stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kastilia-La Mancha

| Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha |
| --- | --- |
 Guadalajaran maakunta, Kastilia-La Mancha
 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti Espanjassa
 Koordinaatit: 39°52′N, 4°01′W 
Valtio:  Espanja
Maakuntia:  5
Kuntia:  919
Itsehallinto:  16. elokuuta 1982
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Toledo
 – Aluejohtaja:  Emiliano García-Page (PSOE)
Edustus:  Espanjan parlamentti
 – Kongressi:  20 paikkaa
 – Senaatti:  22 paikkaa
Pinta-ala:  79 463 km² (3.)
Väkiluku (2017):  2 031 479 (9.)
 – väestötiheys:  26 as./km²
Kielet:  espanja
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  CM
 
Gobierno de Castilla-La Mancha
Kastilia-La Mancha (esp. Castilla-La Mancha) on itsehallintoalue Espanjassa. Sen rajanaapureita ovat Kastilia ja Leónin, Madridin, Aragonian, Valencian, Murcian, Andalusian ja Extremaduran itsehallintoalueet. Itsehallintoalueen väkiluku vuonna 2017 oli 2 031 479.
Kastilia-La Mancha koostuu Toledon, Ciudad Realin, Albaceten, Cuencan ja Guadalajaran maakunnista. Pääkaupunki on Toledo, ja muita suuria kaupunkeja ovat Albacete, Talavera de la Reina, Guadalajara ja Ciudad Real.
Kirjailija Miguel de Cervantesin menestysromaanin Don Quijote (1605) tapahtumat sijoittuvat nykyisen Kastilia-La Manchan alueelle, ja tätä on usein hyödynnetty alueen matkailun markkinoinnissa. Alue tunnetaan myös auringonkukista, tuulimyllyistä ja Manchego-juustosta.
Aluejako

Kastilia-La Mancha koostuu viidestä maakunnasta:
Albacete, pääkaupunki Albacete
Ciudad Real, pääkaupunki Ciudad Real
Cuenca, pääkaupunki Cuenca
Guadalajara, pääkaupunki Guadalajara
Toledo, pääkaupunki Toledo
Maakunnat jakaantuvat kaikkiaan 919 kuntaan, joista 288 sijaitsee Guadalajarassa, 238 Cuencassa, 204 Toledossa, 102 Ciudad Realissa ja 87 Albacetessa.
Aluejako > Suurimmat kunnat (2017)

|  | Kunta | Asukasluku |
| --- | --- | --- |
| 1. | Albacete | 172 816 |
| 2. | Guadalajara | 84 453 |
| 3. | Toledo | 83 741 |
| 4. | Talavera de la Reina | 83 303 |
| 5. | Ciudad Real | 74 641 |
| 6. | Cuenca | 54 876 |
| 7. | Puertollano | 48 477 |
| 8. | Tomelloso | 36 281 |
| 9. | Azuqueca de Henares | 34 768 |
| 10. | Alcázar de San Juan | 30 943 |
Maantiede

Kastilia-La Mancha voidaan maantieteellisesti jakaa kahteen osaan. Keskiosa on pääosin alavaa peltomaata, josta itsehallintoalueen nimen toinen osa tulee: la mancha tarkoittaa täplää. Tasankoa ympäröivät Kastilian rajavuoret pohjoisessa ja Sierra Morena etelässä.
Alueen läpi virtaa kolme suurta jokea, Tajo ja Guadiana länteen ja Júcar itään. Myös Cabañerosin ja Tablas de Daimielin kansallispuistot sijaitsevat Kastilia-La Manchassa.
Eräs huomattava maantieteellinen piirre on eroosion aiheuttamat kivimuodostelmat Cuencan maakunnassa.
Historia

Kastilia-La Manchan historia on ollut sekasortoinen. Muslimien hallitessa Iberian niemimaata alueella käytiin useita taisteluita krisittyjen ja muslimien välillä. Yksi Reconquistan käännekohtia oli kun Kastilian kuningas Alfonso VI valloitti Toledon vuonna 1085. Taistelut jatkuivat vuoteen 1492, jolloin Isabellan ja Ferdinandin avioliiton yhdistämät Kastilian ja Aragonian kuningaskunnat kukistivat viimeisen maurilaislinnakkeen Granadassa.
Kastilia-La Manchan maakunnat ja Madridin maakunta kuuluivat aikaisemmin Uuteen-Kastiliaan (Castilla la Nueva), mutta itsehallintojärjestelmän astuessa voimaan Madrid erotettiin omaksi itsehallintoalueekseen johtuen suurista taloudellisista ja väestöllisistä eroista sen ja alueen muiden maakuntien välillä.
Kuvia

