stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Severus Konkola nuorempi

Severus Konkola nuorempi (Kuva: Vanhan Jämsän historia, Keijo K. Kulha).
Severus Konkola nuorempi (2. joulukuuta 1857 Jämsä – 10. kesäkuuta 1898 Jämsä) oli suomalainen tilanomistaja, liike- ja valtiopäivämies, kunnallinen vaikuttaja ja kulttuurin suosija
Konkolan vanhemmat olivat Severus Konkola vanhempi ja Susanna Gustava Hägglin. Konkola oli vuodesta 1880 naimisissa Hilma Olivia Hinkkalan (k. 1914) kanssa. Heidän poikansa Severus Konkola oli tunnettu jääkäri ja oopperalaulaja. Severus Konkolasta tuli  jo nuorena Vitikkalan säterirusthollitilan isäntä. Yhdessä isänsä kanssa hän perusti vuonna 1888 Vitikkalan Höyrysahan. Konkola jatkoi isänsä aloittamaa Päijänteen höyrylaivaliikennettä ja hankki tätä silmällä pitäen  Rapalan kartanon vuonna 1898. 25-vuotiaana Konkolasta tuli kunnallislautakunnan jäsen ja vuonna 1885 hänet valittiin kuntakokouksen esimieheksi, jota virkaa hän hoiti aina kuolemaansa saakka. Hän perusti Jämsään raittiusseuran ja laulukuoroja, joita itse johti. Valtiopäiville 1891 ja 1894  Konkola valittiin Jämsän tuomiokunnan edustajana talonpoikaissäädyssä. Valtiopäivillä hän mm. teki rautatieasioita, kansanvalistusta ja väkijuomien kieltoa koskevia aloitteita yksin tai muiden kanssa.
Myös Konkolan veli Anton Konkola oli liikemies. Hän perusti Jämsään Kansallis-Osake-Pankin konttorin. Anton Konkolan lanko, paperin myyntiagentti Rudolf Walden, avioitui Severus Konkola nuoremman tyttären Annin kanssa.
Aiheesta muualla

Alhojärveläinen virtuaalimuseo (Arkistoitu – Internet Archive)
Vitikkalan kartano
Jämsän jokilaakson museo
Schatelowitz

Schatelowitz, (ven. Шателович, myös Schatelowitsch) on suomalainen suku, jonka ainakin yksi sukuhaara on aateloitu. Gustaf Erik Schatelowitzin poika Johan Gustaf Schatelowitz aateloitiin vuonna 1863 ja introdusoitiin Suomen Ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 235. Tämä sukuhaara sammui Johan Gustafin pojan Gustaf Woldemar Schatelowitzin kuollessa vuonna 1913.
Suvun vanhin varmuudella tunnettu jäsen on majoitusmestari, kornetti, Jääsken Hyppälän Kartanon omistaja Jonas Schatelowitz (s. 1660-1665, k. 1736). Suvun alkuperästä ei ole varmaa tietoa. Sukuperinteen mukaan suku on lähtöisin Puolasta. Jonas Schatelowitzin pojan poika Hans Henrik Schatelowitz vanhemman pojat Gustaf Erik Schatelowitz ja Hans Henrik Schatelowitz nuorempi on merkitty yliopiston matrikkeliin puolalaisen aatelisuvun edustajaksi (Szatyłowicz). Nykyajan sukututkijat pitävät kuitenkin todennäköisempänä, että suku on kotoisin Ruotsin Skatelövin pitäjästä. Jonas Schatelowitzin isän esitetään olevan Dädesjön kirkkoherra Petrus Andreae Schatelovius (162?-1676)
Stockforsin kartano

