stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konrad Adenauer
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konrad Adenauer Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Ei ollut | Saksan liittotasavallan kristillisdemokraattisen puolueen puheenjohtaja 1950–1966 | Seuraaja: Ludwig Erhard |
Kaarle Suuren palkinnon saajat
| --- | --- |
1950–1975:  1950 Richard Coudenhove-Kalergi · 1951 Hendrik Brugmans · 1952 Alcide De Gasperi · 1953 Jean Monnet · 1954 Konrad Adenauer · 1956 Winston Churchill · 1957 Paul-Henri Spaak · 1958 Robert Schuman · 1959 George Marshall · 1960 Joseph Bech · 1961 Walter Hallstein · 1963 Edward Heath · 1964 Antonio Segni · 1966 Jens Otto Krag · 1967 Joseph Luns · 1969 Euroopan komissio · 1970 François Seydoux de Clausonne · 1972 Roy Jenkins · 1973 Salvador de Madariaga
1976–2000:  1976 Leo Tindemans · 1977 Walter Scheel · 1978 Konstantínos Karamanlís · 1979 Emilio Colombo · 1981 Simone Veil · 1982 kuningas Juan Carlos I · 1984 Karl Carstens · 1986 Luxemburgin kansa · 1987 Henry Kissinger · 1988 François Mitterrand, Helmut Kohl · 1989 Veli Roger (Taizé-yhteisö) · 1990 Gyula Horn · 1991 Václav Havel · 1992 Jacques Delors · 1993 Felipe González · 1994 Gro Harlem Brundtland · 1995 Franz Vranitzky · 1996 kuningatar Beatrix · 1997 Roman Herzog · 1998 Bronisław Geremek · 1999 Tony Blair · 2000 Bill Clinton
2001–:  2001 György Konrád · 2002 Euro-valuutta     · 2003 Valéry Giscard d’Estaing · 2004 Pat Cox, paavi Johannes Paavali II (erikoispalkinto) · 2005 Carlo Azeglio Ciampi · 2006 Jean-Claude Juncker · 2007 Javier Solana · 2008 Angela Merkel · 2009 Andrea Riccardi · 2010 Donald Tusk · 2011 Jean-Claude Trichet · 2012 Wolfgang Schäuble · 2013 Dalia Grybauskaitė · 2014 Herman Van Rompuy · 2015 Martin Schulz · 2016 paavi Franciscus · 2017 Timothy Garton Ash · 2018 Emmanuel Macron · 2019 António Guterres · 2020 Klaus Johannis · 2022 Svjatlana Tsih’anouskaja, Maryja Kalesnikava, Veronika Tsapkala · 2023 Volodymyr Zelenskyi, Ukrainan kansa · 2024 Pinchas Goldschmidt ja Euroopan juutalaisyhteisöt
Adenauer vuonna 1896.
Nato-sopimuksen allekirjoittamistilaisuus Pariisissa vuonna 1954.
Adenauer Time-lehden kansikuvassa, 1954.
Kääpiönuoliainen

| Kääpiönuoliainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Botiidae
Suku::  Ambastaia
Laji::  sidthimunki
Kaksiosainen nimi
 Ambastaia sidthimunki  (Klausewitz, 1959) 
Katso myös
   Kääpiönuoliainen Wikispeciesissä   Kääpiönuoliainen Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kääpiönuoliainen (Ambastaia sidthimunki) on karppikalojen lahkon Botiidae-heimoon kuuluva pienikokoinen Aasiassa elävä kalalaji, jota pidetään toisinaan akvaariossa. Se jää noin viiden senttimetrin mittaiseksi. Vaaleanruskealla pohjalla on musta ruutukuvio. Sopivat vesiolot ovat lämpötila 26–28 °C, pH 6–8 ja kovuus (dH) 5–29.
Luonnossa kääpiönuoliaisia esiintyy Thaimaan länsiosissa Chao Phraya- ja Mekongjoissa ja tulvivilla pelloilla. Luonnossa laji on uhanalainen, ja sen arvellaan kadonneen Kwaijoen vesistöstä. Akvaariokaupassa myydään vankeudessa kasvatettuja yksilöitä, joiden tuottamiseksi on luultavasti käytetty hormoneita. Kotiakvaariossa lajin ei tiedetä lisääntyneen. Kääpiönuoliaista suositellaan pidettäväksi suurissa, kymmenen yksilön parvissa.
Aiheesta muualla

