen junaryöstöstä syytettyinä Tiikerin menetettyä Riston leikkijunan hallinnan. |
| 76 | Home Is Where The Home Is | Risto ja kumppanit rikkovat vahingossa patsaan siivotessaan. Rangaistuksen pelossa Risto karkaa kotoaan, ja Puolen hehtaarin metsän asukkaat tarjoavat kukin omaa kotiaan tämän asuinpaikaksi. Risto ei kuitenkaan mahdu niistä yhteenkään, joten hänelle päätetään rakentaa oma koti. |
| 77 | Shovel, Shovel Toil And Trouble | Myyrä alkaa parannella Puolen hehtaarin metsän asukkaiden koteja saatuaan suuren lapion. |
| 78 | The Wise Have It | Puolen hehtaarin metsän asukkaat vakuuttuvat Puhin vanhuudesta ja viisaudesta, kun he Puhille järjestämillään syntymäpäivillä huomaavat, kuinka paljon kynttilöitä tällä on kakussaan. |
| 79 | Pomppuja ja pilveilyä (Cloud, Cloud Go Away) | Itsepintainen sadepilvi alkaa vainota Tiikeriä. |
| 80 | To Dream the Impossible Scheme | Myyrän isoisän tullessa käymään Myyrä yrittää toteuttaa isoisänsä elinikäisen unelman maanpäällisen alakaupungin rakentamisesta. |
| 81 | Nasu runoilee (Piglet's Poohetry) | Tiikeri aiheuttaa ongelmia ilmestyessään paikalle Nasun runonlausuntaan. |
| 82 | Ei pöllömpi pelätti (Owl's Well That Ends Well) | Pöllön huono laulutaito harmittaa Kania, mutta karkottaa varikset. |
| 83 | Nalle Puhin joulu (Winnie the Pooh and Christmas Too) | Risto ja kumppanit tekevät toivomuslistan Joulupukille, mutta Puh unohtaa esittää oman lahjatoiveensa. Puh yrittää saada listan takaisin ja viedä sen Joulupukille ennen seuraavana päivänä koittavaa joulua. |
Taman eläintarha

Taman eläintarhan sisäänkäynti.
Taman eläintarha (jap. 多摩動物公園, Tama dōbutsu kōen) on eläintarha Hinon kaupunginosassa, Tokiossa, Japanissa. Eläintarhan pinta-ala on 52 hehtaaria ja se jakautuu aasialaiseen, afrikkalaiseen ja australialaiseen puutarhaan. Afrikkalaisten eläinten osalta eläintarhassa on onnistuttu pariuttamaan afrikannorsuja. Eläintarhan australialainen osa rakennettiin vuonna 1984 ja sen eläimistöön on perustamisestaan asti kuulunut muun muassa koala. Vuonna 1988 Taman eläintarhaan valmistui myös suuri hyönteisnäyttely. Eläintarhan palveluihin kuuluu muun muassa bussikierros leijona-aitauksessa.
Riemukupla (elokuva)

| Riemukupla> The Love Bug |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Robert Stevenson
Käsikirjoittaja:  Bill Walsh  Don DaGradi
Tuottaja:  Bill Walsh
Säveltäjä:  George Bruns
Kuvaaja:  Edward Colman
Leikkaaja:  Cotton Warburton
Tuotantosuunnittelija:  Carroll Clark
Pääosat:  Dean Jones Michele Lee David Tomlinson Buddy Hackett
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Walt Disney Productions
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures Netflix Disney+
Ensi-ilta:   24. joulukuuta 1968  31. lokakuuta 1969
Kesto:  109 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  5 000 000 dollaria
Seuraaja:  Riemukupla rullaa taas
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Riemukupla (The Love Bug) on Walt Disney Productionsin tuottaman Riemukupla-elokuvasarjan ensimmäinen elokuva vuodelta 1968. Robert Stevensonin ohjaamassa elokuvassa näyttelevät muun muassa Dean Jones, Michele Lee, David Tomlinson ja Buddy Hackett.
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Riemukupla saa kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Aiheesta muualla

