stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juice Leskisen diskografia
Albumit

Juice Leskinen & Coitus Int (1973), kultalevy
Juice Leskinen & Coitus Int: Per Vers, runoilija (1974), kultalevy
Juice ja Mikko (Mikko Alatalon kanssa) (1975)
Juice: Keskitysleirin ruokavalio (1976)
Juice: Lahtikaupungin rullaluistelijat (1977)
Juice Leskinen Slam: Tauko I (1978)
Välikausitakki (1978)
Juice Leskinen Slam: Tauko II (1979)
Juice Leskinen Slam: XV yö (Tauko III) (1980), kultalevy
Juice Leskinen Slam: Kuusessa ollaan (1980), kultalevy
Juice Leskinen Slam: Ajan henki (1981), kultalevy
Dokumentti (1981)
Juice Leskinen Grand Slam: Sivilisaatio (1982)
Juice Leskinen Grand Slam: Deep Sea Diver (EP, 1983)
Juice Leskinen Grand Slam: Boogieteorian alkeet peruskoulun ala-astetta varten, lyhyt oppimäärä (1983)
Juice Leskinen Grand Slam: Kuopio-Iisalmi-Nivala (live, 1984)
Juice Leskinen Grand Slam: Pyromaani palaa rikospaikalle (1985), kultalevy
Juice Leskinen Grand Slam: Yölento (1986), timanttilevy
Minä (1987), kultalevy
Sinä (1990), kultalevy
Juice Leskinen Grand Slam: Taivaan kappaleita (1991)
Juice Leskinen ETC: Simsalabim Jim (1992)
Haitaribussi (1993)
Kiveä ja sämpylää (1996)
Pieni euroiskelmäsarja (EP, 1998)
L (2000)
Vaiti, aivan hiljaa (2002)
Juice & Mikko: Senaattori ja boheemi (Mikko Alatalon kanssa) (2004), kultalevy
Juice & Mikko: Klassikoiden ilta (Mikko Alatalon kanssa) (live, 2005)
JuiceRemuDave – Live! (live, 2008)
Juice Leskinen & Ari Kankaanpää (live, 2015)
Viralliset kokoelmat

Singlet 1974–76 (1976)
Tähän saakka (1977)
Sietämätön mies (1992)
Kautta aikain (tammikuu 1997) kultalevy, platinalevy
Maamme (Vårt land) (2000)
Tuomaksen Evankeliumi (2003)
Kautta aikain 2 (2006)
Syksyn sävel – Kaikki singlet 1974–2004 (6-CD, 2007)
Muut kokoelmat

Oikea valinta: Juice – 14 parasta puolta (1981)
Parhaat (1982), kultalevy
Kokoelma (1982)
Tupla: Ajan henki / Dokumentti (1983) (julkaistu vain C-kasettina)
Matka Suomeen (1984), kultalevy
Masters (1986), kultalevy
Parhaat (1986) (julkaistu vain C-kasettina)
Parhaat (1987) (julkaistu vain C-kasettina)
Juice Leskinen Slam (1987)
Lauluja rakastamisen vaikeudesta (1988)
Extra (1989)
2 alkuperäistä (Tauko II / Tauko III) (1991)
Juicinfonia, esitt. The New Generation Orchestra, joht. Tuomas Lampela (1991)
12 alkuperäistä (1992) (julkaistu vain C-kasettina)
12 alkuperäistä (1993) (julkaistu vain C-kasettina)
Valitut teokset (1993)
Suomen parhaat (1994)
Lauluja rakastamisen vaikeudesta (1994)
20 suosikkia – Ei elämästä selviä hengissä (1995) kultalevy
20 suosikkia – Onnellinen mies (1997)
Juice Leskinen – Parhaat (2008)
20 × Juice Leskinen (2012)
20 × Juice Leskinen & Grand Slam (2012)
Sävel ja sanat (2013)
37 laulua Suomesta (2014) (sama sisältö kuin kokoelmassa Maamme (Vårt land))
Johanna-vuodet, osa 1 (2014)
Johanna-vuodet 1982–1983 (2014)
Kaikkien aikojen Juice (2015) (sama sisältö kuin kokoelmissa Kautta aikain ja Kautta aikain 2)
Love-vuodet 1973-1978 (8 LP, 2016)
Jukebox-singlet

