stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ahvenjärvi (Ylitornio, Törmäsjärvi)
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Kuijasjoen valuma-alueella (67.99), jonka Ahvenjoen valuma-alueeseen (67.999) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,5 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama suo-oja ympäristön ojitetulta metsäalueelta. Järven laskujoki Ahvenjoki lähtee sen itärannasta ja se yhtyy kuuden kilometrin päässä Kuijasjokeen, joka laskee Lohijärven Isolahteen. Ahvenjoelle tulee pudotusta noin 35 metriä.
Historiaa

Järvelle on aikoinaan tehty järvenlasku ja sen entiset rannat erottuvat selvästi laserkeilauskartassa . Vuoden 1979 peruskartassa järven ympäristön ojitukset oli jo suoritettu loppuun. Lähin asutus sijaitsi Mustavuoman takana, missä sijaitsivat myös lähimmät peltomaat.
Zinnetullah Ahsen Böre

| Zinnetullah Ahsen Böre> Zinnetullah İmâdeddin oğlu |
| --- | --- |
 Zinnetullah Ahsen Böre.
Henkilötiedot
Muut nimet:  Aimadetdinoff / Imadutdinoff
Syntynyt: زينت الله عماد الدين 20. maaliskuuta 1886 Aktuk, Sergatšin kihlakunta, Nižni Novgorodin kuvernementti, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 9. marraskuuta 1945 (59 vuotta) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Turkki
Ammatti:  kauppias, yrittäjä, kustantaja
Vanhemmat:  Aimâd ed-Dîn Ahsen (1849–1906)  Merhaba İbrâhîm (1855–1941)
Puoliso:  1; Katiye, 2; Mürside, 3; Safiye
Lapset:  9; joista neljä poikaa jääkiekkoilijat Feyzi, Murat, Vasif, Zeyd
Muut tiedot
Merkittävät teokset: Koraani - opastus ja johdatus pahan hylkäämiseen ja hyvän valitsemiseen (1942)
Zinnetullah Ahsen Böre (20. maaliskuuta 1886 – 9. marraskuuta 1945) oli Suomessa vaikuttanut tataaritaustainen liikemies, joka kustansi ensimmäisen suomenkielisen Koraanin käännöksen. Hän sai julkaisustaan kiitoskirjeen niin Risto Rytiltä kuin Mannerheimiltä.
Ahsen Börellä oli oma kangas- ja turkiskauppa Tampereella. Hän oli yhteisönsä keskuudessa vahva "turkkilaisen identiteetin" puolustaja. Hänestä tuli Turkin kansalainen 1920-luvun lopulla. Ahsen Bören pojat pelasivat jääkiekkoa 1930–1940-luvuilla.
Perhe

Zinnetullan vanhemmat olivat isä İmadetdin Ahsen (Imadutdin Aksjanov, 1849–1906) ja äiti Merhaba İbrahim (Marhaba Ibragimova, 1855–1941).
Ahsen Böre oli naimisissa vuodesta 1905 Katiye Ziadetdinin kanssa, kunnes liitto päättyi avioeroon. Hän oli sitten naimisissa 1912–1915 Mürside Bedretdinin (k. 1915) kanssa ja vuodesta 1916 Safiye Kemaletdinin (1899–1973) kanssa. Hänellä oli ensimmäisestä avioliitostaan kaksi tytärtä (Saadetbanu ja Afife), toisesta avioliitosta yksi tytär (Gülanber) ja kolmannesta avioliitosta neljä poikaa ja kaksi tytärtä (tyttäret; Zekiye ja Rusane). Ahsen Bören kaikki neljä poikaa Feyzi, Murat, Zeyd ja Vasif pelasivat jääkiekkoa. Feyzi Ahsen Böre toimi myös myöhemmin Istanbulissa kirjakauppiaana ja julkaisi vuonna 1972 ensimmäisen turkki–suomi-sanakirjan. Murat puolestaan johti kauppatalo Ahsän Oy:ta aina vuoteen 1968 saakka.
Sisaruksia Ahsen Börellä oli kuusi; Fettehutdin, Halime, Zahidullah, Abdullah, Abdülhak, Katiye. (Kaksi sisarusta, Abdulkayoom ja Halise menehtyivät lapsena).
Nimi

