stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keskiamerikankeihäskäärme

| Keskiamerikankeihäskäärme |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Kyykäärmeet Viperidae
Suku::  Bothrops
Laji::  asper
Kaksiosainen nimi
 Bothrops asper  (Garman, 1884) 

Katso myös
   Keskiamerikankeihäskäärme Wikispeciesissä   Keskiamerikankeihäskäärme Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keskiamerikankeihäskäärme (Bothrops asper) on kyykäärmeiden heimoon kuuluva laji. Se liikkuu öisin.
Ulkonäkö ja koko

Yksilön pituus on 1,2–2,5 metriä. Pää on keihäsmäinen ja vartalo on hoikka ja pitkänomainen. Ihon värisävyjä ovat ruskea, harmaa ja musta, ja selässä on kuvioita.
Levinneisyys ja elinympäristö

Keskiamerikankeihäskäärmettä tavataan Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan pohjoisosassa. Sitä esiintyy sademetsissä, viljelyksillä ja monissa muissa ympäristöissä.
Lisääntyminen

Laji lisääntyy synnyttämällä ja poikasia on yhdessä pesueessa 5–86.
Ravinto

Laji syö muita matelijoita, nisäkkäitä, lintuja ja sammakkoeläimiä.
Aiheesta muualla

ITIS: Bothrops asper (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Bothrops asper, Terciopelo (englanniksi)
The University of Adelaide, Australia, Clinical Toxinology Resources: Bothrops asper (englanniksi)
Kitakieleke

Uvula = Kitakieleke
Kitakieleke (lat. uvula) on kudoksesta muodostunut pitkulainen elin, joka roikkuu kurkun yllä kiinni pehmeässä suulaessa. Kitakielekkeen merkitystä ei tarkkaan tunneta,kenen mukaan? mutta sillä on tärkeä tehtävä ihmisen puheen muodostuksessa.
Kitakieleke on yksi monista paikoista, joihin voi ottaa lävistyksen. Kitakielekelävistys on kuitenkin lävistyksistä vaarallisimpia mm. turvotuksen ja tukehtumisvaaran vuoksi.
Kivekäs

Kivekäs on suomalainen sukunimi, jota esiintyy useassa suvussa. Se on suomennos muun muassa nimistä Stenbäck ja Backman.
Henkilöitä

Aarne Kivekäs (vuoteen 1924 Sippola, 1902–1982), suomalais-neuvostoliittolainen yleisurheilija
Ansu Kivekäs (s. 1964), varhaiskasvatuksen erityisopettaja ja kirjailija
Antti Kivekäs (1942–2012), yritysjohtaja, Esan Kirjapainon toimitusjohtaja, Ossi Kivekkään poika
Emma Kivekäs (1898–1956), taidemaalari ja opettaja
Esa Kivekäs (1916–1992), keskimatkojen juoksija, teologian tohtori ja uskonnonopettaja
Herkko Kivekäs (1910–2010), rovasti, virsirunoilija ja kirjailija
Kaarlo Edward Kivekäs (vuoteen 1880 Karl Edvard Backman, 1866–1940), kenraali, Suomen armeijan päällikkö 1919
Kaarlo Jooseppi Kivekäs (vuoteen 1906 Stenbäck, 1870–1930), rovasti ja Porin kirkkoherra
Kaarlo Oskari Kivekäs (1880–1957), kauppaneuvos ja lehtikustantaja
Konrad Fredrik Kivekäs (vuoteen 1876 Stenbäck, 1847–1918), toimittaja ja suomenmielinen vaikuttaja
Lauri Kivekäs (vuoteen 1876 Gustaf Laurentius Stenbäck, 1852–1893), juristi, fennomaani, ylioppilaspoliitikko, valtiopäivämies
Lauri Kivekäs (vuoteen 1926 Stenbäck, 1903–1989), vuorineuvos, Suomen Työnantajain Keskusliiton puheenjohtaja, ministeri
Markku Kivekäs (1947–2008), Disney-asiantuntija, Aku Ankan päätoimittaja, keräilijä, suomentaja, sarjakuvaneuvos
Matti Kivekäs (1888–1918), Suomen Kuvalehden ensimmäinen päätoimittaja, suomentaja
Mikko Kivekäs (1911–2004), rovasti ja kirjailija, Herkko Kivekkään veli
Ossi Kivekäs (1908–1992), varatuomari ja lehtikustantaja, Esan Kirjapainon johtaja, Kaarlo Oskari Kivekkään poika
Otso Kivekäs (s. 1979), kaupunginvaltuutettu ja kansalaisaktivisti
Pekka Kivekäs (s. 1937), lehtori ja virsirunoilija
Reino Kivekäs (1936–2004), nyrkkeilijä
Saga Kivekäs (s. 1997), seitsenottelija
Kivekäs, inkeriläinen talonpoika ja isonvihan aikainen sissipäällikkö, jonka mukaan sissejä alettiin kutsua "kivekkäiksi"
Henkilöitä > Romaanihenkilöitä

