stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Xiaomi Mi 4
Tekniset tiedot > Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 4.4.3 "KitKat" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Xiaomi Mi 4 Wikimedia Commonsissa
Ysäri (radiokanava)

| Ysäri |
| --- | --- |
Perustettu:  1. tammikuuta 2020
Kuuluvuus: internet
Mediatiedot
Omistaja:  Bauer Media Oy
radioplay.fi/ysari/
Ysäri on Bauer Media Oy:n omistama suomalainen 1990-luvun musiikkia soittava nettiradiokanava, joka aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2020. 23. tammikuuta 2020 alkaen kanavalla alkoivat juonnetut lähetykset. Juontajina kanavalla toimivat Waldo, Jani Jääskeläinen, Mika Kuki ja Rea Tallgren.
Ysärin FM-taajuuksilla aloitti 1. heinäkuuta 2022 Top51, jonka jälkeen Ysäri on jatkanut nettiradiona RadioPlay-suoratoistopalvelussa.
Yhdystie 5260

Yhdystie 5260 Sulkaisten tasoristeyksen kohdalla Mätäsvaarassa.
Yhdystie 5260 on tie, joka kulkee Lieksan Heinäluodosta saman kunnan alueella sijaitsevaan Mätäsvaaraan. Tien pituus on 25 kilometriä.
Heinäluodosta Yläviekintien risteykseen asti tie kulkee nimellä Jongunjoentie. Siitä eteenpäin Kantatien 73 risteykseen asti nimellä Viekinjärventie ja lopun matkaa Mätäsvaaran kylään nimellä Viekintie.
Viljandi

| Viljandi |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Viljandi
 Koordinaatit: 58°22′N, 25°36′E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Viljandimaa
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Ando Kiviberg 
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  14,67 km²
Väkiluku (1.1.2018):  17 758
 – Väestötiheys:  1 210 as./km²
 
 www.viljandi.ee 
 Kaupungin verkkosivusto 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Taloja Vaksali-kadulla
Viljandi (suom. myös Viljanti, saks. Fellin) on Viljandimaan maakunnan pääkaupunki Viron keskiosassa. Sen asukasluku on noin 18 000.
Historia

Historialähteet mainitsevat Viljandin ensimmäistä kertaa vuonna 1211, mutta paikalla tiedetään olleen asutusta jo viikinkiajalla. 1300-luvulla hansaliiton aikaan Viljandi oli yksi Itämeren alueen hansakaupungeista. Kaupungista tuli myös baltteja kristinuskoon käännyttäneen kalparitariston keskuspaikka. Liivinmaan sodassa vuosina 1558–1583 ja Puolan–Ruotsin sodassa vuosina 1600–1622 Viljandi oli sotatantereena. Liivinmaan sodan aikana tuhoutui muun muassa kaupungissa sijainnut fransiskaaniluostari.
Neuvostoliiton aikaan Viljandissa sijaitsi Spetsnaz-prikaati 4.ObrSpN, joka lakkautettiin vuonna 1992.
Viljandi nykyään

Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Linnavuorella sijaitsevat keskiaikaisen ritarilinnan rauniot, raatihuone, vuonna 1866 valmistunut Pyhän Paavalin kirkko (Püha Pauluse kirik) ja 1600-luvulla fransiskaaniluostarin paikalle rakennettu Pyhän Johanneksen kirkko (Püha Jaani kirik). Tunnetuimpia maamerkkejä on 30-metrinen, vuonna 1911 rakennettu ja vuonna 1999 entisöity vesitorni, jonka huipulla on näköalatasanne.
Viljandissa toimii Tarton yliopistoon kuuluva Viljandin kulttuuriakatemia.
JK Tulevik Viljandi on Viron Meistriliigassa pelaava viljandilainen jalkapalloseura.
Viljandi on Porvoon ystävyyskaupunki.
Väestö

Vuonna 2011 Viljandin kaupungissa oli 17 473 asukasta, joista 16 443 (94,1 %) oli virolaisia, 648 (3,7 %) venäläisiä ja 372 (2,1 %) muita kansallisuuksia.
Kansanmusiikkifestivaalit