Tuulimyllyjä Campo de Criptanassa.
"Riippuvia taloja" Cuencassa.
Cogolludon kylä Guadalajarassa.
Alarcónin linna
Tajeran tekoallas Tajuñajoessa Guadalajarassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kastilia-La Mancha Wikimedia Commonsissa
Gobierno de Castilla-La Mancha
SPAIN.INFO
Espanjan itsehallintoalueet
Andalusia
Aragonia
Asturia
Baleaarit
Baskimaa
Cantabria
Extremadura
Galicia
Kanariansaaret
Kastilia-La Mancha
Kastilia ja León
Katalonia
Madrid
Murcia
Navarra
La Rioja
Valencia
Smile (yhtye)

| Smile |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1968–1970
Kotipaikka:  Britannia
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Tim Staffell, laulu, basso   Brian May, kitara   Roger Taylor, rummut  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Smile on vuosina 1968–1970 toiminut brittiläinen rockmusiikkia soittanut kolmijäseninen yhtye. Yhtye perustettiin vuonna 1968, ja se hajosi 1970 laulaja-basisti Tim Staffellin erottua kokoonpanosta. Yhtyeen viimeisellä keikalla laulajana toimi Freddie Mercury, jonka myötä kokoonpanosta alkoi hiljalleen muovautua Queen.
Kokoonpano

Tim Staffell (laulu, basso)
Brian May (kitara)
Roger Taylor (rummut)
Kannuksen Ura

| Kannuksen Ura |
| --- | --- |

Koko nimi:  Kannuksen Ura
Perustettu:  1968
Kaupunki:  Kannus
Kenttä:  Kitinkankaan pesäpallostadion   Kannuksen Vapaa-aikakeskus
Miesten sarjataso:  Ykköspesis
Naisten sarjataso:  Suomensarja
Värit:           

Puheenjohtaja:  Juha Lundström
Miesten pelinjohtaja:  Eetu Rekonen
Omistaja:  Kannuksen Ura ry
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kannuksen Ura on vuonna 1968 perustettu kannuslainen urheiluseura jolla on toimintaa hiihdossa, suunnistuksessa, yleisurheilussa, pesäpallossa, jalkapallossa, kendossa, salibandyssa ja jääkiekossa. Pesäpallossa Uran naiset pelasivat pääsarjassa kaudella 1976.
Historiaa

Kannuksen Uran perustaminen
Kannuksessa toimivat urheiluseurat Kannuksen Urheilijat ja Kannuksen Pilke käynnistivät vuoden 1967 lopulla yhtymisneuvottelut molempien todetessa voimien yhdistämisen järkeväksi ja realistiseksi vaihtoehdoksi. Kannuksen Urheilijoiden johtokunnan kokouksessa 6.11.1967 valittiin Jorma Pouttu, Martti Eskola ja Jussi Luhala neuvottelemaan Pilkkeen kanssa yhdistymisestä.
Kannuksen Urheilijoiden johtokunnan seuraavassa kokouksessa kuukautta myöhemmin todettiin jäsenistön yleisen mielipiteen puoltavan yhdistymistä ja johtokunnassa oltiin varsin pitkälle samaa mieltä. Seuran yleinen kokous teki 28.1.1968 yksimielisen päätöksen, jonka mukaan edellä mainitut vanhat seurat lakkautetaan ja tilalle perustetaan uusi. Kun Pilke tahollaan päätyi samaan, olivat käytännön toimet valmiit aloitettavaksi jo talvella ja keväällä 1968.
Kannuksen Urheilijoiden kahdessa viimeisessä kokouksessa 3. ja 21. toukokuuta 1968 todettiin Urheilijoiden ja Pilkkeen lopettaneen toimintansa ja niiden ohjelmaan kuuluneen kilpailu- ja muun urheilutoiminnan siirtyneen kokonaan uuden seuran Kannuksen Uran hoidettavaksi.
Puheenjohtajat 