Antti Kivekäs: historiallinen romaani Isonvihan ajoilta, Eevertti Pätnäsen 1923 ilmestyneen romaanin päähenkilö
Kick (albumi)

| Kick INXS |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 12. lokakuuta 1987
 Tuottaja(t): Chris Thomas
 Tyylilaji: uusi aalto, vaihtoehtorock, poprock, funkrock, hard rock
 Kesto: 39.12
 Levy-yhtiö: WEA, Atlantic, Mercury
INXSin muut julkaisut
| Listen Like Thieves 1985 | Kick 1987 | X 1990 |
Singlet albumilta Kick
 ”Need You Tonigh / Mediate” Julkaistu: 23. syyskuuta1987  ”Devil Inside” Julkaistu: 13. helmikuuta 1988  ”New Sensation / Guns in the Sky” Julkaistu: 31. maaliskuuta 1988  ”Never Tear Us Apart” Julkaistu: 8. elokuuta 1988  ”Mystify / Kick” Julkaistu: 15. maaliskuuta 1989
Kick on australialaisen rock-yhtyeen INXSin vuonna 1987 julkaistu albumi, joka on bändin myydyin. Se on pelkästään Yhdysvalloissa myynyt yli 10 miljoonaa. Albumi sisältää hitit "Devil Inside", "Need You Tonight", "New Sensation" ja "Never Tear Us Apart". Se on julkaistu uudelleen vuonna 2004, joka sisältää albumin lisäksi toisen levyn, joka sisältää single-, remix-, demo- ja liveversioita albumin kappaleista sekä albumilta poistettuja kappaleita.
Kappaleet > Alkuperäinen kappalelista

Guns In The Sky (2:21)
New Sensation (3:39)
Devil Inside (5:14)
Need You Tonight (3:01)
Mediate (2:36)
The Loved One (3:37)
Wild Life (3:10)
Never Tear Us Apart (3:05)
Mystify (3:17)
Kick (3:14)
Calling All Nations (3:02)
Tiny Daggers (3:38)
Kappaleet > 2004 Deluxe Edition kappalelista

CD1:
Guns In The Sky (2:21)
New Sensation (3:39)
Devil Inside (5:14)
Need You Tonight (3:01)
Mediate (2:36)
The Loved One (3:37)
Wild Life (3:10)
Never Tear Us Apart (3:05)
Mystify (3:17)
Kick (3:14)
Calling All Nations (3:02)
Tiny Daggers (3:38)
CD2:
Move On
I'm Coming (Home)
On The Rocks
Mystify (Chicago Demo)
Jesus Was A Man (Demo/Outtakes)
The Trap (Demo)
New Sensation (Nick 12" Mix)
Guns In The Sky (Kick Ass Remix)
Need You Tonight (Mendelson Extended Mix)
Mediate (Live From America)
Never Tear Us Apart (Live From America)
Kick (Live From America)
Kokoonpano

Michael Hutchence – laulu, taustalaulu
Kirk Pengilly – saksofoni, rytmikitara, taustalaulu
Tim Farriss – kitara, taustalaulu
Andrew Farriss – syntetisaattori, rumpukone, rytmikitara, taustalaulu
Garry Gary Beers – basso
Jon Farriss – rummut
Lorde

