stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gullspångin kunta
Väestönkehitys

| Gullspångin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 7 383 | 7 383 |
| 1955 | 1955 |    | 7 217 | 7 217 |
| 1960 | 1960 |    | 7 095 | 7 095 |
| 1965 | 1965 |    | 6 884 | 6 884 |
| 1970 | 1970 |    | 7 023 | 7 023 |
| 1975 | 1975 |    | 6 923 | 6 923 |
| 1980 | 1980 |    | 6 685 | 6 685 |
| 1985 | 1985 |    | 6 433 | 6 433 |
| 1990 | 1990 |    | 6 448 | 6 448 |
| 1995 | 1995 |    | 6 406 | 6 406 |
| 2000 | 2000 |    | 5 911 | 5 911 |
| 2005 | 2005 |    | 5 595 | 5 595 |
| 2010 | 2010 |    | 5 291 | 5 291 |
| 2015 | 2015 |    | 5 229 | 5 229 |
| 2015 | 2015 |    | 5 169 | 5 169 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 800 | 15,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 136 | 2,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 249 | 4,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 4 044 | 77,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 113 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 131 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 160 524 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 71 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 16,3 %
18–64-vuotiaat: 56,7 %
65 vuotta täyttäneet: 27,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 7,3 | 6,9 |
|   | jalostus | 43,0 | 38,3 |
|   | palvelut | 48,1 | 53,4 |
|   | tuntematon | 1,6 | 1,4 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 032 | 2 216 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 91,7 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 64,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 863 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hova | 1 288 |
| 2 | Gullspång | 1 167 |
| 3 | Otterbäcken | 722 |
| 4 | Skagersvik | 250 |
| 5 | Älgarås* | 1 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Älgaråsin taajamassa on 417 asukasta, ja se kuuluu lähes kokonaan Törebodan kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Gårdsjö
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Gårdsjö
Vassmossen+Nunnestad
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, alueiden valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Gullspångin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 8 | 9 | 9 | 6 | 2 | 2 | 8 | 8 | 9 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 15 | 14 | 11 | 10 | 9 | 9 | 8 | 7 | 5 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 3 | 2 | 1 | 0 | 1 | 2 | 3 | 0 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 2 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 17 | 17 | 18 | 19 | 18 | 20 | 16 | 20 | 12 | 13 | 12 | 17 | 14 | 11 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 2 | 4 | 2 | 0 | 0 | 0 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 10 | 18 | 16 | 2 | 4 | 3 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 35 | 35 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Amnehäradin piiri
Hovan piiri
Södra Rådan piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Amnehärad
Hova-Älgarås*
Asteriskilla (*) merkitty Hova-Älgaråsin seurakunta kuuluu osittain Gullspångin kuntaan ja osittain Törebodan kuntaan.
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Amnehärad
Fagerlid*
Hova
Södra Råda (Råda)
Seurakunnat > Kirkot

Amnehäradin kirkko
Hovan kirkko
Otterbäckenin kirkko
Södra Rådan uusi kirkko
Södra Rådan vanha kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Gullspångin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Gullspångs kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Gullspångin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Helmut Kentler

Helmut Kentler (2. heinäkuuta 1928 – 9. heinäkuuta 2008) oli saksalainen psykologi ja seksologi. Hän on kuolemansa jälkeen joutunut arvostelun kohteeksi "Kentlerin kokeesta", jossa kaltoinkohdeltuja lapsia sijoitettiin tietoisesti lasten seksuaalisten hyväksikäyttäjien huollettaviksi. Berliinin senaatin on aikoinaan todettu suhtautuneen kokeeseen välinpitämättömästi tai sallivasti. Kentler uskoi lapsen seksuaalisen hyväksikäytön harmittomuuteen, kunnes 1990-luvun alussa alkoi tarkastella näkemyksiään uudelleen ja päätyi pitämään pedofiliaa häiriötilana sekä aikuisten ja lasten välisiä seksuaalisia suhteita epätasapuolisina.
Ura

