stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keksintö
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Keksijäin Keskusliitto KEKE ry
Keksintösäätiö
Esimerkkejä suomalaisista hyödynnetyistä keksinnöistä ja niiden keksijöistä (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylen Elävä arkisto: Keksinnöt
Keski-Uudenmaan Teatteri

Keski-Uudenmaan Teatteri on Keravan ja Tuusulan alueella toimiva ryhmämuotoinen ammattiteatteri, jonka kotipaikka sijaitsee Keravalla. Esityksiä järjestetään myös muun muassa Krapin kesäteatterissa Tuusulassa sekä Halosenniemessä toimivassa Pekka Halosen museossa.
Vuonna 1998 perustettu Keski-Uudenmaan Teatteri on alueen ainoa ammattiteatteri. Vuosittain esityksiä on ensi-illassa neljästä kuuteen, kaikkiaan esityksiä on vuoden aikana noin 130.  Esityksissä on vuosien mittaan nähty vierailemassa myös Miia Nuutila, Ilkka Heiskanen, Mika Nuojua, Jari Pehkonen, Ilkka Koivula, Juha Veijonen, Esko Roine, Kirsi Ylijoki, Antti Reini, Pertti Koivula ja monta muuta näyttelijää. Ohjaajina ovat toimineet muun muassa Kari Rentola, Kaisa Korhonen, Kari Paukkunen, Katja Krohn, Milko Lehto, Jukka Mäkinen, Aila Lavaste, Risto Autio ja Kari Paukkunen.
Keski-Uudenmaan Teatterin perusti vuonna 1998 joukko teatterialan ammattilaisia huomattuaan, että alueelta puuttui oma ammattiteatteri. Mukana olivat muun muassa Ilkka Heiskanen, Nicke Lignell, Mika Nuojua, Miia Nuutila, Anu Sinisalo, Kari Väänänen ja Iiro Ollila. Ensimmäinen ensi-ilta oli Kari Rentolan aikalaiskomedia Oy Pelastakaa miehet Ab.
Vuonna 2018 Keski-Uudenmaan Teatteri hankki itselleen oman vakituisen tilansa Keravalta, osoitteesta Kultasepänkatu 4. Teatterin oman tilan avajaiset ja juhlagaala pidettiin 1. syyskuuta 2018. Juhlavuoden kunniaksi teatteri kutsui kaikki vuonna 1998 syntyneet nuoret katsomaan näytelmiä veloituksetta. Tempauksen tavoite oli kasvattaa uutta teatterikävijäsukupolvea Keski-Uudellemaalle. Vuoden aikana nähtiin myös pop up -teatteria eri tapahtumien yhteydessä.
Vuonna 2021 Keski-Uudenmaan teatterin johtajana aloitti Elina Varjomäki. Vuodesta 2022 alkaen KUT on valtionosuuden piiriin kuuluva teatteri. KUT saa vuosittain tukea Tuusulan kunnalta ja Keravan kaupungilta. KUT on rekisteröity yhdistys, jonka virallinen nimi on Keski-Uudenmaan Teatterin kannatusyhdistys. Puheenjohtajana toimii Kalle Tahkolahti ja varapuheenjohtajana Jussi Hongisto. Teatterin hallitus on ylin päättävä elin yhdistyksessä ja se valitaan joka toinen vuosi uudelle kaksivuotistoimintakaudelle.
Esityspaikat

Keski-Uudenmaan Teatteri (Kerava), 140 katsomopaikkaa
Krapin Kesäteatteri (Tuusula), 363 katsomopaikkaa
Halosenniemi (Tuusula), 55 katsomopaikkaa
Keuda-Talon Kerava-sali (Kerava), 398 katsomopaikkaa
Kulttuuritalo Monion Riihi-sali (Tuusula), 176-227 katsomopaikkaa
Aiheesta muualla