Ruotsalainen Hans Henrik Schatelowitz vanhempi († 1779) avioutui rajan yli Venäjälle Vanhaan Suomeen ja osti vuonna 1769 appensa Erik Niceliuksen avustuksella Stockforsin ratsutilan Pyhtäältä Kymijoen varrelta. Hän sai Venäjän kansalaisuuden samana vuonna.
Hans Henrikin poika Gustaf Erik Schatelowitz toimi isänsä tapaan kapteenina Venäjän armeijassa ja kunnostautui Tavastilan taistelussa Kustaa III:n sodassa.
Gustaf Erik Schatelowitzin kasvattipoika Fredrik Wilhelm Baeckman (aiemmin Bäckman, † 1853) kohosi Venäjän armeijassa everstiluutnanttiksi. Hän osallistui Napoleonin sodissa muuna muassa Leipzigin taisteluun vuonna 1813. Pariisista palattuaan hän nai Gustaf Erikin tyttären Sophia Elisabeth Schatelowitzin ja hankki omistukseensa Harjun hovin läntiseltä Virolahdelta.
Gustaf Erikin poika maanviljelysneuvos Johan Gustaf Schatelowitz kunnostautui maatalouden kehittäjänä. Hän joutui kuitenkin ottamaan lainaa lunastaakseen kolmen sisarensa perintöosuuden kartanoon ja ajautui taloudellisiin vaikeuksiin. Johan Gustafin ajauduttua konkursiin vuonna 1869 myytiin Stockforsin tila pakkohuutokaupalla 190 000 markan hintaan kalastusoikeuksien vuokraaja Terikoffille.
Stockforsin tila koskineen siirtyi vuonna 1898 norjalaisille sahanomistajille Olaf Bülowille ja Ole Nerdrumille, jonne he perustivat 1903 puuhiertämön. Perustettu Aktiebolaget Stockfors siirtyi vuonna 1984 Enso-Gutzeit Oy:lle.
Schatelowitz-suvun jäsenet ovat hallinneet 1700-luvulla myös Lapilan kartanoa Keravalla.
Suvun jäseniä

Gustaf Erik Schatelowitz (1761–1827), kapteeni Venäjän armeijassa.
Johan Gustaf Schatelowitz (1807–1871), maanviljelysneuvos, Stockforsin kartanon omistaja, Gustaf Erikin S:n poika
Woldemar Baeckman (1818–1901), suomalainen kansakoululaitoksen kehittäjä ja kartanonomistaja, Johan Gustaf Schatelowitzin sisarenpoika
Alfhild Schatelowitz (1849–1875), oopperalaulaja, Johan Gustaf S:n tytär
Sofie Louise Lybeck

Sofia Lovisa Lybeck
Sofie Louise (Sofia Lovisa) Lybeck (o.s. Järnefelt; 1840 – 19. toukokuuta 1908) oli suomalaisen sairaskodin, Kammion parantolan perustaja. Lybeck oli koulutukseltaan kätilö.
Lybeck perusti vuonna 1883 Helsinkiin pienen sairaskodin, jonka hän vuonna 1889 laajensi hermo- ja mielisairaille tarkoitetuksi 20-paikkaiseksi yksityiseksi Doktorinnan Lybecks privata sjukhem för sinnessjuka -sairaskodiksi. Vuonna 1891 hän lunasti Kammio-nimisellä huvila-alueella Töölössä olleen huvilan ja laajensi sen 25 sairashuonetta sisältäväksi ajanmukaiseksi sairaslaitokseksi, joka oli ensimmäinen laatuaan Suomessa.
Lybeck oli jäi leskeksi Ikaalisten piirilääkärinä toimineen puolisonsa, kirurgian maisteri Frans Edward Lybeckin (1836–1868) kuoltua. Heidän poikansa oli tohtori E. W. Lybeck, jolle Sofie Lybeck vuonna 1896 siirsi sairaskodin.
Singaporen satama

