stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alexis Vastine

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Vastine vuonna 2008. |  Vastine vuonna 2008. |  Vastine vuonna 2008. |  |
Maa:   Ranska
Miesten nyrkkeily
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Peking 2008 | 64 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Moskova 2010 | 69 kg |  |
Alexis Alain Vastine (17. marraskuuta 1986 Pont-Audemer – 9. maaliskuuta 2015 La Riojan maakunta, Argentiina) oli ranskalainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti.
Vastine voitti sarjan 64 kg olympiapronssia Pekingissä 2008 hävittyään välierässään olympiakullan voittaneelle Manuel Félix Díazille. Lontoon kesäolympialaisissa 2012 hän sijoittui jaetulle viidennelle sijalle. Moskovan EM-kilpailuista 2010 Vastine saavutti hopeaa 69 kilogramman painoluokasta hävittyään loppuottelussa unkarilaiselle Balázs Bácskaille.
Vastine kuoli 28-vuotiaana kymmenen henkeä vaatineessa helikopterionnettomuudessa Argentiinan La Riojan maakunnassa 9. maaliskuuta 2015. Samassa onnettomuudessa kuolivat myös ranskalainen kilpapurjehtija Florence Arthaud ja uinnin olympiavoittaja Camille Muffat. Urheilijat olivat kuvaamassa selviytymisaiheista Dropped-nimistä televisio-ohjelmaa.
Alexis Weissenberg

Alexis Weissenberg (1995)
Alexis Sigismund Weissenberg (26. heinäkuuta 1929 Sofia – 8. tammikuuta 2012) oli bulgarialaissyntyinen, ranskalaistunut pianisti.
Weissenberg sai varhaisimman pianonsoiton opetuksensa äidiltään. Hän sai opetusta myös Pantšo Vladigerovilta. Ensimmäisen julkisen resitaalinsa hän piti 8-vuotiaana. Toisen maailmansodan aikana Weissenberg yritti paeta äitinsä kanssa Bulgariasta Turkkiin, mutta molemmat joutuivat vuonna 1944 kolmeksi kuukaudeksi natsien keskitysleirille. Yksittäinen vartija kuitenkin päästi heidät Istanbuliin suunnanneeseen junaan. Äiti ja poika etenivät Turkista Israeliin, jossa Weissenberg opiskeli Jerusalemin musiikkiakatemiassa ja esiintyi Leonard Bernsteinin johtaman Israelin filharmonisen orkesterin kanssa. Vuonna 1946 Weissenberg muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän pääsi Juilliard School of Musiciin Olga Samaroffin oppilaana. Yhdysvalloissa ollessaan hän sai myös oppitunteja Artur Schnabelilta ja Wanda Landowskalta. Weissenberg voitti Leventritt-kilpailun ja teki vuonna 1947 New Yorkin -debyyttinsä George Szellin johtaman Philadelphian orkesterin kanssa. Tuolloin esitetty teos oli Sergei Rahmaninovin kolmas pianokonsertto. Hän myös levytti teoksen kolmeen otteeseen – Georges Prêtren, Seiji Ozawan ja Bernsteinin johdolla.
Weissenbergille kertyi mainetta Yhdysvalloissa ja Euroopassa, kunnes hän vuonna 1957 – muutettuaan Pariisiin edeltäneen vuoden aikana – aloitti tauon, jonka aikana kehitti uudelleen tekniikkaansa ja opetustaan. Hän sai Ranskan kansalaisuuden. Vuonna 1966 Weissenberg palasi esiintymislavoille pitämällä resitaalin Pariisissa. Pian tämän jälkeen hän tulkitsi Pjotr Tšaikovskin ensimmäisen pianokonserton Berliinissä Herbert von Karajanin johdolla. Yhdessä Weissenberg ja Karajan tekivät monia merkittäviä levytyksiä, esimerkiksi Ludwig van Beethovenin kaikista pianokonsertoista EMI:lle vuonna 1974. Tuona vuonna Weissenberg myös teki ensimmäisen esiintymisensä Lontoon Royal Festival Hallissa. Hän jatkoi kansainvälistä uraansa esiintyjänä, opettajana ja tuomaristojen jäsenenä. Weissenberg suosi levyttäjänä Johann Sebastian Bachin, Beethovenin, Frédéric Chopinin, Claude Debussyn ja Rahmaninovin teoksia, mutta hänen ohjelmistoonsa kuului lisäksi muiden muassa Robert Schumannin, Béla Bartókin, Franz Lisztin, Modest Mussorgskin, Xavier Montsalvatgen ja Joaquín Turinan musiikkia.
Weissenberg kuoli 82-vuotiaana sairastettuaan Parkinsonin tautia.
169