Viljandissa pidetään joka heinäkuu kansainväliset kansanmusiikkifestivaalit. Konserttipaikkoja ovat muun muassa kaupungin keskusta, ritarilinnan rauniot puistoineen ja kirkot.
Etäisyyksiä Viron muihin kaupunkeihin

Tallinna 161 km
Tartto 81 km
Pärnu 97 km
Kuvia

Näkymä linnoitukselta Viljandijärvelle.
Jaanin eli Johanneksen kirkko.
Riippusilta linnoituksella vallihaudan yli.
Vanha vesitorni.
Viljandin ensimmäinen hotelli.
Paavalin kirkko.
Viljandin kansanmusiikkifestivaalit 2007.
Viljandin kaupungintalo.
Jaanin eli Johanneksen kirkko ja kansanmusiikkifestivaalit 2007.
Centrum-hotelli ja -kauppakeskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viljandi Wikimedia Commonsissa
Viljandi Linna Atlas (Arkistoitu – Internet Archive) (viroksi)
Viljandin ystävät ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Quadkopteri video, Viljandin ritarilinnan rautiot
Yngve Sjöstedt

Yngve Sjöstedt vuonna 1911
Bror Yngve Sjöstedt (3. elokuuta 1866 Hjo, Ruotsi – 28. tammikuuta 1948 Tukholma) oli ruotsalainen eläintieteilijä ja professori.
Sjöstedtin vanhemmat olivat kauppias Anders Gustaf Sjöstedt ja Emma Gustafva Forsell. Sjöstedt suoritti ylioppilastutkinnon Jönköpingissä 1886 ja opiskeli sen jälkeen eläintiedettä Uppsalan yliopistossa ja myöhemmin myös Ranskassa. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1890, ja osallistui sitten Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian kaksivuotiselle tutkimusmatkalle Kameruniin, josta hänellä oli tuliaisina huomattavat kokoelmat sekä Ruotsin luonnonhistorialliseen museoon että Uppsalan eläintieteen laitokselle. Retken antia olivat myös useat tieteelliset kirjoitukset.
Filosofian tohtoriksi Sjöstedt väitteli 1896 ja työskenteli vuosina 1897–1901 luonnonhistoriallisessa museossa ja Valtion hyönteistieteellisessä laitoksessa (Statens entomologiska anstalt). Vuosina 1901–1910 hän toimitti Entomologisk tidskriftiä. 1902 hänet nimitettiin Ruotsin luonnonhistoriallisen museon professoriksi ja intendentiksi.
Vuosina 1905–1906 osallistui Sjöstedt Afrikan sisäosiin, lähinna Kilimanjaron alueelle suuntautuneelle tutkimusmatkalle. Matkan tuloksia julkaistiin kolmiosaisessa kirjoituksessa Wissenschaftliche Ergebnisse der Schwedischen zoologischen Expedition nach dem Kilimandjaro, dem Meru und den umgebenden Massaisteppen Deutsch-Ostafrikas 1905–1906 (1910), kuten myös kansantajuisemmissa kirjoituksissa På giraff- och lejonjakt i Ostafrika ja Bland storvildt i Ostafrika (molemmat 1911). Sjöstedt toi mukanaan näytteitä 4 300 eri eläinlajista, joista 1 300 oli tieteelle ennestään tuntemattomia.
Sjöstedt jatkoi julkaisemista vuoteen 1936 saakka, hän kirjoitti muun muassa kolmiosaisen tutkimuksen Abiskon kansallispuiston hyönteisfaunasta (1928–1931). Vuonna 1909 hänet valittiin Tiedeakatemian johtajaksi.
Sjöstedt oli naimisissa operettiprimadonna Rosa Grünbergin kanssa.
Sjöstedt nimesi linnuista ainakin kameruninhunajabulbulin (Baeopogon clamans). Hänen kunniakseen on nimetty linnuista kameruninkyyhky (Columba sjostedti) ja kameruninvarpuspöllö (Glaucidium sjostedti).
Käännös suomeksi
Yhdystie 5261