Keppelin konttisatama
Jurongin satama.
Singaporen satama (LOCODE:   SG SIN ja SG SCT (Singapore Container Terminal)) on erittäin suuri meriliikenteen keskus Singaporessa. Vuonna 2011 se oli 531,6 miljoonan tonnin kokonaisrahtimäärällään maailman 3. suurin satama kiinalaisten Shanghain ja Ningbon ja Zhoushanin sataman jälkeen. Myös vuosien 2012 (538,0 milj. tonnia) ja 2013 satamatilastoissa (559,6 milj. tonnia) Singaporen satama listattiin maailman 3. suurimmaksi satamaksi.
Konttiliikenteessä Singapore oli maailman suurin vielä vuonna 2009, mutta jäi vuosina 2010–2011 toiselle sijalle ohi nousseen Shanghain jälkeen. Hongkongin satamaa oli näinä vuosina kolmanneksi suurin konttisatama. Singaporen sataman kautta kulki vuonna 2011 kontteja 29,938 miljoonan,  vuonna 2012 31,6 miljoonan ja vuonna 2013 32,6  miljoonan TEU:n verran.
Vuonna 2011 satamassa kävi yhteensä 127 998 yli 75 tonnin alusta. Suurimmat alusryhmät olivat tankkerit (22 280 kpl) ja konttialukset (19 290 kpl).
Alusten polttoainehuollossa Singaporen satama on oman ilmoituksensa mukaan maailman suurin ja tärkein. Vuonna 2019 sieltä tankattiin kaikkiaan 47,5 miljoonaa tonnia polttoainetta.
Satama on perustettu 1800-luvulla. Toisen maailmansodan aikana sataman makasiinit tuhoutuivat japanilaisten pommituksissa ja lukuisat upotetut alukset haittasivat liikennettä satama-altaassa. Vuoteen 1947 mennessä sataman kautta kulkevan rahdin määrä nousi kuitenkin jo 20,4 miljoonaan nettorekisteritonniin, ja nelinkertaistui siitä vuoteen 1963 mennessä. Vuonna 1972 avattiin uusi konttilaituri, jonka avulla voitiin vastaanottaa kolmannen sukupolven konttialuksia. Vuonna 1997 satamaan avattiin toinen terminaali, Pasir Panjang.
Nykyisin keskeinen satamaoperaattori PSA Singapore (PSA= Port of Singapore Authority) toimii viidessä terminaalissa. Kolme niistä, Tanjong Pagar, Keppel ja Brani, ovat aivan kaupungin keskustassa. Pasir Panjangin kaksi terminaalia terminaalia ovat hiukan keskustan länsipuolella. Lokakuussa 2012 se julkisti suunnitelman laajentaa Pasr Panjangin aluetta vielä kahdella terminaalilla ja 15 uudella laiturilla.
PSA Singaporen lisäksi Singaporessa toimii toinen suuri satamaoperaattori (Jurong Port Pte). Jurongin satama hoitaa muutakin rahtia kuin konttitavaraa. Vuonna 2011 sen käsittelemästä rahdista lähes puolet oli terästuotteita.
Singaporen suunnitelmissa on luopua keskustan konttiterminaaleista ja siirtää rahtiliikenne Tuasin niemelle kaupungin länsiosaan.
Näkymä Singaporen sataman Keppelin konttiterminaaliin (Keppel Container Terminal)
Aiheesta muualla

World port rankings 2010 (pdf) - kokonaisrahtimäärä (t) ja konttiliikenteen määrä (TEU) (englanniksi) (American Association of Port Authorities)
World Container Traffic Data (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (iaphworldports.org)
Top 50 World Container Ports (englanniksi) (worldshipping.org)
Review of Maritime Transport 2011 -yleiskatsaus (UNCTAD/RMT/2011, pdf, 8,9 MB) (englanniksi) (unctad.org)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sole Jaimes

Sole Jaimes
Sole Jaimes (s. 20. tammikuuta 1989) on argentiinalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Argentiinan naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 25 maaottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia. Hän on kuulunut vuoden 2008 olympiajoukkueeseen ja oli voittamassa Etelä-Amerikan mestaruutta vuonna 2006. Vuoden 2019 MM-kilpailuissa hän pelasi avauskokoonpanossa Argentiinan kaikissa kolmessa ottelussa.
Sole Jaimes on pelannut seuratasolla muun muassa Brasiliassa ja siirtyi vuonna 2019 ranskalaisseura Lyoniin.
Skandinavian rahaliitto

Kaksi kultaista 20 kruunun kolikkoa. Vasemmalla on ruotsalainen ja oikealla tanskalainen kolikko.
Skandinavian rahaliitto oli Norjan kuningaskunnan, Ruotsin kuningaskunnan ja Tanskan kuningaskunnan keskenään solmima rahaliitto, joka perustui 1870-luvulla levinneeseen kultakantaan. Rahaliitossa jokaisen maan kruunu oli vaihtokelpoinen toisensa kanssa ja kymmenen kruunun kolikossa oli 4,03266 grammaa kultaa. Rahaliiton vuoksi Ruotsin kuningaskunnan rahayksikkö, taaleri, vaihtui kruunuksi.
Rahaliitto käytännössä lakkasi olemasta ensimmäisen maailmansodan aikana, kun vaihdettavuutta kultaan rajoitettiin. Juridisesti rahaliitto lakkasi 1920-luvulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skandinavian rahaliitto Wikimedia Commonsissa
Serie A:n kausi 2007–2008