Kalevi Lahdenperä 	1968-1970 

Veikko Rautiola 	1971-1972 

Heikki Koivisto 	1973-1974 

Taisto Patama 		1975-1977 

Erkki Mäkelä 		1978-1980 

Pekka Huovinen 		1981-1984 

Matti Riippa 		1985 

Erkki Koivisto 		1985-1986 

Pekka Huovinen 		1987-1990 

Seppo Kirmanen 		1991-1996 

Jouko Levänen 		1997-2000 

Risto Posio 		2001-2002 

Marko Niemonen 		2003-2006 

Juha Arkkukangas 	2007-2012 

Toni Kattilakoski 	2012
Juha Lundström 2013-
Jalkapallojaosto

Kannuksen Uran jalkapallon edustusjoukkue pelasi kaudella 2013 Vitosessa. Kaudella 1976 Uran jalkapallojoukkue selviytyi ainoana Piirisarjan joukkueena Suomen Cupin varsinaiseen kilpailuun, jossa se selviytyi aina 3. kierrokselle saakka (16 joukkoon).
Pesäpallo

Uralla on useita juniorijoukkueita. Miesten puolella edustusjoukkue pelaa Ykköspesistä  ja kakkosjoukkue Suomensarjaa. Vuonna 2010 Uran C-pojat olivat Oulun nuorisoleirillä SM 5. Vuonna 2012 Uran B-pojat voittivat SM-hopeaa, joka oli seuran ensimmäinen SM-tason mitali. Kauden 2018 päätteeksi Kannuksen Uran miehet nousivat ensi kertaa Ykköspesikseen. Ratkaisevassa nousukarsintapelissä Ura voitti Loimaan Palloilijat. Uran naiset pelasivat pääsarjassa kaudella 1976. Myös naisten Itä–Länsi-ottelu pelattiin kyseisellä kaudella Kannuksessa.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Pesäpallo > Junioritoiminta

| Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Joukkue | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Mitalit | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Vuodet | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Yhteensä | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
B-pojat: 
| B-pojat |  Hopeaa | 2012 | 2 |  |
| Yhteensä: | Yhteensä: | Yhteensä: | 2 |  |
Salibandyjaosto

Seuralla on salibandyssa joukkue IV-divisioonassa kaudella 2011-2012. Seurasta on noussut monia kovanluokan tekijämiehiä, joista tunnetuimpia ovat pelaajat Petri Widgren, Tuomas Karppinen, Petri Pollarinen, Jukka-Pekka Pelto-Arvo ja Marko Lamu sekä valmentaja Miika Lamu. Vuosituhannen alussa seuran pelaajakaarti oli varsin ylivoimainen junioritasolla ja Uran B-juniorit sijoittuivatkin parhaimmillaan neljänsiksi SM-tasolla. Nykyäänkin Uralla on ollut tärkeä osa pelaajien kasvattajana ja uusia lupaavia pelaajia onkin alkanut nousta esiin, joista lähes varmuudella voi suurimman osan sanoa pelaavan vielä korkealla.
Aiheesta muualla

Uran kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
South Beach -dieetti

South Beach -dieetti on yhdysvaltalaisen kardiologi Arthur Agatstonin kehittämä ruokavalio. Siinä suositaan proteiineja, hitaita hiilihydraatteja ja tyydyttymättömiä rasvoja, ja rajoitetaan nopeita hiilihydraatteja ja tyydyttyneitä rasvoja. Kokonaiskalorimäärä pidetään etenkin aloitusvaiheessa pienenä.
Perusta