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku
Vuosikymmenet: 90-luku · 100-luku · 110-luku · 120-luku · 130-luku · 140-luku 150-luku · 160-luku · 170-luku · 180-luku · 190-luku · 200-luku
Vuodet: 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109 110 · 111 · 112 · 113 · 114 · 115 · 116 · 117 · 118 · 119 120 · 121 · 122 · 123 · 124 · 125 · 126 · 127 · 128 · 129 130 · 131 · 132 · 133 · 134 · 135 · 136 · 137 · 138 · 139 140 · 141 · 142 · 143 · 144 · 145 · 146 · 147 · 148 · 149 150 · 151 · 152 · 153 · 154 · 155 · 156 · 157 · 158 · 159 160 · 161 · 162 · 163 · 164 · 165 · 166 · 167 · 168 · 169 170 · 171 · 172 · 173 · 174 · 175 · 176 · 177 · 178 · 179 180 · 181 · 182 · 183 · 184 · 185 · 186 · 187 · 188 · 189 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209
Tapahtumia

Germaanit hyökkäävät Raetiaan ja Moesiaan
Marcus Aureliuksesta tulee yksinään Rooman keisari Lucius Veruksen kuoltua
Syntyneitä

Cao Hong, kiinalainen kenraali
Zhang Liao, kiinalainen kenraali
Xu Huang, kiinalainen kenraali
Kuolleita

Lucius Verus, Rooman keisari
1694

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

5. huhtikuuta – Vesuvius alkoi purkautua voimakkaimmin vuoden 1631 jälkeen. Laavavirta ulottui San Giorgio a Cremanoon ja Torre del Grecoon.
8. syyskuuta – Irpinia–Basilicatan maanjäristys Etelä-Italiassa.
Syntyneitä

15. tammikuuta – Henrik Johan Carlborg, suomalainen kirkkoherra ja valtiopäivämies (k. 1766)
3. huhtikuuta – George Edwards, englantilainen luonnontieteilijä ja lintutieteilijä (k. 1773)
8. huhtikuuta – Fabian Wrede, ruotsalainen kenraalimajuri ja valtaneuvos (k. 1768)
4. kesäkuuta – François Quesnay, ranskalainen taloustieteilijä ja lääkäri (k. 1774)
21. heinäkuuta – Georg Brandt, ruotsalainen kemisti ja mineralogi, koboltin löytäjä (k. 1768)
5. elokuuta – Leonardo Leo, italialainen säveltäjä (k. 1744)
8. elokuuta – Francis Hutcheson, irlantilainen filosofi (k. 1746)
25. syyskuuta – Henry Pelham, Ison-Britannian pääministeri (k. 1754)
26. lokakuuta – Johan Helmich Roman, ruotsalainen säveltäjä (k. 1758)
12. marraskuuta – Augustine Washington, amerikkalainen viljelijä, Yhdysvaltain presidentti George Washingtonin isä (k. 1743)
21. marraskuuta – Voltaire (oik. François-Marie Arouet), ranskalainen kirjailija ja valistusfilosofi (k. 1778)
21. joulukuuta – Juan Alcober Figuera, espanjalainen pappi, dominikaani, lähetyssaarnaaja, marttyyri ja pyhimys (k. 1748)
22. joulukuuta – Hermann Samuel Reimarus, saksalainen filosofi, teologi ja kielitieteilijä (k. 1768)
Kuolleita