Riemukupla Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Jaakko Tuomilehto

| Jaakko Tuomilehto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. joulukuuta 1946 Ilmajoki (ikä 78)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  kansanterveystieteen emeritusprofessori; akatemiaprofessori (2000–2005); tutkimusprofessori emeritus
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Turun yliopisto (LL 1973, VTK 1975), Kuopion yliopisto (LKT 1975)
Instituutti:  Helsingin yliopisto, Suomen Akatemia, Kansanterveyslaitos (nyk. THL)
Tutkimusalue:  Kansanterveys, diabetes, sydän- ja verisuonitaudit, dementia, genetiikka, kroonisten tautien ehkäisy
Palkinnot:  lukuisia palkintoja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Jaakko Olavi Iivari Tuomilehto (s. 24. joulukuuta 1946 Ilmajoki) on Helsingin yliopiston kansanterveystieteen emeritusprofessori. Hän toimi Suomen Akatemian akatemiaprofessorina kaudella 2000–2005.
Tuomilehto tunnetaan erityisesti elintapojen terveysvaikutuksiin ja diabeteksen ehkäisyyn liittyvistä tutkimuksista. Vuonna 2001 hän osoitti työryhmineen hyvin kontrolloidulla kokeen avulla, että elintapojen muutoksella voi ehkäistä  tyypin 2 diabetesta yli puolella niistä henkilöistä, joilla oli korkea diabetesriski.
Tuomilehdon tutkijanura alkoi vuonna 1972 Pohjois-Karjala-projektista, jossa hän toimi ensin tutkijana ja sitten päätutkijana. Projekti oli maailman ensimmäinen väestötasolla toteutettu sydän- ja verisuonitautien ehkäisyhanke, joka muodostui mallihakkeeksi eri maissa. Hänen muita merkittäviä tutkimusalueitaan on ollut verenpainetutkimus, diabetestutkimus, syöpätutkimus ja dementiatutkimus sekä kroonisten tautien ehkäisy. Hän on pyrkinyt löytämään kroonisten tautien syytekijöitä, sekä perintötekijöitä että elintapatekijöitä. 2000-luvun alussa hän kehitti suomalaisen tyypin 2 diabeteksen riskitestin, joka voidaan tehdä ilman laboratoriotutkimuksia. Testi (The Finnish diabetes risk score - FINDRISC) on maailman käytetyin diabeteksen riskitesti. Hän on julkaissut yli 2000 vertaisarvioutua kansainvälistä tieteellistä julkaisua sekä 150 suomenkielistä julkaisua. Hän oli vuonna 2017 Suomen ja Helsingin yliopiston viitatuimpia kliinisen lääketieteen edustajia. Vuonna 2022 hänellä oli Google Scholar -viittausanalyysin mukaan yli 400 000 viittausta, ja hän oli maailman viitatuin tutkija neljällä eri lääketieteen alalla: kansanterveys, epidemiologia, diabetes ja sepelvaltimotauti.
Koulutus ja ura