Miamilainen Agatston kehitti ruokavalionsa verisuoni- ja sydäntaudeista kärsiville asiakkailleen. Agatston kertoo turhautuneensa nykysuositusten mukaisen ruokavalion suositteluun asiakkailleen, koska se ei tuottanut haluttua tulosta asiakkaiden terveyden edistämiseksi. Dieetti opettaa syömään oikeanlaisia hiilihydraatteja ja rasvoja: nopeasti imeytyvät hiilihydraatit korvataan hitaasti imeytyvillä, ja tyydyttyneet rasvahapot tyydyttymättömillä. Agatstonin mukaan suurin osa ihmisten liikakiloista johtuu leivonnaisista, naposteltavista ja muista pitkälle jalostetuista tuotteista saatavista hiilihydraateista.
South Beach ei ole Atkinsin dieetin kaltainen matalahiilihydraattinen, tai perinteinen vähärasvainen dieetti. Agatstonin mukaan ihmisen nauttiessa hiilihydraatteja, haima alkaa vapauttaa insuliinia. Insuliinin erittyessä ihminen ei voi käyttää polttoaineena rasvaa. Koska insuliini myös muuttaa kehoon tullutta ylimääräistä sokeria rasvaksi, painon pudotus ei voi käynnistyä ennen kuin elimistön insuliinitaso on tarpeeksi matala, jotta elimistö voi polttaa rasvaa. South Beach -dieetti perustuukin elintarvikkeiden glykemiakuormaan.
Vaiheet

Ensimmäisen kahden viikon aikana pyritään välttämään kaikenlaisia hiilihydraatteja. Jakson tavoitteena on tyhjentää elimistön hiilihydraattivarastot, jotka myös varastoivat paljon nestettä. Näiden kahden viikon aikana ruokavalion avulla voi pudottaa henkilöstä riippuen 3–8 kg painosta. Sallittuja ruokia ensimmäisessä vaiheessa ovat muun muassa kananmunat, vähärasvaiset lihat, kala ja äyriäiset, kaalit, fetajuusto, pähkinät ja öljyistä rypsi- ja oliiviöljy.
Dieetin tavoite on opettaa ihmisiä syömään mahdollisimman normaalisti, joten toisessa vaiheessa hiilihydraatteja, kuten täysjyväviljoja, hedelmiä ja marjoja ryhdytään palauttamaan ruokavalioon. Dieetin toinen osa kestää laihduttajasta riippuen siihen asti, kunnes saavutetaan haluttu tavoite. Painon pudotusvauhti putoaa tässä vaiheessa n. 0,5–1 kilogrammaan viikossa.
Kolmas vaihe on ylläpitovaihe. Kahden ensimmäisen vaiheen seurauksena dieetin pitäisi muuttua elämäntavaksi, jonka avulla painonhallinta onnistuu jatkossakin. Jos paino lähtee nousuun, laihduttajan on hyvä palata 1–2 viikoksi ensimmäiseen vaiheeseen.
Slovenian jääkiekkoliiga

| Slovenian jääkiekkoliiga |
| --- | --- |
Laji:  jääkiekko
Maa(t):   Slovenia
Perustettu:  1991
Joukkueita:  3+3
Hallitseva mestari:  HDD Olimpija Ljubljana
Eniten mestaruuksia:  HDD Olimpija Ljubljana (14)
Slovenian jääkiekkoliiga on Slovenian korkein sarjataso jääkiekossa. Sarja on avoin vain slovenialaisille joukkueille, mutta sarjan joukkueet pelaavat pääasiallisesti Itävallan sarjoissa.
Historia

Slovenian jääkiekkoliiga perustettiin 1991, kun Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta hajosi ja Slovenia itsenäistyi. Slovenialaiset seurat menestyivät hyvin jo Jugoslavian jääkiekkoliigassa. Slovenian liigasta siirtyi ajan kuluessa joukkueita Itävallan jääkiekkoliigaan. Nämä joukkueet pelasivat kuitenkin Slovenian liigan pudotuspeleissä. Kaudella 2007–2008 syntyi ongelma, kun kroatialainen KHL Medveščak Zagreb eteni liigan pudotuspeleihin. Ainoastaan slovenialaisesta joukkueesta saattoi tulla mestari, joten Medveščak ei osallistunut pudotuspeleihin. Seuraavalla kaudella sama tilanne toistui, mutta Medveščak sai osallistua pudotuspeleihin. Mikäli se voittaisi liigan, julistettaisiin se liigan mestariksi ja paras slovenialainen seura taas Slovenian mestariksi. Medveščak ei kuitenkaan voittanut liigaa.
Slovenialaisia joukkueita pelasi vuosina 2009 – 2012 Slohokej Leaguessa. Sarjan lakkauttamisen jälkeen Slovenian liigaa on pelattu kahdeksan ottelun runkosarjana Itävallan alemman tason slovenialaisjoukkueiden kesken ja runkosarjan voittaja on kohdannut kahden kierroksen pudotuspeleissä kolme Itävallan ylemmissä sarjoissa pelaavaa slovenialaisjoukkuetta.
Joukkueet