Aponogeton 4/2005
Lars Edlund

Lars Edlund (1922 Karlstad – 21. joulukuuta 2013) oli ruotsalainen säveltäjä, kirkkomuusikko ja musiikkipedagogi.
Edlund aloitti uran kirkkomuusikkona 1940-luvun lopussa ja opetti sittemmin Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa. Vuodesta 1971 hän omistautui päätoimisesti säveltämiselle. Suuri osa hänen tuotannostaan on hengellistä. Useita Edlundin sävellyksiä otettiin vuoden Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjaan, virret  343, 381, 392, 613.
Hän sävelsi teoksia muiden muassa Gunnar Ekelöfin ja Tomas Tranströmerin sanoihin, ja hänen tekemiinsä sovituksiin kuuluvat sovitukset kolmesta gotlantilaisesta kansanlaulusta. Edlund asui 1970-luvulla pysyvästi Gotlannissa ja työskenteli kuoronjohtajana Visbyssä; hän pysyi kaakkoisen Gotlannin Laun kesäasukkaana. Vuodesta 1980 hänen pääasiallinen asuin- ja työskentelypaikkansa oli Uppsala. Hän kääntyi myöhemmässä elämässään katolilaiseksi. Lopulta hän luopui säveltämisestä aivoverenkiertohäiriön takia tehtyä operaatiota seuranneen tinnituksen takia.
Edlundin pedagogiset teokset Modus Vetus ja Modus Novus otettiin musiikkiopiskelijoiden käyttöön Ruotsissa. Edlund oli vuodesta 1975 Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäsen.
Helavalmuska

| Helavalmuska |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Vaarantunut 
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Tricholomataceae
Suku::  Valmuskat Tricholoma
Laji::  batschii
Kaksiosainen nimi
 Tricholoma batschii  Gulden ex Mort.Chr. & Noordel. 
Synonyymit
 Tricholoma subannulatum (Batsch) Bres. 
Katso myös
   Helavalmuska Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helavalmuska (Tricholoma batschii) on syötäväksi kelpaamaton valmuskalaji.
Koko ja ulkonäkö

Lakki 5-12(-15)cm leveä ja roteva. Ensin kupera, sitten laakeneva ja vaalean- tai punaruskea sileä tai säteittäissäikeinen sekä tahmea ja sisäänkiertynyt. Heltat ovat valkoiset, tiheässä ja kolotyviset. Väriltään ne ovat ensin valkoiset ja myöhemmin punaruskeatäpläiset. Jalka on suhteellisen pitkä eli 6-12 cm. Siinä on rengas tai rengasmainen vyöhyke. Malto on valkoista. Vanhemmiten siihen tulee punaruskeita laikkuja. Haju on jauhomainen ja maku hyvin karvas.
Esiintyminen

Helavalmuska kasvaa kalkkipitoisissa männiköissä. Lajia on tavattu Suomessa vain Paraisilta.
Käyttökelpoisuus

Laji on käyttökelvoton pahan makunsa takia ja voi olla lievästi myrkyllinen.
Kääpiöplaneetta

Kääpiöplaneetta on Aurinkoa kiertävä kappale, joka on riittävän suuri, että sen oma painovoima riittää muokkaamaan kappaleen suunnilleen pallonmuotoiseksi. Kääpiöplaneetat eroavat planeetoista siten, että niiden kiertoratojen läheisyydessä voi liikkua muitakin merkittävän kokoisia kappaleita. Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni (IAU) otti tämän määritelmän käyttöön 24. elokuuta 2006. Nykyisiä kääpiöplaneettoja ovat Ceres, Eris, Haumea, Makemake ja Pluto. Kääpiöplaneettaa ei pidä sekoittaa pikkuplaneettaan.
Cereksen lisäksi myös suurimmat asteroidit saattavat täyttää IAU:n vaatimukset kääpiöplaneetoiksi, kuten Vesta ja Pallas, jotka ovat lähes pyöreitä ja joita pidettiin vielä planeettoina ennen vuotta 1850. Joidenkin tähtitieteilijöiden mukaan kääpiöplaneettoja on uuden määritelmän mukaan yli 53, eli kääpiöplaneetan kokorajoitusta pitäisi mahdollisesti vielä täsmentää.
Kääpiöplaneettoihin kuulunee useita Kuiperin vyöhykkeen kappaleita, kuten Quaoar tai Orcus.
Nykyiset kääpiöplaneetat

