stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vaivan arvoista

| Vaivan arvoista : esseitä poikkeuskirjallisuudesta |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Ville-Juhani Sutinen
Kustantaja:  Avain
Julkaistu:  15.8.2022
ISBN:  9789523043909

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Vaivan arvoista: Esseitä poikkeuskirjallisuudesta on Ville-Juhani Sutisen kirjoittama esseekokoelma, jossa hän tarkastelee kolmeatoista mutkikkaana pidettyä teosta. Teos sai Tietokirjallisuuden Finlandia-palkinnon 2022.
Koronaviruspandemia Espanjassa

| Koronaviruspandemia Espanjassa |
| --- | --- |
 Vahvistetut tartunnat miljoonaa asukasta kohti
Yleistä
Virus:  SARS-CoV-2
Tauti:  COVID-19
Lähtöpaikka:  Wuhan, Hubei, Kiina
Ensimmäinen tapaus
Aika:  31. tammikuuta 2020
Paikka:  La Gomera, Kanariansaaret
Tapaukset
Vahvistetut:  3 567 408
Kuolleet:  78 792
Rokotetut:  12 966 552
 Tiedot päivitetty viimeksi 8.5.2021. 
Koronaviruspandemian kevään 2020 aalto Espanjassa kaavamaisesti. Sininen, keltapalloinen käyrä: uudet tapaukset päivittäin. Vihreä parantuneet, punainen koronaa sairastavat testatut, harmaa koronaan kuolleet.
Koronaviruspandemia Espanjassa on osa maailmanlaajuista koronaviruksiin kuuluvan SARS-CoV-2:n levittäytymistä. 31. tammikuuta 2020 todettiin maan ensimmäinen COVID-19-tapaus, minkä jälkeen tauti levisi nopeasti. Ensimmäinen sairaudesta aiheutunut kuolemantapaus tapahtui 13. helmikuuta.
24. joulukuuta 2020 mennessä COVID-19 on todettu 1 842 289 espanjalaisella, ja siitä on aiheutunut 49 698 kuolemaa.
Maan terveydenhuoltojärjestelmä ylikuormittui pahoin epidemian kevään 2020 aallossa.
Virusta oli paljon muun muassa Madridissa ja Kataloniassa. Alun viivyttelyn jälkeen Espanjan hallitus vastasi maaliskuussa epidemiaan ankarin, tiukkenevin liikkumisrajoituksin. Muiden maiden tavoin Espanjakin hellitti liikkumisrajoituksia toukokuun alussa. Heinä-elokuussa maassa nousi uusi koronavirusaalto. Myös se kuormitti pahoin terveydenhuoltoa syyskuussa.
Kevään 2020 aalto