Kentler sai psykologin oikeudet nuorisotyössä vuonna 1960 ja väitteli tohtoriksi vuonna 1975. Vuodesta 1976 eläkkeelle jäämiseensä saakka hän oli Hannoverin Gottfried Wilhelm Leibniz -yliopistossa sosiaalikasvatustieteen professori. Kentler kirjoitti monia kirjoja sukupuolivalistuksesta ja vanhemmuudesta. Häntä käytettiin usein asiantuntijana Saksan lehdistössä ja televisio-ohjelmissa. Die Zeit kuvaili Kentleriä aikoinaan seksuaalikasvatuksen tärkeimmäksi auktoriteetiksi Saksassa.
Kentler työskenteli ennen Hannoverin Gottfried Wilhelm Leibniz -yliopistoon siirtymistä sosiaalikasvatuksen laitoksen johtajana Berliinin Pedadogiikan keskuksessa. Hänen kirjoihinsa kuuluvat Für eine Revision der Sexualerziehung (1967), Sexualerziehung (1971), Texte zur Sozio-Sexualität (1973), Eltern lernen Sexualerziehung (1975), Taschenlexikon Sexualität (1982) ja Sexualwesen Mensch (1984).
Kentlerin koe

Kentlerin kokeeksi kutsutaan hanketta, jossa aloitettiin kaltoinkohdeltujen lasten tietoinen sijoittaminen hyväksikäyttäjien huollettaviksi. Kentler auttoi lasten hyväksikäyttäjiä kasvatuskotien perustamisessa. Berliinin senaatti tuki kokeilua taloudellisesti. Raportissaan Berliinin senaatille Kentler kuvaili vuonna 1988 koetta täysin onnistuneeksi. Poliitikkojen on spekuloitu olleen vastaanottavaisia hankkeelle, sillä se nähtiin vastakkaisena natsipuolueen harjoittamalle lisääntymisen sääntelylle.
Kentler ei 1990-luvun alun jälkeen osallistunut kasvatuskotien toimintaan. Viimeinen niistä suljettiin kuitenkin vasta vuonna 2003. Ennen 1990-luvun alkua Kentler oli pitänyt säännöllisesti yhteyttä kasvattajiin ja näiden kasvattilapsiin. Politiikan tutkija Teresa Nentwig laati hankkeesta kriittisen raportin vuonna 2016. Berliinin senaatin tilaama raportti Hildesheimin yliopiston tutkijoilta päätyi vuonna 2020 siihen tulokseen, että Berliinin senaatti oli aikoinaan joko sulkenut silmänsä toiminnalta tai tukenut sitä aktiivisesti. Sijoituksia hyväksikäyttäjiksi tiedettyjen kasvattajien luo todettiin tehdyn viranomaisten hyväksynnällä 1970-luvulta lähtien ainakin kymmenen. Osa sijoitetuista kertoi myöhemmin avoimesti joutuneensa hyväksikäytön uhreiksi. Hildesheimin raportissa avoimiksi jäivät viranomaisten motiivit. Senaatin jäsenten lisäksi raportissa todettiin lastensuojeluviranomaisten syyllistyneen laiminlyönteihin.
Näkemykset