| Lorde |
| --- | --- |
 Lorde esiintymässä vuonna 2017.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ella Marija Lani Yelich-O’Connor
Syntynyt: 7. marraskuuta 1996 (ikä 27) Auckland, Uusi-Seelanti
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Lorde 
Laulukielet:  englanti, maori
Aktiivisena:  2012–
Tyylilajit:  pop, elektroninen
Soittimet:  laulu
Levy-yhtiöt:  Universal Music Group Lava Records Republic Records
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Lorde, oikealta nimeltään Ella Marija Lani Yelich-O’Connor (s. 7. marraskuuta 1996 Auckland, Uusi-Seelanti), on uusiseelantilainen laulaja-lauluntekijä. Hänen ensimmäinen EP-levynsä, The Love Club, julkaistiin marraskuussa 2012, ja sen ensimmäinen single, "Royals", nousi Billboard Hot 100 -listan ensimmäisellä sijalle. Kappale palkittiin Grammy-gaalassa 2014 vuoden kappaleen ja parhaan pop-sooloesityksen Grammy-palkinnoilla. Lorden esikoisalbumi Pure Heroine julkaistiin syyskuussa 2013 ja menestyi hyvin sekä kaupallisesti että arvosteluissa. Royals-kappale on mukana myös tällä albumilla.. Albumilta julkaistiin Royalsin jälkeen singlet "Team" ja "Tennis Court".
Lorden toinen albumi, Melodrama, kesäkuussa 2017. Melodrama ei menestynyt kaupallisesti yhtä hyvin kuin edellinen albumi, mutta sai kriitikoilta erinomaiset arvostelut. Albumi oli ehdolla vuoden albumiksi vuoden 2018 Grammy-gaalassa. Albumilta julkaistiin single "Green Light", "Perfect Places" ja "Homemade Dynamite".
Melodrama-albumin kaksivuotispäivänä, kesäkuussa 2019, Lorde kertoi työstävänsä kolmatta albumiaan. Albumin ensimmäinen single, nimikappale "Solar Power", ilmestyi kesäkuussa 2021. Albumi Solar Power julkaistiin 20. elokuuta 2021. Kolmatta albumia seurasi EP-levy Te Ao Mārama, jolla Lorde esittää viisi Solar Power -albumin kappaletta maorin kielellä.
Lorde on myös tehnyt tunnuskappaleen "Yellow Flicker Beat" ja muuta musiikkia elokuvaan Nälkäpeli – Matkijanärhi, osa 1. Kappale oli ehdolla parhaan kappaleen Golden Globe -palkinnon saajaksi vuonna 2014.
Diskografia > Studioalbumit

Pure Heroine (2013)
Melodrama (2017)
Solar Power (2021)
Diskografia > EP:t

The Love Club (2012)
Live in Concert (2013)
Te Ao Mārama (2021)
Diskografia > Singlet

"Royals" (2013)
"Tennis Court" (2013)
"Team" (2013)
"Yellow Flicker Beat" (2014)
"Green Light" (2017)
"Perfect Places" (2017)
"Homemade Dynamite" (ft. SZA, Khalid ja Post Malone, 2017)
"Solar Power" (2021)
"Stoned at the Nail Salon" (2021)
"Mood Ring" (2021)
"Fallen Fruit" (2021)
Diskografia > Singlet > Promosinglet

"Bravado" (2013)
"Buzzcut Season" (2013)
"Ribs" (2013)
"No Better" (2013)
"Flicker" (Kanye West Rework) (Lorde & Kanye West) (2014)
"Liability" (2017)
"Sober" (2017)
"Secrets from a Girl (Who's Seen It All)" (2022)
Diskografia > Singlet > Singlet vierailevana artistina

"Team Ball Player Thing" (#KiwisCureBatten) (hyväntekeväisyyssingle) (2015)
"Magnets" (Disclosure ft. Lorde) (2015)
"Girl, So Confusing" (Charli XCX ft. Lorde) (promosingle)
Diskografia > Muut esiintymiset

"Everybody Wants to Rule the World" (The Hunger Games: Catching Fire) (2013)
"Easy (Switch Screens)" (Son Lux ft. Lorde) (2014)
"All Apologies" (Nirvana-cover, live) (2014)
"Meltdown" (Stromae ft. Pusha T, Q-Tip, Haim & Lorde) (The Hunger Games: Mockingjay, Part 1) (2014)
"Ladder Song" (The Hunger Games: Mockingjay, Part 1) (2014)
"Don't Take the Money" (Bleachers ft. Lorde) (MTV Unplugged) (2017)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lorde Wikimedia Commonsissa
Lorden viralliset kotisivut
diskografia Lorde Discogs-sivustolla
Lorde Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Lorde
Käännös suomeksi
Kodisjoki