Juice Leskinen & Coitus Int: Juankoski, here I come / Panomies (1974)
Juice Leskinen & Coitus Int: Per Vers, runoilija / Tango Iloharjulla soi (1974)
Juice Leskinen Slam: Hauho / Jäminkipohja boogie (1979)
Juice Leskinen Slam: Ei elämästä selviä hengissä / Viidestoista yö (1980)
Juice Leskinen Slam: Mies joka rakastaa itseään / Mene kotiin (1980)
Juice Leskinen Slam: Sika / Kuusessa ollaan (1980)
Juice Leskinen: Viimeinen kylähullu / Dokumentti (1981)
Juice Leskinen Grand Slam: Villi länsi / Atomisuoja (1982)
Juice Leskinen Grand Slam: Eesti (On My Mind) / Kun rumba loppuu (1983)
Juice Leskinen & Coitus Int: Marilyn / Juankoski, here I come (1992)
Juice/Juice Leskinen & Coitus Int: Erkki twistaa / Jyrki boy (1992)
Juice Leskinen: Andy McCoy / Suloista ja haikeaa (1996)
Juice Leskinen Grand Slam: Kaksoiselämää / Rakkauden ammattilainen (1998)
Juice Leskinen: Meisseli / Mun tuttava Jutta (1998)
Juice Leskinen: Uupuneet / Vahdinvaihto (1999)
Muilla levyillä

Muska: ”Löysä nainen / Heitän hetulaa” (1975) (Leskinen laulaa taustoja B-puolella)
Veltto Virtanen: Kusessa (1976) (Leskinen soittaa rumpusoolon Dave Lindholmin kanssa kappaleessa ”Eteen, päin”)
Veltto Virtanen: Ronkpukki (1977) (Leskinen hoilaa ’pieni on mun maailman’ -kappaletta kappaleen ”Ronkpukki” lopussa)
Kari Peitsamo: Jatsin syvin olemus (1977) (Leskinen laulaa taustoja levyllä)
Tuuliajolla (eli ballaadeja Saimaalta) (1981) (Juice Leskinen Slam esittää neljä kappaletta)
Masi Luoma ja Luojanluomat (1984) (Leskinen laulaa kappaleen ”Kuubalainen serenadi”)
Apua! Orkesteri: Maksamme velkaa (1985) (Leskinen laulaa singlellä kuorossa)
Mikko Alatalo: Kaikilla mausteilla (1987) (Leskinen ja Alatalo laulavat duona kappaleen ”Yhdentekevää”)
Veikko Lavi: Syylliset ja syyttömät (1987) (Leskinen laulaa kappaleet ”Pettynyt mies” ja ”Sotahevonen”)
Pate Mustajärvi: Lago Nero (1988) (Leskinen laulaa kuorossa kappaleessa ”Rock’n’roll-itsemurha”)
Dave Lindholm & White Midnight: Creampistols (1989) (Leskinen laulaa kappaleessa ”Knockin’ on Heavens Door”)
Taattoni maja (Hiski Salomaa -tribuutti) (1991) (Leskinen laulaa kappaleet ”Lännen lokari” ja ”Dahlmanin paartit”)
Veikko Lavi ja tähdet (1992) (Leskinen laulaa kappaleet ”Laulajan testamentti” ja ”Vaikeat ammatit”)
Karvakuonot: Luusoppaa (1993) (Leskinen laulaa kappaleessa ”Portugalileo Portugalilei”)
Yhtenä iltana 30 vuotta (Hector-tribuutti) (1996) (Leskinen laulaa kappaleen ”Soudan pois”)
Mikko Alatalo: Taksimiehen poika (1999) (Leskinen ja Alatalo laulavat duona kappaleen ”Kaksi kynttilää”)
Pepe Gonzélez: Eteenpäin (2001) (Leskinen laulaa kappaleessa ”La Decimoquinta Noche”)
Mikko Alatalo: Moukarirallit (2002) (Leskinen laulaa kappaleessa ”Kylläpä sitä nyt ollaan niin”)
Mika Sundqvist & Veli-Matti Järvenpää: Kuuhulluus (2003) (Leskinen laulaa kappaleessa ”Moottoripyörä on moottoripyörä”)
DVD-levyt

Saimaa-ilmiö (Eppu Normaalin ja Hassisen koneen kanssa) (1981)
Minä – sunnuntailapsi (tupla-DVD, 2004), kultalevy, platinalevy
Klassikoiden ilta (Juice Leskinen ja Mikko Alatalo) (2005)
Tribuuttialbumit

