stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Temur Ketsbaia
Saavutukset

Kyproksen liigamestaruus: 2004–05, 2007–08
Kyproksen Cup: 2006–07
Kyproksen Super Cup: 2007
Prehniitti

| Prehniitti |
| --- | --- |

Luokka:  silikaattimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  Ca2Al2Si3O10(OH)2
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  valkoinen, keltainen tai vihreä
Kidejärjestelmä:  rombinen
Optiset ominaisuudet
Viiru:  valkoinen
Aiheesta muualla
  Prehniitti Commonsissa 
Prehniitti on inosilikaattihin kuuluva silikaattimineraali. Se on saanut nimensä hollantilaisen everstin Hendrik von Prehnin mukaan. Kemiallinen kaava on Ca2Al2Si3O10(OH)2. Väri on valkoinen tai vihreän tai keltaisen sävyinen. Kidejärjestelmä on ortorombinen. Viiru on valkoinen.lähde?
Esiintyminen

Prehniittiä esiintyy metamorfisissa ja basalttisissa kivissä. Sitä on löydetty Skotlannista ja Australiasta.
Kuvia prehniitista

Smaragdin muotoon leikattu prehniitti, 1,85 cm x 1,42 cm, 4,6 g.
Pyöreähkö keltainen riipusmainen prehniitti, 2,4 cm x 1,8 cm, 5,5 g.
Botryoidaalinen prehniitti sirpale, 12,0 cm x 11,0 cm, 646 g.
Prehniittisen nodulin kappale, 11,0 cm x 7,0 cm, 338 g.
Viipaloitu prehniittifragmentti, jossa kalsiittisydän, halkaisija 9,0 cm.
Prehniittia, New Haven, Connecticut, USA.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prehniitti Wikimedia Commonsissa
Yläneen vaakuna

Yläneen vaakuna (1962–2008)
Yläneen kunnanvaakuna on saanut aiheensa Yläneen kunnansinetistä, jonka aihe on heraldisoitu kunnan vaakunaan.
Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 22. lokakuuta 1957. Vaakunan selitys on ”kilpi katkoinen, yläkenttä punainen ja alakenttä kultaa, josta kasvaa kolme kultaista kuusta; alakentässä punainen hirsi”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009 Yläneen liityttyä osaksi Pöytyän kuntaa.
Teollisuusentsyymit

Teollisuusentsyymejä käytetään runsaasti leivontatuotteissa
Teollisuusentsyymit ovat eri teollisuuksissa käytettäviä entsyymejä. Entsyymit ovat molekyylejä, yleensä proteiineja, jotka toimivat biologisina katalyytteinä kemiallisissa reaktioissa. Katalyytillä puolestaan tarkoitetaan ainetta, joka nopeuttaa kemiallisia reaktioita alentamalla reaktion aktivointienergiaa mutta muuttamatta reaktion tasapainoa. Entsyymien avulla raaka-aineet saadaan muunnettua lopputuotteiksi eikä entsyymi myöskään kulu reaktion aikana. Teollisuus voi hyödyntää entsyymejä omissa prosesseissaan ja tällöin puhutaan teollisuusentsyymeistä. Teollisuusentsyymeiksi kutsutaan biologisia proteiinikatalyyttejä, joita käytetään vauhdittamaan suuressa teollisessa mitassa valmistettavia kemiallisia reaktioita.
Teollisuudessa entsyymit kuten muutkin katalyytit saavat aikaan säästöjä energian kulutuksessa ja laitehankinnoissa, sillä vältytään kalliiden painetta ja korroosiota kestävien laitteistojen käytöltä. Lisäksi tuotantoprosessien tehokkuus kasvaa ja syntyy taloudellisia säästöjä, koska entsyymien käyttö poistaa tuotantoprosessissa syntyvät tarpeettomat sivutuotteet.
Entsyymien luokittelu