| Kodisjoki> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Rauma |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  61°01′34″N, 021°41′20″E
Lääni:  Länsi-Suomi
Maakunta:  Satakunnan maakunta
Kuntanumero:  266
Hallinnollinen keskus:  Kodisjoen kirkonkylä
Perustettu:  1896
– emäpitäjä:  Laitila
Liitetty:  2007
– liitoskunnat:  Rauma Kodisjoki
– syntynyt kunta:  Rauma
Pinta-ala:  42,83 km²   (2006)
– maa:  41,16 km²
– sisävesi:  1,67 km²
Väkiluku:  522   (31.12.2006)
– väestötiheys:  12,76 as./km²
Kodisjoki on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Satakunnassa. Kunnassa asui 2000-luvun alussa hieman yli 500 henkeä, joten se oli Manner-Suomen (pl. Ahvenanmaa ja Turun saaristo) pienin kunta. Kodisjoen kunta perustettiin vuonna 1896. Sitä ennen se oli Laitilan kylä.
Kodisjoen vanha saarnahuone valmistui todennäköisesti jonain vuosista 1777, 1778 tai 1779. Dokumentit eivät ole säilyneet tuolta ajalta, joten tarkkaa valmistumisvuotta ei kyetä määrittämään. Nykyinen Kodisjoen kirkko vihittiin käyttöön 6. marraskuuta 1906.
Maaliskuussa 2006 Kodisjoen ja Rauman kunnanvaltuustot hyväksyivät kuntaliitosehdotuksen, joka astui voimaan 1. tammikuuta 2007. Tällöin Kodisjoen kunta lakkautettiin, ja se siirtyi osaksi Rauman kaupunkia. Kodisjoen viimeinen kunnanjohtaja oli Ritva-Liisa Korpela. Kodisjoki oli yksi harvoja Suomen kuntia, joilta puuttui oma evankelis-luterilainen seurakunta. Kodisjoki kuului saarnahuonekuntana pitkään (ainoana Suomessa) Laitilan seurakunnan alaisuuteen, mutta kuntaliitoksessa siitä tuli osa Rauman seurakuntaa.
Kodisjoen entisen kunnan alueella on muutamia järviä, joista suurin on Otajärvi. Kunnan alueella kulkee myös monihaarainen Kodisjoki, joka laskee Otajärveen. Joki parantaa huomattavasti peltojen viljelykelpoisuutta.
Nimi Kodisjoki pohjautuu lounaismurteissa ja Ala-Satakunnan murteissa tunnettuun murresanaan kodis (gen. kodiksen) tai kodiksin (gen. kodiksimen), jotka ovat johdoksia sanasta koti ja tarkoittavat 'kotitaloa' tai 'kotitonttia'.  Nimeä on kansanetymologisesti selitetty myös tarinalla, jonka mukaan kun ensimmäiset asukkaat saapuivat Kodisjoen rannoille, he sanoivat "Kori joki" (= kaunis paikka). Tämä perustuu paikkakunnan nimen myöhempään paikalliseen ääntämykseen Korisjoki.
Kylät

Ahteri, Heinilä, Isopuoli, Kodisjoki (kirkonkylä), Sahankulma, Saluksenkulma, Vuorela, Ylöjänpää
Kulttuuri > Murre

Kodisjoen alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Kodisjoen murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Rauman alaryhmään.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Kodisjoen pitäjäruoiksi valittiin 1980-luvulla läskisoosi ja ruismarjapuuro.
Koripallo Pan-Amerikan kisoissa 2019

Koripallossa kilpailtiin Pan-Amerikan kisoissa 2019 27. heinäkuuta – 10. elokuuta 2019. Kilpailut käytiin Eduardo Dibós Coliseumissa. Koripallossa pelattiin sekä tavallisessa 5x5-koripallossa että 3x3-koripallossa. Kummallekin sukupuolelle oli omat turnaukset. 3x3-turnaukseen osallistui kuusi maata ja 5x5-turnaukseen kahdeksan maata. Menestynein maa oli Yhdysvallat, joka voitti kaksi neljästä turnauksesta sekä yhteensä neljä mitalia.
Mitaliyhteenveto