Espanjan ensimmäinen varmistettu koronavirustapaus oli 31. tammikuuta Kanariansaarten La Gomerassa. Sairastunut oli saksalainen turisti. Seuraava tapaus todettiin 9. helmikuuta. 13. helmikuuta 69-vuotias mies kuoli tautiin. Tässä vaiheessa tauti oli levinnyt jo monin paikoin.
Espanjassa jatkettiin melko pitkään ilman rajoitustoimia, vaikka tauti levisi jo nopeasti Italiassa. Muun muassa suurta naistenpäivän tapahtumaa ei peruttu, mikä levitti virusta.. Maaliskuun alussa tauti alkoi levitä räjähdysmäisen nopeasti.
Espanja julisti poikkeustilan 13. maaliskuuta. Ulkona sai käydä vain välttämättömistä syistä. Kuolemat kasvoivat nopeasti maaliskuun loppupuolella, sairaalat olivat täynnä ja erään sairaalan kantokyky ylittyi yli kolminkertaiseti. Messukeskus muutettiin hätäsairaalaksi ja jäähalli ruumishuoneeksi..
Pahimmat kuolleisuushuiput olivat Segoviassa, 6,0-kertainen kuolleisuus normaaliin verrattuna. Ciudad Real, 5,32-, Guadalajara 4,48-, Albacenta 4,45- ja Madrid 4,32-kertainen kuolleisuus maksimissa normaaliin verrattuna. Mutta esimerkoksi Barcelonassa kuoli epidemian hupussa 2,86-kertainen normaaliin verrattuna.
28. maaliskuuta hallitus kielsi kaiken ei-välttämättömän toiminnan. Potilaita hyökyi Madridissa sairaaloihin, ja kevään 2020 pandemia-aallon huippupäivänä 3. huhtikuuta kuoli 950 henkilöä. Huhtikuun puolivälissä sairaaloissa olevien ja tartuntojen määrässä näkyi laskua. 13. huhtikuuta hallitus hölläsi joitain rajoituksia. 2. toukokuuta käynnistettiin nelivaiheinen rajoitusten purkusuunnitelma, joka tapahtui alueittain ja tilanteen mukaan.
Espanjan vanhainkodeissa kuoli yli 16 000 koronavirukseen. Yksin Madridin vanhainkodeissa kuoli 6 000.
Sairastavia oli toukokuussa 2020 noin 65 000, joista 617 tehohoidossa.
Espanja avai rajansa matkailijoille suunniteltua aiemmin, jo 21. kesäkuuta.
Syksyn 2020 aalto

Heinäkuun toisella viikolla alkoi maassa selvä koronavirustapausten määrän kasvu, joka synnytti uuden koronavirusaallon.
Katalonian Segriàn maatalousalue suljettiin jo 4. heinäkuuta, koska siellä oli todettu 400 uutta tartuntaa ja 2 kuolemaa.
30. heinäkuuta mennessä oli koronaviruksen takia Espanjassa joutunut koko vuoden aikana koronaviruksen takia 126 767 henkilöä sairaalaan.
Koronavirustapausten määrä asukasta kohden oli elokuussa suurempi kuin muualla Länsi-Euroopassa.
Toinen aalto nousi Espanjassa 20. elokuuta huolestuttavasti Kataloaniassa, Aragonissa ja Madridissakin. Vielä ei ollut puhetta yhteiskunnan täyskaranteenista.
Uuden aallon todetuissa tapauksissa ihmisten keski-ikä oli noin 37–39 vuotta, kun kevään aallossa se oli 62–63. Tämä näkyi kevättä pienempänä sairastuvuutena ja kuolleisuutena: 3 % joutui sairaalaan, 0,5 % teho-osastolle ja 0,3 % kuoli näissä heinä-elokuun aallon sairastuneista.
20. syyskuuta mennessä oli ollut 640 040 tapausta ja 30 495 kuolemaa. 142 915 oli joutunut sairaalaan, joista 12 980 teho-osastolle. 7 päivän sisään oli todettu 58 347 koronatapausta, joista 432 oli kuollut. Tautitapauksista 7 päivän sisään oli joutunut sairaalaan 2 485 ja teho-osastolle 185.
Koronatilanne oli Espanjassa syyskuussa paikoin vakava. Tartuntojen määrä vaihteli huomattavasti alueittain, kaupungeittain ja kaupunginosittain. Pahalla korona-alueella Madridin Vallescasissa oli 19. syyskuuta yli 1 200 tartuntaa / 100 000 asukasta / viikko. Puolet tehdyistä koronatesteistä oli positiivisia. Monet ihmiset eivät halunneet suojautua, koska eivät uskoneet viruksen olevan vaarallinen.
Tilanne pääsi pahaksi, koska rajoitusten kanssa vitkasteltiin ja jäljitys oli riittämätöntä. Monet suhtautuivat välinpitämättömästi virukseen. Kovia rajoituksia alettiin 21. syyskuuta alkaen määrätä alueille, joilla oli yli 1 000 tartuntaa / 100 000 asukasta / viikko. Pahimmat Madridin korona-alueet olivat tiheästi asuttuja, köyhälistön alueita, joissa joukkoliikennettä käytettiin paljon ja etätyö oli monesti mahdotonta. Madridissa oli 19. syyskuuta 2020 eniten uusia tartuntoja Euroopassa. Sairaaloihin virtasi potilaita myös syksyn aallossa. Monet lääkärit pakenivat Madridista rauhallisemmille korona-alueille. Syyskuun alussa Puente de Vallecasin Infanta-sairaalassa Leonossa, 250-paikkaisessa sairaalassa oli koronapotilaita 152.
Tuomioistuin totesi lokakuussa Madridiin asetetut liikkumisrajoitukset laittomiksi. Espanjan hallitus vastasi julistamalla kaupunkiin 15 päivän poikkeustilan.
25. lokakuuta hallitus laajensi poikkeustilan koskemaan koko maata ja kielsi yli 6 hengen kokoontumiset.
Poikkeustilan oli määrä kestää ainakin kaksi viikkoa, mutta tilanteen mukaan jopa puoli vuotta.
Taloudelliset vaikutukset