Kamarikuoro Stemma: Risainen elämä – Juice Leskisen lauluja a cappella (2000)
Eri esittäjiä: Laulava sydän – Juice Leskinen (2000)
Lappeenrannan Teekkarilaulajat: Pienestä pitäen (2002)
Juice Fruit: Ajan hengessä (2008)
Pate Mustajärvi: Ollaan ihmisiksi (2009)
Eri esittäjiä: Juice 4ever (2009)
Eri esittäjiä: Pispalassa jytää – Juicen & Coitus Intin parhaita (2010)
Eri esittäjiä: Heitän hetulaa – Helmiä Juice Leskisen laulukirjasta (2012)
Korjukivka

| Korjukivka (Корю́ківка) Корюковка, Korjukovka |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Tšernihivin alue Ukrainassa, alla kaupungin sijainti alueella
 Korjukivka
 Koordinaatit: 51.77428°N, 32.25801°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Tšernihivin alue
Piiri:  Korjukivkan piiri
Väkiluku (2011):  13 363
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 http://koryukivka-rada.gov.ua/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korjukivka (ukr. Корю́ківка, ven. Корюковка, Korjukovka) on pieni kaupunki pohjoisessa Ukrainassa Tšernihivin alueen pohjoisosassa Venäjän Brjanskin alueen eteläpuolella. Kaupunki sijaitsee linnuntietä 74 kilometriä Tšernihivistä itäkoilliseen ja 190 kilometriä Kiovasta koilliseen.
Korjukivkan kaupunki on Korjukivkan piirin hallintokeskus. Kaupungissa arvioitiin vuoden 2021 alussa asuvan 12 409 ja koko piirissä 88 329 asukasta.
Kaupunkiin ulottuu rahtiliikenteen käyttämä sivuraide.
Maaliskuussa 1943 saksalaiset toteuttivat Korjukivkassa 6 700 siviilin hengen vaatineen verilöylyn.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korjukivka Wikimedia Commonsissa
Jaakko Korhonen

| Jaakko Korhonen |
| --- | --- |
 Jaakko Korhonen
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. toukokuuta 1890 Käkisalmi, Viipurin lääni
Kuollut: 4. syyskuuta 1935 Helsinki
Ammatti:  näyttelijä, ohjaaja
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Jaakko Henrik Korhonen (30. toukokuuta 1890 Käkisalmi, Viipurin lääni – 4. syyskuuta 1935 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja Näyttämöopiston opettaja.
Elämä ja ura

Korhosen teatteriura alkoi Viipurissa maineikkaan Suomalaisen Maaseututeatterin lyhytikäiseksi jääneessä teatterikoulussa. Teatteri kiersi ympäri Suomea, mutta johtajakiistat ja talousvaikeudet ajoivat sen kriisiin. Korhoselle tarjottiin näyttelijän välikirjaa syksyllä 1910. Loppukeväällä 1911 Maaseututeatteri vieraili Tampereella, jolloin Korhonen teki välikirjan Tampereen Teatterin johtajan Pekka Alpon kanssa. Hän palasi Viipuriin syksyllä 1914, ja pari vuotta myöhemmin hänet kutsuttiin Suomen Kansallisteatteriin Helsinkiin.
Kansallisteatterissa Korhonen näytteli muun muassa Henrik Ibsenin näytelmissä Yhteiskunnan tukipylväät (ensi-ilta 21. huhtikuuta 1922) ja  Nukkekoti (ensi-ilta 13. joulukuuta 1930). Kun Korhosen tuleva puoliso Heidi Blåfield sai paikan näyttelijäharjoittelijana Kansallisteatterista vuonna 1921, rakkaus leimahti, ja pari avioitui vuonna 1922. Korhonen ja Blåfield saivat kaksi tytärtä,  Marja Kyllikin ja Heidi Elinan. Avioliitto päättyi eroon ennen Korhosen puolison varhaista kuolemaa. Korhosen välit anoppiinsa olivat huonot, mutta lämpenivät Heidi Blåfieldin kuoleman jälkeen.
Jaakko Korhosen elokuvaura alkoi mykkäelokuvan klassikoissa Nummisuutarit sekä Koskenlaskijan morsian vuonna 1923. Hänen vaimollaan oli naispääosa molemmissa elokuvissa. Vuonna 1931 hän ohjasi ja käsikirjoitti kaksi äänielokuvaa: Rovastin häämatkat ja Aatamin puvussa ja vähän Eevankin. Samana vuonna hän sai ensimmäisen äänielokuvaroolinsa Tukkipojan morsiamessa. Merkittävin rooli äänielokuvassa Korhosella on vuonna 1935 valmistuneessa Syntipukissa. Hän näyttelee tavaratalon johtaja Vaaraa, joka iskee silmänsä Ester Toivosen tulkitsemaan tasokkaaseen myyjättäreen Irja Saloon.
Uran päätös