Kentler luonnehti omaa isäänsä ankaraksi eikä kertomansa mukaan enää totellut tätä isän palattua toisesta maailmansodasta natsien häviön jälkeen. Kentler kritisoikin työssään dominoivien isien vaikutusta lasten kehitykseen. Hän suhtautui kielteisesti Moritz Schreberin kasvatusoppeihin. Kentler alkoi uskoa seksuaalisuuden tukehduttamisen olevan fasismin kannalta oleellista. Hänen mukaansa ankara kasvatus oli myrkyttänyt useita saksalaisten sukupolvia ja luonut autoritaarisia persoonallisuuksia. Kentler uskoi seksuaalisen vapautumisen olevan avainasemassa holokaustin kaltaisen kansanmurhan ennaltaehkäisyssä. Kentlerin mukaan vanhempien tulisi opettaa lapsilleen, ettei heidän koskaan tulisi hävetä mielihalujaan. Hänen mukaansa seksuaalisuudesta koettu häpeä laajentuu helposti kattamaan muutkin elämänalueet. Kentlerin ajatteluun vaikuttivat psykoanalyytikko Wilhelm Reichin ajatukset seksuaalisen vapauden keskeisyydestä uudenlaisen yhteiskunnan muovaamisessa.
Kentler osallistui 1960-luvulla vasemmistoradikaalin opiskelijaliikkeen toimintaan. Hän edusti laajempaa liikehdintää, jonka tavoite oli fasismin seksuaalisen perinnön kumoaminen. Liike ei kuitenkaan kyennyt tehokkaasti erottelemaan erilaisia seksuaalisuuden tabuja toisistaan. Tämä heijastui myös politiikkaan, sillä Saksan vihreän liikkeen alkuvuosina liikkeen sisällä esiintyi suojaikärajojen kyseenalaistamista. Uransa alkuvaiheissa Kentler muun muassa tutustui seksityöhön ajautuneeseen 13-vuotiaaseen poikaan, joka sanojensa mukaan vietti mieluiten yönsä hänestä huolehtineen ja hänen kanssaan seksiä harrastaneen miehen luona. Kentler tulkitsi lapsen puheet siten, että aikuisten ja lasten väliset suhteet voisivat olla vastavuoroisia.
Suuren osan urastaan Kentler puhuikin lasten hyväksikäyttäjistä kaltoinkohdeltujen lasten hyväntekijöinä. Hän uskoi vielä 1980-luvun loppupuolella, että seksuaalinen kontakti kasvattajien kanssa ei vahingoittaisi lapsia, mikäli seksuaalinen aktiivisuus olisi vapaaehtoista. Kentler kertoi Der Spiegelille vuonna 1980 pedofiilien voivan jopa tarjota kaltoinkohdelluille lapsille terapeuttisen mahdollisuuden.
Kentlerin omista adoptiopojista nuorin teki itsemurhan vuonna 1991. Kentlerin mukaan poika oli ennen adoptiota joutunut seksuaalisesti hyväksikäytetyksi. Kentler luki omien sanojensa mukaan vasta pojan kuoltua Sándor Ferenczin esseen, jonka perusteella seksuaaliset suhteet aikuisten ja lasten välillä ovat aina epäsymmetrisiä, hyväksikäyttäviä ja tuhoisia. Tämä näyttää vaikuttaneen Kentlerin myöhäisempään ajatteluun. Tiettävästi viimeisen julkisen lausuntonsa pedofiliasta Kentler antoi haastattelussa vuonna 1999. Tällöin hän viittasi pedofiliaan häiriötilana ja totesi, ettei aikuisella ja lapsella voi olla jaettua ymmärrystä seksuaalisesta toiminnasta. Kentler tunnusti osavastuunsa adoptiopoikansa kuolemasta. Omien sanojensa mukaan vasta Ferenczin essee sai hänet tutustumaan todistusaineistoon seksuaalisen hyväksikäytön vaikutuksesta uhrien emotionaaliseen kehitykseen. Hän ei ollut kertomansa mukaan osannut auttaa poikaa trauman käsittelyssä ja syyttikin itseään "tyhmyydestä".
Yksityiselämä

Kentler oli 1960-luvulta lähtien avoimesti homoseksuaalinen. Hän oli kolmen adoptiopojan isä ja useiden lasten kasvatti-isä. Myös Kentleriin itseensä on kohdistettu hänen kuolemansa jälkeen hyväksikäyttösyytöksiä.
Kentler oli vakaumuksellinen kristitty.
Jälkivaikutus