Keski-Uudenmaan Teatterin sivusto
Menneet esitykset
Krapin kesäteatteri
Kielletty hedelmä (elokuva)

| Kielletty hedelmä |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Dome Karukoski
Käsikirjoittaja:  Aleksi Bardy
Tuottaja:  Aleksi Bardy
Säveltäjä:  Adam Nordén
Kuvaaja:  Tuomo Hutri
Leikkaaja:  Harri Ylönen
Pääosat:  Amanda Pilke Marjut Maristo Joel Mäkinen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Helsinki-filmi
Levittäjä:  Sandrew Metronome
Ensi-ilta:   13. helmikuuta 2009  8. helmikuuta 2009[lähde? ]
Kesto:  104 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 400 000 euroa
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kielletty hedelmä on suomalainen vuonna 2009 valmistunut Dome Karukosken ohjaama ja Aleksi Bardyn käsikirjoittama elokuva.
Elokuva kertoo kahdesta vanhoillislestadiolaisesta nuoresta tytöstä Raakelista ja Mariasta, jotka lähtevät kesäksi Helsinkiin kokeilemaan erilaista elämää kuin mihin ovat tottuneet. Maalaistalossa, isossa lestadiolaisperheessä kasvaneet tytöt saavat kokea millaiselta vapaus tuntuu. Elokuva on kasvutarina ja kuvaus elämänvalinnoista uskonnollisuuden ja vapauden ristipaineessa.
Elokuva on kuvattu Pohjois-Pohjanmaalla Limingassa ja Kempeleessä sekä Helsingissä.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Marjut Maristo  | … |  Raakel   |
|  Amanda Pilke  | … |  Maria   |
|  Joel Mäkinen  | … |  Toni   |
|  Jarkko Niemi  | … |  Jussi   |
|  Olavi Uusivirta  | … |  Johannes   |
|  Timo Tikka  | … |  Luukas   |
|  Malla Malmivaara  | … |  Eeva   |
|  Jani Volanen  | … |  Ilari   |
|  Jarkko Nyman  | … |  Lefa   |
|  Minka Kuustonen  | … |  Katja   |
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
MTV.fi Outi Heiskanen: 
V2.fi Jari Tapani Peltonen:
Jussi-palkinnot ja -ehdokkuudet

Elokuva sai parhaan naissivuosan (Amanda Pilke) Jussi-palkinnon vuonna 2010. Lisäksi elokuva oli ehdolla vuoden parhaaksi elokuvaksi.
Kirkastusvuori

Kirkastusvuori tarkoittaa vuorta, jolla Raamatun mukaan tapahtui Kristuksen kirkastuminen, jonka yhteydessä Mooses ja Elia ilmestyivät Jeesuksen opetuslapsille Pietarille, Jaakobille ja Johannekselle. Kirkastusvuori on vanhan tradition mukaan Taaborin vuori, mutta on myös esitetty, että se olisi voinut olla Hermonvuori.
Keskimmäinen Töyrijärvi

| Keskimmäinen Töyrijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°04′11″N, 26°11′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskupuro:  puro Kalliojärveen 
Järvinumero:  14.427.1.034
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147,3 m  
Pituus:  1,5 km  
Leveys:  460 m  
Rantaviiva:  3,686 km  
Pinta-ala:  34,902 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskimmäinen Töyrijärvi 
Keskimmäinen Töyrijärvi tai Keskimmäinen Töyryjärvi on Keski-Suomessa Viitasaarella  Kalliojärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 35 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Suotajärven valuma-alueeseen (14.427) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,3 metriä mpy.
Keskimmäinen (Viitasaari)

| Keskimmäinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°12′21″N, 25°49′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskupuro:  Välipuro Saarijärveen 
Järvinumero:  14.426.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,6 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  1,089 km  
Pinta-ala:  5,022 ha  
Tilavuus:  0,0001994 km³ 
Keskisyvyys:  3,97 m  
Suurin syvyys:  7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskimmäinen 
Keskimmäinen  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Viitakankaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 500 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 199 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,0 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (14.426) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,6 metriä mpy.
Keskimmäinen Suojärvi