Maan talouden ennustettiin toukokuussa 2020 romahtavan yhdeksän prosenttia kuluvan vuoden aikana.
Koronatartunnan jäljityssovellus

Enpanjassa on käytössä mobiilisovellus Covid Radar koronatartunnan jäljitystä helpottamaan. Se on ladattavissa sekä Android että iPhone puhelimiin niiden sovelluskaupasta. Se on yhteensopiva usean eri EU-maan vastaavien sovellusten kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koronaviruspandemia Espanjassa Wikimedia Commonsissa
Koronaviruspandemia Espanjassa:  Sininen yhtenäinen viiva: koronavirustapaukset yhteensä. Sininen pisteviiva: päivittäiset testatut koronatapaukset. Punainen yhtenäinen viiva: kuolemat. Punainen pisteviiva: päivittäiset todetut koronaviruskuolemat. Pystysuora asteikko on logaritminen.
Venäjän federaation rekisteröidyt puolueet

Venäjän federaation rekisteröidyt puolueet ovat puolueita, jotka on merkitty Venäjän federaation oikeusministeriön ylläpitämään puoluerekisteriin. Rekisterimerkintä tuottaa kullekin puolueelle oikeuden osallistua Venäjän federaation valtakunnanduuman ja liittoneuvoston vaaleihin yhdistyneenä ehdokasluettelona.
Rekisteröidyt puolueet ovat:
Yhtenäinen Venäjä ven. Всероссийская политическая партия «ЕДИНАЯ РОССИЯ»
Venäjän federaation kommunistinen puolue ven. Политическая партия «Коммунистическая партия Российской Федерации»
Venäjän liberaalidemokraattinen puolue ven. Политическая партия «Либерально-демократическая партия России»
Jabloko ven. Политическая партия «Российская объединенная демократическая партия «ЯБЛОКО»
Venäjän patriootit ven. Политическая партия «ПАТРИОТЫ РОССИИ»
Oikeudenmukainen Venäjä ven. Политическая партия СПРАВЕДЛИВАЯ РОССИЯ
Pravoje delo ven. Всероссийская политическая партия «ПРАВОЕ ДЕЛО»
Kwame Nkrumah-Acheampong

Nkrumah-Acheampong kantamassa maansa lippua Vancouverin olympialaisten avajaisissa 2010
Kwame Nkrumah-Acheampong (s. 19. joulukuuta 1974 Glasgow, Yhdistynyt kuningaskunta) on ghanalainen alppihiihtäjä.
Elämäkerta > Nuoruus