Tuomilehto kirjoitti ylioppilaaksi Ilmajoen yhteiskoulusta vuonna 1966. Hän valmistui Turun yliopistosta lääkäriksi (LL) vuonna 1973 ja valtiotieteen kandidaatiksi vuonna 1975. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän valmistui Kuopion yliopistosta vuonna 1975. Hän sai kansanterveystieteen dosentin arvon Turun yliopistossa 1980.
Vuosina 1973–1980 Tuomilehto toimi tutkijana ja lääninlääkärin viransijaisena sekä erikoistutkijana Kuopion yliopistossa, Pohjois-Karjalan lääninhallituksessa ja Kansanterveyslaitoksella (KTL, nyk. THL). Vuosina 1977–1983 hän toimi kahdesti kansanterveystieteen professorin viransijaisena Kuopion yliopistossa ja vakituisena viranhaltijana 1986–1987. Hän oli Maailman terveysjärjestö WHO:n asiantuntijalääkärinä (Manila, Geneve) vuosina 1980–1983. Vuosina 1983–1986 hän johti WHO:n MONICA-projektin datakeskusta Kansanterveyslaitoksella ja vuosina 1987–1991 johti KTL:n epidemiologian osastoa viransijaisena. Tämän jälkeen, vuosina 1991–2000, Tuomilehto toimi KTL:n tutkimusprofessorina epidemiologian ja terveyden edistämisen osastolla.
Tuomilehto toimi vierailevana professorina Wienin yliopistossa vuonna 1994 ja professorina Itävallan Kremsissa sijaitsevassa Donau Universität Kremsissä 2001–2017. Vuodesta 2000 vuoteen 2011 hän toimi Helsingin yliopiston kansanterveystieteen professorina ja jäi virasta eläkkeelle ja on nykyään emeritusprofessori. Kaudella 2000–2005 hänellä oli Suomen Akatemian akatemiaprofessuuri. Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin professori vuosina 2003-2011 ja tutkimusjohtaja Seinäjoen Midwest Research Centerissä vuosina 2003–2007. Hän oli 2004 Washingtonin osavaltioyliopiston (WSU, Spokane, Yhdysvallat) osa-aikainen professori (adjunct prof.) 2004–2009.
Tuomilehto on toiminut lukuisissa kansallisissa ja kansainvälisissä luottamustehtävissä erilaisten kansanterveyteen liittyvien toimikuntien ja järjestöjen jäsenenä, johtokunnissa tai johtajana. Vuonna 1996 hän perusti World Congress on the Prevention  of Diabetes and Its Complications ogranisaation, joka on järjestänyt diabeteksen ehkäisyyn liittyvän kongressin säännöllisesti tähän mennessä 10 kertaa. Hänet on palkittu useasti tieteellisistä saavutuksistaan ja hän on usean yhdistyksen kunniajäsen.
Hän on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2004 lähtien.
Julkaisut

Tuomilehdon tuotanto käsitti vuoteen 2007 mennessä yli tuhat tieteellistä julkaisua. Helsingin yliopiston Tuhat-tutkimustietokanta sisälsi kesäkuun 2017 alussa tiedot Tuomilehdon runsaasta 760 julkaisusta. Vuonna 2022 hänen tieteellinen tuotantonsa sisälsi yli 1 900 nimikettä. Hänen tuotantoonsa oli viitattu 510 557 kertaa (7.1.2025), ja viittausaktiivisuutta kuvaava h-indeksi oli 210.
Aiheesta muualla

Professor Jaakko Tuomilehto, MD, MA (sociology), PhD, FRCP (Edin) (University of Cambridge) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (cam.ac.uk)
Jaakko Tuomilehdon profiili (1) Google Scholarissa, (viitatuinta julkaisua oli siteerattu yli 13 500 kertaa, 11/2021) (englanniksi) (scholar.google.com)
Jaakko Tuomilehdon profiili (2) Google Scholarissa (englanniksi) (scholar.google.com)
Jaakko Tuomilehto: Reseach.com 2023 (https://research.com/scientists-rankings/best-scientists)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  Mathematics Genealogy Project  ORCID 2  Publons  ResearcherID
Elisabet Pyhä

Unkarin Pyhä Elisabet.
Elisabet Pyhä eli Elisabet Thüringeniläinen (lat. Sancta Elisabeth Regina, saks. Heilige Elisabeth von Thüringen, unk. Árpád-házi Szent Erzsébet; 7. heinäkuuta 1207 – 17. marraskuuta 1231) oli unkarilainen prinsessa, Unkarin kuningas Andreas II:n tytär ja Thüringenin maakreivi Ludvig IV:n puoliso, josta on tullut katolisen kirkon suuresti kunnioittama pyhimys. Elisabet solmi avio­liiton 14-vuotiaana ja jäi leskeksi 20-vuotiaana. Avio­miehensä kuoleman jälkeen hän luovutti lapsensa toisten huostaan ja saatuaan myötäjäisensä takaisin hän käytti rahat rakennuttaen sairaalan, jossa hän itse hoiti sairaita. Hänestä tuli kristil­lisen lähimmäisenrakkauden symboli, ja hänen kuoltuaan 24-vuotiaana hänet kanoni­soi­tiin lyhyen ajan kuluttua pyhimykseksi.lähde?
Nuoruus ja avioliitto