| Joukkue> Nykyiset joukkueet | Kaupunki> Nykyiset joukkueet | Areena> Nykyiset joukkueet | Kapasiteetti> Nykyiset joukkueet | Perustettu> Nykyiset joukkueet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maribor |  Maribor | Tabor Ice Hall | 1,000 | 1993 |
| Mladi Jesenice |  Jesenice | Podmežakla Hall | 5,900 | 1999 |
| HDD Olimpija |  Ljubljana | Tivoli Hall | 7,000 | 1928 |
| HK Olimpija |  Ljubljana | Tivoli Hall | 7,000 | 2004 |
| Slavija |  Ljubljana | Zalog Hall | 1,000 | 1964 |
| Triglav Kranj |  Kranj | Zlatno Polje Ice Hall | 1,000 | 1968 |
Entiset joukkueet
| Jesenice |  Jesenice | Podmežakla Hall | 5,900 | 1948 |
| Jesenice II |  Jesenice | Podmežakla Hall | 5,900 | 1948 |
| Alfa |  Ljubljana | Alfa Ice Hall | 1,000 | 2005 |
| Bled |  Bled | Bled Ice Hall | 1,000 | 1999 |
| Celje |  Celje | Golovec Ice Hall | 500 | 1998 |
| Olimpija II |  Ljubljana | Tivoli Hall | 7,000 | 1928 |
| Medveščak |  Zagreb | Dom Sportova | 6,400 | 1961 |
| Mladost |  Zagreb | Dvorana Velesajam | 500 | 1946 |
Shawn Fonteno

| Shawn Fonteno |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. huhtikuuta 1968 (ikä 56) Watts, Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, ääninäyttelijä, rap-artisti
Lapset:  yksi lapsi
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Solo
Aktiivisena:  2000–
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Shawn D. Fonteno (s. 8. huhtikuuta 1968 Los Angeles), joka tunnetaan myös taiteilijanimellä Solo, on yhdysvaltalainen näyttelijä ja rap-artisti, joka on tehnyt roolin Franklin Clintonina vuonna 2013 julkaistussa videopelissä Grand Theft Auto V. Fontenon esitys Grand Theft Auto V -pelissä nauhoitettiin pääosin käyttämällä liikkeenkaappausteknologiaa. Hän ääninäytteli myös vuoden 2004 Grand Theft Auto: San Andreas -videopelissä Tarnell-nimistä hahmoa.
Fonteno syntyi Wattsissa, Los Angelesissa. Hän liittyi rikollisryhmiin ja myi huumeita, mutta eräs ammuskelutapaus, joka oli vähällä aiheuttaa kuoleman, sai hänet tavoittelemaan uraa musiikissa ja näyttelemisessä. Grand Theft Auto: San Andreas -videopelin päähahmoa, Carl Johnsonia, ääninäytellyt Young Maylay on Fontenon serkku.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Nimi | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 3 Strikes | Big Mo |  |
| 2001 | Mä ja mun pomo | Face |  |
| 2004 | Beef II | Cameo | Lopputeksteissä nimellä ”Solo” |
| 2017 | Grow House | Bam |  |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Nimi | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | The Christian Show | Franklin Clinton | neljä jaksoa |
Filmografia > Videopelit

| Vuosi | Nimi | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | Grand Theft Auto: San Andreas | Tarnell | lopputeksteissä nimellä ”Solo” |
| 2013 | Grand Theft Auto V | Franklin Clinton | ääni ja liikkeenkaappaus |
| 2014 | Watch Dogs | Lee Harvey | ääni ja liikkeenkaappaus |
Spis