Vaihtoehto Saksalle -puolueen edustajat ovat käyttäneet Kentlerin koetta osana saksalaisen vasemmiston kritiikkiä. Lisäksi AfD:n yhteydessä toimiva aktivistiryhmä on väittänyt Saksan koulujen seksuaalivalistuksen yhä pohjautuvan Kentlerin ajatuksiin. Kentlerin kokeen varjolla on Saksassa myös syyllistetty homoseksuaaleja.
Hevinkelium

| Hevinkelium> Tiedot |
| --- | --- |
Tyylilaji:  kristillinen metalli
Kotipaikka:   Turku, Suomi
Jäsenet:  Taage, laulu   Sakkeus, rummut   Amos, basso   Ladislao, urut   Jukka, kitara  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hevinkelium on turkulainen heavy metal -yhtye, joka tuli tunnetuksi metallimusiikiksi sovittamistaan virsistä. Yhtye on julkaissut yhden albumin ja muutaman singlen.
Historia

Kotisivujensa mukaan baarikeskustelusta alkunsa saanut yhtye perustettiin vuonna 1997, ja se julkaisi Mefisto Productions -levymerkillä albumin Varrella virren. Julkaistuaan esikoislevynsä Hevinkelium hankki mainetta soittamalla useita konsertteja vuodessa.
Vuonna 2003 laulaja Taage (Tapio Laiho) perusti heavy metal -yhtyeen Kilpi yhdessä kitaristi Petteri Kilven kanssa. Vuonna 2006 Taage osallistui Metallimessuun esilaulajana. Tämä metallimusiikin säestyksellä pidettävä jumalanpalvelus herätti konseptina huomiota lehdistössä, ja jotkut toimittajat olettivat Taagen olevan mukana juuri Hevinkelium-taustansa vuoksi.
Sakkeus/Sacce eli Sakke Koivula tunnetaan myös Peer Günt -yhtyeen rumpalina.
Yhtyeen managerina on toiminut Jukka Miettinen, joka kuului aiemmin kappaleillaan pahennusta herättäneeseen Shitter Limited -yhtyeeseen.
Hevinkelium teki paluun vuonna 2007, vaikka olikin ollut kasassa koko ajan, ja aloitti jälleen vuotuiset konserttiesiintymiset.
Hevinkelium soittaa Turussa joka vuosi joulun tietämillä jouluehtoollis-konsertin (tapahtuma on jo perinne vuodesta 1998).
Tyyli

Hevinkeliumin musiikki on perinteistä, melodista ja suoraviivaista heavy metalia. Laulu on korkeaa ja mahtipontista. Tempo vaihtelee keskinopeasta laahustavan hitaaseen tyyliin. Uruilla on kuuluva osuus yhtyeen äänimaisemassa, ja niitä soitetaan myös kirkkomusiikin tyylisesti. Yhtye nimittää musiikkiansa  "Beetleheviksi", ja metallisovitukset noudattavat vapaasti mukaillen alkuperäisiä virsisävellyksiä. Varhaisissa mainoskuvissaan yhtye käytti uskonnollisia asuja.
Vastaanotto

Yhtyeellä on parodinen maine, ja lehdistö ottaa Hevinkeliumin harvoin vakavasti. Vaikka Hevinkeliumia ei välttämättä voi nimittää "kristilliseksi yhtyeeksi", ryhmä mainitaan usein suomalaisissa metallimusiikkia käsittelevissä lehtiartikkeleissa, kun huomioidaan suuntauksen kristillisemmät edustajat tai puhutaan kristillisen metallimusiikin käsitteestä. Hevinkeliumin levyt eivät ole myyneet suuria määriä (joskin 1000 kappaleen ensimmäinen painos myytiin loppuun hetkessä), ja sen saamat arvostelut ovat vaihtelevia. Levystä on otettu ainakin kolme painosta. Hevinkelium on kuitenkin tunnettu Suomen metallipiireissä, ja yhtyeellä on huumorimaineestaan huolimatta kannattajia myös hengellisissä piireissä.
Vuonna 2011 internet-palvelu UGO listasi Hevinkeliumin promootiokuvan maailman 36. huonoimmaksi kautta aikojen. Tämä oli orkesterin jäsen Sakkeuksen mielestä jopa "jonkinasteinen loukkaus", sillä "sijoittuminen listalla vähintään top vitoseen olisi ollut paljon mielekkäämpää ja ansaitumpaa".
Kokoonpano