Elisabet oli Unkarin kuningas Andreas II:n ja Gertrud Meranialaisen tytär. Hänen äitinsä sisar oli Pyhä Hedvig Sleesialainen, Sleesian herttuan Henrik I:n puoliso. Hänen esi­vanhem­piinsa kuului monia huomattavia eurooppa­laisia hallitsi­joita, kuten Kiovan Rusin hallitsija Vladimir Suuri. Perimä­tiedon mukaan Elisabet syntyi Sárospatakin linnassa Unkarissa 7. heinäkuuta 1207. Toisten tietojen mukaan hän olisi syntynyt Pozsonyssä, nykyisessä Bratislavassa, jossa hän asui Posoniumin linnassa neli­vuotiaaksi saakka.lähde?
Unkarissa kirkollisessa virassa toimineen fransiskaanimunkki Osvaldus de Lasson vuonna 1497 painattama vala on varhaisin tunnettu lähde, jossa Sárospatak mainitaan Elisabetin syntymä­paikkana, mahdollisesti paikallisen perimä­tiedon nojalla. Tiedon luotetta­vuutta voidaan kuitenkin epäillä, sillä Osvaldus sijoitti myös jäljempänä mainitun ruusujen ihmeen Elisabetin lapsuuteen Saróspatakiin, ja hänen mukaansa Elisabet olisi muuttanut pois Unkarista jo viisi­vuotiaana.
Elisabet vietiin Thüringenin hallitsijan hoviin Keski-Saksaan, jossa hänet kihlattiin Ludvigille, maakreivin pojalle, joka myöhemmin loi poliittisia siteitä hallitsija­sukujen välille. Thüringenin hovissa Elisabet tutustui paikalli­seen kieleen ja kulttuuriin.lähde?
Vuonna 1221 Elisabet solmi 14-vuotiaana avioliiton prinssi Ludvigin kanssa, joka samana vuonna kruunattiin maakreiviksi nimellä Ludvig IV, ja avioliitto oli ilmeisesti onnellinen. Avioliiton aikanakin hän teki laupeuden­töitä muun muassa kehräämällä villaa köyhien vaatetta­miseksi. Vuonna 1223 hoviin saapuivat fransiskaani­munkit, ja tällöin teini-ikäinen Elisabet ei ainoastaan tutus­tunut Franciscus Assisi­laisen ihanteisiin, vaan alkoi myös elää niiden mukaan. Ludvig ei pahastunut vaimonsa laupeudenharjoituksista, sillä hän uskoi, että hänen varalli­suutensa jakaminen köyhille tuottaisi ian­kaikkisen palkinnon. Thúringenissä Ludvigiakin kunnioitetaan pyhimyksenä, vaikka kirkko ei ole häntä koskaan kanonisoinut.lähde?
Samoihin aikoihin katolinen pappi, myöhemmin inkvi­siittori Konrad Marburgilainen tuli Elisabetin rippi-isäksi ja sai tähän huomattavan vaikutus­vallan. Keväällä 1226, kun Thüringeniä koettelivat tulvat, nälänhätä ja kulku­taudit, Ludvig keisari Fredrik II:n järkky­mättö­mänä kannatta­jana edusti keisaria keisari­kunnan valtio­päivillä Cremonassa. Sillä aikaa Elisabet johti maa­kreivi­kunnan hallintoa ja jakoi almuja kaikkialla sen alueella, ja tällöin hän luovutti jopa hovi­asunsa ja korunsa. Hän rakennutti 28 vuodetta sisältä­neen sairaalan Wartburgin linnan läheisyyteen ja vieraili siellä päivittäin hoitamassa potilaita.lähde?
Elisabetin elämä muuttui peruutta­matto­masti 11. syyskuuta 1227, kun Ludvig kuoli kuumeeseen Otrantossa, Italiassa, lähdettyään kuudennelle ristiretkelle. Kuultuaan uutisen avio­miehensä kuolemasta Elisabetin kerrotaan sanoneen: ”Hän on kuollut. Hän on kuollut. Se on minulle ikään kuin koko maailma olisi kuollut tänään.” Ludvigin ruumis tuotiin Elisabetille vuonna 1228 ja haudattiin Reinhardsbrunnin luostari­kirkkoon.lähde?
Leskeys