Sukunimi aikaisemmin "Aimadetdinoff / Imadutdinoff” (Аймадетдинов / Имадутдинов, Aimadetdinov / Imadutdinov); arabialaisesta ʿImād al-Dīn / Aimâd ed-Dîn / İmâdeddin  ( عماد الدين) = ”uskonnon / uskon pilari” (nykyturkiksi İmadettin). Synnyinnimi tataarin arabialaisella kirjaimistolla زينت الله عماد الدين (İske imlâ).
Nimen kirjoitusasuihin Suomessa lukeutuu Zinnetullah, Zinetullah, Siniatulla, Ahsän Böre, Aimadetdinoff, Aimaledinoff, Imadutdinoff, Imadütdinoglu, S. I. Ahsän, Z. I. Ahsen Böre. Tataarin nykyaikaisella kirjakielellä nimi on Зиннәтулла Гыймадетдин улы Әхсән Бөре, Zinnätulla Ğimadetdin ulı Äxsän Böre.
Nimi Ahsen oli isoisän nimi. Böre (susi) on lempinimi, joka ajan saatossa vakiintui sukunimeksi. Imadutdin oli puolestaan hänen isänsä nimi (Zinnetullan patronyymi).
Ahsen Bören pojat Feyzi, Murat, Vasif ja Zeyd käyttivät sukunimeä väliviivan kanssa (Ahsen-Böre).
Julkaisuja

Olemme onnistuneet perustamaan seurakunnan, mutta miksi emme ole onnistuneet perustamaan suomalais-turkkilaista kansakoulua?: pamfletti. 1943
Firmat Kauppatalo S. I. Ahsen ve Ahsen O. Y. 1910–1945. 1945
Aiheesta muualla

Yksityinen Susi - Zinetullah Ahsen Bören (1886-1945) eletty ja koettu elämä, Mikko Suikkanen - Historian Pro gradu-tutkielma, 2012
Koraani käännetään suomeksi, toimittajana tamperelainen kauppias. Käännöstyön tarkoituksena antaa suomalaisille entistä oikeampi käsitys islamin uskosta, Aamulehti, 16.10.1936, nro 281, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 2 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Alankomaat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo 
Terijoki vuonna 1914. Ensimmäinen rivi: Imad Camaletdin, Rizaeddin Fahreddin, Muhametcan Alim; Toinen rivi: Fatih Dinmuhammet, Ahmetcan Camaletdin, Lotfi Ishaki, Lotfulla Camaletdin, Irkutskin mullah Abdurrashid, Zinnetullah Ahsen Böre, Abdullah Ahsen Böre.
Ahsen Bören liike Selinin talon Kirkkokadun puoleisessa siivessä.
Perhepotretti 1935. Vasemmalta Zekiye, Zinnetullah, Gulanber, Vasif, Zeyd, Rusane, Safiye, Murat, Feyzi.
Linares

| Linares |
| --- | --- |
 Hospital de los Marqueses de Linares
 lippu:  vaakuna
 Linares
 Koordinaatit: 38°05′N, 3°38′W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Andalusia
Maakunta:  Jaén
Comarca:  Sierra Morena
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  197,5 km²
Korkeus:  419 m
Väkiluku (2015):  59 737
 – Väestötiheys:  303 as./km²
 
 www.ciudaddelinares.es 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Linares on kaupunki Jaénin maakunnassa Espanjan Andalusiassa. Se on maakunnan toiseksi tärkein kaupunki ja sen väkiluku on noin 60 000. Kaupungin pinta-ala on noin 200 neliökilometriä, ja se sijaitsee 51 kilometrin päässä maakunnan pääkaupungista Jaénista.
Kaupungista on hyvät kulkuyhteydet muualle Espanjaan, kuten suora junayhteys Madridiin.
Linaresissa järjestetään muun muassa vuosittainen Linaresin shakkiturnaus ja härkätaisteluja. Maineikas härkätaistelija Manuel "Manolete" Rodriguez Sanchez menehtyi kaupungin areenalla. Joka vuoden elokuussa ihmiset muistavat hänen kuolemaansa asettamalla kukkia hänen patsaansa luokse ja ruusuja paikalle, jossa hän kuoli.lähde?
Kuvia