| Keskimmäinen Suojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°18′13″N, 25°54′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Koliman alue (14.47)
Laskuoja:  oja Alimmaiseen Suojärveen 
Järvinumero:  14.474.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  156,3 m  
Pituus:  830 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,846 km  
Pinta-ala:  11,703 ha  
Tilavuus:  0,0002379 km³ 
Keskisyvyys:  2,03 m  
Suurin syvyys:  4,4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskimmäinen Suojärvi 
Keskimmäinen Suojärvi  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Kanalanmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 830 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,7 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 237 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 4,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Koliman alueella (14.47), jonka Liesojoen valuma-alueeseen (14.474) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 156,3 metriä mpy.
Koróneia (Thessaloniki)

| Koróneia Κορώνεια |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Koróneia
 Koordinaatit: 40°38′N, 23°13′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Thessaloniki
Kunta:  Lagkadás
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  070905
Väkiluku (2011):  4 092
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koróneia (kreik. Κορώνεια; myös Korónia; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κορώνειας, Dimotikí Enótita Koróneias) on yksi Lagkadáksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 4 092 (vuonna 2011).
Koróneian kunnallisyksikkö käsittää alueen Lagkadáksen kunnan eteläosassa kunnallisyksikölle nimen antaneen Koróneia-järven eteläpuolella. Kunnallisyksikön suurin asutus on Ágios Vasíleioksen kylä. Koróneia oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lagkadáksen kuntaan yhdessä Ássiroksen, Kallíndoian, Lachanáksen, Sochóksen ja Vertískoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Koróneian kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ágios Vasíleios | Ágios Vasíleios | 1 309 |
| Ardaméri | Ardaméri | 251 |
| Gerakaroú | Gerakaroú | 1 223 |
| Lagkadíkia | Lagkadíkia | 636 |
| Vasiloúdi | Vasiloúdi | 673 |
Yhteensä: 4 092
Koróneia (järvi)

| Koróneia Κορώνεια |
| --- | --- |
 Koróneia-järvi.
Valtiot:   Kreikka
Paikkakunta:  Thessaloniki, Keski-Makedonia
Koordinaatit:  40°41′08″N, 23°08′40″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100 m
Pituus:  10,7  km
Pinta-ala:  42,82 km²
Keskisyvyys:  1  m 
Suurin syvyys:  1 m
 fiKoróneia 
Koróneia (kreik. Κορώνεια, myös Korónia) on järvi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Se on Kreikan viidenneksi suurin luonnonjärvi ja sen pinta-ala on 42,82 neliökilometriä. Koróneia on suurimmillaan noin 10,8 kilometriä pitkä ja noin viisi kilometriä leveä. Järvi sijaitsee 100 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on yksi metri.
Lagkadíkian kylä ja Koróneia-järvi.
Koróneia sijaitsee Thessalonikin alueyksikön alueella Chalkidikín niemimaan juuressa noin 15 kilometriä itään Thessalonikin kaupungista. Järven ympäristö kuuluu Lagkadáksen kuntaan ja Vólvin kuntaan. Lagkadáksen kunnan osa Koróneian kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä järvestä. Koróneian pohjoispuolelta kulkee A2-valtatie.
Noin 11,5 kilometriä itään Koróneiasta samassa linjassa sen kanssa sijaitsee Vólvi-järvi. Järvet muodostavat yhdessä merkittävän kosteikkoalueen ja ne ovat monien lintulajien talvehtimisaluetta. Järvet ympäristöineen muodostavat Koróneia- ja Vólvi-järvien ja Makedonian Témpin kansallispuiston. Ne on suojeltu myös Natura 2000 -alueina sekä Ramsarin sopimuksella.
Viime vuosina järven pinta on laskenut huomattavasti. Vielä noin 30 vuotta sitten järven syvyys oli noin viisi metriä. Järvi on kärsinyt myös teollisuudesta, tehomaataloudesta sekä jätevesipäästöistä. Euroopan komissio haastoi vuonna 2011 Kreikan oikeuteen epäonnistumisesta järven suojelussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koróneia Wikimedia Commonsissa
Korčula (kaupunki)