16. tammikuuta – Francesco Morosini, Venestian doge (s. 1619)
4. helmikuuta – Natalja Naryškina, Venäjän sijaishallitsija (s. 1651)
18. helmikuuta – Jakob Flachsenius, suomalainen filosofi ja professori, Turun akatemian rehtori (s. 1633)
20. huhtikuuta – Jacob Chronander, suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1620)
27. huhtikuuta – Juhana Yrjö IV, Saksin vaaliruhtinas (s. 1668)
21. heinäkuuta – Jacob Jensen Jersin, tanskalaissyntyinen norjalainen piispa (s. 1633)
29. heinäkuuta – Sulaiman I, Persian šaahi (s. 1648)
6. elokuuta – Antoine Arnauld, ranskalainen filosofi, teologi ja matemaatikko (s. 1612)
7. elokuuta – Anders Petraeus, suomalainen kirkkoherra ja professori, Turun akatemian rehtori
22. elokuuta – Maria Sofia De la Gardie, ruotsalainen kreivitär ja teollisuuspatruuna (s. 1627)
30. elokuuta – Louis Humières, Ranskan marsalkka (s. 1628)
13. syyskuuta – Jean Barbier d’Aucour, ranskalainen asianajaja ja kirjallisuuskriitikko, Ranskan akatemian jäsen (s. 1641)
13. lokakuuta – Samuel Pufendorf, saksalainen filosofi, taloustieteilijä, valtiomies ja historioitsija (s. 1632)
28. marraskuuta – Matsuo Bashō, japanilainen runoilija (s. 1644)
29. marraskuuta – Marcello Malpighi, italialainen biologi ja mikroskooppien rakentaja, hiussuoniston löytäjä (s. 1628)
28. joulukuuta – Maria II, Englannin, Skotlannin ja Irlannin kuningatar, Vilhelm III:n puoliso (s. 1662)
1691

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

3. lokakuuta – Irlannissa käyty vilhelmiläissota eli jakobiittisota päättyi Limerickin sopimukseen.
Transilvania liitettiin Itävaltaan.
Syntyneitä

27. helmikuuta – Edward Cave, englantilainen kustantaja, julkaisija ja The Gentleman's Magazine -lehden perustaja (k. 1754)
12. maaliskuuta – Dionisia de Santa Maria Mitas Talangpaz, filippiiniläinen nunna, Orden de Agustinos Recoletos -järjestön perustaja (k. 1732)
28. maaliskuuta – Charles Emil Lewenhaupt (vanhempi), ruotsalainen kreivi ja kenraali (k. 1743)
28. elokuuta – Johan Forsskåhl, ruotsalainen pappi ja valtiopäivämies (k. 1762)
2. syyskuuta – Antonio Maria Arduini, italialainen katolinen piispa (k. 1777)
Francesco Feo, italialainen säveltäjä (k. 1761)
Philip Miller, englantilainen kasvitieteilijä ja ylipuutarhuri (k. 1771)
Joaquín Royo Pérez, espanjalainen dominikaani, lähetystyöntekijä, pappi, pyhimys ja marttyyri (k. 1748)
Kuolleita

13. tammikuuta – George Fox, englantilainen uskonnollinen vaikuttaja ja kveekariliikkeen perustaja (s. 1624)
21. tammikuuta – Mattias Salamnius, suomalainen kirkkoherra ja runoilija (s. 1650)
1. helmikuuta – Aleksanteri VIII, paavi (s. 1610)
8. helmikuuta – Carlo Rainaldi, italialainen arkkitehti (s. 1611)
23. huhtikuuta – Jean-Henri d’Anglebert, ranskalainen säveltäjä ja klaveerinsoittaja (s. 1629)
23. toukokuuta – Adrien Auzout, ranskalainen tähtitieteilijä (s. 1622)
29. toukokuuta – Cornelis Tromp, alankomaalainen amiraali (s. 1629)
22. kesäkuuta – Suleiman II, Osmanien valtakunnan sulttaani (s. 1642)
16. heinäkuuta – François Michel Louvois, ranskalainen valtiomies ja ministeri (s. 1641)
19. elokuuta – Köprülü Fazıl Mustafa pašša, Osmanien altakunnan suurvisiiri (s. 1637)
12. syyskuuta – Juhana Yrjö III, Saksin vaaliruhtinas (s. 1647)
15. marraskuuta – Aelbert Cuyp, alankomaalainen taidemaalari (s. 1620)
30. joulukuuta – Robert Boyle, irlantilainen filosofi, fyysikko, alkemisti ja kemisti (Boylen laki) (s. 1627)
Petrus Bergius, suomalainen kirkkoherra, professori ja Turun akatemian rehtori (s. 1612)
Carl Billsten nuorempi, suomalainen liikemies, Skogbyn masuunin perustaja (s. 1635)
Johan Wassenius, suomalainen kihlakunnantuomari, kanneviskaali ja filosofi (s. 1620 tai 1622).
Amica