Yhdystie 5261 on Lieksan Jamalista Kylänlahden, Mätäsvaaran ja Höljäkän kautta Nurmeksen Lounatlammelle kulkeva yhdystie. Tien pituus on 35 kilometriä. Tie risteää Joensuu–Kontiomäki-radan tasoristeyksenä peräti kuusi kertaa. Tie on pääosin kevytpäällystetty, mutta Mätäsvaaran ja Höljäkän välinen osuus on pääosin sorapintainen. Tien liikennemäärä on tien alkupäässä Jamalissa keskimäärin yli tuhat ajoneuvoa vuorokaudessa, mutta suurimmaksi osaksi tie on sangen hiljainen noin 100–200 ajoneuvon vuorokautisilla liikennemäärillään.
Yhdystie 5555

(Puijontie) on Kuopiossa ruutukaavan pohjoisreunassa keskustasta Puijon tornille vievä yhdystie. Tien pituus on 2,1 kilometriä ja korkeuseroa noin 125 metriä. Tie alkaa niin sanotusta merkkikiven risteyksestä, Puijon mäen juurelta. Tie on päällystetty ja laadultaan hyvä. Tie on ainut autoreitti Puijolle.
Venäjän agenttilait

Venäjän agenttilait ovat Venäjällä syksystä 2012 alkaen säädettyjä lakeja, joilla maan viranomaiset säätelevät ja valvovat ulkomaista rahoitusta saavien kansalaisjärjestöjen toimintaa. Vuonna 2015 säädettiin laki, jonka perusteella kansainvälisiä järjestöjä voidaan julistaa ei-toivotuiksi järjestöiksi. Vuoden 2021 alusta Venäjä hyväksyi tarkennuksia lakeihin. Niiden mukaan ulkomaiseksi agentiksi julistaminen edellyttää poliittisen toiminnan harjoittamista Venäjällä ja ulkomailta saatua rahoitusta tai muuta tukea. Ulkomaiseksi agentiksi voidaan määritellä sekä organisaatio että luonnollinen henkilö. Ulkomaiseksi tiedotusvälineagentiksi voidaan määritellä sekä yksittäinen media että yksittäinen ihminen.
Lakien esikuvana on Yhdysvaltain Foreign Agents Registration Act.
Laki ulkomaisista agenteista

Liittovaltion laki 121 "ulkomaisista agenteista" (Федеральный закон 121 "Об иностранных агентах") tuli voimaan Venäjällä syksyllä 2012. Sen mukaan ulkomaista rahoitusta saavien ja poliittiseen toimintaan osallistuvien kansalaisjärjestöjen tulee rekisteröityä järjestöinä, jotka suorittavat ulkomaisen agentin tehtäviä ja ilmoittaa tämä kaikissa julkisissa asiakirjoissa. Rangaistus lain rikkomisesta on sakkoja tai enimmillään kaksi vuotta vankeutta.
Kansalaisjärjestö määritellään poliittiseksi toimijaksi, jos se osallistuu toimintaan, jolla yritetään vaikuttaa valtiollisten elinten päätöksiin, muuttaa niiden harjoittamaa politiikkaa tai vaikuttaa yleiseen mielipiteeseen.
Venäjällä on lähes 230 000 kansalaisjärjestöä, joista elokuun 2014 lopussa rekisterissä eli agenttilistalla oli 15 järjestöä. Marraskuussa 2016 listalle oli ihmisoikeusjärjestö Amnestyn mukaan joutunut 148 järjestöä, joista 27 kansalaisjärjestöä on joutunut lopettamaan toimintansa jouduttuaan lain takia viranomaisten ajojahdin kohteeksi. Listalla on naisten oikeuksien puolustajia, uskonnollisia ryhmiä, kuten juutalainen kulttuurijärjestö, yhteensä 21 ympäristöjärjestöä ja tiedettä edistävä säätiö. Tarkastusten kohteeksi oli marraskuussa 2013 joutunut tuhat järjestöä.
Vuoden 2021 alusta laki ulotettiin koskemaan myös henkilöitä.
Aikajana