Kansainvälisen Biokemian Unionin Entsyymikomission sääntöjen mukaisesti entsyymit luokitellaan kuuteen ryhmään: oksidoreduktaaseihin, transferaaseihin, hydrolaaseihin, lyaaseihin, isomeraaseihin ja ligaaseihin.
Oksidoreduktaasit (ryhmä EC 1): katalysoivat substraattiensa hapetus-pelkistys-reaktioita; esim. alkoholidehydrogenaasi eli alkoholi:NAD oksidoreduktaasi katalysoi maksassa etanolin hajoamisen asetaldehydiksi ja hiivakäymisessä päinvastaisen reaktion asetaldehydista etanoliksi.
Transferaasit (ryhmä EC 2): katalysoivat erilaisten molekyyliryhmien siirtoa; esim. adenylaattikinaasi eli ATP:AMP fosfotransferaasi siirtää fosfaattiryhmän solun energia-aineenvaihdunnassa.
Hydrolaasit (ryhmä EC 3): katalysoivat kemiallisen sidoksen katkeamisen liittämällä siihen vesimolekyylin; esim. amylaasit, jotka hajottavat tärkkelyksen oligosakkarideiksi tai sokereiksi ja proteaasit, jotka pilkkovat valkuaisaineita peptideiksi tai aminohapoiksi
Lyaasit (ryhmä EC 4): katalysoivat molekyyliryhmän siirron substraatista; esim. palo-rypälehappodekarboksylaasi eli 2-oksohappokarboksilyaasi, joka katalysoi hiivan alkoholikäymisessä palorypälehapon hajoamisen asetaldehydiksi.
Isomeraasit (ryhmä EC 5): katalysoivat substraattimolekyylin sisäisiä rakennemuutoksia; esim. sokeriteollisuudessa hyödynnetään ksyloosi- eli glukoosi-isomeraasia, joka katalysoi glukoosin muuntamisen fruktoosiksi.
Ligaasit (ryhmä EC 6): katalysoivat kahden molekyylin liittämisen toisiinsa kemiallisen energian avulla; esim. DNA-ligaasi liittää kaksi DNA-molekyyliä yhdeksi molekyyliksi ATP:stä saamansa energian voimalla.
Teollisuusentsyymien käyttökohteet