Taage (Tapio Laiho) – laulu
Sakkeus – rummut
Amos – basso
Ladislao – urut
Jukka – kitara
Diskografia

Varrella virren (1998)
Singlet: "Tiellä ken vaeltaa"/ "Herra matkamies maan" (1999), ja "Mä silmät luon ylös taivaaseen" (2006)
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Hevinkelium Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Hevinkelium Meteli.netissä
Hevinkelium Myspacessa (englanniksi)
Hometown Cha-Cha-Cha

| Hometown Cha-Cha-Cha> 갯마을 차차차 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  95 min
Pääosissa:   Shin Min-a  Kim Seon-ho  Lee Sang-yi 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:   tvN  Netflix
Esitetty:  28. elokuuta 2021 – 17. lokakuuta 2021
Jaksoja:  16
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  GT:st Studio Dragon
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Hometown Cha-Cha-Cha (hangul: 갯마을 차차차; uudistettu latinisaatio: Gaenmaeul Chachacha) on televisioyhtiö tvN:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Shin Min-a, Kim Seon-h ja Lee Sang-yi.
Suomessa sarja alkoi samanaikaisesti Netflixissä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Shin Min-a  | … |  Yoon Hye-jin   |
|  Kim Seon-ho  | … |  Hong Du-sik   |
|  Lee Sang-yi  | … |  Ji Seong-hyun   |
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
HMS Brilliant

HMS Brilliant on ollut kahdeksan Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.
HMS Brilliant (1729), sluuppi
HMS Brilliant (1757), Venus-luokan 36-tykkinen viidennen luokan alus
HMS Brilliant (1779), Enterprise-luokan 28-tykkinen kuudennen luokan alus
HMS Brilliant (1814), Apollo-luokan 36-tykkinen viidennen luokan alus
HMS Brilliant (1891), Apollo-luokan panssarikansiristeilijä
HMS Brilliant (H84), B-luokan hävittäjä
HMS Brilliant (F90), Tyypin 22 -fregatti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”HMS Brilliant”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hiilenjärvi

| Hiilenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  62°00′27″N, 25°59′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rutajoen valuma-alue (14.236)
Laskupuro:  Hiilenpuro Rutajokeen 
Järvinumero:  14.236.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,9 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  450 m  
Rantaviiva:  2,864 km  
Pinta-ala:  18,282 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHiilenjärvi 
Hiilenjärvi on Keski-Suomessa Joutsassa Rutalahden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 18,3 hehtaaria, ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,9 metriä mpy.
Gracie Glam

| Gracie Glam |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. syyskuuta 1990 (ikä 34)  Raleigh, Pohjois-Carolina
Pornonäyttelijä
Aktiivisena:  2009–
Pituus:  165 cm
Paino:  50 kg
Aiheesta muualla
www.thegracieglam.com
IMDb
Gracie Glam (s. 30. syyskuuta 1990 Raleigh, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Hän aloitti uransa vuonna 2009 ja on urallaan voittanut vuoteen 2014 mennessä kolme AVN-palkintoa. Hän on toiminut myös Penthousen mallina.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Gracie Glam Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Hurrikaani Hazel

| Hurrikaani Hazel |
| --- | --- |
Laantui::  18. lokakuuta 1954
Alin paine::  ≤ 937 mbar
Kovin tuuli::  240 km/h
Kuolleita::  1 000–1 200
Tuhot::  420 miljoonaa USD
 Myrskyn reitti.  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Hurrikaani Hazel oli vuoden 1954 Atlantin hurrikaanikauden tappavin hirmumyrsky. Sen arvioidaan surmanneen tuhat ihmistä Haitissa ennen kuin se nousi maihin Yhdysvalloissa luokan 4 hurrikaanina, missä se aiheutti 95 ihmisen kuoleman. Kanadassa se surmasi 81 ihmistä, joista useimmat Torontossa.
Hazel havaittiin Grenadan itäpuolella 5. lokakuuta. Haitissa kuoli sen seurauksena 400 ihmistä. Se haihtui lopullisesti 18. lokakuuta Ontariossa.
Valmistautuminen