Aloitteen agenttilaista teki Yhtenäisen Venäjän kansanedustaja Aleksandr Sidjakin. Lakia perusteltiin sillä, että se estää ulkovaltioita vaikuttamasta Venäjän sisäpolitiikkaan.
YK:n ihmisoikeusasiantuntijat kehottivat Venäjän lainsäädäntöelintä jättämään lain hyväksymättä, koska laki heidän mukaansa rajoittaisi kansalaisyhteiskunnan aktiivisuutta. Parlamentti kuitenkin hyväksyi lain heinäkuussa 2012. Parlamentin alahuone eli duuma hyväksyi lain äänin 374 puolesta, 3 vastaan ja 1 pidättäytyi äänestämästä. Tämän jälkeen ylähuone eli liittoneuvosto hyväksyi lain äänin 164 puolesta ja 1 vastaan. Yksi oli poissa äänestyksestä. Parlamentin hyväksynnän jälkeen presidentti Vladimir Putin vahvisti lain.
Suurin osa kansalaisjärjestöistä kieltäytyi rekisteröitymästä agenteiksi, minkä takia lakia muutettiin toukokuussa 2014 niin, että Venäjän oikeusministeriö voi lisätä järjestön listalle omalla päätöksellään ilman järjestöjen suostumusta. Sen jälkeen järjestöjä on haastettu oikeuteen siitä, etteivät ne ole kirjautuneet agentiksi vapaaehtoisesti. Seurauksena on useimmiten sakkoja.
Huhtikuussa 2014 perustuslakituomioistuin päätti, että käsite ”ulkomainen agentti” ei sisällä kielteistä sävyä ja että laki ei loukkaa kansalaisjärjestöjen oikeuksia.
Arvostelu

Amnesty vaatii Venäjää kumoamaan lain. Amnestyn mukaan laki on suunniteltu horjuttamaan, leimaamaan ja viime kädessä hiljentämään kriittiset kansalaisjärjestöt. Lisäksi ”poliittisen toiminnan” määritelmä on Amnestyn mukaan ollut jatkuvasti mielivaltainen. Ulkomaiseksi rahoitukseksi taas on määritelty vaikkapa ulkomaisen sisarjärjestön maksama kahdeksan dollarin lehtitilaus.
Lasten ihmisoikeuksia puolustavan Pravo Rebjonka -järjestön johtajan Boris Altšulerin mukaan: "Ulkoisen vihollisen uhkakuvan luominen, ulkomaisten agenttien metsästys ja oikeuslaitoksen käyttäminen vallanpitäjien rankaisevana miekkana ovat kaikki totalitaarisen neuvostoajan kaikuja". Hän näkee neuvostoaikaisten käsitteiden ja viholliskuvien tuomisen osaksi uutta lainsäädäntöä yrityksenä muuttaa valtiojärjestelmää.
Listalle joutuneita järjestöjä

Heinäkuussa 2014 listalle joutui Memorial. Se oli arvostellut Bolotnaja-aukion mielenosoittajia vastaan nostettuja rikossyytteitä sekä Venäjän osallistumista Ukrainan sotaan nimittäen sitä hyökkäykseksi. 29. elokuuta 2014 listalle joutuivat Sananvapauden kehittämisen instituutti ja Sotilaiden Äitien Pietarin jaosto (vaatii venäläissotilaiden oikeudenmukaista kohtelua). Sotilaiden äitejä on syytetty mm. psykologisesta sodankäynnistä armeijan rekrytointivirastoa vastaan.
Samankaltainen laki ei-toivotuista järjestöistä