Rehuentsyymit
Rehuteollisuudessa entsyymeinä käytetään fytaasia, ksylanaasia ja beeta-glukanaasia. Fytaasia käytetään fosforin vapauttamiseen fytiinistä ravinteeksi. Ksylaasi parantaa ravinteiden käyttöä, alentaa rehukustannuksia, vähentää jätekuormaa sekä ulosteiden likaavuutta ja beeta-glukanaasin tarkoituksena on rehun sulavuuden parantaminen.
Elintarvike-entsyymit
Elintarviketeollisuudessa entsyymejä käytetään erittäin paljon leivonnassa ja juomateollisuudessa. Leivonnassa eniten käytetyt ksylanaasi ja amylaasi auttavat leivän tuoreuden säilyttämisessä, lisäävät leipään tilavuutta ja parantavat taikinan sitkoa. Leivonnassa käytetyt entsyymit ovat useimmiten bakteeriperäisiä tai homeperäisiä. Amylaasin ja ksylanaasin lisäksi leivontatuotteissa käytetään transglutaminaasia (pakasteet ja huonosti nousevat taikinat), lipaasia (nuudelit ja pastat) ja proteinaasia (keksit, pikkuleivät ja vohvelit). Usein leivontateollisuudessa käytetään entsyymituotteita, joissa on useampaa entsyymiä sopivassa suhteessa riippuen käyttötarkoituksesta.
Juomateollisuudessa käytetään muun muassa pektinaasia, joka poistaa mehuista sameuden, parantaa mehusaantoa hedelmälihasta ja tekee punaisesta mehusta punaisempaa. Muita juomateollisuuden entsyymejä ovat sellulaasi, glykoamylaasi, peroteaasi ja beeta-glukanaasi, joita käytetään paljon vähemmän kuin pektinaasia ja usein pektinaasin lisäksi. 
Elintarvikkeissa usein käytetään erityisentsyymejä, kuten proteaasia ja fosfolipaasia, joita käytetään esimerkiksi lastenruokien sulavuuden parantamiseen ja ruokaöljyn jatkojalostukseen.
Tekniset entsyymit
Teknisiä entsyymejä käytetään tekstiiliteollisuudessa, pesuaineissa, metsäteollisuudessa ja biomassassa. Tekstiiliteollisuudessa käytetään muun muassa sellulaasia, amylaasia ja katalaasia. Entsyymejä käytetään kivipesujen korvaajina ja kankaan tunnun muokkauksessa. Lisäksi entsyymejä käytetään bioviimeistelyssä, mikä tarkoittaa värien kirkkauden säilyttämistä sekä nyppyyntymisen ja nukkaantumisen estoa. Lisäksi tekstiiliteollisuudessa käytetään pektinaasia ja lakkaasia. 
Sellulaasia käytetään myös pesuaineissa, metsäteollisuudessa ja biomassan tuotannossa. Pesuaineissa sellulaasin lisäksi käytetään proteaasia. Entsyymien tarkoituksena on tehokkaampi tahranpoisto, nyppyyntymisen estäminen, vaatteiden värien kirkkauden säilyttäminen ja alhaisten lämpötilojen pesujen mahdollistaminen.
Metsäteollisuudessa käytetään sellulaasin lisäksi myös ksylanaasia. Sellulaasilla tavoitellaan paperin lujuusominaisuuksien parantamista ja raaka-ainekäytön optimointia. Ksylanaasilla tehostetaan paperin valkaisua ja siten saadaan energiasäästöjä. 
Biomassan tuotannossa käytetään sellulaasia, ksylanaasia ja beeta-glukosidaasia. Entsyymejä käytetään lignosellulolyyttisen biomassan hydrolyysissä käymiskelpoisiksi sokereiksi ja biokaasusovelluksissa.
Teollisuusentsyymit Suomessa

Suomi on vahva teollisten entsyymien tuottajamaa ja monikansallisella pohjalla Suomessa toimivat yhtiöt ovat ottaneetkin haltuunsa muhkean lohkon maailman entsyymimarkkinoista. Suomessa viisi eniten tuotettua entsyymiä tuotannon määrän tai arvon mukaan ovat: sellulaasi, proteaasi, fytaasi, ksylanaasi ja pektinaasi. Suomalaisen entsyymiliiketoiminnan alkujuuret löytyvät alkoholi- ja sokeriteollisuudesta.
Teollisuusentsyymien kehityksessä ensiaskeleet otettiin 1960-luvulla, jolloin Alko ryhtyi valmistamaan omaan käyttöönsä homeperäistä amylaasia maltaan korvaamiseen. Suomen Sokeri Oy on puolestaan valmistanut vuodesta 1979 glukonaattia Aspergillus niger -homeella Hangon tehtaassaan. Reaktiota katalysoi glukoosioksidaasi, jota sittemmin myytiin myös puhdistettuna entsyymituotteena diagnostiikkakäyttöön.
Varsinainen entsyymiliiketoiminta käynnistyi Suomessa 1980-luvulla. Silloin Oy Alko Ab aloitti uuden bioteknisen liiketoiminnan kehittämiseen suuntaavat toimet. Oy Alko Ab palkkasi lisää tutkijoita tutkimuslaboratorioon, bioteknologiatuotteiden tuote- ja myyntipäällikön sekä patentti-insinöörejä. 1980-luvun alkupuolella Alkon entsyymituotteita olivat Bacillus amyloliquefaciens -bakteerilla tuotettu alfa-amylaasi ja Aspergillus awamorii -homeella tuotettu glukoamylaasi. Edellä mainituista entsyymituotteista kuitenkin luovuttiin 1980-luvun puolivälissä, koska Alko myi entsyymit Novo Nordisk A/S:lle.
Suomen Sokeri aloitti teollisuusentsyymien liiketoiminnan vuonna 1982, jolloin yhtiön biokemikaalit-yksikkö osti lisenssin Streptomyces rubiginosus -peräisen glukoosi-isomeraasin tuotantoon amerikkalaiselta Nabisco Brands Inc. -yhtiöltä. Suomen Sokeri rakensi toisen entsyymitehtaan vuosina 1984–1986 homeilla tuotettavia entsyymejä varten. Vuonna 1985 Suomen Sokerin osuus teollisuusentsyymien maailmanmarkkinoista oli noin viisi prosenttia.
Suomen Sokeri muutti nimensä Cultor Oy:ksi 1980-luvun lopulla ja liittoutui amerikkalaisen Eastman Kodak Companyn kanssa. Yhteisyrityksen nimeksi tuli NewCo. Samana vuonna NewCo osti amerikkalaisen Genencor Inc. -yhtiön. Puolestaan Oy Alko Ab ja saksalainen Röhm GmbH perustivat vuonna 1991 yhteisyrityksen teollisuusentsyymien valmistukseen, jonka nimeksi tuli Roal Oy. Nämä yritysjärjestelyt ovat osaltaan tehneet Suomesta yhden merkittävimmistä teollisuusentsyymien tuottajamaista ja entsyymien vienti onkin kasvanut tasaisesti 1990-luvun puolivälistä alkaen.
Rehuentsyymeillä pystytään alentamaan rehukustannuksia
1960-luvulla Alko korvasi maltaan käytön homeperäisellä amylaasi-entsyymillä
Yläonttolaskimo