Vuodesta 2008 lähtien viisi aurinkokunnan kohdetta on luokiteltu kääpiöplaneetoiksi. Kolme näistä, Ceres, Eris ja Pluto luokiteltiin kääpiöplaneetoiksi jo alun perin vuonna 2006. Makemake ja Haumea saivat luokituksen vuonna 2008. On todennäköistä, että luokkaan lisätään uusia jäseniä lähitulevaisuudessa. IAU on lisäksi luokitellut mm. Pluton ja Makemaken plutoideiksi.
Ceres  – Löydettiin 1. tammikuuta 1801 (eli 45 vuotta ennen Neptunuksen löytämistä). Pidettiin planeettana puoli vuosisataa, kunnes se uudelleenluokiteltiin asteroidiksi. Luokitus muutettiin kääpiöplaneetaksi 13. syyskuuta 2006.
Pluto  – Löydettiin 18. helmikuuta 1930. Pidettiin planeettana 76 vuotta, kunnes uudelleenluokiteltiin kääpiöplaneetaksi 24. elokuuta 2006.
Eris – Löydettiin 5. tammikuuta 2005. Kutsuttiin mediassa "kymmenenneksi planeetaksi", ja hyväksyttiin kääpiöplaneetaksi 13. syyskuuta 2006.
Makemake – Löydettiin 31. maaliskuuta 2005, ja hyväksyttiin kääpiöplaneetaksi 11. heinäkuuta 2008.
Haumea – Löydettiin 28. joulukuuta 2004, ja hyväksyttiin kääpiöplaneetaksi 17. syyskuuta 2008.
Kääpiöplaneetoista kahta on tutkittu luotaimilla. NASAn Dawn ja New Horizons saavuttivat Ceresin ja Pluton vuonna 2015. Ennen matkaansa Cerekselle Dawn-luotain tutki ja kiersi potentiaalista kääpiöplaneettaa, Vestaa, vuosina 2011–2012.
| Tietoa kääpiöplaneetoista> Nimi | Tietoa kääpiöplaneetoista> Aurinkokunnan alue | Tietoa kääpiöplaneetoista> Kuva | Tietoa kääpiöplaneetoista> Kiertoradan säde (AU) | Tietoa kääpiöplaneetoista> Kiertoaika (vuotta) | Tietoa kääpiöplaneetoista> Kiertonopeus (km/s) | Tietoa kääpiöplaneetoista> Inklinaatio (°) | Tietoa kääpiöplaneetoista> Eksentrisyys | Tietoa kääpiöplaneetoista> Planetaarinen diskriminantti | Tietoa kääpiöplaneetoista>  | Tietoa kääpiöplaneetoista>  | Tietoa kääpiöplaneetoista>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ceres | Asteroidivyöhyke |  | 2,77 | 4,60 | 17,882 | 10,59 | 0,080 | 0,33 |  |  |  |
| Pluto | Kuiperin vyöhyke |  | 39,48 | 248,09 | 4,666 | 17,14 | 0,249 | 0,077 |  |  |  |
| Haumea | Kuiperin vyöhyke |  | 43,34 | 285,4 | 4,484 | 28,19 | 0,189 |  ? |  |  |  |
| Makemake | Kuiperin vyöhyke |  | 45,79 | 309,9 | 4,419 | 28,96 | 0,159 |  ? |  |  |  |
| Eris | Hajanainen kiekko |  | 67,67 | 557 | 3,436 | 44,19 | 0,442 | 0,10 |  |  |  |
Kuninkaallinen taidekorkeakoulu