Laki ulkomaisista agenteista ei koske kansainvälisten järjestöjen venäläisiä osastoja. Toukokuussa 2015 hyväksyttiin kuitenkin laki, jonka perusteella kansainvälisiä järjestöjä voidaan julistaa ”ei-toivotuiksi järjestöiksi”. Lain mukaan valtakunnansyyttäjän toimisto voi päättää tietyn ulkomaisen järjestön uhkaavan maan perustuslaillista järjestystä, puolustuskykyä tai valtiollista turvallisuutta. Kun päätös on tuotu julki, kaikki yhteistyö järjestön kanssa tai avunanto järjestölle on laitonta ja siitä rangaistaan huomattavilla sakoilla. Jos rikkomus toistuu, siitä voidaan määrätä myös vankeutta. Amnestyn mukaan laki käytännössä kieltää ei-toivotuksi julistetun ulkomaisen järjestön kaiken toiminnan tai sen kanssa tehtävän yhteistyön Venäjällä.
"Ei-toivotuiksi" on julistettu mm. Projekt vuonna 2021, Bellingcat ja The Insider vuonna 2022, Novaya Gazeta Europe, Dožd, Meduza ja Greenpeace International vuonna 2023 sekä The Moscow Times vuonna 2024.
Lain ulottaminen koskemaan henkilöitä

Vuoden 2021 alusta Venäjä hyväksyi useita tarkennuksia ulkomaisen agentin määritteleviin lakeihin. Ulkomaiseksi agentiksi julistaminen edellyttää ”poliittisen toiminnan” harjoittamista Venäjällä ja lisäksi ulkomailta saatua rahoitusta tai muuta tukea. Ulkomaiseksi agentiksi voidaan määritellä sekä organisaatio että luonnollinen henkilö.
Ulkomaiseksi tiedotusvälineagentiksi voidaan määritellä sekä yksittäinen media että yksittäinen ihminen. Esimerkiksi Venäjällä työskentelevä ulkomaalainen kirjeenvaihtaja voidaan julistaa ulkomaiseksi agentiksi, mikäli hän esimerkiksi osallistuu politiikkaan tai kerää Venäjän maanpuolustuksesta tai sotilasteknisestä kyvykkyydestä tietoa, jota ulkovallat voivat käyttää Venäjän turvallisuuden vaarantamiseen. Toimittajan lisääminen listalle on mahdollista, mikäli Venäjän oikeusministeriö katsoo hänen toimintansa olevan ristiriidassa toimittajan työn kanssa.[lähde? ]
Jos määritelmä täyttyy henkilön kohdalla, hänen edellytetään ilmoittautuvan itse ulkomaisiksi agentiksi. Jos organisaatio tai henkilö saa ulkomaisen agentin statuksen, sen ja hänen on ilmaistava kaikkialla, esimerkiksi sosiaalisessa mediassa, olevansa ulkomainen agentti. Viranomaisille on tehtävä tarkat selvitykset tulonlähteistä ja niiden käyttötarkoituksesta. Ulkomainen agentti -statuksen saanut henkilö ei pääse valtion eikä kuntien töihin.
Lain ulottaminen koskemaan henkilöitä > Kannanotto venäläisten taiteilijoiden puolesta

Suomen valokuvataiteen museo ja Poliittisen valokuvan festivaali antoivat keväällä 2021 kannanoton venäläisten taiteilijoiden puolesta. Taiteilija ja feministiaktivisti Darja Apahontšitš sai vuoden 2019 Poliittisen valokuvan festivaalin näyttelyyn osallistuvien taiteilijoiden tavoin festivaalilta 500 euron suuruisen näyttelykorvauksen. Daria Apahontšitš lisättiin Venäjän valtion ylläpitämään niin kutsuttuun “ulkomaisten agenttien” rekisteriin 28. joulukuuta 2020. Näin ulkomaisen agentin status annettiin yksityishenkilölle ensimmäisen kerran.
Aiheesta muualla

Arja Paanasen kolumni: Putinin uudet kieltolait toimivat näin – yksinäinen mielenosoittaja onkin luvaton joukkokokous, Ilta-Sanomat 16.1.2021
OVD-Infon lista vieraan vallan agenteiksi nimetyistä toimijoista
X Games

X Games on vuosittainen kaupallinen urheilutapahtuma, joka keskittyy extremelajeihin. Sen järjestää yhdysvaltalainen urheilukanava ESPN. Talvisin, yleensä tammikuussa, järjestetään Winter X Games ja kesäisin, yleensä elokuussa, Summer X Games. Molemmat tapahtumat ovat Yhdysvalloissa. Ensimmäiset kesäkisat järjestettiin 1995 ja talvikisat alkoivat 1997. Kisoissa jaetaan mitalien lisäksi myös palkintorahaa.
Suomalaisista X Games -kultaa on voittanut Toomas Heikkinen rallicrossissa vuonna 2013 sekä Münchenissä että Los Angelesissa.[lähde? ]
Lajit kesäkisoissa