Serie A:n joukkueet 2007–2008
Serie A:n kausi 2007–2008 oli järjestyksessään 76. jalkapallon Serie A -kausi. Se alkoi 25. elokuuta 2007 ja päättyi 18. toukokuuta 2008. Inter voitti kolmannen peräkkäisen mestaruutensa, jonka se ratkaisi kukistettuaan sarjan päätöskieroksella Parman vieraissa 2–0. Toiseksi sijoittunut AS Roma jäi Interistä kolmen pisteen päähän.
Marraskuussa 2007 poliisi ampui kuolettavasti Lazion kannattaja Gabriele Sandria. Hän oli autossa ravintolan vieressä, kun poliisi ampui kaksi laukausta varoittaakseen alueella kahinoineita Lazion ja Juventuksen kannattajia. Toinen luodeista osui kohtalokkain seurauksin Sandrin niskaan.
Sarjataulukko

Lopullinen sarjataulukko 18. toukokuuta 2008
| Sija | Seura | Ott | V | T | H | TM | PM | +/- | Pisteet | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Inter | 38 | 25 | 10 | 3 | 69 | 26 | +43 | 85 | Mestarien liigaan |
| 2. | Roma | 38 | 24 | 10 | 4 | 72 | 37 | +35 | 82 | Mestarien liigaan |
| 3. | Juventus | 38 | 20 | 12 | 6 | 72 | 37 | +35 | 72 | Mestarien liigan karsintoihin |
| 4. | Fiorentina | 38 | 19 | 9 | 10 | 55 | 39 | +16 | 66 | Mestarien liigan karsintoihin |
| 5. | Milan | 38 | 18 | 10 | 10 | 66 | 38 | +28 | 64 | UEFA Cupiin |
| 6. | Sampdoria | 38 | 17 | 9 | 12 | 56 | 46 | +10 | 60 | UEFA Cupiin |
| 7. | Udinese | 38 | 16 | 9 | 13 | 48 | 53 | -5 | 57 | UEFA Intertoto Cupiin |
| 8. | Napoli | 38 | 14 | 8 | 16 | 50 | 53 | -3 | 50 |  |
| 9. | Atalanta | 38 | 12 | 12 | 14 | 52 | 56 | -4 | 48 |  |
| 10. | Genoa | 38 | 13 | 9 | 16 | 44 | 52 | -8 | 48 |  |
| 11. | Palermo | 38 | 12 | 11 | 15 | 47 | 57 | -10 | 47 |  |
| 12. | Lazio | 38 | 11 | 13 | 14 | 47 | 51 | -4 | 46 |  |
| 13. | Siena | 38 | 9 | 17 | 12 | 40 | 45 | -5 | 44 |  |
| 14. | Cagliari | 38 | 11 | 9 | 18 | 40 | 56 | -16 | 42* |  |
| 15. | Torino | 38 | 8 | 16 | 14 | 36 | 49 | -13 | 40 |  |
| 16. | Reggina | 38 | 9 | 13 | 16 | 37 | 56 | -19 | 40 |  |
| 17. | Catania | 38 | 8 | 13 | 17 | 33 | 45 | -12 | 37 |  |
| 18. | Empoli | 38 | 9 | 9 | 20 | 29 | 52 | -23 | 36 | Putosivat Serie B:hen |
| 19. | Parma | 38 | 7 | 13 | 18 | 42 | 62 | -20 | 34 | Putosivat Serie B:hen |
| 20. | Livorno | 38 | 6 | 12 | 20 | 35 | 60 | -25 | 30 | Putosivat Serie B:hen |
*Cagliarilta vähennettiin alun perin kolme pistettä seuran aloitettua oikeusjutun entistä pelaajaa kohtaan. Tuomio kumottiin valituksen jälkeen.