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miehet, 5x5   tiedot |  Argentiina |  Puerto Rico |  Yhdysvallat |  |  |  |
| Miehet, 3x3   tiedot |  Yhdysvallat |  Puerto Rico |  Dominikaaninen tasavalta |  |  |  |

| Naiset, 5x5   tiedot |  Brasilia |  Yhdysvallat |  Puerto Rico |  |  |  |
| Naiset, 3x3   tiedot |  Yhdysvallat |  Argentiina |  Dominikaaninen tasavalta |  |  |  |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Yhdysvallat | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 2. |  Argentiina | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 3. |  Argentiina | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 4. |  Puerto Rico | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 5. |  Dominikaaninen tasavalta | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Yhteensä | Yhteensä | 4 | 4 | 4 | 12 |
Kurjenkanava

Kurjenkanava on Kuusamossa Iijoen vesistössä lähellä Murtovaaran kylää sijaitseva noin kilometrin pituinen kanava, joka yhdistää Raakunjärven ja Kurjenjoen. Kanava tehtiin alun perin uittotöiden helpottamiseksi. Raakunjärvestä tehtiin myös toinen Varkaanreikäkanava-niminen oikaisukanava helpottamaan veneliikennettä.
Kiljavan opisto

Kiljavan opiston päärakennus.
Kiljavan opisto on Palkansaajien koulutussäätiön ylläpitämä Nurmijärvellä sijaitseva kansanopisto. Opisto sijaitsee Kiljavalla Sääksjärven rannalla.
Kiljavan opisto tarjoaa runsaasti työelämän kehittämiseen ja edunvalvontaan liittyviä kursseja. Opistossa voi suorittaa ammattitutkintoja ja tarjonnassa on lisäksi harrastustoimintaan liittyviä kursseja.
Keskusjärjestöille, ammattiliitoille ja työttömyyskassoille järjestetään henkilöstön ammatillista lisä- ja täydennyskoulutusta. Koulutusta järjestää SAK:n Kehittämiskeskus.
Kiljavan opisto ja Voionmaan opisto yhdistyivät vuoden 2016 alussa ja Voionmaan opisto muutti Ylöjärveltä Tampereelle kesällä 2016 ja muutti nimekseen Voionmaan koulutuskeskus.
Voionmaan koulutuskeskus tarjoaa nuorille ja aikuisille suunnattuja pitkiä kansanopistolinjoja median ja viestinnän sekä kulttuurin alalta. Lisäksi Tampereella voi suorittaa avoimen yliopiston opintoja kasvatustieteestä ja psykologiasta.
Kiljavan opisto järjestää Nurmijärven ja Tampereen lisäksi koulutusta Helsingissä, Kirkkonummella, Kuopiossa, Oulussa ja Vaasassa.
Kiljavan opiston nelikerroksinen päärakennus on valmistunut 1950. Opiston yhteydessä toimii Hotelli Kiljavanranta.
Opiston tiloissa toimii myös Humanistisen ammattikorkeakoulun toimipiste HUMAK Nurmijärvi.
Aiheesta muualla

Opiston verkkosivut
Keltikset

| Keltikset |
| --- | --- |
 Euroopankeltis (Celtis australis)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Kladi::  Aitokaksisirkkaisten ydinryhmä
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Rosales
Heimo::  Hamppukasvit Cannabaceae
Suku::  Keltikset Celtis  L.
Katso myös
   Keltikset Wikispeciesissä   Keltikset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltikset (Celtis) on kasvisuku, joka kuuluu hamppukasvien heimoon. Siihen kuuluu useita kymmeniä lajeja. Keltikset voivat olla aina- tai kesävihantia puita. Niitä kasvaa suuressa osassa maailmaa niin lauhkeilla kuin trooppisillakin alueilla.
Tuntomerkit

Keltikset ovat lajista riippuen aina- tai kesävihantia puita. Lehdet ovat vuorottaisia, korvakkeellisia ja ehyt- tai sahalaitaisia. Pienet kukat ovat huiskilomaisessa, viuhkomaisessa tai terttumaisessa kukinnossa. Kukat ovat yksi- tai kaksineuvoisia, ja kukan kehä on neli- tai viisiliuskainen. Heteiden lukumäärä on sama kuin kehälehtien. Emi on kaksiluottinen. Hedelmät ovat luumarjoja.
Levinneisyys

Keltikset kasvavat suuressa osassa maailmaa lauhkealta vyöhykkeeltä tropiikkiin.
Käyttö