Verenkierto sydämessä. Yläonttolaskimo sijaitsee sydämen oikean eteisen yläpuolella.
Yläonttolaskimo (lat. vena cava superior) on ihmisillä ylävartalolta sydämeen niukkahappista verta tuova verisuoni, jota kutsutaan eläimillä etuonttolaskimoksi (lat. vena cava cranialis). Se liittyy sydämen oikeaan eteiseen alaonttolaskimon kanssa. Yläonttolaskimo muodostuu käsien ja pään laskimorungoista ja on pituudeltaan melko lyhyt.
Kaulan tai käden laskimoiden kautta voidaan yläonttolaskimoon, sydämeen tai keuhkovaltimorunkoon johtaa neste- tai ravitsemushoitoa, keskuslaskimopaineen mittausta tai näytteenottoa varten katetri. Joihinkin syöpätauteihin liittyy yläonttolaskimo-oireyhtymä, jossa syöpäkasvain tunkeutuu yläonttolaskimon sisään ja tukkii verenkiertoa.lähde?
Onni Rostila

| Onni Rostila |
| --- | --- |
 Rostila toukokuussa 2023.
Kansanedustaja
 5.4.2023–  
Ryhmä/puolue:  Perussuomalaisten eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Uudenmaan vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. huhtikuuta 1992 (ikä 32) Tampere
Asuinpaikka:  Hyvinkää
Ammatti:  lakimies, yrittäjä
Tiedot
Puolue:  perussuomalaiset
Aiheesta muualla
onni.rostila.fi
Onni Rostila (s. 8. huhtikuuta 1992 Tampere) on suomalainen juristi ja perussuomalainen poliitikko. Hän on myös Hyvinkään kaupunginvaltuuston jäsen. Rostila valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.
Tausta