| Korčula |
| --- | --- |
 Näkymä kaupunkiin.
 Korčulan sijainti Dubrovnik-Neretvan piirikunnassa.
 Korčula
 Koordinaatit: 42.96°N, 17.13°E 
Valtio:  Kroatia
Piirikunta:  Dubrovnik-Neretva
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  110 km²
Korkeus:  1 m
Väkiluku (2011):  5 663
 – Väestötiheys:  51,5 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.korcula.hr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korčula on samannimisellä Korčulan saarella sijaitseva kaupunki Dubrovnik-Neretvan piirikunnassa Kroatiassa. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 5 663 asukasta. Korčulan kaupunki on yleinen turistikohde, ja se tunnetaan muun muassa Moreška-miekkatanssiesityksistään, jossa kaksi kuningasta taistelevat prinsessasta.
Legendan mukaan löytöretkeilijä Marco Polo on syntynyt Korčulassa.
Historia

Mainintojen mukaan Korčulan kaupungissa on ollut katedraali 1300-luvulla. Toiset maininnat ovat 1500-luvulta, jolloin Korčulan kaupungissa oli luostari. Korčulan kaupungissa kukoisti Habsburgien monarkia 1800-luvulla.
Kipinä (moottori)

Kipinä 5.7 vuodelta 1960 Forum Marinumissa
Kipinä-moottori oli Kuopion Osuuskonepajan vuonna 1911 kehittämä kaksitahtimoottori, jota valmistettiin vuosina 1914–1980. Ensimmäisen Kipinä-moottorin sytytysjärjestelmä perustui kipinäinduktoriin, toisin kuin lähes kaikki sen jälkeiset koneet, jotka oli varustettu magneetolla.
Tunnusomaista Kipinälle oli hidas pyörintänopeus, joka mahdollisti suoravedon venekäytössä ja antoi moottorille omaleimaisen äänen.
Ennen Kipinän valmistamista Kuopion Osuuskonepaja yritti vuonna 1911 valmistaa perämoottoria, jonka rakenne oli lainattu lähes suoraan Evinruden vuonna 1904 esittelemästä 2,5 hv:n perämoottorista. Kone kulki nimellä ”Kalla”, mutta se ei päässyt sarjatuotantoon lähinnä perävaihteen teko-ongelmien johdosta. Myös 1913 valmistetun Kalla-keskimoottorin keskeisin rakenne on kopioitu melko tarkkaan samasta Evinruden 2,5 hv perämoottorin moottorista.
Kipinä-moottoria valmistettiin useassa paikassa, ja valmistajia oli useita. Tuotemerkkiä ei ole rekisteröity, joten kyseisellä nimellä valmistettiin samantyyppisiä moottoreita eri paikoissa. Kipinä-moottoreita valmistivat Kuopiossa Kuopion Osuus-Konepaja, Kuopion Konepaja Oy, Kuko Oy ja Helinin Konepaja. Kipinän kaltaisia moottoreita valmistivat myös muun muassa Tuovilanlahden Konepaja Oy Maaningalla, Aatalan Konepaja Oy ja Urheilu-Konepaja Kuopiossa. monet konepajat Tampereella ja Victor Forselius Turussa.
Kuopion Konepaja valmisti 1920- ja 1930-luvuilla 2,5, 4, 6 ja 8 hevosvoiman kaksitahtisia Kipinä-venemoottoreita ja 10-12 hevosvoiman nelitahtisia Kipinä-maatalousmoottoreita. Moottorit oli varustettu kuulalaakereillä, Schebler-kaasuttimella ja Bosch-starttimagneetolla.
Viimeinen valmistettu malli oli Helinin konepajan vuonna 1980 valmistama 10 hevosvoiman Kipinä-moottori.
Kipinöiden valmistus loppui vuonna 1980, joskin ulkonäkö oli vuosien varrella muuttunut ja tehoakin oli tullut moninkertaisesti lisää.
Aiheesta muualla