Ott = Pelatut ottelut; V = Voitot; T = Tasapelit; H = Häviöt; TM = Tehdyt maalit; PM = Päästetyt maalit; +/- = Maaliero; Pisteet = Pisteet
Parhaat maalintekijät

Lopullinen maalintekijätilasto 18. toukokuuta 2008
Alessandro Del Piero (Juventus)
David Trezeguet (Juventus)
Marco Borriello (Genoa)
Antonio Di Natale (Udinese)
Zlatan Ibrahimović (Inter)
Adrian Mutu (Fiorentina)
Amauri (Palermo)
Kaká (Milan)
Massimo Maccarone (Siena)
Goran Pandev (Lazio)
Tommaso Rocchi (Lazio)
Francesco Totti (Roma)
Julio Ricardo Cruz (Inter)
Nicola Amoruso (Reggina)
Claudio Bellucci (Sampdoria)
Cristiano Doni (Atalanta)
Fabio Quagliarella (Udinese)
Filippo Inzaghi (Milan)
Robert Acquafresca (Cagliari)
Antonio Cassano (Sampdoria)
Christian Maggio (Sampdoria)
Valtteri Roiha

| Valtteri Roiha> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  näyttelijä, teatteriohjaaja
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Waltteri Roiha
Aktiivisena:  1994–
Merkittävät roolit:  Pertti (Haluatko mökkiläiseksi) Luolamies (Luolamies) Turkka (Tukkijoella)
Aiheesta muualla
Elonet
Valtteri Roiha (s. 1970) on suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja. Hän on tehnyt uraansa suurelta osin Turun Linnateatterissa etenkin komediallisten tuotantojen parissa.
Elämä ja ura

Roiha ajautui teatterin pariin 1990-luvulla, jolloin hän oli mukana Kaarina-Teatterin kesäteatteriproduktiossa. Sen jälkeen hän opiskeli alaa mutta ei valmistunut. Varsinaisen teatterioppinsa Roiha sai lopulta TeatteriSusissa. 2000-luvulla hän on jatkanut uraansa näyttelijänä ja ohjaajana Turun Linnateatterissa ja vierailijana Turun Kaupunginteatterissa.
TeatteriSusissa Roihalla oli roolitehtävä muun muassa David Mametin näytelmässä Sexual Perversity in Chicago. Linnateatterissa Roiha on näytellyt muun muassa Mieletön Turku -näytelmäsarjan kahdessa ensimmäisessä osassa Mieletön Turun historia (2004) ja Mieletön Turun lähihistoria (2009). Turun Kaupunginteatterissa Roiha on näytellyt muun muassa Teuvo Pakkalan komediassa Tukkijoella, jossa hänellä oli Turkan osa.
Puhenäytelmien ohella Roiha on tehnyt stand up -komiikkaa esittämässään Luolamies-trilogiassa.
Roihan teatteriohjauksiin kuuluu muun muassa lastennäytelmiä, kuten Uppo Nalle ja talven taika, ja komedia Mielensäpahoittaja.
Kesällä 2020 Roiha kehitti uuden näytelmäkonseptin koronavirusepidemiasta johtuen. Hän kiertää Suomea nimellä Teatteri Kotiroiha -tilausteatterina, jonka esityksen Linnateatterin parhaat voi kuka tahansa tilata 45 minuutiksi omaan pihapiiriinsä 1–16 henkilölle.
Teatteriuransa rinnalla Roiha on näytellyt muutamissa elokuvatuotannoissa, kolme niistä Aku Louhimiehen ohjaamana. Vuoden 2000 seksintäyteisessä kassamenestyksessä Levottomat Roiha näytteli Rikua. Vuoden 2017 Tuntematon sotilas -filmatisoinnissa Roiha teki pienen sivuosan kapteeni Lautsalona.
Valikoitu rooliluettelo

Timo (My Life in Art, 2003)
Urpo (Urpo ja Turpo ja Ihanaa, 2005)
Turkka (Tukkijoella, 2008)
Luolamies-monologi (Luolamiehen poika, Luolamies, Luolamiehen ruuhkavuodet)
Pertti (Haluatko mökkiläiseksi, 2017)
Ohjauksia