Kaupungintalo
"Manoleten" patsas
Plaza de San Francisco
Monumento al Toro Bravo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Linares Wikimedia Commonsissa
Lynares.com (espanjaksi)
Jaénin kunnat
Albanchez de Mágina
Alcalá la Real
Alcaudete
Aldeaquemada
Andújar
Arjona
Arjonilla
Arquillos
Arroyo del Ojanco
Baeza
Bailén
Baños de la Encina
Beas de Segura
Bedmar y Garcíez
Begíjar
Benatae
Bélmez de la Moraleda
Cabra del Santo Cristo
Cambil
Campillo de Arenas
Canena
Carboneros
Castellar
Castillo de Locubín
Cazalilla
Cazorla
Chiclana de Segura
Chilluévar
Cárcheles
Escañuela
Espelúy
Frailes
Fuensanta de Martos
Fuerte del Rey
Guarromán
Génave
Higuera de Calatrava
Hinojares
Hornos
Huelma
Huesa
Ibros
Iznatoraf
Jabalquinto
Jaén
Jamilena
Jimena
Jódar
La Carolina
La Guardia de Jaén
La Iruela
La Puerta de Segura
Lahiguera
Larva
Linares
Lopera
Los Villares
Lupión
Mancha Real
Marmolejo
Martos
Mengíbar
Montizón
Navas de San Juan
Noalejo
Orcera
Peal de Becerro
Pegalajar
Porcuna
Pozo Alcón
Puente de Génave
Quesada
Rus
Sabiote
Santa Elena
Santiago de Calatrava
Santiago-Pontones
Santisteban del Puerto
Santo Tomé
Segura de la Sierra
Siles
Sorihuela del Guadalimar
Torreblascopedro
Torredelcampo
Torredonjimeno
Torreperogil
Torres
Torres de Albánchez
Úbeda
Valdepeñas de Jaén
Vilches
Villacarrillo
Villanueva de la Reina
Villanueva del Arzobispo
Villardompardo
Villarrodrigo
Villatorres
Úbeda

| Úbeda |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna

 Úbeda
 Koordinaatit: 38°0′50.84″N, 3°22′20.81″W 
Valtio:  Espanja
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  404 km²
Korkeus:  751 m
Väkiluku (2015):  34 930
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Úbeda on kunta Etelä-Espanjassa Jaénin maakunnassa Andalusiassa. Sen asukasluku on 34 930 (2015).
Úbeda sijaitsee lähellä Jaénin maakunnan maantieteellistä keskustaa ja on yksi alueen tärkeimpiä taajamia. Siellä on sairaala, yliopistotasoista opetusta, valtion virastoja ja oikeusistuin. Kaikkiaan se on ympäröivän noin 200 000 asukkaan alueen keskus.
Monumentaalinen Vázquez de Molina -kortteli ja sitä ympäröivät renessanssirakennukset (Palacio de las Cadenas ja Sacra Capilla del Salvador) ovat vaikuttavia rakennustaiteen muistomerkkejä. Úbedan ja läheisen Baezan renessanssikirkot ja -palatsit liitettiin 2003 Unescon maailmanperintökohteeksi. Úbedassa ovat syntyneet esimerkiksi kirjailija Antonio Muñoz Molina ja laulaja Joaquín Sabina.
Kuvia