Kyösti Helin: Kipinä - Kuopion seudun vene- ja maamoottorien historia sekä Kuopion konepajojen historiaa.  Kyösti Helin, 2004.  ISBN 952-91-6811-X.
Kipinä moottorin esite
Toinen esite, 8 hv malli vuodelta 1930
Iskelmä Gaala

Iskelmä Gaala on Iskelmä-radiokanavan vuosittain järjestämä gaala.
Kanavan kuuntelijat päättävät äänestyksessä Vuoden Iskelmä-, Naisartisti-, Miesartisti-, Albumi-, Yhtye- ja Tulokas-palkintojen saajat. Lisäksi gaalassa jaetaan Pro Iskelmä -palkinto, jonka voittajan päättää raati. Palkinto jaetaan taholle tai yhtyeelle, joka edistää iskelmämusiikkia. Toisin kuin monet muut palkintogaalat, Iskelmä Gaala järjestetään yleisötapahtumana, johon kuka tahansa voi osallistua ostamalla pääsylipun.
Palkitut > Vuoden 2005 palkitut

| Palkinto | Voittaja |
| --- | --- |
Iskelmä: "Mä putoan" (Yölintu)
Albumi: Mennyttä miestä (Yölintu)
Naisartisti: Anne Mattila
Miesartisti: Kari Tapio
Yhtye: Yölintu
Tulokas: Anneli Mattila
Ulkomainen artisti: Il Divo
Myydyin albumi: Mennyttä miestä (Yölintu)
Pro Iskelmä: Sanoittaja Sinikka Svärd
Palkitut > Vuoden 2006 palkitut

| Palkinto | Voittaja |
| --- | --- |
Iskelmä: "Oikeesti" (Finlanders)
Albumi: Sydänsärkyä (Simo Silmu)
Naisartisti: Paula Koivuniemi
Miesartisti: Charles Plogman
Yhtye: Agents & Jorma Kääriäinen
Tulokas: Jani & Jetsetters
Ulkomainen artisti: Il Divo
Myydyin albumi: Agents Is Allright (Agents & Jorma Kääriäinen)
Pro Iskelmä: Finlanders
Palkitut > Vuoden 2007 palkitut

| Palkinto | Voittaja |
| --- | --- |
Iskelmä: "Preussinpunaista" (Yölintu)
Albumi: Haavoittumaton (Yölintu)
Naisartisti: Paula Koivuniemi
Miesartisti: Kari Tapio
Yhtye: Lauri Tähkä & Elonkerjuu
Tulokas: Heli Ruotsalainen
Ulkomainen artisti: Enrique Iglesias
Myydyin albumi: Paalupaikka (Kari Tapio)
Pro Iskelmä: Kapellimestari, orkesterinjohtaja Riku Niemi
Palkitut > Vuoden 2008 palkitut

| Palkinto | Voittaja |
| --- | --- |
Iskelmä: "Kaksi puuta" (Juha Tapio)
Albumi: Suurenmoinen elämä (Juha Tapio)
Naisartisti: Laura Voutilainen
Miesartisti: Juha Tapio
Yhtye: Agents
Tulokas: Suvi Teräsniska
Viihdyttäjä: Lauri Tähkä & Elonkerjuu
Myydyin albumi: Suurenmoinen elämä (Juha Tapio)
Pro Iskelmä: Paula Koivuniemi
Palkitut > Vuoden 2009 palkitut

| Palkinto | Voittaja |
| --- | --- |
Iskelmä: Kiitos ja kunnia (Yö)
Albumi: Tänään ei huomista murehdita (Lauri Tähkä & Elonkerjuu)
Naisartisti: Paula Koivuniemi
Miesartisti: Kari Tapio
Yhtye: Yö
Tulokas: Anna Puu
Viihdyttäjä: Lauri Tähkä & Elonkerjuu
Myydyin albumi: Tänään ei huomista murehdita (Lauri Tähkä & Elonkerjuu)
Pro Iskelmä: Jussi Hakulinen
Palkitut > Vuoden 2010 palkitut