Amica voi tarkoittaa jotain seuraavista:
Amica, suomalainen lounasravintolaketju
Amica, Pietro Mascagnin säveltämä ooppera
Amica Wronki S.A., puolalainen kodinkonevalmistaja
Amica 50, italialaisen Grecavin valmistama mopoauto
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Amica”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aitovirna

| Aitovirna |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Suku::  Virnat Vicia
Laji::  sepium
Kaksiosainen nimi
 Vicia sepium  L. 
Katso myös
   Aitovirna Wikispeciesissä   Aitovirna Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Aitovirna (Vicia sepium) on hernekasveihin kuuluva myrkyllinen, rentovartinen kasvi. Aitovirna jaetaan kahteen alalajiin: etelänaitovirna (Vicia sepium ssp. sepium) ja niittyaitovirna (Vicia sepium ssp. montana).
Etymologia

Kasvin nimessä oleva sana aito on peräisin sanan aita murteellisesta taivutuksesta, eikä sillä ole mitään tekemistä virnan aitouden kanssa.
Ulkonäkö ja koko

Aitovirna kasvaa 30–60 senttimetriä pitkäksi. Se on rento köynnös, joka takertuu kärhillään muihin kasveihin. Lehdet kasvavat kierteisesti ja ovat parilehdykkäisiä (4–8 paria). Aitovirna kukkii kesä-elokuussa. Kukat ovat vaalean violetit, huulimaiset ja lyhytperäiset. Ne muodostavat 2–5 kukan terttuja.Siemenet kehittyvät 20–30 millimetriä pitkissä mustissa paloissa. Siemenet ovat pallomaisia ja halkaisijaltaan noin 3 mm.
Aitovirna muistuttaa hiirenvirnaa. Kasvit on helppo erottaa toisistaan, jos niitä voi tarkastella yhtä aikaa. Aitovirnan kukinto on pienempi ja sen lehdissä on vähemmän lehdyköitä kuin hiirenvirnalla.
Elinympäristö

Aitovirna kasvaa lehtomaisissa metsissä, niityillä, pientareilla ja joutomailla.
Levinneisyys

Aitovirnaa esiintyy Euroopassa Lappia ja Pyreneiden niemimaata lukuun ottamatta.
Aitovirnaa tavataan koko Suomessa. Se on hyvin yleinen Etelä- ja Itä-Suomessa mutta harvinaistuu pohjoiseen päin mennessä.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Aitovirna (Vicia sepium)
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Aitovirna (Vicia sepium)
Valokki – nettikasvio: Aitovirna (Vicia sepium)
United States Department of Agriculture (USDA): Vicia sepium (englanniksi)
Aitovirnan kukinto.
1690

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

Jakobiittisota Irlannissa: Englannin syrjäytetty kuningas Jaakko II pyrki puolustamaan kruunuaan Irlannista käsin ja sai tuekseen Irlannin katolisen väestön. Englannin kuninkaaksi asettunut Vilhelm III Oranialainen toi armeijansa Irlantiin ja kukisti Jaakon joukot heinäkuussa 1690 Boynen taistelussa.
Ruotsin antikviteettikollegio muutti Uppsalasta Tukholmaan.
Syntyneitä