Onni Rostila syntyi Tampereella 8. huhtikuuta 1992. Hänen isänsä Ilmari Rostila on dosentti, yhteiskuntatieteiden tohtori ja Suomalaisuuden Liiton puheenjohtaja. Ilmari Rostila toimi koko työuransa Tampereen yliopistossa ja oli mm. sosiaalityön oppiaineen ja hyvinvointipalvelujen järjestämisen maisteriohjelman professorina.
Onni Rostila valmistui Lapin yliopistosta oikeustieteen maisteriksi vuonna 2017. Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli eri asianajotoimistoissa sekä Keski-Uudenmaan oikeusaputoimistossa. Ennen valintaansa kansanedustajaksi Rostila toimi yrittäjänä perustamassaan lakiasiaintoimistossa Hyvinkäällä. Hän myös avusti palkkiotta, eli ”pro bono” Sebastian Tynkkystä, kun Tynkkystä syytettiin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
Poliittinen toiminta

Rostila oli ensimmäistä kertaa ehdolla kuntavaaleissa 2021 ja tuli valituksi Hyvinkään kaupunginvaltuustoon toiseksi eniten ääniä saaneena perussuomalaisena Leena Meren jälkeen.
Rostila kirjoitti yhdessä Marko Hamilon kanssa Suomen Perustan julkaiseman teoksen: Some, sananvapaus ja vihapuhehysteria. Julkaisussa Rostila ilmaisee huoltaan sananvapauden kaventumisesta ja suurten sosiaalisen median yhtiöiden liiallisesta vallasta sananvapauden rajoituksiin.
Rostila on itse aktiivinen sosiaalisessa mediassa ja nousi Helsingin Sanomien mukaan eduskuntaan Youtube-videoidensa ansiosta. Rostila oli vuonna 2022 valittu myös Keski-Uudenmaan aluevaltuustoon, mutta hän erosi aluevaltuustosta melko pian tultuaan valituksi kansanedustajaksi.
Rostila valittiin loppuvuonna 2023 Suomalaisuuden liiton hallituksen jäseneksi.
Vaalimenestys > Eduskuntavaalit

2023: 5 027 (Uudenmaan vaalipiiri, valittiin)
Vaalimenestys > Aluevaalit

2022: 501 (Keski-Uudenmaan hyvinvointialue, valittiin)
Vaalimenestys > Kuntavaalit

2021: 349 (Hyvinkää, valittiin)
Näkemykset

Rostila on profiloitunut laajan poliittisen sananvapauden kannattajana. Rostilan mielestä sananvapaus on aidosti demokraattisen yhteiskunnan ehdoton edellytys.
Rostila pitää alhaista syntyvyyttä ja sen nostamista keskeisenä kysymyksenä. Rostilan mukaan perheiden perustamista tulisi kannustaa mm. kohdennetuilla veroeduilla.
Perussuomalaisena Rostila suhtautuu kriittisesti maahanmuuttoon. Rostilan mukaan työperäisen maahanmuuton on oltava taloudellisesti nettopositiivista.
Rostila suhtautuu kriittisesti islamiin. Rostila on esittänyt, että moskeijoiden ulkomaalaiseen rahoitukseen tulisi puuttua ”islamilaisen radikalisaation ehkäisemiseksi”.
Yksityiselämä

Rostila on avioliitossa ja Rostiloilla on kolme lasta. Rostila perusteli eroamistaan aluevaltuustosta osittain sillä, että halusi ”mitoittaa luottamustehtäviäni myös muun perheen kannalta reilusti”.
Vapaa-ajallaan Rostila harrastaa brasilialaista jujutsua sekä on kertonut kannattavansa Tampereen Ilvestä.
Aiheesta muualla