Monet keltislajit tuottavat hyvälaatuista puutavaraa. Kaarnan kuituja on käytetty sekä paperin että köyden valmistukseen. Monien lajien siemenistä saadaan teollisuudessa käytettyä kasviöljyä.
Lajeja

Keltisten sukuun kuuluu kymmeniä lajeja.
Celtis adolfi-friderici
Celtis affinis
Celtis africana – afrikankeltis
Celtis australiensis
Celtis australis – euroopankeltis
Celtis balansae
Celtis bequaertii
Celtis berteroana
Celtis bifida
Celtis biondii
Celtis boninensis
Celtis brasiliensis
Celtis bungeana
Celtis caudata
Celtis cerasifera
Celtis chekiangensis
Celtis chichape
Celtis choseniana
Celtis conferta
Celtis crenata
Celtis dubia
Celtis edulis
Celtis ferarum
Celtis fragifera
Celtis gomphophylla – suippukeltis
Celtis harperi
Celtis hildebrandii
Celtis hypoleuca
Celtis iguanaea
Celtis ituriensis
Celtis jamaicensis
Celtis jessoensis
Celtis julianae
Celtis koraiensis – koreankeltis
Celtis laevigata
Celtis latifolia
Celtis lindheimeri
Celtis loxensis
Celtis luzonica
Celtis madagascariensis
Celtis mildbraedii – kongonkeltis
Celtis occidentalis – amerikankeltis
Celtis orthocanthos
Celtis pacifica
Celtis pallida
Celtis paniculata
Celtis petenensis
Celtis philippensis
Celtis planchoniana
Celtis prantlii
Celtis rendleana
Celtis rigescens
Celtis rubrovenia
Celtis salomonensis
Celtis schippii
Celtis scotellioides
Celtis sinensis – kiinankeltis
Celtis solenostigma
Celtis spinosa
Celtis tala
Celtis tenuifolia
Celtis tessmannii
Celtis tetrandra
Celtis tikalana
Celtis timorensis
Celtis toka
Celtis tournefortii – balkaninkeltis
Celtis trinervia
Celtis tupalangi
Celtis vandervoetiana
Celtis vitiensis
Celtis zenkeri
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Keltikset – Celtis
Kirkko ja kaupunki

| Kirkko ja kaupunki |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti ja verkkomedia
Julkaisija:  Helsingin seurakuntayhtymä
ISSN:  ISSN 0356-3421
Perustettu:  1942
Päätoimittaja:  Pauli Juusela
Kotikunta:  Helsinki
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  matalaksi leikattu tabloid
Ilmestymistiheys:  joka toinen torstai
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kirkko ja kaupunki on Suomen laajalevikkisin seurakuntalehti ja verkkomedia. Lehti toimitetaan osoitteellisena jakeluna pääkaupunkiseudulla Suomen evankelis-luterilaisen kirkon jäsenille. Levikki on 340 000 kappaletta.
Kirkko ja kaupungin verkkomedia julkaisee uutta sisältöä päivittäin. Vuonna 2022 kirkkojakaupunki.fi-sivustolla kävi median oman kävijäseurannan mukaan joka viikko keskimäärin noin 50 000 eri kävijää. Rampanelin tekemän käyttäjätutkimuksen mukaan vuonna 2020 verkkomedian käyttäjistä 40 prosenttia on 16–34-vuotiaita ja 54 prosenttia naisia.
Samaan mediaperheeseen Kirkko ja kaupungin kanssa kuuluu Jouluradio. Kansallisen radiotutkimuksen mukaan Jouluradiolla oli vuoden 2019 joulukuussa 779 000 kuuntelijaa viikossa. Jouluradio oli koko Suomen viidenneksi kuunnelluin radiokanava joulukuussa.
Historia