Kuninkaallinen taidekorkeakoulu.
Kuninkaallinen taidekorkeakoulu (ruots. Kungliga Konsthögskolan, KKH) on korkeakoulu Tukholman Skeppsholmenilla, Ruotsissa. Se on ollut oma korkeakoulunsa vuodesta 1978 lähtien, jolloin se itsenäistyi kuningas Kustaa III:n vuonna 1773 perustamasta kuninkaallisesta taideakatemiasta. Taidekorkeakoulussa opiskelee noin 230 opiskelijaa. Slangissa sen nimi on Mejan.
Taidekorkeakoulu on toiminut vuodesta 1995 lähtien Skeppsholmenilla. Sen tiloina toimii 1779 rakennettuun vanhaan kruununmakasiiniin ja 1870-luvun sotilaskasarmiin vuosina 1993–1995 saneerattu uudisrakennus. Alkuperäisen makasiinin on piirtänyt taideakatemian ensimmäinen professori Olof Tempelman, 1990-luvun muutostyöt suunnitteli Gösta Edberg.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut. (ruotsiksi) (englanniksi)
Helttakeisarikyyhky

| Helttakeisarikyyhky |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Keisarikyyhkyt Ducula
Laji::  galeata
Kaksiosainen nimi
 Ducula galeata  (Bonaparte, 1855) 
Katso myös
   Helttakeisarikyyhky Wikispeciesissä   Helttakeisarikyyhky Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Helttakeisarikyyhky (Ducula galeata) on erittäin uhanalaisena vain Nuku Hivalla Ranskan Polynesiassa elävä kyyhkylintu.
Helttakeisarikyyhkyt on hyvin suurikokoinen, tumma kyyhkylintu. Helttakeisarikyyhkyt elävät subtrooppisissa metsissä ja toisinaan niitä tavataan myös appelsiini- ja banaaniviljelmiltä . Linnut käyttävät ravintonaan puiden ja pensaiden hedelmiä erityisesti guavia.
Helttakeisarikyyhkyjen kannan suuruudeksi arvioidaan vain noin 150 yksilöä. Suurimmat uhkat, jotka kohdistuvat lintuihin, ovat niiden laiton metsästys, elinalueen tuhoutuminen sekä saarelle tuodut rottalajit erityisesti mustarotat. Helttakeisarikyyhkynaaraat munivat vain yhden munan pesimäkautena, joten kannan lisääntyminen on hidasta.
Helttakurki

| Helttakurki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kurkilinnut Gruiformes
Heimo::  Kurjet Gruidae
Suku::  Bugeranus
Laji::  carunculatus
Kaksiosainen nimi
 Bugeranus carunculatus  (J.F. Gmelin, 1789) 
Katso myös
   Helttakurki Wikispeciesissä   Helttakurki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Helttakurki (Bugeranus carunculatus) on itäafrikkalainen kurkilintu ja sukunsa ainoa edustaja. Sen yhtenäisempi esiintymisalue käsittää Zairen, Sambian, Tansanian, Mosambikin, Malawin ja Botswanan. Etiopiassa elää erillinen vähintään 200 yksilön populaatio, ja Angolassa, Namibiassa ja Etelä-Afrikassa vajaan tuhannen yksilön populaatio. Maailman populaation koko on noin 8 000 yksilöä. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Hyväntoivonniemeltä vuonna 1789.
Kultakuoriainen (sarjakuvahahmo)

| Kultakuoriainen |
| --- | --- |
 Kultakuoriainen
Luoja(t):  Marv Wolfman ja Lee Elias
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Power Man #41 (maaliskuu 1977)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Jack Smith
Status:  Kuollut
Voimat:  Ei supervoimia, käyttää apunaan nerokkaita keksintöjä
Kultakuoriainen on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä  superroisto, jonka ensiesiintyminen tapahtui Power Man -lehden numerossa 41 (maaliskuu 1977). Kultakuoriaisen loivat Marv Wolfman ja Lee Elias.
Historia