Yle: Seuraa kansanedustajaasi: Onni Rostila (ps.)
| n k Perussuomalaisten kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (46):  Aittakumpu (2024–)3  Antikainen  Bergbom  Eerola  Elomaa  Garedew  Halla-aho  Huhtasaari  Huru  Immonen  Junnila  Juuso  Juvonen  Kangas  Keskisarja  Koponen  Koskela  Laakso  Lehtinen  Lundén  Meri  Mäenpää  Mäkelä  Niemi  Nieminen  Peltokangas  Piisinen  Polvinen  Puisto  Purra  Ranne  Rantanen  Rasinkangas (2024–)2  Reijonen  Rintamäki  Ronkainen  Rostila  Rydman  Savio  Seppänen  Sillanpää  Simula  Strandman  Tavio  Tynkkynen (2023–2024)2  Vigelius  Vornanen (2023–2024)1  Vähämäki 
 1  Timo Vornanen erotettiin ryhmästä toukokuussa 2024.  2  Sebastian Tynkkynen siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2024, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Merja Rasinkangas.  3 Pekka Aittakumpu erosi keskustasta ja liittyi perussuomalaisten eduskuntaryhmään lokakuussa 2024. 
| n k Uudenmaan vaalipiirin kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (37):  Adlercreutz  Andersson  Elo  Fagerström  Guzenina (2023–2024)  Harkimo  Hopsu  Hyrkkö  Juvonen  Kaikkonen  Kauma  Keskisarja  Keto-Huovinen  Kiljunen  Koponen  Kumpula-Natri (2024–)  Kvarnström  Laiho  Limnéll  Lindtman  Lohikoski (2024–)  Marttila  Meri  Multala  Mykkänen  Paasi (2024–)  Peltonen  Perholehto  Piisinen  Poutala  Purra  Päivärinta  Rostila  Räsänen  Sammallahti  Saramo (2023–2024)  Toveri (2023–2024)  Vestman  Viljanen  Wickström 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Brookiitti

| Brookiitti |
| --- | --- |
 Brookiittia Pakistanista
Luokka:  oksidimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  TiO2
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  punaruskea tai ruskeasta mustaan
Kidejärjestelmä:  rombinen
Kaksostus:  joskus kontaktikaksosia
Kovuus Mohsin asteikolla:  5,5–6
Ominaispaino:  3,9–4,2
Optiset ominaisuudet
Kiilto:  puolimetalli- tai timanttikiilto
Viiru:  valkoinen, keltainen, keltaruskea tai harmaa
Aiheesta muualla
  Brookiitti Commonsissa 
Brookiitti on oksideihin kuuluva mineraali, joka samaan ryhmään kuuluvien rutiilin ja anataasin tavoin on koostumukseltaan titaanidioksidia (TiO2). Se on nimetty englantilaisen mineralogin Henry James Brooken mukaan. Sillä on alempi lämpötila kuin rutiililla. Joskus brookiitti muodostuu sydämenmuotoiseksi kaksoiskiveksi. Kiteet ovat joskus laattamaisia ja voivat olla uurteisia. Väri on punaruskea tai vaihtelee ruskeasta mustaan. Viiru on valkoinen, keltainen, keltaisenruskea tai harmaa. Brookiitilla on puolimetallimainen- tai timantinkiilto ja se on läpinäkyvä, läpikuultava tai läpinäkymätön. Kovuus on Mohsin kovuusasteikolla 5,5–6. Ominaispaino on 3,9–4,2. Kidejärjestelmä on ortorombinen.lähde?
Esiintyminen

Brookiittia esiintyy upamuodostumissa, joissakin metamorfisissa kivissä ja juonissa. Samoissa paikoissa esiintyy anataasia, rutiilia, albiittia ja kvartsia. Sitä on Löydetty Ranskasta, Sveitsistä, Itävallasta ja Walesista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Brookiitti Wikimedia Commonsissa
Webmineral: Brookite Mineral Data (englanniksi)
Mindat: Brookite (englanniksi)
Handbook of Mineralogy: Brookite (pdf) (englanniksi)
Ylänkötasku