Lehti perustettiin nimellä Helsingin kirkkosanomat. Ensimmäinen numero ilmestyi 21. syyskuuta 1942. Helmikuusta 1943 lehti ilmestyi 6–7 kertaa vuodessa. Nimen Kirkko ja kaupunki lehti sai vuonna 1960, ja samalla se alkoi ilmestyä lähes viikoittain. Nimi juontuu Helsingissä pidetystä samannimisestä suuresta seurakuntatapahtumasta.
Aluksi lehteä kustansi Helsingin seurakuntayhtymä itse. Vuodesta 1987 vuoteen 2016 kustantamisesta huolehtivat kaupalliset kustantajat, ja seurakuntayhtymä säilyi julkaisijana.
Vuonna 2015 alkoivat pääkaupunkiseudun seurakunnat tehdä entistä tiiviimpää yhteistyötä. Ne perustivat yhteisen verkkomedian, joka sai nimen Valomerkki. Siinä julkaistiin Valomerkin oman toimituksen tuottaman aineiston lisäksi Helsingin seurakuntien lehden Kirkko ja kaupungin sekä Vantaan seurakuntien lehden Vantaan Laurin ja Espoon seurakuntien lehden Essen aineistoa. Sivusto tunnettiin Valomerkki-nimellä noin kaksi vuotta eli vuoden 2016 loppuun.
Vuoden 2017 alusta lähtien pääkaupunkiseudun seurakuntien yhteisen verkkomedian nimi on ollut Kirkkojakaupunki.fi. Vuonna 2017 Helsingin Kirkko ja kaupunki sekä Esse ja Vantaan Lauri yhdistivät voimansa myös paperilehden tekemisessä. Koko pääkaupunkiseudun yhteinen seurakuntalehti sai nimekseen Kirkko ja kaupunki. Samalla lehti harvensi ilmestymistiheyttään ja alkoi ilmestyä noin joka toinen viikko. Helsingin seurakuntayhtymä ryhtyi jälleen kustantajaksi.
Päätoimittajat

Päätoimittajana ovat Kirkko ja kaupungin historian aikana toimineet:
Heimer Virkkunen 1942–1954
Erkki Kario 1955–1966
Juhani Simojoki 1967–1992
Seppo Simola 1992–2016
Jaakko Heinimäki 2017–2022
Pauli Juusela 2023–
Kritiikkiä

MTK:n puheenjohtaja Juha Marttila hermostui pastori Kari Kuulan Kirkko ja kaupunki -lehden kolumnista, jossa tämä arvosteli eläinten tehotuotantoa. MTK teki kantelun tuomiokapitulille. Päätoimittaja Heinimäki poisti kolumnin, mikä on herättänyt keskustelua.
Aiheesta muualla

Kirkko ja kaupunki -näköislehti
Kivitunturi

Kivitunturi (ven. Кивитунтури) on tunturi Petsamon piirissä Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Tunturi sijaitsee aivan Norjan rajan tuntumassa. Tunturin länsipuolella virtaa Norjan vastaisen rajan muodostava Vuoremijoki ja tunturin itäpuolella on Näsykkäjärvi. Tunturin huippu yltää 257 metrin korkeuteen. Kivitunturi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan pohjoisosassa.
Kokenillikirva

| Kokenillikirva |
| --- | --- |
 Naaras vasemmalla, koiras oikealla
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Alaluokka::  Pterygota
Lahko::  Nivelkärsäiset Hemiptera
Alalahko::  Kirvansukuiset Sternorrhyncha
Yläheimo::  Kilpikirvat Coccoidea
Heimo::  Dactylopiidae
Suku::  Dactylopius
Laji::  coccus
Kaksiosainen nimi
 Dactylopius coccus  Costa, 1829 
Katso myös
   Kokenillikirva Wikispeciesissä   Kokenillikirva Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kokenillikirva (Dactylopius coccus vanh. Coccus cacti) on Meksikosta ja Etelä-Amerikasta kotoisin oleva pieni kirvalaji. Se käyttää ravinnokseen kaktuksia. Lajin naaraista tehdään punaista väriainetta (E 120). Väriaineesta käytetään nimiä karmiinit, kokenilli, kokkiniili tai karmiinihappo.
Kokenillikirvoja opuntian lehdellä.
Kokenillikirvojen kansoittamaa viikunaopuntian (Opuntia ficus-indica) kasvustoa.
1900-luvun alussa kokenillikirvoja ja niiden ravintokasviksi sopivia opuntiakaktuksia istutettiin Australiaan. Kaktuksista tuli paha rikkakasvi.
Karmiini väriaineena

Elintarviketeollisuus käyttää karmiinia punaisena väriaineena muun muassa makeisissa ja juomissa, joissakin punaisissa mehuissa, punaviineissä, likööreissä ja esimerkiksi Camparissa. Monet vegaanit ja muut eläinystävälliseen kuluttamiseen pyrkivät välttävät eettisistä syistä karmiinia sisältäviä tuotteita ja valitsevat kasviperäisillä väreillä, kuten punajuurella, värjätyn tuotteen.