Uppo-Nalle ja talven taika (2005)
Risto Räppääjä ja Pakastaja-Elvi (2006)
Risto Räppääjä ja Nuudelipää (2007)
Mielensäpahoittaja (2012)
Pääkallokiitäjät (2019) - Naantalin Teatteri
Vuokravaimo (2019) - Nutturlan makasiiniteatteri
Filmografia

Suolaista ja makeaa (1995)
Levottomat (2000)
Kuutamolla (2002)
Talolliset.fi (2007) lyhyt fiktio, tilaaja: Lujatalo Oy
Vares – Sheriffi (2015)
Tuntematon sotilas (2017)
Aiheesta muualla

Linnateatteri
Turun Sanomat: Mielensäpahoittaja synkistelee Turun Linnateatterissa (6.6.2012) (Arkistoitu – Internet Archive)
Turun Sanomat: Brinkkalassa kummittelee (17.10.2014) (Arkistoitu – Internet Archive)
Turun Sanomat: Turun kaupunginteatteri: Luolamiehen ruuhkavuodet. (31.10.2015) (Arkistoitu – Internet Archive)
Sofie Ribbing

Sofie Ribbing: Omakuva maalattu vuonna 1880. 
Uffizi Gallery
Sofie Ribbing: Pojat piirtävät maalattu vuonna 1864.
Sofie Amalia Ribbing (6. maaliskuuta 1835 Adelöv – 7. joulukuuta 1894 Kristiania, Norja) oli ruotsalainen taidemaalari. Hän maalasi muotokuvia ja arkielämää. Ribbing opiskeli Düsseldorfin taideakatemiassa.
Ribbingin suku kuului vanhaan aateliin. Tytär pääsi opiskelemaan ensiksi Tukholmaan, mutta siirtyi pian opiskelemaan tuolloin erittäin vetovoimaiseen Düsseldorfin taideakatemiaan. Hänen opiskelutovereihinsa kuuluivat Agnes Börjesson ja Wilhelmina Lagerholm. Düsseldorfista hän jatkoi matkaan Brysseliin, missä sai oppia historiamaalari Louis Gallaitilta. Gallaitin opit näkyvät erityisen hyvin hänen työssään Pojat piirtävät. Hän opiskeli myös Pariisissa ja jatkoi matkaansa Roomaan, missä vietti aikaansa Agnes Börjessonin kanssa.
Ribbing piti näyttelyt Lontoossa, Tukholmassa ja Kööpenhaminassa. Göteborgin taideseura maksoi hänen töistään suuria summia ja hänen omakuvansa päätyi Firenzen Uffizi-galleriaan. Nykyään hänet muistetaan parhaiten muotokuvamaalauksistaan. Vuonna 2016 hänen maalauksensa Pojat piirtämässä nimettiin Ruotsin edustajaksi Europeana 2016 -projektiin, jossa etsittiin merkittäviä eurooppalaisia taideteoksia.
Aiheesta muualla