| Ylänkötasku |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Siepot Muscicapidae
Suku::  Pinarochroa
Laji::  sordida
Kaksiosainen nimi
 Pinarochroa sordida  (Rüppell, 1837) 
Synonyymit
 Cercomela sordida 
Katso myös
   Ylänkötasku Wikispeciesissä   Ylänkötasku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ylänkötasku (Pinarochroa sordida) eli aiemmalta nimeltään kenianvuoritasku on itäafrikkalainen varpuslintu joka kuuluu sieppojen heimoon.
Ylänkötasku on pyöreämuotoinen lyhytpystöinen tummanruskea lintu. Se kasvaa noin 15 cm pitkäksi.
Ylänkötaskua tavataan Eritreassa, Etiopiassa, Keniassa, Tansaniassa ja Ugandassa. Laajan levinneisyysalueensa takia se ei ole uhanalainen. Se on yleinen vuoristoniityillä ja nummilla 1800-3300 metrin korkeudessa.
Tero Föhr

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Tero Föhr Norjan MM-kisoissa 2010. |  Tero Föhr Norjan MM-kisoissa 2010. |  Tero Föhr Norjan MM-kisoissa 2010. |  |
Maa:   Suomi
Miesten suunnistus
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Kiova 2007 | keskimatka |  |
|  Pronssia | Kiova 2007 | viesti |  |
|  Pronssia | Miskolc 2009 | viesti |  |
Tero Föhr (s. 1. elokuuta 1980) on suomalainen suunnistaja, MM-mitalisti, joka aktiiviaikanaan kuului suunnistuksen maailman kärkeen. Vehkalahden Veikkoja edustavaa Föhriä valmentaa Simo Martomaa. Vuonna 2006 hän ankkuroi Vehkalahden Veikot Jukolan Viestin voittoon ja on siten viimeisin Jukolan Viestin voiton ankkuroinut suomalainen suunnistaja.
Saavutukset

2007 sprintissä karsiutui loppukilpailusta, keskimatkalla hopeaa, viestissä pronssia
2008 sprintissä 17., keskimatkalla 20., viestissä 6.
2009 keskimatkalla 12., pitkällä matkalla 11., viestissä pronssia
2010 sprintissä 10., keskimatkalla 16.
2011 keskimatkalla 18., pitkällä matkalla 9., viestissä 7.
2013 pitkällä matkalla 17., viestissä 5
World Games
2009 sprintissä 3., keskimatkalla 4., viestissä 2.
2006 sprintissä 31., keskimatkalla 41., viestissä 7.
2008 sprintissä 24., keskimatkalla 19.
2010 keskimatkalla 6., pitkällä matkalla 24., viestissä 9.
2005 sprintissä 5., keskimatkalla 8., pitkällä matkalla 20., viestissä 6.
2007 sprintissä 22., keskimatkalla 41., pitkällä matkalla 8., viestissä 4.
2009 sprintissä ja keskimatkalla 6., pitkällä matkalla 9., viestissä 11.
2002 viestissä pronssia
2006 sprintissä kultaa, keskimatkalla kultaa, viestissä pronssia
2007 sprintissä hopeaa, yösuunnistuksessa pronssia
2008 pitkällä matkalla ja keskimatkalla kultaa, viestissä pronssia
2009 sprintissä kultaa, viestissä kultaa
2011 pitkällä matkalla pronssia
2004 kokonaispisteissä 45.
2005 kokonaispisteissä 21.
2006 kokonaispisteissä 39.
2007 kokonaispisteissä viides; Kiovassa keskimatkalla toinen
2008 kokonaispisteissä neljäs.; Sälenissä pitkällä matkalla voitto , Oslossa takaa-ajokilpailussa voitto
2009 kokonaispisteissä 13.
2010 kokonaispisteissä 33.
2011 kokonaispisteissä 40.
2012 kokonaispisteissä 125.
Yksityiselämä