Nkrumah-Acheampong syntyi Glasgow'ssa, jossa hänen isänsä opiskeli tohtoriksi. Hän varttui ghanalaiskaupungissa, joka sijaitsee noin tunnin ajomatkan päässä Accrasta, mutta muutti takaisin Britteinsaarille vuonna 2002. Tuolloin hän oli tekemisissä laskettelun kanssa ja alkoi haaveilla olympialaisissa kilpailemisesta.
Elämäkerta > Urheilu-ura

Nkrumah-Acheampong yritti päästä Torinon olympialaisiin 2006, mutta tuolloin hän ei päässyt mukaan Iranissa käytyihin karsintakilpailuihin lentokoneen jäätyä Amsterdamiin siivissä olleen jään takia. Hän kilpaili MM-kisoissa ensimmäistä kertaa Åressa 2007, jolloin hän oli suurpujottelussa 66.
Nkrumah-Acheampong kilpaili Val d'Isèren MM-kisoissa 2009 suurpujottelun lisäksi myös pujottelussa. Tuolloin hän oli suurpujottelun 87. ja sijoittui pujottelussa 67:nneksi. Nkrumah-Acheampong sai samana vuonna myös paikan Vancouverin olympialaisiin 2010 päästyään alle olympialaisiin pääsyyn vaaditun 140 FIS-pisteen rajan. Hän oli maansa historian ensimmäinen talviurheilija olympialaisissa ja osallistui pujotteluun, jossa hän oli 47. eli toiseksi viimeinen maaliin päässyt ennen Albanian Erjon Tolaa.
Elämäkerta > Muut toimet

Nkrumah-Acheampong perusti Ghanan talviolympiakomitean ja johtaa hanketta, jonka tavoitteena on tehdä keinotekoinen hiihtokeskus Ghanaan. Lempinimellä "Lumileopardi" tunnettu Nkrumah-Acheampong on myös sijoittanut rahaa lumileopardien suojelutyöhön.
Kwamella ja hänen vaimollaan Senalla on kaksi lasta.
Kwamena Brace

| Kwamena Brace> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kwamena Brace
Syntynyt: 17. lokakuuta 1987 (ikä 36) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Pieni laitahyökkääjä
Pituus:  196 cm
Paino:  88 kg
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2006 2007 2007–2009 2009–2011 2011–2012:   Tapiolan Honka  Rekolan Urheilijat  Kauhajoen Karhu  Forssan Koripojat  Salon Vilpas
Kwamena Brace (s. 17. lokakuuta 1987 Helsinki) on suomalainen koripalloilija, joka on nykyisin vapaa pelaaja. 196 cm pitkän Bracen kasvattajaseura on Hotsteppaz.
Pelaajaura

Kausi 2006–2007 oli Kwamena Bracelle ensimmäinen kausi miesten kansallisissa sarjoissa. Hän pelasi tuolloin syyskaudella I-divisioonaa 13 ottelua Tapiolan Hongan joukkueessa 5,5 pisteen keskiarvolla ja kevätkaudella kuusi ottelua Rekolan Urheilijoiden I-divisioonajoukkueessa 9,7 pisteen keskiarvolla.
Kaudeksi 2007–2008 Brace siirtyi Korisliigaan nousseen Kauhajoen Karhun riveihin. Hän teki Korisliigan tulokaskaudellaan koreja 4,4 pisteen keskiarvolla pelaamissaan 35 ottelussa. Marraskuussa 2007 hän teki pääsarjatason piste-ennätyksekseen 18 pistettä UU-Korihaita vastaan. Kauden päätteeksi Bracen edustama Karhu putosi suoraan takaisin I-divisioonaan.
Kaudella 2008–2009 Brace jatkoi pelaamistaan I-divisioonaan pudonneessa Karhussa. Hän pelasi runkosarjan 20 ottelua 10,3 pisteen ja 4,6 levypallon keskiarvoilla Karhun voittaessa runkosarjan. I-divisioonan pudotuspelit päättyivät Karhun voittoon ja joukkueen suoraan nousuun Korisliigaan. Brace teki pudotuspeleissä koreja 8,3 pisteen keskiarvolla ja otti 5,9 levypalloa ottelua kohti.
Kaudeksi 2009–2010 Brace siirtyi Forssan Koripoikiin. Kahden kauden jälkeen hän siirtyi Kouvoihin kaksivuotisella sopimuksella. Hänet lainattiin kuitenkin kauden alussa Salon Vilppaalle.
Tilastot > Runkosarja