1930-luvun alussa Korhonen loukkasi jalkansa näyttämöllä. Polveen kehittyi pahalaatuinen sidekudoksen kasvain sarkooma. Elämänsä viimeiset viikot Korhonen vietti entisten appivanhempiensa luona  Mäntässä Pohjois-Pirkanmaalla. Hän kuoli  Helsingin Diakonissalaitoksella. "Jaakko-kulta, juna lähtee kohta", sanoi Lydia Blåfield kuolemansairaalle entiselle vävylleen saattaessaan tätä Helsinkiin lähtevälle junalle Korhonen ei halunnut tyttäriään kuolinvuoteensa äärelle, koska halusi varjella äitinsä menettäneitä lapsia uudelta järkytykseltä. Suruviesti saapui Kansallisteatteriin, joka peruutti sen iltaisen näytäntönsä. Korhosen ja Blåfieldin orpotyttärille perustettiin rahasto turvaamaan heidän koulutuksensa. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
Filmografia

Nummisuutarit, 1923
Koskenlaskijan morsian, 1923
Kahden tanssin välillä, 1930
Tukkipojan morsian, 1931
Rovastin häämatkat, 1931
Aatamin puvussa ja vähän Eevankin, 1931
Meidän poikamme merellä, 1933
Syntipukki, 1935
Autismi

| Autismi |
| --- | --- |
 Toistuva esineiden kasaaminen torniksi tai järjestäminen riviin liitetään joskus autismiin.
Luokitus
ICD-10:  F84.0
ICD-9:  299.00
OMIM:  209850
MeSH:  D001321
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Autismi eli lapsuusiän autismi tai Kannerin oireyhtymä on varhaislapsuudessa tavallisesti ennen kolmen vuoden ikää ilmenevä neurologinen kehityshäiriö. Se on yksi autismikirjon häiriöistä. Autismi ei kuitenkaan sinänsä ole kehitysvamma.
Autismi diagnosoidaan käyttäytymisessä havaittavien sosiaalisen vuorovaikutuksen poikkeavuuksien perusteella. Kielen kehityksen häiriöt ovat tavallisia. Autististen ihmisten hermojärjestelmä kuormittuu yleensä tavallista nopeammin. Lisäksi muiden ihmisten toiminta ja muut ympäristöstä tulevat ärsykkeet koetaan yleensä tavanomaista voimakkaammin, mikä aiheuttaa tarpeen vetäytyä rauhalliseen ympäristöön ja pysytellä omissa oloissa tai laukaista stressiä niin sanotun stimmailun eli toistavan ja erikoiselta näyttävän käyttäytymisen avulla. Autistisilla ihmisillä on usein myös uni-valverytmin häiriöitä.
Autismin, kuten useimpien muidenkaan autismikirjon häiriöiden, syytä ei tunneta. Tutkijoiden enemmistö kuitenkin pitää geneettistä alttiutta keskeisenä vaikuttavana tekijänä, vaikka muitakin selityksiä on esitetty. Yksi hypoteesi on aivojen hermosolujen glutaminergisen viestinvälitysjärjestelmän säätelyhäiriöstä, joka aiheuttaisi aivosoluja tuhoavan autoimmuunityyppisen aivojen tulehdustilan. Autismiin liittyy immuunijärjestelmän häiriöiden lisäksi myös hormonitoiminnan poikkeavuuksia.
Yleisyys