Vuoden 2010 kisoissa lajit olivat:
BMX
Moto X
Ralli
Rullalautailu
Lajit talvikisoissa

Vuoden 2011 kisoissa kisattavat lajit ovat:
Freestylehiihto
Lumilautailu
X Course
Moottorikelkka
Hillcross
Speed & Style
Knockout
Freestyle
Aiheesta muualla

X Games ESPN:n sivuilla
Ágios Artémios

Ágios Artémios (kreik. Άγιος Αρτέμιος, ”Pyhä Artemios”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Ágios Artémios, Ateenan kaupunginosa
Ágios Artémios, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Párosta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ágios Artémios”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ágios Athanásios

Ágios Athanásios (kreik. Άγιος Αθανάσιος, ”Pyhä Athanasios”) voi viitata seuraaviin paikkoihin:
Ágios Athanásios, kaupunki Doxáton kunnassa Dráman alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella Kreikassa
Ágios Athanásios, kaupunki ja kunta Limassolin alueella Kyproksella
Ágios Athanásios, kaupunki Chalkidónan kunnassa Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella Kreikassa
Ágios Athanásios, saari Korintinlahdessa Kreikassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ágios Athanásios”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ylä-Luosta

| Ylä-Luosta |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautavaara
Koordinaatit:  63°23′00″N, 28°41′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järveen tulevat joet:  Kaitoonjoki Puurunjoki
Laskujoki:  Luostanjoki
Järvinumero:  04.683.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  155,7 m 
Rantaviiva:  12,03 km 
Pinta-ala:  3,43 km² 
Tilavuus:  0,011 km³ 
Keskisyvyys:  3,2 m 
Suurin syvyys:  18,8 m 
Saaria:  3
 fiYlä-Luosta 
Ylä-Luosta on matalahko järvi Rautavaaran itäosassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 3,4 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 73 kilometriä koilliseen.
Maantiede

Ylä-Luostan pituus kaakosta luoteeseen on 4,1 kilometriä. Järven eteläosan leveys on noin kaksi kilometriä, järvi kapenee kohti luodetta. Ylä-Luostan pohjoisosassa sijaitsee Puurunniemi ja sen pohjoispuolella Puurunlahti. Järven kaakkoisimman osan muodostaa Tulilahti. Noin neliökilometri Ylä-Luostasta on korkeintaan metrin syvyinen. Järven kaakkoisosassa on noin neljäntoista hehtaarin laajuinen vähintään kymmenen metriä syvä alue, jonka sisällä sijaitsee järven syvin piste, yhdeksäntoista metriä.
Ylä-Luostan saariluku on kolme. Saarilla ei ole karttanimiä ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin puolitoista hehtaaria. Ylä-Luostan rannat ova metsä- ja suomaata. Järven etelärantaa viistää kantatie 75 ja sen eteläpuolella sijaitsee Ylä-Luostan kylä. Maasto kohoaa ylängöksi järven eteläpuolella, muut rannat ovat alavampia.
Ylä-Luostaan laskee Puurunjoki luoteesta ja vajaan kilometrin mittainen Kaitoonjoki idästä Kaitoo-järveltä (156,2 metriä mpy). Järven luusua sijaitsee lounaassa, josta alkaa Luostanjoki. Se virtaa lounaaseen ja laskee Ala-Luostaan, jonka korkeustaso on noin 50 metriä Ylä-Luostaa alempi.
Ylä-Luostan vesitilavuus on 11 025 000 kuutiometriä.
Ylä-Luosta (04.683.1.001) kuuluu Luostan alueeseen (04.683), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04).
Ágios Antónios (Dodekanesia)