| Kausi | Joukkue | Liiga | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006–2007 | Honka | I-divisioona | 13 | 38,8 % | 20,0 % | 77,4 % | 1,0 | 1,6 | 2,6 | 0,5 | 1,6 | 0,3 | 0,1 | 5,5 | 71 |
| 2006–2007 | RU | I-divisioona | 6 | 45,0 % | 12,5 % | 76,0 % | 2,2 | 2,2 | 4,3 | 0,5 | 2,5 | 1,3 | 0,3 | 9,7 | 58 |
| 2007–2008 | Karhu | Korisliiga | 35 | 40,0 % | 25,7 % | 60,3 % | 1,3 | 1,7 | 3,1 | 0,6 | 1,5 | 0,3 | 0,1 | 4,4 | 153 |
| 2008–2009 | Karhu | I-divisioona | 20 | 53,7 % | 36,2 % | 67,2 % | 1,5 | 3,1 | 4,6 | 0,6 | 2,3 | 0,7 | 0,2 | 10,3 | 206 |
| 2009–2010 | FoKoPo | Korisliiga | 42 | 50,3 % | 28,0 % | 67,3 % | 1,5 | 2,1 | 3,6 | 0,5 | 2,2 | 0,6 | 0,2 | 7,5 | 313 |
| 2 kautta | YHTEENSÄ | I-divisioona | 39 | 48,2 % | 30,0 % | 71,9 % | 1,4 | 2,4 | 3,9 | 0,5 | 2,1 | 0,7 | 0,2 | 8,6 | 335 |
| 2 kautta | YHTEENSÄ | Korisliiga | 77 | 45,9 % | 27,5 % | 64,6 % | 1,4 | 1,9 | 3,3 | 0,6 | 1,8 | 0,5 | 0,1 | 6,1 | 466 |
Tilastot > Pudotuspelit

| Kausi | Joukkue | Liiga | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008–2009 | Karhu | I-divisioona | 7 | 52,8 % | 30,8 % | 72,7 % | 2,4 | 3,4 | 5,9 | 0,6 | 1,7 | 0,4 | 0,0 | 8,3 | 58 |
| 1 kausi | YHTEENSÄ | I-divisioona | 7 | 52,8 % | 30,8 % | 72,7 % | 2,4 | 3,4 | 5,9 | 0,6 | 1,7 | 0,4 | 0,0 | 8,3 | 58 |
Vendéen kapinat

Henri de La Rochejaquelein Cholet'n taistelussa 1793, Paul-Émile Boutignyn historiamaalaus.
Vendéen kapinat olivat Ranskan suuren vallankumouksen aikana esiintyneitä talonpoikien aseellisia vastustusliikkeitä vallankumoushallitusta vastaan. Kansannousu alkoi Vendéen departementissa maaliskuussa 1793 ja levisi sieltä muualle Länsi-Ranskaan. Erillään muusta Ranskasta olleessa Vendéessa oli papistolla paljon vaikutusvaltaa. Pappien vainoaminen, elintarvikesäännöstely ja 300 000 miehen kutsuminen armeijaan synnyttivät kansanliikkeen, joka vähitellen muuttui kamppailuksi kuninkuuden ja entisten olojen puolesta. Yhteenotot olivat verisiä ja kapinalliset menestyivät niissä ajoittain hyvin. Kansannousu kukistettiin vuoden 1793 lopulla, jolloin voittajat alkoivat terrorisoida voitettuja. Vastustusliikehdintä puhkesi uudelleen kesällä 1795, mutta kenraali Lazare Hoche kukisti sen 1796 saaden lisänimen ”Vendéen rauhoittaja”. Täysin liikehdintä rauhoittui ja kapinalliset alistuivat vuonna 1800 Napoleonin konsulikaudella.
Vendeen kapinan tukahduttamista on yleisesti pidetty kansanmurhana. Vendéen noin 800 000 asukkaasta 150 000 - 400 000 kuoli kapinassa ja sen tukahduttamisessa. Rankalaisen historioitsijan Reynald Secherin mukaan Ranskan tasavaltaishallituksen toimet Vendéen departementissa olivat ensimmäinen moderni kansanmurha.
Vendéen kapina-armeijoiden komentajia