http://www.europeana.eu/en/item/2063602/SWE_280_008
Sognu

| Sognu |
| --- | --- |
 Amaury Vassili esittämässä kappaletta vuoden 2011 Eurovision laulukilpailun finaalissa.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Amaury Vassili
Levy-yhtiö:  Warner
Julkaistu:  7. maaliskuuta 2011
Säveltäjä(t):  Daniel Moyne, Quentin Bachelet,
Sanoittaja(t):  Jean-Pierre Marcellesi
Euroviisutiedot
Vuosi:  2011
Maa:  Ranska
Kieli:  korsika
Sijoitus:  15.
Pisteet:  82
Video:  [www.youtube.com/watch?v=uEb7hRo-Qyk videolinkki]
"Sognu" (suom. Unelma) on Amaury Vassilin kappale, joka edusti Ranskaa Eurovision laulukilpailussa 2011. Kappale valittiin sisäisesti ja ilmoitettiin viralliseksi kilpailukappaleeksi 4. helmikuuta 2011 Ranskan yleisradioyhtiö France Télévisionsin lehdistötilaisuudessa. Kappale julkaistiin 7. maaliskuuta 2011. Kappale sijoittui Euroviisuissa sijalle 15 saaden 82 pistettä.
France 3-kanavan ohjelmapäällikkö Pierre Sled kuvailee Amaury Vassilin ja kappaleen valintaa seuraavanlaisesti: 
"Halusimme nuoren artistin, joka edustaa ranskalaisen musiikin täydellisyyttä. Emme epäröineet pitkään huomioon ottaen, että muut nimet eivät täyttäneet vaatimuksiamme ". Sled huomautti myös, että "valinta tehtiin yhteisestä halusta tuoda esille nuori lahjakas taiteilija, joka edustaa ranskalaista musiikkia parhaimmillaan ja sen monimuotoisuutta. Siksi totesimme välittömästi, että oopperalaulaja on kaikkein tyylikkäin vaihtoehto. Amaury on musiikin enkeli, jolla on voimakas ääni. Epäröimättä täydellinen valinta”.
Laulun on säveltänyt Daniel Moyne ja Quentin Bachelet (ranskalaisen laulajan Pierre Bachelet’in poika), jotka ovat työskennelleet yhdessä Vassilin uran alusta lähtien. Sanoituksista vastaa Jean-Pierre Marcellesi. "Tavoitteemme on selvä" - Pierre Sled toteaa, - "France 3 edustaa Ranskan eri alueita ja halusimme täten nostaa ne kunniaan. Korsikan kieli on lähisukua italian kielelle, joten se sopii täysin oopperalauluun.
Aiheesta muualla

It's official: Amaury Vassili to represent France!
Eurovision laulukilpailussa 2011 esitetyt kappaleet
| --- | --- |
Finaali (esiintymis- järjestyksessä):  1. ”Da Da Dam”  ·  2. ”Love in Rewind”  ·  3. ”New Tomorrow”  ·  4. ”C'est ma vie”  ·  5. ”What About My Dreams?”  ·  6. ”Lipstick”  ·  7. ”Popular”  ·  8. ”Rockefeller Street”  ·  9. ”Watch My Dance”  ·  10. ”Get You”  ·  11. ”Sognu”  ·  12. ”Madness of Love”  ·  13. ”In Love for a While”  ·  14. ”I Can”  ·  15. ”So Lucky”  ·  16. ”Taken by a Stranger”  ·  17. ”Change”  ·  18. ”The Secret Is Love”  ·  19. ”Running Scared”  ·  20. ”No One”  ·  21. ”Coming Home”  ·  22. ”Que me quiten lo bailao”  ·  23. ”Angel”  ·  24. ”Čaroban”  ·  25. ”One More Day”
Semifinaali 1 (eivät finaalissa):  ”A luta é alegria”  ·  ”Boom-Boom”  ·  ”Celebrate”  ·  ”Feel the Passion”  ·  ”Haba Haba”  ·  ”Jestem”  ·  ”Live It Up”  ·  ”One Life”  ·  ”Stand By”
Semifinaali 2 (eivät finaalissa):  ”Angel in Disguise”  ·  ”Ding Dong”  ·  ”I Love Belarus”  ·  ”I'm Still Alive”  ·  ”Na inat”  ·  ”Never Alone”  ·  ”Rusinka”  ·  ”San ángelos s'agápisa”  ·  ”With Love Baby”
Hylätty:  ”I Am Belarusian”
Sigrid Wickström-Paaer

Sigrid Wickström noin 1890
Sigrid Wickström-Paaer (1885–1923) oli suomalainen tekstiilitaiteilija. Hän opiskeli ensin Taideteollisuuskeskuskoulussa ja sitten Düsseldorfissa 1905–1907 sekä muualla Euroopassa lyhyempiä aikoja. Aluksi hänen alaansa oli keramiikka ja ensimmäisenä Suomessa batiikki. Hänen tunnetuin kuvakudoksensa on Kehrääjät (1912–1913). Hänen puolisonsa oli taiteilija Germund Paaer.
Sognevuono