1. tammikuuta – Dunsu, Kiinan keisari Yongzhengin puoliso (k. 1725)
21. tammikuuta – Per Ståhlfot, suomalainen Porin pormestari ja valtiopäivämies (k. 1769)
22. tammikuuta – Nicolas Lancret, ranskalainen taidemaalari (k. 1743)
1. helmikuuta – Francesco Maria Veracini, italialainen säveltäjä ja viulisti (k. 1768)
28. helmikuuta – Aleksei Petrovitš, Venäjän kruununperillinen, keisari Pietari I Suuren vanhin poika (k. 1718)
18. maaliskuuta – Christian Goldbach, saksalainen matemaatikko (k. 1764)
25. huhtikuuta – Gottlieb Muffat, itävaltalainen säveltäjä ja urkuri (k. 1770)
10. toukokuuta – Jean Moreau de Séchelles, ranskalainen virkamies, poliitikko ja ministeri (k. 1760)
25. toukokuuta – Josef Johann Adam, Liechtensteinin ruhtinas (k. 1732)
26. toukokuuta – Olof Kolmodin, ruotsalainen pappi ja virsirunoilija (k. 1753)
7. syyskuuta – Karl Heinrich von Bogatzky, saksalainen hartauskirjailija ja virsirunoilija (k. 1774)
8. syyskuuta – Gabriel Peldan, suomalainen kirkkoherra, sissisotilas, historiantutkija, koulumies ja suomalaisen rippikoulun isä (k. 1750)
20. lokakuuta – Peter Tordenskjold, norjalainen amiraali (k. 1720)
29. lokakuuta – Martin Folkes, englantilainen numismaatikko, matemaatikko ja tähtitieteilijä (k. 1754)
23. marraskuuta – Ernst Johann von Biron, baltiansaksalainen aatelismies ja Kuurinmaan herttua (k. 1772)
Katarina Asplund, suomalainen pietisti (k. 1758)
Charles Bridgeman, englantilainen maisema-arkkitehti (k. 1738)
Claes Lang (vanhempi), suomalainen taidemaalari (k. 1761)
Edward Low, englantilainen merirosvo (k. 1724)
Malcolm Sinclair, ruotsalainen diplomaatti (k. 1739)
Leonardo Vinci, italialainen säveltäjä (k. 1730)
Abraham Wetter, suomalainen laivanvarustaja (k. 1737)
Zahir al-Umar al-Zaydani, Osmanien valtakunnan alainen Akkon kuvernööri ja Galilean hallitsija (k. 1775)
Kuolleita

20. tammikuuta – Johannes Gezelius vanhempi, kansanopetuksen uranuurtaja Suomessa (s. 1615)
12. helmikuuta – Charles Le Brun, ranskalainen taidemaalari ja lavastaja (s. 1619)
13. toukokuuta – Olaus Lauraeus, suomalainen triviaalikoulun rehtori ja runoilija (s. 1650)
14. toukokuuta – Gabriel Wallenius, ruotsalaissyntinen kirjastonhoitaja ja linnansaarnaaja (s. 1614)
21. toukokuuta – John Eliot, englantilainen pappi ja lähetyssaarnaaja (s. 1604)
27. toukokuuta – Giovanni Legrenzi, italialainen säveltäjä (s. 1626)
11. kesäkuuta – Erik Lindschöld, ruotsalainen kreivi, kuninkaan neuvonantaja, kirjaiija ja runoilija (s. 1634)
26. kesäkuuta – Knut Kurck, suomalaissyntyinen valtaneuvos (s. 1622)
10. heinäkuuta – Domenico Gabrielli, italialainen säveltäjä (s. 1659)
6. elokuuta – Vincenzo Albrici, italialainen säveltäjä ja urkuri (s. 1631)
13. lokakuuta – Olaus Borrichius, tanskalainen alkemisti (s. 1626)
20. elokuuta – Alexander Bournonville, itävaltalainen sotamarsalkka (s. 1616)
19. joulukuuta – Gustaf Düben, ruotsalainen muusikko ja säveltäjä (s. 1624)
Médard des Groseilliers, ranskalainen tutkimusmatkailija ja turkiskaupppias (s. 1615)
Ivan Samoilovytš, Ukrainan Kasakkahetmanaatin hetmani
Akti (albumi)

| Akti Kauko Röyhkä |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1995
 Julkaistu: 1995
 Tuottaja(t): Ari Vaahtera
 Tyylilaji: Poprock
 Kesto: 56.06
 Levy-yhtiö: EMI/Herodes
Kauko Röyhkän muut julkaisut
| Kaunis eläin 1994 | Akti 1995 | Talo meren rannalla 1996 |
Akti on suomalaisen muusikon Kauko Röyhkän järjestyksessään 16. albumi. Se julkaistiin vuonna 1995. Levy on äänitetty livenä studio-oloissa Sun Studiolla. Kappaleista "Mun pitää siivuta mun akti", "Lauantai-ilta", "Observatorion mäellä" ja "Jos alkaa pelkäämään" olivat levyn ilmestyessä ennenjulkaisemattomia. Kahdesta jälkimmäisestä julkaistiin Jumalan lahja -albumin nauhoituksissa nauhoitetut versiot kahta vuotta myöhemmin Pohjoinen taivas 1991–1993 -kokoelma-albumilla ja ensiksi mainitusta Kaunis eläin -albumin nauhoituksissa nauhoitettu versio vuonna 2019 kyseisen albumin uudelleenjulkaisulla. "Täytyy mennä Viikiin" on cover Kari Peitsamon kappaleesta levyltä Greatest Hits.
Kappaleet