Jacques Cathelineau (haavoittui Nantesin taistelussa ja kuoli heinäkuussa 1793)
Charles de Bonchamps (kaatui Cholet’n taistelussa lokakuussa 1793)
Maurice d’Elbée (jäi kiinni ja teloitettiin tammikuussa 1794)
Henri de la Rochejaquelein (kuoli väijytyksessä tammikuussa 1794)
François de Charette (solmi rauhan helmikuussa 1795, aloitti sotatoimet uudestaan heinäkuussa 1795, jäi kiinni ja teloitettiin maaliskuussa 1796)
Jean-Nicolas Stofflet (solmi rauhan toukokuussa 1795, aloitti sotatoimet uudestaan, jäi kiinni ja teloitettiin helmikuussa 1796)
Kirvesjärvi (Mikkeli)

| Kirvesjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°46′21″N, 26°58′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Iso-Montoseen 
Järvinumero:  14.923.1.121
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  560 m  
Rantaviiva:  3,771 km  
Pinta-ala:  24,295 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKirvesjärvi 
Kirvesjärvi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Kekkolan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 560 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 24 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110 metriä mpy.
Victoria Hislop

| Victoria Hislop |
| --- | --- |
 Hislop jakamassa nimikirjoituksia Kreikassa vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1959 Bromley, Kent
Kansalaisuus:   Iso-Britannia
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Esikoisteos:  The Island (2007)
Palkinnot
 Parhaan uuden kirjailijan British Book Awards -palkinto 
Aiheesta muualla
[www.victoriahislop.com Kotisivut]
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Victoria Hislop (s. 1959 Bromley, Kent) on brittiläinen kirjailija. Hän sai vuonna 2007 parhaan uuden kirjailijan British Book Awards -palkinnon esikoisromaanillaan Saari (The Island). Kreikkalainen televisiosarja Saari (To Nisi) perustuu romaaniin.
Victoria Hislop asuu Kentissä yhdessä puolisonsa päätoimittaja Ian Hislopin kanssa. Heillä on kaksi lasta.
Teoksia

Saari (The Island) (2005)
Paluu (The Return) (2008)
Elämänlanka (The Thread) (2011)
The Sunrise (2014)
La ville orpheline (French 2015)
Cartes Postales from Greece (2016)
Ne, joita emme unohda (Those Who Are Loved) (2019)
Eräänä elokuun iltana (One August Night) (2019)
Aiheesta muualla

Cherwell: Victoria Hislopin haastattelu (englanniksi)
Köpmangatan

Katunäkymää joulukuussa 2018.
Köpmangatan on Tukholman vanhassakaupungissa sijaitseva katu, joka ulottuu Stortorgetilta Köpmantorgetille. Köpmangatan on Tukholman vanhin tunnettu kadunnimi. Ensimmäinen maininta siitä tunnetaan 1320-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Köpmangatan Wikimedia Commonsissa
Kymi