Vázquez de Molina -kortteli sisältää Vapahtajan pyhän kappelin ja Deán Ortegan palatsin.
Plaza Primero de Mayo
Hospital de Santiago (patio)
Palacio de las Cadenas
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Úbeda Wikimedia Commonsissa
Unescon maailmanperintökohteet Espanjassa
Alcalá de Henaresin yliopisto ja historiallinen ympäristö
Alhambra, Generalife ja Albayzín Granadassa
Altamiran luola
Antoni Gaudín työt
Aragonian mudéjar-arkkitehtuuri
Aranjuezin kulttuurimaisema
Atapuercan arkeologinen kohde
Ávilan vanhakaupunki
Barcelonan Sant Pau -sairaala ja katalonialainen musiikkipalatsi
Burgosin katedraali
Cáceresin vanhakaupunki
Catalanin romaaniset kirkot Vall de Boíssa
Côanlaakson ja Siega Verden esihistoriallinen kalliotaide (jaettu Portugalin kanssa)
Córdoban historiallinen keskusta
Cuencan linnoituskaupunki
Doñanan kansallispuisto
Elchen palmumetsä
Elohopean perintö: Almadén ja Idrija (jaettu Slovenian kanssa
Escorialin luostari
Garajonayn kansallispuisto
Ibizan biodiversiteetti ja kulttuuri
Itä-Espanjan kalliomaalaukset
La Lonja de la Seda de Valencia
Las Médulas
Lugon roomalainen muuri
Madinat al-Zahra
Méridan arkeologinen alue
Oviedon muistomerkit ja Asturian vanhan kuningaskunnan kirkot
Poblet-luostari
Monte Perdido (jaettu Ranskan kanssa)
Pyhiinvaellusreitti Santiago de Compostelaan
Salamancan vanhakaupunki
San Cristóbal de La Laguna
San Millánin Yuso- ja Suso-luostarit
Santa María de Guadalupe
Santiago de Compostela
Segovian vanhakaupunki ja akvedukti
Serra de Tramuntanan kulttuurimaisema
Sevillan katedraali, Alcázar ja Archivo de Indias
Tarracon arkeologinen kokonaisuus
Teiden kansallispuisto
Toledo
Úbedan ja Baezan renessanssimuistomerkit
Vizcayan silta
Jaénin kunnat
Albanchez de Mágina
Alcalá la Real
Alcaudete
Aldeaquemada
Andújar
Arjona
Arjonilla
Arquillos
Arroyo del Ojanco
Baeza
Bailén
Baños de la Encina
Beas de Segura
Bedmar y Garcíez
Begíjar
Benatae
Bélmez de la Moraleda
Cabra del Santo Cristo
Cambil
Campillo de Arenas
Canena
Carboneros
Castellar
Castillo de Locubín
Cazalilla
Cazorla
Chiclana de Segura
Chilluévar
Cárcheles
Escañuela
Espelúy
Frailes
Fuensanta de Martos
Fuerte del Rey
Guarromán
Génave
Higuera de Calatrava
Hinojares
Hornos
Huelma
Huesa
Ibros
Iznatoraf
Jabalquinto
Jaén
Jamilena
Jimena
Jódar
La Carolina
La Guardia de Jaén
La Iruela
La Puerta de Segura
Lahiguera
Larva
Linares
Lopera
Los Villares
Lupión
Mancha Real
Marmolejo
Martos
Mengíbar
Montizón
Navas de San Juan
Noalejo
Orcera
Peal de Becerro
Pegalajar
Porcuna
Pozo Alcón
Puente de Génave
Quesada
Rus
Sabiote
Santa Elena
Santiago de Calatrava
Santiago-Pontones
Santisteban del Puerto
Santo Tomé
Segura de la Sierra
Siles
Sorihuela del Guadalimar
Torreblascopedro
Torredelcampo
Torredonjimeno
Torreperogil
Torres
Torres de Albánchez
Úbeda
Valdepeñas de Jaén
Vilches
Villacarrillo
Villanueva de la Reina
Villanueva del Arzobispo
Villardompardo
Villarrodrigo
Villatorres
Jaakko Pyhälä