| --- | --- |
Sijainti:  36°39′48″N, 27°08′10″E, Nísyros Kos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Dodekanesia
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Korkein kohta:  35 m
Pinta-ala:  0,08 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ágios Antónios (kreik. Άγιος Αντώνιος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Gyalín saaren itäpuolella pohjoiseen Nísyroksesta. Saaren pinta-ala on 0,08 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ágios Antónios kuuluu Nísyroksen kuntaan, Kosin alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se on osa Emporeióksen kyläyhdyskuntaa.
Saaren korkein kohta on 35 metriä merenpinnasta laskettuna. Sillä sijaitsee Pyhälle Antoniokselle (Ágios Antónios) omistettu pieni kirkko, josta saari on saanut nimensä. Ágios Antónios on osa lintudirektiivin mukaista Nísyroksen ympäristön Natura-aluetta.
Ágios Athanásios (Dráma)

| Ágios Athanásios Άγιος Αθανάσιος |
| --- | --- |
 Ágios Athanásios
 Koordinaatit: 41°4′30″N, 24°14′43″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Alueyksikkö:  Dráma
Kunta:  Doxáto
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  0202020201
Väkiluku (2011):  3 150
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ágios Athanásios (kreik. Άγιος Αθανάσιος) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Doxáton kuntaan, Dráman alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Αγίου Αθανασίου, Dimotikí Koinótita Agíou Athanasíou). Kaupungin väkiluku on 3 150 (vuonna 2011).
Ágios Athanásioksen pieni kaupunki sijaitsee noin kaksi kilometriä eteläkaakkoon Doxáton keskustasta ja noin 14 kilometriä kaakkoon Drámasta. Se on nimetty Pyhän Athanasioksen ja tälle omistetun kirkon mukaan.
Ytrac

| Ytrac |
| --- | --- |
 Château Lamartinie
 Ytrac
 Koordinaatit: 44°54′46″N, 2°21′48″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Cantal
Arrondissementti:  Aurillac
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  38,4 km²
Väkiluku (2021):  4 322 
 – Väestötiheys:  112 as./km²
Kunnan numero:  15267
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ytrac (oksitaaniksi Aitrac) on kunta Ranskan keskiosassa Cantalin departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Ranskan keskiylängöllä, noin kahdeksan kilometriä Aurillacin kaupungista länteen.
Château de Leybros
Kunnan linnoista Château Lamartinie on yksityisomistuksessa oleva 1500-luvun linna. Linnaa laajennettiin 1700-luvulla, ja nykyisen ulkomuotonsa se sai 1800-luvulla. Se kuuluu historiallisten monumenttien luetteloon. Myös Château de Leybros on yksityisomistuksessa. Se on rakennettu 1400-luvulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ytrac Wikimedia Commonsissa
Ytre Arnan kirkko

| Ytre Arnan kirkko Ytre Arna kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Bergen, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1899
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  250
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ytre Arnan kirkko (norj. Ytre Arna kirke) on Bergenissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1899.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ytre Arnan kirkko Wikimedia Commonsissa
William Pfaff

William Pfaff
William Pfaff (joulukuu 1928 Council Bluffs, Iowa – 30. huhtikuuta 2015 Pariisi, Ranska) oli yhdysvaltalainen kirjailija, joka kirjoitti kahdeksan teosta Yhdysvaltojen ulkopolitiikasta ja nykyhistoriasta. Hän kirjoitti kolumneja The International Herald Tribune -lehteen yli neljännesvuosisadan. Pfaff oli taustaltaan saksalais-englantilais-irlantilainen ja asui Pariisissa.
Teokset

The Irony of Manifest Destiny: The Tragedy of America’s Foreign Policy (2010)
The Bullet’s Song: Romantic Violence and Utopia (2004)
Fear, Anger and Failure: A Chronicle of the Bush’s Administration’s War against Terror from the Attacks of September 11, 2001 to Defeat in Baghdad (2004)
Barbarian Sentiments: America in the New Century (2000) (a revision of Barbarian Sentiments: How the American Century Ends (1989))
The Wrath of Nations: Civilization and the Furies of Nationalism (1993)
Aiheesta muualla

williampfaff.com (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)