| Kymi Kymmene> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Kotka |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Lääni:  Kymen lääni
Maakunta:  Kymenlaakso
Kuntanumero:  311
Hallinnollinen keskus:  Heliläselvennä
Perustettu:  1642
– emäpitäjä:  Pyhtää
Liitetty:  1977
– liitoskunnat:  Kotka Karhula Kymi
– syntynyt kunta:  Kotka
Pinta-ala:   km²   (1.1.1976)
– maa:  159,6 km²
Väkiluku:  5 060   (31.12.1976)
– väestötiheys:  31,02 as./km²
Kymi (ruots. Kymmene) on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Kymenlaakson maakunnassa Suomenlahden rannikolla. Kymiin eri aikoina kuuluneet alueet kuuluvat nykyisin pääosin Kotkan kaupunkiin, joka on alun perin erotettu Kymistä. Kunnan keskusta ja kirkonkylä oli Helilä, josta kehittyi myöhemmin myös Karhulan kauppalan keskusta.
Kymin naapurikunnat olivat Anjalankoski (vuoteen 1975 Anjala ja Sippola), Karhula, Kotka, Pyhtää, Ruotsinpyhtää ja Vehkalahti.
Kymistä on erotettu itsenäisiksi Suursaaren kunta (1838, kuului Kymiin vuodesta 1817), Kotkan kaupunki (1879), Haapasaaren kunta (1913) ja Karhulan kauppala (1951). Kymi pakkoliitettiin Kotkaan vuonna 1977 yhdessä Karhulan kauppalan kanssa.
Historia

Pyhtään seurakuntaan kuulunut Kyminkartanon kappeli rakennettiin noin vuonna 1440. Kymi itsenäistyi omaksi seurakunnakseen vuonna 1642. Pitäjään liitettiin kaikki Kyminkartanon lampuotiläänin kylät, joista suurin osa sijaitsi Pyhtään puolella, sekä Kolkansaarella olevat kylät Vehkalahden puolella. Vehkalahden puolelta pitäjään liitettiin myös Kymijoen suuhaarojen itäpuolella ja saaristossa sijaitsevia kyliä.
Kymin ensimmäinen kirkko rakennettiin Kyminkartanon kappelin paikalle. Tämä puukirkko oli 1720-luvulle tultaessa huonokuntoinen ja uusi puukirkko päätettiin rakentaa Helilään Kyminkartanon alueen sijasta. Helilään rakennettu puukirkko tuhoutui tulipalossa helmikuussa 1837. Lähes valmistunut uusi puukirkko tuhoutui tuhopoltossa 21. marraskuuta 1843. Keväällä 1847 senaatti hyväksyi intendentinkonttorin piirustukset, joiden mukaan uusi kirkko oli rakennettava kivestä. Kymin harmaakivikirkko rakennettiin vuosina 1848–1850 intendentinkonttorin piirustusten mukaan. Sisäviistoinen ristikirkko oli tullut suosituksi Carl Ludvig Engelin intendenttikaudella.
Kymin Kuutsaloon rakennettiin Suomen ensimmäinen radiomasto. Venäläinen fyysikko Aleksandr Popov suoritti siellä kokeita, jonka jälkeen korkeampi masto rakennettiin Kotkansaarelle.
Kymissä olivat Hallan ja Sunilan tehtaat sekä Kymin yhteiskoulu. Sellutehtaiden kuljetuksia suoritettiin yksityistä, aluksi kapearaiteista Karhulan–Sunilan rataa pitkin.
Kymin kunnan väkiluku 1939 oli 21 241 ja 1944 20 924. 1950-luvun alussa Kymi oli suurkunta, jonka hallintoa ja rakennustoimintaa ei pystytty enää hoitamaan maalaiskuntien lainsäädännön mukaan. Vuonna 1951 Kymin teollisuusyhdyskunnista muodostettiin Karhulan kauppala, maaseutukylien jäädessä edelleen maalaiskunnaksi. Kauppalaan liitettiin Kymin keskeiset alueet; kirkonkylä Helilä sekä Karhulanniemen, Sunilan ja Korkeakosken teollisuusalueet.
Kylät