| Jaakko Pyhälä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1956
Kuollut: 29. tammikuuta 2022
Ammatti:  elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Jaakko Heikki Pyhälä (1956 – 29. tammikuuta 2022) oli suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hänen tunnetuin elokuvansa on Jon (1983).
Pyhälä toimi aluksi valokuvaajana ja elokuvaleikkaajana, kunnes lähti vuonna 1975 opiskelemaan Moskovan elokuvakorkeakoulun kuvaajalinjalle. Hän valmistui sieltä 1978, minkä jälkeen hän teki aluksi mainoselokuvia ja toimi kuvaajana muun muassa Anja Rouhuvirran ja Ilona Tantun lyhytelokuvassa Puupiirtäjä (1979). Vuonna 1980 Pyhälä ohjasi 16 millimetrin filmille kuvatun, kokeellisen pitkän elokuvan Neljä miljardia silmänräpäystä, johon hän pyrki kiteyttämään näkemyksiään tiedonvälityksen silloisesta tilasta.
Pyhälän toinen elokuva Jon (1983) oli tarina Kari Väänäsen esittämästä nuoresta, itseään etsivästä miehestä, joka saa tarpeekseen päämäärättömästä harhailusta Helsingin kaduilla ja pestautuu töihin Jäämeren rannalla sijaitsevaan kalajalostustehtaaseen. Jon oli ensimmäinen suomalainen Cinemascope-formaatilla ja Dolby-stereoäänellä varustettu elokuva. Pääosin ylistävän kritiikin ohella elokuva sai myös kohtalaisen yleisömenestyksen. Väänäsen lisäksi elokuvan yhdessä pääroolissa, Öljys-Heikkinä, esiintyi Vesa-Matti Loiri, joka pitää suoritustaan uransa parhaimpana.lähde?
Pyhälän seuraava elokuva, eräänlainen "nuoren naisen odysseia" Ursula (1986) sai sen sijaan varautuneemman vastaanoton ja johti lopulta siihen, että Pyhälän ura joutui useiksi vuosiksi jäihin. 1990-luvun alussa hän ohjasi televisiosarjoja ja valmisteli historiallista suurelokuvaa, joka monien vaikeuksien jälkeen sai ensi-iltansa vuonna 1999. Armon aika oli 1700-luvun Suomeen sijoittuva tarina saaresta, jonne lähetettiin kaikki yhteiskunnan epähenkilöt: sairaat, spitaaliset ja rikolliset. Elokuvaa levitettiin vain yhtenä teatterikopiona ja se sai vaihtelevat arvostelut. Teatterissa elokuvalle kertyi vain 330 katsojaa.
Pyhälä toimi 2000-luvun alkuvuosina elokuva-alan opettajana Turun ammattikorkeakoulussa.
Pyhälä on haudattu Hietaniemen hautausmaan uurnalehtoon Helsinkiin kortteliin 3X, joka on muistolehto ilman tunnistettavaa hautapaikkaa.
Elokuvat

Neljä miljardia silmänräpäystä (1980)
Jon (1983)
Ursula (1986)
Sokeri-Sakari – tragedia (1989, tv-elokuva)
Me olemme viisi ystävää (1989, tv-elokuva)
Armon aika (1999)
Kirjallisuutta

”Kuin gangsterielokuvasta”, Jaakko Pyhälän haastattelu, Filmihullu 2/2000
| n k Jaakko Pyhälä |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Neljä miljardia silmänräpäystä (1980)  Jon (1983)  Ursula (1986)  Armon aika (1999) 
TV-elokuvat ja -sarjat (ohjaus):  Sokeri-Sakari (1981)  Me olemme viisi ystävää (1990)  Alhola (1991) 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Baeza

| Baeza |
| --- | --- |
 Plaza de España
 lippu:  vaakuna
 Baeza
 Koordinaatit: 37°59′0″N, 3°28′0″W 
Valtio:  Espanja
Hallintoalue:  Andalusia
Maakunta:  Jaén
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  194 km²
Korkeus:  769 m
Väkiluku (2015):  16 163
 
 www.baeza.net 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Baeza on kaupunki Jaénin maakunnan keskellä Andalusiassa, 48 kilometriä Jaénista. Kaupungin asukasluku on 16 163 (2015).
Baezassa on 1533 perustettu yliopisto, joka on muutettu seminaariksi, tuomiokirkko ja fransiskaaniluostari. Baeza oli muinoin kukoistava maurien kaupunki, jossa sanottiin olevan 50 000 asukasta. Ferdinand III ryösti sen 1239 ja siirsi 1248 hiippakunnan Jaéniin.
Baezassa on Guardia Civilin poliisikoulu.
Baezan ja Úbedan renessanssimuistomerkit lisättiin vuonna 2003 Unescon maailmanperintöluetteloon.
Kuvia