| Ravintola Spis Smart Spis Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2011
Toimitusjohtaja:  Kinanen Jani
Avainhenkilöt:  Antero Aurivuo (keittiöpäällikkö), Jani Kinanen (ravintolapäällikkö), Perttu Jokinen (keittiömestari)
Kotipaikka:  Kasarmikatu 26, 00130 Helsinki (Kaartinkaupunki)
Toimiala:  ravintola
Liikevaihto:  315 000 eur (2014)
Henkilöstö:  4 (2014)
Kotisivu:  spis.fi/etusivu/
Huomioitavaa:  Ravintola Spis on Vuoden ravintola 2015.  Se on osakeyhtiö Smart Spisin aputoiminimi.
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ravintola Spis on pieni, ainoastaan 18-paikkainen Helsingin Kaartinkaupungissa toimiva ravintola, joka Suomen Gastronomien Seura valitsi Vuoden ravintolaksi 2015. Arvion mukaan pohjoismaiset kasvikset ovat pääosassa ravintolan annoksissa, mutta lihaa ja kalaa tarjotaan myös. Ravintolaa luonnehditaan äänimaailmaa myöten huolettoman pohjoismaiseksi. Ravintoloitsijoina toimivat Antero Aurivuo (keittiöpäällikkö) ja Jani Kinanen (ravintolapäällikkö), keittiömestari on Perttu Jokinen. Ravintola palvelee asiakkaitaan iltaisin tiistaista lauantaihin.
Ravintola Spis palvelee Helsingin Kaartinkaupungissa, kivenheiton päässä Kasarmitorilta.
Aiheesta muualla

Spis: Erinomainen kohde (tripadvisor.fi)
Sophie Wilson

| Sophie Wilson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1957
Sophie Wilson (s. 1957 Leeds, Englanti; syntyjään Roger Wilson) on brittiläinen tietojenkäsittelytieteilijä ja ohjelmistosuunnittelija.
Wilson oli opiskellut matematiikkaa ja tietotekniikkaa Cambridgessä ja suunnitteli lehmien syöttölaitteen, joka perustui MOS 6502 -prosessoriin. Wilson sai Acorn Computersin perustajalta Hermann Hauserilta tehtävän suunnitella tietokone, joka julkaistiin maaliskuussa 1979 nimellä Acorn System 1 Acorn Computersin ensimmäisenä tuotteena. Tietokone oli harrastelijoille suunnattu varhainen mikrotietokone.
Wilson ja Steve Furber suunnittelivat yhdessä BBC Micron yhdessä Acorn Atomin suunnittelijoiden kanssa. Tietokonetta käytettiin brittikouluissa opetustarkoituksiin ja sitä myytiin 1,5 miljoonaa kappaletta.
Wilson ja Furber suunnittelivat ARM-prosessorin (aluksi Acorn RISC Machine, myöhemmin Advanced RISC Machine), jota käytettiin ensimmäisinä ARM Development Systemissä (BBC Micron laajennus) ja Acorn Archimedes -tietokoneessa.
2000-luvulla ARM:sta tuli mobiililaitteiden de facto suoritin.
Aiheesta muualla

Oral History of Sophie Wilson 2012 Computer History Museum Fellow, haastattelu vuodelta 2012 (PDF) (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Sophie Wilson
Käännös suomeksi
Keittämöalus

Keittämöalus on valaanpyyntiin liittyvä tuotantoyksikkö. Yhteen sellaiseen tukeutuu 6–10 pyyntialusta ja 4–5 apualuksina toimivaa valaanhinausalusta. Lisäksi laivueeseen kuului 1–2 jäähdytysalusta lihan varastointia varten ja erillisiä huoltoaluksia.
Saksalainen keittämöalus Kiel.
Alustyyppi otettiin käyttöön 1920-luvulla, kun havaittiin sellaisen olevan taloudellisempi kuin siihenastiset maa-asemat: laiva saattoi mennä sinne missä valaita esiintyi ja pitkistä valaanhinausmatkoista, joiden aikana ammuttu riista pilaantui pahasti, päästiin eroon. Näin erityisesti siksi, että hygieniamääräysten johdosta ammuttu valas on käsiteltävä 48 tunnin sisällä ampumisesta.
Perusominaisuudet