Hyvin vähän tiedetään miehestä, joka esiintyy Kultakuoriaisena suorittaessaan rikoksia Marvel-universumissa. Hänellä on kuitenkin miltei sairaalloinen fiksaatio kultaan ja hän käyttää yleensä kultateemoitettuja laitteita ja aseita suorittaessaan rikoksiaan. Kultakuoriainen on kohdannut uransa aikana lukuisia supersankareita, kuten Luke Cagen, Hämähäkkimiehen ja Hulkin. Kohdattuaan Hulkin vihreä jätti voitti Kultakuoriaisen tämän voitetuttuaan tarumaiseen Eldoradon kaupunkiin. Palattuaan tajuihinsa Kultakuoriainen masentui nähdessään Eldoradon olevan rakennettu kokonaan kullasta. Hänen mielestään moinen määrä kultaa riittäisi suistamaan maapallon kultakannan arvottomaksi ja täten viemään pois hänen ihastuksensa kultaan ja sen arvoon. Katkerana Kultakuoriainen iski Hulkia vankinaan pitämää Tyrannusta vastaan, mutta joutui alakynteen. Tajuttuaan vain Hulkin voivan pelastaa nahkansa, Kultakuoriainen vapautti Hulkin Tyrannuksen vankilasta. Tyrannus muuttui taistelun aikana valtavan voimakkaaksi olennoksi, jonka Hulk ja Kultakuoriainen kuitenkin yhteisvoimin kukistivat. Seikkailun lopuksi Luke Cage ja Rautanyrkki kuitenkin passittivat Kultakuoriaisen vankilaan.
Muita sankareita vastaan taisteltuaan Kultakuoriainen hävisi, ja voittajat passittivat hänet vankilaan.
Huolimatta epäonnistuneesta urastaan Kultakuoriainen nähtiin Salattu Sota -tarinajatkumossa yhtenä Latverian pääministerin, Lucia von Bardasin kätyreistä. Myöhemmin Tuomari tappoi Kultakuoriaisen brutaalisti tämän yrittäessä liittyä Kapteeni Amerikan johtaman vastarintaliikkeeseen. Vastarintaliike yritti taistella lakia vastaan, jonka aiheuttaja nk. Sisällissota oli.
Voimat ja varusteet

Kultakuoriaisella ei varsinaisesti ole supervoimia. Kultakuoriainen on kuitenkin pakkomielteenomainen suhtautumisessaan kultaan ja yrittää saada ainetta haltuunsa niin paljon kuin mahdollista keinolla millä hyvänsä.
Kultakuoriainen käyttää apunaan monipuolista aseistusta, kuten Kulta-Asetta (jolla Kultakuoriainen kykenee kultaamaan vastustajansa liikkumattomaksi patsaaksi) ja Kuoriaisaluksia, joita rikolliselta löytyy useita erilaisia. Kuoriaisaluksista ainakin yksi on alamaailman asesepän Tinurin valmistama.
Kultakuoriainen käyttää korkeateknologista haarniskaa apunaan. Haarniska tehostaa hänen voimiaan moninkertaisiksi ja se on suojattu koviakin iskuja vastaan. Luonnollisesti Kultakuoriaisella on mukanaan aina varasto Kuningasvettä, jolla hän kykenee liuottamaan kultauksensa.
Kultakuoriainen (kappale)

| ”Kultakuoriainen” Kari Peitsamo ja Ankkuli |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ”Lentokone talon yllä”
 Äänitetty : 1979 JJ-studio, Tampere
 Julkaistu: syksyllä 1979
 Formaatti: vinyylisingle
 Tekijä(t): Kari Peitsamo
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 02.25
 Levy-yhtiö: Johanna
Kari Peitsamon ja Ankkulin muut singlet
| ”Kauppaopiston naiset” 1977 | ”Kultakuoriainen” 1979 | ”Koputa kolmasti (oveen rakkauden)” 1980 |
Kultakuoriainen on Kari Peitsamo ja Ankkuli -yhtyeen toinen single, joka julkaistiin syksyllä 1979. Se on Peitsamon ensimmäinen julkaisu Johanna-levymerkille. Singlen B-puolena on minimalistinen instrumentaali "Lentokone talon yllä". Kumpaakaan kappaletta ei julkaistu singlen julkaisun aikoihin albumilla. "Kultakuoriainen" on julkaistu vuonna 2003 Peitsamon kokoelma-albumilla Lähde autoiluretkelle suureen etelän kanjoniin. "Lentokone talon yllä" -kappaleesta julkaistiin pidempi versio Levylaulaja-albumin CD-painoksella vuonna 2004.
Kokoonpano

Kari Peitsamo – kitara, rummut, basso ja laulu
Heikki Silvennoinen – äänitys
Aiheesta muualla