Baezan tuomiokirkko ja Santa Marían suihkulähde
Baezan yliopiston patio
Palacio de Jabalquinto
Puerta de Jaén ja Arco de Villalar
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Baeza Wikimedia Commonsissa
Ayuntamiento de Baeza
Renaissance Monumental Ensembles of Úbeda and Baeza
Unescon maailmanperintökohteet Espanjassa
Alcalá de Henaresin yliopisto ja historiallinen ympäristö
Alhambra, Generalife ja Albayzín Granadassa
Altamiran luola
Antoni Gaudín työt
Aragonian mudéjar-arkkitehtuuri
Aranjuezin kulttuurimaisema
Atapuercan arkeologinen kohde
Ávilan vanhakaupunki
Barcelonan Sant Pau -sairaala ja katalonialainen musiikkipalatsi
Burgosin katedraali
Cáceresin vanhakaupunki
Catalanin romaaniset kirkot Vall de Boíssa
Côanlaakson ja Siega Verden esihistoriallinen kalliotaide (jaettu Portugalin kanssa)
Córdoban historiallinen keskusta
Cuencan linnoituskaupunki
Doñanan kansallispuisto
Elchen palmumetsä
Elohopean perintö: Almadén ja Idrija (jaettu Slovenian kanssa
Escorialin luostari
Garajonayn kansallispuisto
Ibizan biodiversiteetti ja kulttuuri
Itä-Espanjan kalliomaalaukset
La Lonja de la Seda de Valencia
Las Médulas
Lugon roomalainen muuri
Madinat al-Zahra
Méridan arkeologinen alue
Oviedon muistomerkit ja Asturian vanhan kuningaskunnan kirkot
Poblet-luostari
Monte Perdido (jaettu Ranskan kanssa)
Pyhiinvaellusreitti Santiago de Compostelaan
Salamancan vanhakaupunki
San Cristóbal de La Laguna
San Millánin Yuso- ja Suso-luostarit
Santa María de Guadalupe
Santiago de Compostela
Segovian vanhakaupunki ja akvedukti
Serra de Tramuntanan kulttuurimaisema
Sevillan katedraali, Alcázar ja Archivo de Indias
Tarracon arkeologinen kokonaisuus
Teiden kansallispuisto
Toledo
Úbedan ja Baezan renessanssimuistomerkit
Vizcayan silta
Jaénin kunnat
Albanchez de Mágina
Alcalá la Real
Alcaudete
Aldeaquemada
Andújar
Arjona
Arjonilla
Arquillos
Arroyo del Ojanco
Baeza
Bailén
Baños de la Encina
Beas de Segura
Bedmar y Garcíez
Begíjar
Benatae
Bélmez de la Moraleda
Cabra del Santo Cristo
Cambil
Campillo de Arenas
Canena
Carboneros
Castellar
Castillo de Locubín
Cazalilla
Cazorla
Chiclana de Segura
Chilluévar
Cárcheles
Escañuela
Espelúy
Frailes
Fuensanta de Martos
Fuerte del Rey
Guarromán
Génave
Higuera de Calatrava
Hinojares
Hornos
Huelma
Huesa
Ibros
Iznatoraf
Jabalquinto
Jaén
Jamilena
Jimena
Jódar
La Carolina
La Guardia de Jaén
La Iruela
La Puerta de Segura
Lahiguera
Larva
Linares
Lopera
Los Villares
Lupión
Mancha Real
Marmolejo
Martos
Mengíbar
Montizón
Navas de San Juan
Noalejo
Orcera
Peal de Becerro
Pegalajar
Porcuna
Pozo Alcón
Puente de Génave
Quesada
Rus
Sabiote
Santa Elena
Santiago de Calatrava
Santiago-Pontones
Santisteban del Puerto
Santo Tomé
Segura de la Sierra
Siles
Sorihuela del Guadalimar
Torreblascopedro
Torredelcampo
Torredonjimeno
Torreperogil
Torres
Torres de Albánchez
Úbeda
Valdepeñas de Jaén
Vilches
Villacarrillo
Villanueva de la Reina
Villanueva del Arzobispo
Villardompardo
Villarrodrigo
Villatorres
Hirvihaaran kartano