Pitäjän alkuvaiheessa kuului suoraan Kyminkartanon maihin laaja alue (Hovinsaari, Kotkansaari ja myös Kolkansaaren länsiosia). Sen lisäksi kartanon lampuotiläänin kyliä olivat:
Jäppilä
Kalliokoski, liitetty Vehkalahden puolelta Kymiin
Kaukola
Kierikkala, liitetty Vehkalahden puolelta Kymiin
Kurittula
Lankila
Metsäkylä, nykyisin osa Koivulaa, liitetty Vehkalahden puolelta Kymiin
Mussalo
Parikka, nykyisin osa Koivulaa, liitetty Vehkalahden puolelta Kymiin
Pernoo
Pihkoo
Ruonala
Sutela
Vehkalahden puolelta Kymiin on liitetty lisäksi:
Eskola
Haapasaari
Helilä
Huruksela
Kaarniemi, liitetty Vehkalahdesta Kymiin vuonna 1911
Korkeakoski, syntynyt alun perin Laajakosken ja Osolan maarekisterikylistä
Kuutsalo
Laajakoski
Marinkylä
Saksala
Sunila
Tavastila
Ylänummi
Pyhtäästä Kymiin liitetty Ahvion kylä (nykyisin Kouvolaa) kuului Kymiin vuoteen 1743 saakka, jolloin Kymijoen tullessa Ruotsin ja Venäjän rajaksi se liitettiin Elimäkeen. Suursaari ja siihen kuulunut Tytärsaari kuuluivat Kymin seurakuntaan 1817–1838.
Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Kymissä oli viisi taajamaa: osa Karhulan keskustaajamasta (1 136 asukasta), Peippola (404 asukasta), osa Saksalasta (448 asukasta), osa Sutelasta (59 asukasta) ja Tavastila (1 031 asukasta). Näistä Saksala sijaitsi osin Karhulan puolella, Sutela Kotkan puolella sekä Karhulan keskustaajama sekä Karhulan että Kotkan puolella.
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Kymin väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.
| Kymin väestönkehitys 1880–1975 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1880 | 1880 |    | 5 030 | 5 030 |
| 1890 | 1890 |    | 5 584 | 5 584 |
| 1900 | 1900 |    | 9 781 | 9 781 |
| 1910 | 1910 |    | 13 539 | 13 539 |
| 1920 | 1920 |    | 14 050 | 14 050 |
| 1930 | 1930 |    | 16 532 | 16 532 |
| 1940 | 1940 |    | 19 882 | 19 882 |
| 1950 | 1950 |    | 6 496 | 6 496 |
| 1960 | 1960 |    | 4 332 | 4 332 |
| 1970 | 1970 |    | 4 938 | 4 938 |
| 1975 | 1975 |    | 5 145 | 5 145 |
Lähde: Tilastokeskus.
Vuoden 1880 osalta Kotkan väkiluku on mukana Kymin väkiluvussa. Karhula erotettiin Kymistä 1951, mutta jo vuoden 1950 väkiluku on tilastoitu erikseen. Vuonna 1954 Kymistä liitettiin Kotkaan alue, jossa oli 2 249 asukasta.
Murre

Kymin alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Kymin murre kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Iitin ryhmään.
Aiheesta muualla

Kymi-seura (Arkistoitu – Internet Archive)
Kymin kirkko
Vespot

| Vespot |
| --- | --- |
 Piikkivespo (Grammicolepis brachiusculus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Pietarinkalat Zeiformes
Heimo::  Vespot  Grammicolepididae  Poey, 1873
Suvut
 Grammicolepis  Macrurocyttus  Xenolepidichthys 
Katso myös
   Vespot Wikispeciesissä   Vespot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vespot (Grammicolepididae) on pietarinkaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan Atlantin ja Tyynenmeren syvistä vesistä.