Föhr asuu Jyväskylässä perheensä kanssa. Hän työskentelee Hankasalmen suunnistuslukion päävalmentajana.
Ylöjärven seurakunta

| Ylöjärven seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Ylöjärven kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Tampereen hiippakunta
Rovastikunta:  Hämeenkyrön rovastikunta
Pääkirkko:  Ylöjärven kirkko
Perustettu:  1895
Jäsenmäärä:  22 723 (elokuu 2024)
– Osuus asukkaista:  n. 67,5 %
Kirkollisvero:  1,65 %
Kirkkoherra:  Ulla Ruusukallio
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yksi seurakunnan kirkoista on empiretyylinen Viljakkalan kirkko, joka valmistui 1842. Kirkon tornia korotettiin jo 1872 ja nykyisen kupupäätteen torni sai 1930.
Ylöjärven seurakunta on seurakunta Pirkanmaalla, Ylöjärven kaupungissa. Seurakunta kuuluu Tampereen hiippakunnassa Hämeenkyrön rovastikuntaa. Kirkkoherrana toimii Ulla Ruusukallio.
Vuoden 2024 elokuussa Ylöjärven seurakuntaan kuului 22 723 jäsentä, mikä vastasi noin 67,5 prosenttia Ylöjärven väestöstä. 2000-luvulla jäsenmäärä kasvoi aina vuoteen 2015 saakka, jolloin jäseniä oli 24 649, mutta sen jälkeen jäsenmäärä on laskenut joka vuosi.
Ylöjärven seurakunta perustettiin Pirkkalan seurakuntaan kuuluneena rukoushuonekuntana vuonna 1779. Vuonna 1841 se muutettiin kappeliseurakunnaksi ja vuonna 1899 itsenäiseksi seurakunnaksi. Ylöjärven seurakuntaan on liitetty Viljakkalan (2007) ja Kurun (2009) seurakunnat vastaavien kuntaliitosten yhteydessä.
Yläpilvi

Yläpilvi on korkealla, yleensä 6 000–18 000 metrin korkeudessa, oleva pilvi.  Yläpilviin kuuluvat untuvapilvi (Cirrus), harsopilvi (Cirrostratus) ja palleropilvi (Cirrocumulus).
Yläpilvien esiintumisen yläraja on tropopaussi, alemman ilmakehän troposfäärin yläraja. Siksi yläpilviä havaitaan tropiikissa ylempänä kuin napojen lähettyvillä, missä tropopaussikin on alempana. Yläpilvet ovat tropiikissa tyypillisesti 8 000–18 000 m, keskileveysasteilla 5 000–13 000 ja korkeilla leveyksillä (napojen lähettyvillä) 3 000–8 000 metrin korkeudessa.
Valaisevat yöpilvet ja helmiäispilvet esiintyvät vielä ylempänä kuin yläpilvet: stratosfäärissä ja sen yllä.
Esimerkkejä

Cirrus
Cirrus fibratus
Cirrostratus stratiformis
Cirrocumulus stratiformis
Suomen Salibandyliitto

| Suomen Salibandyliitto ry |
| --- | --- |

Perustettu:  23. syyskuuta 1985
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminnanjohtaja:  Riku Tapio
Puheenjohtaja:  Kaarina Vuori
Hallitus (2021–2023):   Janne Heikkinen  Harri Karjala  Arja Kilpeläinen  Mikko Kohonen  Juuso Laamanen  Timo Lyytinen  Olli Lähdesmäki 
Aiheesta muualla
Salibandy.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen Salibandyliitto on suomalainen urheilujärjestö, josta käytetään myös epävirallista lyhennettä SSBL. Se perustettiin 23. syyskuuta 1985. Järjestön tarkoituksena on edistää, valvoa ja ohjata Suomen salibandyn harrastusta ja kehitystä. Liitto toimii siihen kuuluvien järjestöjen ja urheiluseurojen yhdyssiteenä. Sen toiminnan perustana ovat liikunnan eettiset arvot ja urheilun reilun pelin periaatteet. SSBL on Kansainvälisen Salibandyliiton perustajajäsen.
Vuoden 2011 lopussa Salibandyliitolla oli 881 jäsenseuraa ja kauden 2010–2011 lopussa 46 976 lisenssipelaajaa.