| Hirvihaaran kartano |
| --- | --- |
 Hotelli Hirvihaaran Kartano ja Lasipaviljonki
Osoite:  Kartanonlenkki 56
Sijainti:  Mäntsälä
Koordinaatit:  60°36′32″N, 25°15′03″E
Rakennustyyppi:  kartano
Valmistumisvuosi:  1918
Suunnittelija:  Jarl Eklund
Rakennuttaja:  Herman Holmberg
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hirvihaaran kartano on hotellina ja ravintolana toimiva kartano Mäntsälässä Mustijoen varrella Hirvihaaran kylässä.
Hirvihaaran kartanon historia

Hirvihaaran kartano on osa entisestä Lassilan tilasta, joka vuonna 1759 jaettiin kahteen ja myöhemmin neljään osaan. Yksi osista sai nimen Hirvihaara.
Hirvihaaran kartano rakennettiin alun perin yksityiskodiksi. Rakennuttajana toimi Hirvihaaran Tulitikkutehtaan omistaja, insinööri Herman Holmberg (1874–1926). Herman Holmbergin perhe muutti Helsingistä Hirvihaaraan vuonna 1878 perheen isän Frans Holmbergin ostettua Hirvihaaran Tulitikkutehtaan. Frans Holmbergin kuoltua vuonna 1901 tehdas siirtyi hänen pojalleen Herman Holmbergille, joka oli valmistunut insinööriksi Ruotsissa. Hän kunnosti ja nykyaikaisti tehtaan hankkimalla koneita Ruotsista.
Arvostettujen suunnittelijoiden luomus

Tulitikkutehtaan omistajana Herman Holmberg kuului Suomen varakkaimpien ihmisten joukkoon. Hän rakennutti Hirvihaaraan talon kodikseen, jota alettiin kutsua kartanoksi sen loisteliaisuuden ja kartanomaisuuden vuoksi. Suunnittelijaksi palkattiin arkkitehti Jarl Eklund ja puutarha-arkkitehti Paul Olsson.
Holmberg järjesti juhlia kartanolla ja ajoi ulkomailta tuomallaan Fiat –merkkisellä henkilöautollaan. Tehtaalla oli vuonna 1920 töissä 105 henkilöä. Hirvihaarassa ryhdyttiin rakentamaan uutta tulitikkutehdasta 1922, jolloin tehtaalle Mäntsälään hankittiin Saksasta ensimmäinen kuorma-auto.
Vuonna 1924 Holmberg vihittiin Hjördis Berghellin kanssa. Seuraavan vuoden marrakuussa tehtaalle tuotiin Saksasta uusi tulitikkujen kuivausrumpu joka vieri Holmbergin päälle Järvenpään asemalla. Holmberg johti sairasvuoteeltaankin uuden tehtaan rakennustöitä, mutta hän kuitenkin menehtyi onnettomuuden seurauksena vuonna 1926, eikä ehtinyt nähdä tehdasta valmiina.
Osana Mäntsälän kapinan historiaa

Mäntsälän kunnanvaltuusto päätti Holmbergin kuoleman jälkeen vuonna 1927 ostaa Hirvihaaran kartanon. Jo vuonna 1929 kartano myytiin Pentti Sakkiselle, joka oli Mäntsälän kapinan johtomiehiä. Kommunismin vastaisen mielialan kasvaessa Suomessa 1929 syntyi lapuanliike.
Mäntsälän kapina oli lapuanliikkeen kannattajien käynnistämä aseellinen liikehdintä Mäntsälässä alkuvuonna 1932. Maaliskuun alussa 1932 presidentti P. E. Svinhufvud piti radiopuheen, jossa hän kehotti Mäntsälässä olijoita palaamaan koteihinsa ja se taittoi kapinan kärjen. Vielä noin kolme kuukautta kapinan jälkeen oli Sakkinen jälleen epäiltynä yhdeksi vasemmiston puhetilaisuuden kahakan johtomiehistä. Kapinan johtomiehiä lähti pidättämään helsinkiläinen 60-miehinen poliisipartio sekä 150 miestä ja toistakymmentä upseeria Uudenmaan rykmentistä. Sakkinen pidätettiin Hirvihaarassa 16. kesäkuuta 1932. Hänet vapautettiin kuitenkin jo muutaman päivän kuluttua, sillä pidätys oli aiheeton. Sakkinen sai kuitenkin tuomion mm. Ohkolan kahakan suunnittelusta ja kapinallisten julistuksen välittämisestä presidentti Svinhufvudille.
Kun kartanon omistus siirtyi Sakkiselta takaisin Mäntsälän kunnalle, kunta harkitsi jopa tekevänsä kartanon päärakennuksesta uuden kunnantalon. Asia raukesi, kun Hirvihaaran kartano myytiin eteenpäin 3. syyskuuta 1934 Hirvihaaran kartano Oy:lle, jolloin tila oli maanviljelyskäytössä ja päärakennus toimi viljavarastona.
Kenttäsairaalasta vanhainkodiksi