Single Discogs-sivustolla
Single Finnmusic-sivustolla
Single Fono.fi-sivustolla
Kurt Pettersén

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kurt Pettersén |  Kurt Pettersén |  Kurt Pettersén |  |
Maa:   Ruotsi
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
Miesten kreikkalais-roomalainen paini
|  Kultaa | Lontoo 1948 | 57 kg |  |
| Painin Euroopan-mestaruuskilpailut  | Painin Euroopan-mestaruuskilpailut  | Painin Euroopan-mestaruuskilpailut  |  |
Kreikkalais-roomalainen paini
|  Hopeaa | Tallinna 1938 | 56 kg |  |
|  Hopeaa | Oslo 1939 | 56 kg |  |
Vapaapaini
|  Hopeaa | Istanbul 1949 | 57 kg |  |
Kurt Arne Pettersén (21. kesäkuuta 1916 Borås – 15. marraskuuta 1957 Borås) oli ruotsalainen painija, joka edusti Borås Brottningsklubbia. Hän voitti vuoden 1948 kesäolympialaisissa Lontoossa kultamitalin 57 kg -sarjan kreikkalais-roomalaisessa painissa. Painin Euroopan-mestaruuskilpailuissa Pettersén sai kolme hopeamitalia vuosina 1938, 1939 ja 1949.
Helttamesitti

| Helttamesitti |
| --- | --- |
 Naaras
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Asitit Philepittidae
Suku::  Mesitit Neodrepanis
Laji::  coruscans
Kaksiosainen nimi
 Neodrepanis coruscans  (Sharpe, 1875) 
Katso myös
   Helttamesitti Wikispeciesissä   Helttamesitti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Helttamesitti (Neodrepanis coruscans) on Madagaskarin kotoperäinen varpuslintu, joka elää saaren itäosassa. Richard Bowdler Sharpe kuvaili lajin holotyypin Madagaskarista 1875.
Hamma

Hamma (m.kreik. ἅμμα) oli antiikin kreikkalainen pituusmitta. Se vastasi 60 pusta eli jalkaa ja samalla stadionin kymmenesosaa. Attikalainen (ateenalainen) hamma oli nykymitoissa noin 17,74 metriä.
Muuntotaulukko

Muuntotaulukko, kun perusyksikkönä käytetään vanhaa attikalaista jalkaa (29,57 cm):
| Mittayksikkö (y) | Muuntokerroin (x)> 1 hamma = x × y | Muuntokerroin (x)> 1y = x × hamma |
| --- | --- | --- |
Kreikkalaiset
| – pūs (jalka) | 60 pusta | 1⁄60 hammaa |
| – pygmē | 53+1⁄3 pygmeä | 3⁄160 hammaa |
| – pygōn | 48 pygonia | 1⁄48 hammaa |
| – pēkhys | 40 pekhystä | 1⁄40 hammaa |
| – bēma | 24 bemaa | 1⁄24 hammaa |
| – orgyia | 10 orgyiaa | 1⁄10 hammaa |
| – akaina | 6 akainaa | 1⁄6 hammaa |
| – plethron | 3⁄5 plethronia | 1+2⁄3 hammaa |
| – stadion | 1⁄10 stadionia | 10 hammaa |
| – hippikon | 1⁄40 hippikonia | 40 hammaa |
| – dolikhos | 1⁄120 dolikhosta | 120 hammaa |
| – parasangēs | 1⁄300 parasangia | 300 hammaa |
| – skhoinos | 1⁄400 skhoinosta | 400 hammaa |
Kansainväliset (SI)
| – metri | 17,74 m | 0,06 hammaa |
Brittiläiset
| – jalka | 58,20 ft | 0,02 hammaa |
| – jaardi | 19,40 yd | 0,05 hammaa |
Kurt Salomonson

| Kurt Salomonson |
| --- | --- |
 Kurt Salomonson
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. heinäkuuta 1929 Hjoggböle, Ruotsi
Kuollut: 10. kesäkuuta 2024 (94 vuotta)
Kansalaisuus:  Ruotsi
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: ruotsi
Tuotannon kieli: ruotsi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Kurt Salomonson (18. heinäkuuta 1929 Hjoggböle – 10. kesäkuuta 2024) oli ruotsalainen kirjailija ja toimittaja. Hänen esikoisromaaninsa Hungerdansen (1955) on tyyliltään trilleri. Sen tapahtumaympäristö on kaivos, kuten myös romaaneissa Grottorna ja Mannen utanför. Tarinoiden keskushenkilö on joko ulkopuolinen henkilö tai sitten työläisälykkö tai -individualisti, joka tarkkailee kriittisesti työnantajaa mutta myös työväenliikettä.
Kuoppamäki