Ludvigin kuoleman jälkeen valtaan nousi hänen veljensä Henrik Raspe, sillä Elisabetin vanhinkin lapsi, Hermann II (1222–1241), oli ala­ikäinen. Käytyään myötäjäisistään katkeraa kiistaa, jossa paavi Gregorius IX nimitti Konradin ajamaan hänen asiaansa, Elisabet jätti Wartburgin hovin ja muutti Marburgiin Hesseniin.lähde?
Erään Elisabetin palvelijan kanonisoinnin yhteydessä antaman lausunnon perusteella luultiin vuoteen 1888 saakka, että Elisabetin lanko, Henrik Raspe, olisi karkottanut Elisabetin Wartburgista. Vuonna 1888 muutamat tutkijat kuten Börner, Mielke, Wenck ja E. Michael kuitenkin osoittivat, että Elisabet poistui sieltä vapaa­ehtoisesti. Linnassa hän ei voinut noudattaa Konradin käskyä syödä vain kunniallisin keinoin hankittua ruokaa.
Aviomiehensä kuoleman jälkeen Elisabet teki Konradille juhlallisia valoja, jotka muistutti­vat nunnalupausta. Näihin valoihin sisältyi selibaattilupaus sekä sitoumus täydellisesti totella Konradia rippi-isänä ja hengellisenä johtajana. Konradin vaikutuksesta Elisabet harjoitti mitä tuskallisinta askeesia, ja Konrad kohteli Elisabetia erittäin julmasti. Hänen määräykses­tään Elisabetia on kerrottu rangaistun muun muassa pieksemi­sellä, ja hänen käskystään Elisabet myös karkotti kolme lastaan. Selibaatti­lupaus osoittautui myös esteeksi Elisabetin perheen poliitti­sille hankkeille. Elisabetia pidettiin käytännössä panttivankina Pottensteinissä, Baijerissa, hänen enonsa piispa Ekbertin linnassa, jotta hänet olisi saatu avioitumaan uudestaan. Elisabet kuitenkin piti kiinni valastaan ja uhkasi jopa leikata nenänsä irti, jotta kukaan mies ei pitäisi häntä tarpeeksi viehättävänä naidakseen hänet.
Elisabetin toinen lapsi Sofia (1224–1275) avioitui Brabantin kreivi Henrik II:n kanssa, ja hänestä polveutuvat Hessenin maakreivit, sillä Thüringenin perimys­sodassa hän voitti Hessenin pojalleen Henrik I:lle. Elisabetin kolmas lapsi Gertrud Altenbergilainen (1227–1297) syntyi muutamia viikkoja isänsä kuoleman jälkeen; hänestä tuli Altenbergin luostarin abbedissa.lähde?
Elisabet rakennutti myötäjäis­rahoillaan Marburgiin köyhille ja sairaille hoito­laitoksen, jossa hän läheisineen piti heistä huolta. Hänen kanonisointiprosessinsa yhteydessä kirjoitettu virallinen elämäkerta kuvaa sitä, kuinka hän hoiti sairaita ja jakoi edelleen rahaa köyhille. Vuonna 1231 hän kuoli Marburgissa 24 vuoden iässä.lähde?
Elisabetin kuoleman jälkeen hänen on yleisesti uskottu kuuluneen fransiskaanien kolmanteen sääntökuntaan, joskaan ei ole varmaa, kuuluiko hän todella siihen. On kuitenkin huomattava, että kolmas sääntökunta oli silloin uusi tulokas fransiskaani­liikkeessä, eikä mitään virallista rituaalia ollut vielä vahvistettu. Elisabet oli kuitenkin käynyt läpi vihkimis­seremonian, jossa hän sai fransiskaanien nunna-asun uuden elämän­tapansa merkiksi.lähde?
Elisabet taiteessa

Pyhä Elisabet on usein kuvattu kantamassa leipä­koria tai jotakin muuta ruokaa tai juomaa, minkä kuvaa hänen omistautu­mistaan köyhien ja nälkäisten auttamiseksi.