Alustyypin erityisominaisuuksiin kuuluu että siinä on poikkeuksellisesti kaksi kapteenia: alusta ohjaileva merikapteeni ja yleensä myös saman pätevyyden omaava pyyntipäällikkö, joka johtaa valaanpyyntiä ja jalostustoimintaa. Pyyntipäällikkö saattaa useinkin siirtyä keittämöltä johonkin pyyntialukseen harppuunatykkimieheksi eli skytteriksi tai joskus harvoin hinausalukseen tarkkailemaan yleisesti toimintaa. Jotkut pyyntipäälliköt saattavat lähteä erityisesti etsimään valasparvia jollain tarkoitukseen varatulla apualuksella tai sittemmin helikopterilla.
Jako on tehty siksi, että kumpikin ala on – näennäisestä päällekkäisyydestään huolimatta – niin erikoistunut, että niiden hoitamiseen tarvitaan erikoistuneet miehet. Pyyntipäälliköltä edellytetään kuitenkin myös taitoa merenkulkupäällikkönä toimimiseen sairauden tai tapaturman varalta. Nämä miehet ovatkin poikkeuksetta merikapteenin pätevyyksisiä.
Miehistöön kuuluu aina tapaturmakirurgin pätevyyden omaava lääkäri, jolla on käytössään täydellisesti varustettu leikkausyksikkö avustajineen, koska valaanpyynti on hyvin tapaturma-altista työtä.
Aluksessa on myös keskivertoa suuremmat polttoainesäiliöt, koska käytännön syistä keittämöalus toimii myös muiden kyseisen valaslaivueen alusten yhteisenä emälaivana josta harppuunaveneet ja hinausalukset käyvät tankkaamassa samalla kun hakevat valaista irrotetut harppuunat ja merkkiliput kiinnittimineen.
Alusten rakenne

Keittämöalukset ovat suuria noin 15–26 000 tonnin aluksia. Niiden kansitila on suunniteltu valaiden käsittelyyn ja perässä on luiska nostoa varten. Luiskan kyljessä on mitta-asteikko, josta näkee valaan mitat. Valaiden paino arvioidaan vetovinssin voimamittarin avulla.
Kannen alla on suuret kannelta käsin täytettävät kattilat öljyn keittoa ja teurastamolaitteet lihan käsittelyä varten. Aluksissa on suuret säiliöt valasöljyn välivarastointiin ja pakastamot valaanlihalle. Säiliöt puhdistetaan edellisen käytön jälkeen pitkien siirtoajojen aikana Norjasta tai Japanista Eteläiselle Jäämerelle. Säiliöt pestään ensin höyryllä ja sitten ne puhdistetaan vielä käsin ja maalataan sisältä erityisellä maalilla. Nyt ne ovat valmiita tuoreelle valasöljylle.
Miehistöt

Puhdistus- ja maalaustyön tekee valaskansimiehistö eli leikkurit, paloittelijat sekä koukku- ja vinssipojat jotka pitkän siirtoajon aikana ovat vapaita varsinaisesta työstään ja tekevät tällaista yleistä laivatyötä. Varsinaisesti he ovat tavallisten merimiesten asemassa: leikkurit ja paloittelijat saavat siirtoajolla normaalia matruusin ja vinssi- ja koukkupojat puolimatruusin tai jungmannin palkkaa. Sekä leikkurien että paloittelijoiden johdossa on ykkösmies, joka toimii osionsa työnjohtajana yleensä pursimiehen vakanssilla.
Luonnollisesti aluksilla on myös erillinen kuljetusmiehistö, jolla on omat pursi- ja kirvesmiehensä, koska alushan on liikenteessä koko ajan. Sijoituspaikkoja saatetaan vaihtaa useinkin sen mukaan, kuinka valaita esiintyy koska lyhyet siirtohinaukset pyyntipaikoilta ovat eduksi.
Pyyntikauden alkaessa valaskansimiehistön palkka muuttuu urakkapalkaksi eli he saavat määräosuuden jokaisen käsitellyn valaan tuottaman öljyn, lihan tai muun tuotteen arvosta. Osuuden suuruus riippuu työtehtävästä eli leikkurit ja paloittelijat saavat suuremman osuuden kuin koukkupojat. Pieni osuus liikenee joka miehelle, myös keittiöväelle. 1950-luvulle sijoittuvassa kirjallisuudessa tällainen pohjaosuus oli noin puoli Norjan äyriä valasöljybarrelia kohti.
Kotimatkaa varten säiliöt saavat jäädä täyteen, joskin pääosan valasöljystä vie erillinen säiliöalus. Valaanliha kuljetetaan jäähdytysaluksilla.