Mun pitää siivota mun akti – 3.22
Lauantai-ilta – 3.23
Maa on voimaa – 3.27
Kanerva – 4.06
Observatorion mäellä – 4.25
Jos alkaa pelkäämään – 4.35
Täytyy mennä Viikiin – 1.59
Nuo keskellä olevat – 2.55
Mainostaulujen taakse – 4.26
Korsikalainen – 3.26
Lilith – 7.23
Paha maa – 5.30
Pois valoista – 3.35
Kuuntele mua – 3.29
Tekijät > Muusikot

Kauko Röyhkä - laulu
Timo Vikkula - kitara
Ari Vaahtera - basso, sekvensseri
Tero Kling - rummut
Tekijät > Muuta

Tuotanto & äänitys: Ari Vaahtera
Vastaanotto

Albumi ei saanut kriitikoilta hyvää vastaanottoa. Arvostelijoiden mukaan vanhat hyvät kappaleet on soitettu ja laulettu albumilla puolihuolimattomasti. Rumban ja Soundin arvosteluissa kappaleet ”Mainostaulujen taakse”, ”Lauantai-ilta”, ”Täytyy mennä Viikiin” (Kari Peitsamo) ja ”Kanerva” nähtiin albumilla onnistuneimpina.
Aicardi–Goutierèsin oireyhtymä

Aicardi–Goutierèsin oireyhtymä on harvinainen perinnöllinen sairaus, jossa pääasiassa ovat aivosairaus ja pienipäisyys, jotka puhkeavat jo varhaislapsuudessa. Sairauden kuvasivat Jean Aicardi ja Françoise Goutières vuonna 1984.
Aiheuttajat

Aivosairauden aiheuttaa basaalisten hermosolujen kalkkiutuminen. Lisäksi aiheuttajana on selkäydinnesteen krooninen imusolurunsaus. Sairauteen kuolee yleensä jo varhain lapsena.
Periytyvyys

Sairaus on peittyvästi periytyvä.
Amerikkalainen jalkapallo kesäolympialaisissa 1932

Amerikkalainen jalkapallo oli näytöslajina kesäolympialaisissa 1932 Los Angelesissa ensimmäistä ja toistaiseksi viimeistä kertaa. Pelejä pelattiin vain yksi, 8. elokuuta 1932. Vastakkain olivat Yhdysvaltain länsirannikko ja itärannikko. Länsirannikon joukkue koostui kolmen yliopiston, Stanfordin, Etelä-Kalifornian ja Kalifornian Berkeleyn yliopistojen opiskelijoista. Itärannikon joukkue puolestaan koostui Harvardin, Yalen ja Princetonin yliopistojen opiskelijoista. Ottelu pelattiin Los Angeles Memorial Coliseum'ssa, ja siellä oli mukana 60 000 katsojaa seuraamassa peliä. Länsirannikko voitti ottelun 7–6.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | 1 | 2 | 3 | 4 | Tulos |
| Länsi | 0 | 0 | 0 | 7 | 7 |
| Itä | 0 | 0 | 0 | 6 | 6 |
Kesäolympialaisten 1932 lajit ja kilpailutapahtumat
Amerikkalainen jalkapallo (Näytöslaji) | Ammunta | Haavipallo (Näytöslaji) | Maahockey | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Ratsastus | Soutu | Taidelajit | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:American football at the 1932 Summer Olympics
Aholampi (Petäjävesi, Nikkarinperä)

| Aholampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°20′11″N, 25°24′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ala-Kintauksen valuma-alue (14.55)
Laskujoki:  oja Ylä-Kintaukseen 
Järvinumero:  14.553.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  161,4 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,541 km  
Pinta-ala:  2,169 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAholampi 
Aholampi  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Nikkarinperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 190 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Ylä-Kintauksen alueeseen (14.553) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 161,4 metriä mpy.