Hirvihaaran kartano Oy:n osakkeet myytiin 6. huhtikuuta 1939 vapaaherra Johan ja Dagmar Ramsaylle sekä heidän lapsilleen Oneidalle ja Andersille. Ramsayn aikana kartanon mailla oli kaksi lasista kasvihuonetta, joissa oli keskuslämmitys ja ne olivat lämmitetyt myös talvisin. Johan Ramsay toimitti sieltä esimerkiksi ruusut naapurin häihin.
Talvisodan sytyttyä vuonna 1939 vapaaherratar Dagmar Ramsay, perusti Hirvihaaran kartanon alakertaan kenttäsairaalan, joka toimi lähinnä sotilaiden toipilaskotina vielä jatkosodan aikanakin 1941–1944. Hirvihaaran kartanon päärakennuksessa oleva korkea torni toimi sota-aikana ilmavalvontatornina, ja hirvihaaralaisia nuoria toimi ilmavalvontatehtävissä.
Helsingin kaupunki osti Hirvihaaran kartanon vuonna 1951. Kartanoon perustettiin miesten hoitokoti vuonna 1952. Potilaat tulivat Helsingistä ja Koskelan vanhainkodista joissa heitä oli majoitettuina oli sotien jälkeisen asutotilanteen takia. Helsingissä vuonna 1952 järjestettyjen olympialaisten ajaksi alkoholisoituneita ”laitapuolen kulkijoita” kuljetettiin Hirvihaaran pois Helsingin katukuvasta. Asukkaita Hirvihaaran vanhainkodissa oli lähes 60. Ukko-kodin toiminta jatkui kartanossa vuoteen 1989 saakka.
Helsingin kaupunki myi Hirvihaaran kartanon huonokuntoiset rakennukset ja tilukset Mäntsälän kunnalle vuonna 1989, jolloin kartanon rakennukset jäivät tyhjilleen.
Suuri saneeraus ja uudisrakentamista

Mäntsälän kunta myi Hirvihaaran Kartanon huonokuntoisena 1,8 miljoonalla markalla tammikuussa 1992 sen nykyiselle omistajalle Arto Hakalalle. Kaupan jälkeen siellä aloitettiin mittavat kunnostustyöt. Työt kestivät kolme kuukatta sadan miehen voimin. Kartano avattiin hotellikäyttöön heinäkuussa 1992, jolloin Mäntsälässä oli asuntomessut.
Hirvihaaran Kartanon savusauna valmistui vuonna 1997 lähelle Mustijoen rantaa. Arkkitehti Fred Wegeliuksen suunnittelema pihapiirissä oleva Ruusutalo valmistui vuonna 2000. Tenniskenttä ja -klubi valmistuivat vuonna 2002.
Yli 200 neliömetrin lasipaviljonki otettiin käyttöön vuonna 2013. Sitä ja hotellihuoneita on ollut suunnittelemassa arkkitehti Samppa Lappalainen.
Hotelli-ravintola

Kartanossa toimii myös ravintola. Hotellissa on 29 majoitushuonetta sekä useita kokoustiloja. Kartanon alueella on savusauna, tenniskenttä ja keittiöpuutarha.