| Palkinto | Voittaja |
| --- | --- |
Iskelmä: "Missä muruseni on" (Jenni Vartiainen)
Albumi: Rakkaus päällemme sataa (Suvi Teräsniska)
Naisartisti: Suvi Teräsniska
Miesartisti: Olli Lindholm
Yhtye: Lauri Tähkä & Elonkerjuu
Tulokas: Laura Närhi
Viihdyttäjä: Suvi Teräsniska
Pro Iskelmä: Ilkka Vainio
Palkitut > Vuoden 2011 palkitut

| Palkinto | Voittaja |
| --- | --- |
Iskelmä: "Pahalta piilossa" (Suvi Teräsniska)
Albumi: Hyvä voittaa (Juha Tapio)
Naisartisti: Chisu
Miesartisti: Lauri Tähkä
Yhtye: Popeda
Tulokas: Arttu Wiskari
Viihdyttäjä: Yö
Pro Iskelmä: Warner Music Finland
Palkitut > Vuoden 2012 palkitut

| Palkinto | Voittaja |
| --- | --- |
Iskelmä: "Vie mut kotiin" (Jesse Kaikuranta)
Albumi: Vie mut kotiin (Jesse Kaikuranta)
Naisartisti: Laura Närhi
Miesartisti: Jesse Kaikuranta
Yhtye: Yö
Tulokas: Jesse Kaikuranta
Viihdyttäjä: Chisu
Pro Iskelmä: Vain elämää
Palkitut > Vuoden 2013 palkitut

| Palkinto | Voittaja |
| --- | --- |
Iskelmä: "Täydellinen elämä" (Suvi Teräsniska) 
Albumi: Terra (Jenni Vartiainen) 
Naisartisti: Jenni Vartiainen 
Miesartisti: Juha Tapio 
Yhtye: Haloo Helsinki! 
Tulokas: Jonne Aaron 
Viihdyttäjä: Cheek 
Pro Iskelmä: Lauri Tähkä
Palkitut > Vuoden 2018 palkitut

| Palkinto | Voittaja |
| --- | --- |
Iskelmä: "Olisitpa sylissäni" (Antti Ketonen)
Albumi: Hulluuden Highway (Haloo Helsinki!)
Naisartisti: Kaija Koo
Miesartisti: Mikko Kuustonen
Yhtye: Haloo Helsinki!
Tulokas: Mikko Harju
Viihdyttäjä: Juha Tapio
Iskelmän legenda: Reijo Taipale
Vuoden musiikintekijä: Petri Somer
Palkitut > Vuoden 2023 palkitut

| Palkinto | Voittaja |
| --- | --- |
Iskelmä: "Kohti sydänpeltoja" (Vesterinen yhtyeineen)
Albumi: Kaikella on tarkoitus (Lauri Tähkä)
Yhtye: Portion Boys
Naisartisti: Bess
Miesartisti: Lauri Tähkä
Tulokas: Olli Halonen
Viihdyttäjä: Portion Boys
Teoston Vuoden musiikintekijä: Sanoittaja Saara Törmä
Pro Iskelmä: Arttu Wiskari
Palkitut > Vuoden 2024 palkitut

| Palkinto | Voittaja |
| --- | --- |
Iskelmä: "Viimeinen tanssi" (Behm & Olavi Uusivirta)
Albumi: Hetken ikuinen (Vesterinen yhtyeineen)
Yhtye: Kuumaa
Artisti: Behm
Tulokas: Bee
Viihdyttäjä: Portion Boys
Teoston Vuoden musiikintekijä: Musiikkituottaja Antti "RZY" Riihimäki
Pro Iskelmä: Elastinen
Kevyen musiikin vuosisata