| Sognevuono> norj. Sognefjorden |
| --- | --- |
 Näkymä Sognevuonoon kuuluvaan Årdalsfjorden-vuonoon kesäkuussa 2013.
 Sognefjorden.
Sijainti:  Sogn ja Fjordane,  Norja
Merialue:  Atlantin valtameri
Vuonon ominaisuudet
Suurin pituus:  205 km
Suurin leveys:  4,5 km
Syvin kohta:  1 308 m
Sognevuonon Nærøyfjorden-haara
Sognevuono (norj. Sognefjorden) on Norjan pisin ja maailman toiseksi pisin vuono. Maailman pisin on 350 kilometriä pitkä Scoresbynsalmi Grönlannin itärannikolla. Sognevuono ulottuu yli 200 kilometriä sisämaahan ja sen suurin mitattu syvyys on 1 308 metriä.
Sognevuono sijaitsee Länsi-Norjassa Sognin ja Fjordanen läänissä. Sognevuono päättyy Jotunheimenin ylänköalueeseen, joka on Norjan korkeinta seutua ja kansallispuistoaluetta. Vuonon pohjoispuolella sijaitsee Norjan suurin jäätikkö, Jostedalsbreen.
Sognevuonon sivuvuonot

Sognevuonon sisäosien haaraumat lännestä itään:
Bøfjorden
Risnefjorden
Ikjefjorden
Vadheimsfjorden (vuonon päässä Vadheim)
Fuglsetfjorden
Høyangsfjorden (vuonon päässä Høyanger)
Lånefjorden
Finnafjorden
Arnafjorden
Indrefjorden
Framfjorden
Esefjorden
Vetlefjorden
Sværafjorden
Fjærlandsfjorden
Sogndalsfjorden
Barsnesfjorden
Eidsfjorden
Aurlandsfjorden (vuonon päässä Flåm)
Nærøyfjorden (vuonon päässä Gudvangen)
Lærdalsfjorden (vuonon päässä Lærdalsøyri)
Lustrafjorden (vuonon päässä Skjolden)
Gaupnefjorden (vuonon päässä Gaupne)
Årdalsfjorden (vuonon päässä Årdalstangen)
Skandinavienkai

Satama-aluetta. Taustalla uusi toimisto- ja palvelurakennus.
Skandinavienkai on yksi Lyypekin sataman viidestä terminaalista. Terminaali sijaitsee Travemündessa, Trave-joen varrella, ja sitä operoi Lübecker Hafen-Gesellschaft. Pinta-alaa alueella on 650 000 m² ja syvyyttä terminaalilla on yli 9,5 metriä. Terminaali on erikoistunut ro-ro- ja autolauttaliikenteeseen ja siellä on yhteensä 11 laituria. Laiturien yhteispituus on 2 000 metriä. Vuonna 2005 terminaalista lähtevästä ja sinne saapuvasta lastista yli kolmannes oli Suomen-liikennettä ja sen osuus Lübecker Hafen-Gesellschaftin kautta kulkevasta vuosittaisesta tavaramäärästä oli melkein 70 prosenttia. Terminaali työllistää 135 ihmistä.
Skandinavienkai palvelee enimmäkseen saksalaisia, ruotsalaisia ja suomalaisia aluksia, kuten Finnlinesin matkustajarahtilaivoja (M/S Finnstar, M/S Finnmaid, M/S Finnlady, M/S Finnswan, M/S Finnpartner ja M/S Finntrader).
Terminaalin toimisto- ja palvelurakennuksen on suunnitellut suomalainen arkkitehti Pekka Salminen.
Satamasta liikennöivät laivat

| Varustamo | Laiva | Reitti |
| --- | --- | --- |
|  TT-Line | M/S Nils Holgersson | Travemünde–Trelleborg |
|  TT-Line | M/S Peter Pan | Travemünde–Trelleborg |
|  Finnlines | M/S Finnlady | Travemünde–Helsinki |
|  Finnlines | M/S Finnmaid | Travemünde–Helsinki |
|  Finnlines | M/S Finnstar | Travemünde–Helsinki |
|  Finnlines | M/S Finnswan | Travemünde–Malmö |
|  Finnlines | M/S Finnpartner | Travemünde–Malmö |
|  Finnlines | M/S Finntrader | Travemünde–Malmö |
|  Stena Line | M/S Stena Flavia | Travemünde–Liepāja |
|  Stena Line | M/S Stena Livia | Travemünde–Liepāja |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skandinavienkai Wikimedia Commonsissa
Lübecker Hafen-Gesellschaft (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (saksaksi)
Laivat Travemündessa (saksaksi)