Arviolta 0,2 % 5–7 vuoden ikäisistä suomalaisista oli diagnosoitu Kannerin autisteiksi vuonna 2005. Luku vastaa uusimpia arvioita niiden Kannerin autistien väestöosuudesta, joilla on kehitysvamma tai laaja-alaisia oppimisvaikeuksia. Lisäksi noin 0,1 %:lle lapsista on annettu Aspergerin oireyhtymän diagnoosi, vaikka heillä onkin lapsuusiän autismi.
Uusimpien väestöseulontoihin perustuvien tutkimusten mukaan Kannerin autismin esiintyvyys olisi jopa 0,4–0,9 %. Arviohaarukan laajuus johtuu lähinnä siitä, että osassa tutkimuksista on lähetetty mahdollisia autisteja jatkotutkimuksiin herkemmin kuin toisissa. Mitä alemmas vaadittu seulontalomakkeesta saatu vähimmäispisteraja asetetaan, sitä suurempi osa Kannerin autisteista löydetään seulontaa seuraavassa diagnostisessa jatkotutkimuksessa. Laajin tehdyistä väestönseulontatutkimuksista on antanut tulokseksi, että 0,9 %:lla täyttyisivät Kannerin autismin kriteerit. Jos autismin maantieteellinen ja historiallinen esiintyvyys eivät ole muuttuneet, Suomessa olisi siinä tapauksessa noin 50 000 Kannerin autistia. Kuitenkin Suomessa arvioidaan olevan vain noin 3 000 lapsuusiän autismin diagnoosin saanutta henkilöä. Diagnosointi on ollut harvinaista varsinkin vanhempien ikäluokkien keskuudessa, ja autismi tunnistetaan edelleen huonosti.
Autismin esiintyvyys on miehillä noin kolminkertainen naisiin verrattuna.
Muun muassa Sciencen ja Suomen Kuvalehden artikkeleissa esitetään, ettei autismi ole juuri lisääntynyt 2000-luvulla erityisopetusta saavien oppilaiden keskuudessa. Vallinnut käsitys, että autismi olisi lisääntynyt tässä joukossa, johtuu lähinnä siitä, että autismin kirjaaminen erityisopetuksen syyksi moninkertaistui 2000-luvulla Yhdysvaltojen erityisopetusta saavien lasten tilastoinnissa. Monilla erityisopetusta saavilla lapsilla on useita diagnooseja, joista vain yksi kirjataan erityisopetustilastoon. 2000-luvulla on yleistynyt käytäntö, jossa oppilas kirjataan autistiseksi sen sijaan, että hänet kirjattaisiin älyllisesti kehitysvammaiseksi tai epilepsiaa sairastavaksi.
Fysiologinen pohja > Ympäristömyrkkyjen kasautuminen

Vuonna 2018 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että autismin kirjon häiriön omaavien aivoissa esiintyy äärimmäisen korkeita ja soluille myrkyllisiä alumiinipitoisuuksia mikroglia-solujen kaltaisissa soluissa sekä muissa inflammaatioon liittyvissä ei-neuroneenisissa soluissa, jotka sijaitsivat aivokalvolla ja aivojen verisuonissa sekä harmaassa ja valkeassa aivoaineessa. Tutkittujen autismikirjon ihmisten alumiinin määrä aivoissa ylitti jopa Alzheimer-potilaiden aivoista löydetyn alumiinin määrän. Tulosten perusteella vaikuttaa siltä, että autismikirjon ihmisten veri-aivoeste toimii niin huonosti, ettei se kykene estämään alumiinin kulkeutumista aivoihin. Alumiini saattaa päätyä autismikirjon ihmisten aivoihin esimerkiksi imunesteen ja immuunipuolustuksen solujen mukana..
Tutkimuksissa on havaittu, että autismikirjon lasten elimistö poistaa verenkierrosta usein tavallista heikommin muovin lisäaineena käytettävää terveydelle haitallista bisfenoli A:ta.
Ilmeneminen

Autismista löytyy ulkoisesti havaittavia viitteitä yleensä jo ennen ensimmäistä ikävuotta siten, että lapsi ottaa katsekontaktia, reagoi nimensä lausumiseen, hymyilee ja matkii muita ihmisiä harvemmin kuin muut lapset. Autistilapset katsovat silmien sijaan hieman useammin toisen ihmisen suuta ja vartaloa sekä ympäristössä näkyviä esineitä. Silmiin katsomisen vähenemisen määrä 2–6 kuukauden iässä korreloi myöhemmin ilmenevien autismioireiden vakavuuden kanssa.
Kannerin oireyhtymän oireistossa esiintyy huomattavan paljon yksilöllistä vaihtelua. Se, miten oireyhtymä näkyy ulospäin, riippuu muun muassa synnynnäisestä temperamentista ja älyllisestä kehitystasosta. Osa ulospäin näkyvästä oireistosta katoaa tai lievenee yleensä huomattavasti iän karttuessa. Yksittäisen henkilön kehitystä on mahdoton ennustaa, mutta ennuste on yleensä parempi niiden kohdalla, joilla ei ole viiden vuoden iässä enää merkittäviä kielellisiä tai kognitiivisia ongelmia.
Ilmeneminen > Yksikanavaisuus