Ennusteissa myrskyn odotettiin laantuvan Alleghenyvuorten yllä.
Karibia

Etelä-Haiti kärsi myrskystä eniten; Les Cayesissa raportoitiin ainakin 200 kuolonuhria ja niemen pohjoispuolella Jérémien kaupunki, jossa kuoli yli 200, huuhtoutui lähes kokonaan mereen.
Gracie Allen

Gracie Allen
Gracie Allen (26. heinäkuuta 1895 San  Francisco, Kalifornia – 27. elokuuta 1964 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen komedienne, joka yhdessä aviomiehensä George Burnsin kanssa muodosti koomikkoparin Burns ja Allen.
Allen liittyi vaudeville-seurueeseen 1909. Hän esiintyi yksin vuoteen 1922 asti, jolloin hänen parikseen tuli George Burns, jonka kanssa Allen avioitui 1926. Myöhemmin pariskunta esiintyi sekä radiossa, televisiossa ja useissa elokuvissa, kunnes Allen vetäytyi alalta 1958.
Gracie Allenilla on tähti Hollywood Walk of Famella.
Aiheesta muualla

Gracie Allen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Helmut Käutner

| Helmut Käutner |
| --- | --- |
 Käutner Alankomaissa vuonna 1960.
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. maaliskuuta 1908 Düsseldorf, Saksan keisarikunta
Kuollut: 20. huhtikuuta 1980 (72 vuotta) Castellina in Chianti, Italia
Ammatti:  teatteri- ja elokuvaohjaaja, näyttelijä
Puoliso:  Erica Balqué
Ohjaaja
Tunnetuimmat ohjaukset:  Viimeinen silta,   Köpenickin kapteeni
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Helmut Käutner (25. maaliskuuta 1908 Düsseldorf, Saksan keisarikunta – 20. huhtikuuta 1980 Castellina in Chianti, Italia) oli saksalainen elokuva- ja teatteriohjaaja sekä näyttelijä. Hän aloitti uransa kabareeryhmässä, ja hänen ensimmäinen elokuvansa Kitty und die Weltkonferenz kiellettiin toisen maailmansodan aikana. Loppusodan Käutner keskittyi runollista realismia edustaviin elokuviin. Käutnerin suurimmat menestyselokuvat tehtiin 1950-luvulla, ja niistä ensimmäinen oli Viimeinen silta. Käutner siirtyi televisioon 1960-luvulla, kun hän ei löytänyt enää paikkaa Saksan elokuvassa. Hän teki elokuvatöiden ohella koko uransa myös teatteriohjauksia.
Nuoruus ja opiskelu

Käutner syntyi 25. maaliskuuta 1908 Düsseldorfissa. Hänen vanhempansa olivat kauppias Paul Läutner ja tämän vaimo Claire. Perhe muutti vuonna 1916 Esseniin, missä Helmut kävi peruskoulunsa ja osallistui kouluteatterin näytökseen. Lukion jälkeen hän kävi tanssi- ja pantomiimikursseja Folkwang-koulussa ja opiskeli puvustusta, lavastusta ja sisustusta Kunstgewerbeschulessa. Käutner aloitti vuonna 1928 Münchenin yliopistossa opintonsa. Hän opiskeli yliopistossa saksan tutkimusta, filosofiaa, psykologiaa, taidehistoriaa ja teatteritaidetta. Opiskeluaikanaan Käutner kirjoitti kulttuuriartikkeleita ja -kritiikkejä.