| Kevyen musiikin vuosisata> All You Need Is Love: The Story of Popular Music |
| --- | --- |
Tyyli:  musiikkidokumentti
Kehittäjä(t):  Tony Palmer
Alkuperämaa:  Yhdistynyt kuningaskunta Saksan liittotasavalta
Alkuperäiskieli:  englanti
Julkaistu:  1977
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  17
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  London Weekend Television Theatre Projects Film Productions Ltd RM Productions (Länsi-Saksa)
Aiheesta muualla
IMDb 
Kevyen musiikin vuosisata (All You Need Is Love: The Story of Popular Music) on Tony Palmerin luoma brittiläinen television dokumenttisarja angloamerikkalaisen rytmi- ja populaarimusiikin eri tyylilajien kehityksestä 1900-luvun taitteesta 1970-luvun puoleenväliin. Sarja kattaa ragtimen, jazzin varhaisvaiheet, bluesin ja gospelin ja etenee sitten vaudevilleen ja music halliin, Broadway-musikaaleihin, swingiin, rhythm and bluesiin, countryyn ja folkiin ja päätyy lopulta rockmusiikkiin. Musiikkiesitysten lisäksi sarja kiinnittää populaarimusiikin tyylilajien kehityksen niiden synnyinvuosien yhteiskunnallisiin ilmiöihin.
17-osainen sarja julkaistiin alun perin vuonna 1977 ja sai pääosin ylistäviä arvosteluja eri puolilla maailmaa. Sitä kuitenkin kritisoitiin vahvasta rock-painotteisuudesta ja siitä, että se ohitti lähes täysin muun muassa diskomusiikin ja juuri nousussa olleen punk rockin. Ainakin jälkimmäisen poisjäänti harmitti Tony Palmeria itseäänkin, joka on kertonut anoneensa lisäyksille rahaa ja tuotantoaikaa mutta jääneensä ilman.
Suomessa sarja esitettiin ensi kerran syksyllä 1977 Yle TV2:n lauantain myöhäisilloissa saamatta kovin paljon katsojia, ja uudelleen avausjaksoa lukuun ottamatta seuraavan vuoden syksyllä Ylen ykköskanavan ohjelmistossa paremmalla ohjelmapaikalla torstain alkuilloissa.
Vuonna 2008 sarja julkaistiin viiden DVD-levyn pakettina.
Tuotanto

Sarja alkoi kehittyä John Lennonin ehdotettua sellaisen tekemistä elokuva-alan tuttavalleen Tony Palmerille vuonna 1974. Varmistettuaan sarjan rahoituksen Palmer alkoi kerätä harvoin nähtyjä elokuvatallenteita eri tyylilajien muusikoiden esiintymisistä ja matkustaa ympäri maailmaa tekemässä haastatteluja ja taustatutkimusta.
Jaksot

Sarjan esittelyjakso (Introductory Programme)
Jumalan lapset (God's Children: The Beginnings)
Ragtime (I Can Hypnotise 'Dis Nation: Ragtime)
Jazz (Jungle Music: Jazz)
Blues (Who's That Comin'?: Blues)
Valkoinen viihde (Rude Songs: Vaudeville & Music Hall)
Musiikkia liukuhihnalta (Always Chasing Rainbows: Tin Pan Alley)
Musikaalien maailma (Diamonds as Big as the Ritz: The Musical)
Swingin kulta-aika (Swing That Music!: Swing)
Rhythm and blues (Good Times: Rhythm and Blues)
Nashvillen äänet (Making Moonshine: Country Music)
Folk-laulajat (Go Down, Moses!: Songs of War and Protest)
Rock and roll (Hail! Hail! Rock'n'Roll!)
The Beatles (Mighty Good: The Beatles)
Katkera sointi (All Along the Watchtower: Sour Rock)
Säihky rock (Whatever Gets You Through the Night: Glitter Rock)
Uusia suuntia (Imagine: New Directions).
Keskimmäinen (Mikkeli, Vanhala)

| Keskimmäinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°46′22″N, 27°05′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskupuro:  puro Iso-Pietiäiseen 
Järvinumero:  14.929.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,2 m  
Pituus:  770 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  1,899 km  
Pinta-ala:  8,637 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskimmäinen 
Keskimmäinen  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Vanhalan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 770 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Korpijoen valuma-alueeseen (14.929) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,2 metriä mpy.