Kannerin oireyhtymäiset ovat valtaväestön edustajia voimakkaammin visuaalisesti, auditiivisesti (äänellisesti) tai taktiilis-kinesteettisesti suuntautuneita, eli yksi aisti dominoi havainnointia ja ajattelua selvemmin kuin muilla. Kyseistä ilmiötä kutsutaan yksikanavaisuudeksi. Visuaalinen suuntautuminen eli näköaistin dominanssi on yleisintä, kuten myös valtaväestön keskuudessa. Yksikanavaisuuteen saattaa liittyä aivojen huomattavaa rakenteellista poikkeavuutta. Esimerkiksi Temple Grandinin visuaalisesta kestomuistista vastaava aivoalue on lähes 60 % normaalia pidempi.
Ilmeneminen > Autistinen stressiherkkyys

Autistisilla ihmisillä on yliaktiivinen hermosto. Tämän vuoksi hyvin monenlaiset tilanteet, toiminnot ja ympäristöt aiheuttavat ylikuormittumista ja tarvetta levätä sekä hakeutua sellaisiin ympäristöihin ja tilanteisiin, jotka eivät kuormita. Kuormittavalle aistiärsykkeelle altistuminen saattaa johtaa liikahengitykseen ja siitä aiheutuvaan väsymykseen, päänsärkyyn, pahoinvointiin, pyörrytyksen tunteeseen tai astmakohtaukseen.
Intensiivisen kokemisen teoriaa (engl. the intense world theory) kehittänyt aivotutkija Kamila Markram on verrannut autistisen ylikuormittumisen aiheuttamaa tilaa tilaan, joka aiheutuisi krapulan ja useamman peräkkäin valvotun yön yhteisvaikutuksesta. Uupumusta aiheuttavat tekijät voivat liittyä esimerkiksi ympäristöstä tulevaan aistikuormaan tai muiden ihmisten läsnäolon ja kommunikoinnin aiheuttamaan kuormitukseen. On myös mahdollista, että autismin kirjon erityispiirteisiin kuuluva aistimusten ja tunteiden voimakkuus altistaa jo itsessään uupumukselle.
Jos kuormittava elämäntilanne jatkuu pitkään, siitä voi seurata sairastuminen sympatikotoniaan eli dysautonomiaan, masennukseen, krooniseen väsymysoireyhtymään, fibromyalgiaan tai pakko-oireiseen häiriöön.
Ilmeneminen > Sosiaalisen vuorovaikutuksen ongelmat

Yksilön älyllinen kehitysaste määrää pitkälti sen, miten autismiin liittyvät sosiaalisen vuorovaikutuksen ongelmat näkyvät käytännössä.
Kannerin autismi näkyy ulospäin usein ennen kaikkea sosiaalisen vuorovaikutuksen niukkuutena tai poikkeavuutena. Autistien mielenkiinto ei näyttäisi kohdistuvan luontaisesti muihin ihmisiin vaan fyysiseen ympäristöön ja sen esinemaailmaan. Autistit saattavat vaikuttaa epäempaattisilta, mutta joidenkin tutkimusten mukaan he kokevat jopa voimakkaampaa empatiaa kuin valtaväestö.
Autisteilla esiintyy yleisesti jonkinasteista kasvosokeutta. Autistiset ihmiset välttelevät usein katsekontaktia, koska se tuntuu pahalta. Tämä selittyy aivojen kuvantamiseen perustuvien tutkimusten mukaan sillä, että katsekontakti ylistimuloi autististen ihmisten aivoja. Kannerin autistien on myös havaittu lukevan silmien ilmeitä valtaväestöä huonommin. Toisaalta heidän on todettu havainnoivan enemmän puhekumppanin suuta kuin silmiä. Suun seudun onkin todettu välittävän samanlaista informaatiota toisen ihmisen tunnetiloista kuin silmien seudun. Joidenkin autistien omat ilmeet ja eleet ovat jäykkiä tai vaikeasti tulkittavia.
Ilmeneminen > Kielen kehityksen häiriöt (kielellinen erityisvaikeus)