Kuoppamäki on suomalainen sukunimi. Se on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Anna Kuoppamäki (s. 1963), lauluntekijä ja ääninäyttelijä, Jukka Kuoppamäen tytär
Erkki Kuoppamäki (s. 1941), arkkitehti ja rakennusneuvos, jää- ja jalkapalloilija
Jukka Kuoppamäki (s. 1942), laulaja ja lauluntekijä
Lauri Kuoppamäki (1877–1935), päätoimittaja, teollisuusneuvos ja Maalaisliiton kansanedustaja
Markku Kuoppamäki, poliisi
Mikko Kuoppamäki (1944–2002), rumpali ja musiikkituottaja, Jukka Kuoppamäen veli
Petri Kuoppamäki (s. 1964), yritysjuridiikan professori
Sami Kuoppamäki (s. 1971), rumpali
Liisa Mustonen (ent. Kuoppamäki, s. 1969), näyttelijä, Sami Kuoppamäen puoliso 2001–2008
Muita

Kuoppamäki, Jukka Kuoppamäen albumi vuodelta 1970
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuoppamäki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hamlets

Hamlets (aiemmin IBM Servlet-based Content Creation Framework) on alun perin René Pawlitzekin IBM:llä kehittämä avoimeen lähdekoodiin perustuva ohjelmistokehys WWW-palvelujen toteuttamiseen. Hamlet määrittelee palvelman (engl. servlet), joka lukee XHTML-sivupohjan tiedostosta käyttäen SAX:ia. Tämän jälkeen sivu rakennetaan dynaamisesti lisäämällä sisältö niihin kohtiin pohjassa, jotka on merkitty tietyillä tageilla ja ID:illä muutamia takaisinkutsumetodeja (engl. callback) käyttämällä. Palvelman suorittamista voidaan nopeuttaa kääntämällä sivupohja konekielelle ennen Hamletsin ajamista.
Hamlets-kehysten avulla mahdollistetaan helppokäyttöisten, helposti ymmärrettävien ja kevyiden palvelmien kehitystä. Hamletseja käyttämällä voidaan myös taata sisällön ja esitystavan täydellinen erottelu.
Aiheesta muualla

Hamletsin kotisivu (englanniksi)
Hammarbyhöjden

Hammarbyhöjdenin asuintaloja.
Hammarbyhöjden (lempinimeltään Den vita staden) on Tukholman kaupunginosa. Se sijaitsee Tukholman eteläosan alueella ja kuuluu Skarpnäckin kaupunginosa-alueeseen. Sitä rajaavat Södra Hammarbyhamnenin, Johanneshovin, Gamla Enskeden, Kärrtorpin ja Björkhagenin kaupunginosat.
Vuoden 2021 lopussa Hammarbyhöjdenissä asui 10 658 ihmistä, ja sen pinta-ala on 1,18 neliökilometriä. Aiemmin Nackan kuntaan kuulunut kaupunginosa liitettiin Tukholman kaupunkiin 1. tammikuuta 1930.
Hammarbyhöjdenin asemakaava laadittiin 1930–1931 Tukholman rakennuskonttorissa, ja sen tekemiseen osallistui muun muassa Ragnar Östberg. Alue rakennettiin vuosina 1936–1946, ja rakennuskantaa tiivistettiin eli sinne rakennettiin uusia taloja 1980-luvun lopulla. Hammarbyhöjden oli Tukholman ensimmäinen vuokrataloalue, jonka rakentamisesta vastasi kaupunki, kun aiemmin rakennuttajina olivat olleet yksityiset. Rakennukset ovat pääosin funkistyylisiä kolmikerroksisia pienkerrostaloja, joista monet suunniteltiin lapsiperheille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Stockholms stadsmuseum: Hammarbyhöjden (ruotsiksi)
Tukholman kaupunginosat