Noin puolet autismidiagnoosin omaavista lapsista ei opi joko lainkaan puhumaan tai heidän puheensa jää vähäiseksi. Arviolta 25–30 % autistilapsista oppii aluksi yksittäisiä sanoja mutta lopettaa myöhemmin puhumisen kokonaan. Tyypillistä on myös se, että autistit oppivat puhumaan normaalia myöhemmin ja että heidän kielellinen viestintänsä on usein poikkeavaa tai puutteellista ainakin jossain vaiheessa lapsuutta. Autisteilla tavataan esimerkiksi ekolaliaa eli kaikupuhetta, joka tarkoittaa yksittäisten sanojen tai lauseiden toistelua. Kaikupuhe on autistisen lapsen puheenoppimisen varhaisvaihe, jossa lapsi vastaa kysymykseen toistamalla sen, koska on jo tajunnut, että puheeseen kuuluu reagoida puheella. Kaikupuhetta esiintyy myös silloin, kun lapsi on niin ylikuormittunut, että on kadottanut kykynsä ymmärtää puhetta. Autistinen lapsi saattaa myös harjoitella kieltä toistamalla esimerkiksi televisiosta kuulemiaan lauseita. Kanner havaitsi, että kaikupuhe lakkaa yleensä 5 ja 6 ikävuoden tienoilla samalla, kun lapsen kieli kehittyy kommunikatiivisemmaksi ja hän oppii spontaanisti käyttämään oikein persoonapronomineja.
Autistit saattavat myös puhua erikoisella äänensävyllä.
Puhuvat autistit oppivat kieliopin keskimäärin muita lapsia hitaammin ja saattavat ymmärtää vertauskuvalliset ilmaukset hyvin konkreettisesti. Puhuvillakin autisteilla saattaa olla suuria vaikeuksia ymmärtää puhetta ja ilmaista itseään suullisesti. Jopa sellaisten perusasioiden kuten nälän, janon ja väsymyksen ilmaiseminen ei välttämättä onnistu kielellisesti. Vaikka monilla autisteilla on vaikeuksia ymmärtää ja tuottaa puhuttua kieltä, heillä voi olla kyky ymmärtää ja tuottaa visuaalista kieltä. Jotkut autistit kommunikoivatkin parhaiten viittomien ja kuvien avulla.
Kielelliset ongelmat juontavat juurensa todennäköisesti siihen, että kuuloärsykkeiden käsittely on autistilapsilla usein perustavanlaatuisella tavalla heikentynyttä. Monet autistit kuulevat lisäksi muiden ihmisten puheen niin katkonaisesti, että puheesta ikään kuin puuttuu sanoja välistä.
Lisäksi jotkut lapsena puhumattomuudesta kärsineet autistit kertovat jälkeenpäin, että he ymmärsivät lapsena hyvin puhetta mutta eivät kuitenkaan muistaneet sanoja yrittäessään puhua itse. Jotkut keksivät tällaisissa tilanteissa omia sanoja korvaamaan niitä, jotka eivät muistu mieleen. Toisaalta on olemassa havaintoja myös siitä, että ihmiset olettavat usein autistisen lapsen ymmärtävän puhetta paremmin kuin tämä todellisuudessa ymmärtää. Jos ihmisellä on vaikeuksia itseilmaisussa, ymmärretyksi tulemisessa ja muiden ymmärtämisessä, hän turhautuu, kun muut eivät kykene ymmärtämään hänen tarpeitaan eikä hän kykene ymmärtämään muiden motiiveja. Tämä johtaa usein siihen, että arjen tilanteet näyttäytyvät yllättävinä ja jopa pelottavina. Kieltä huonosti ymmärtävä saattaa purkaa turhautumistaan monella tavalla, kuten esimerkiksi aggressiivisella tai muuten häiritseväksi koetulla käyttäytymisellä.
Ilmeneminen > Stereotyyppinen käytös

Stereotyyppinen käytös, toisinaan myös ”stimmailu” eli ”sensorismi” on autisteille tyypillistä elehdintää ja toistavaa käyttäytymistä, kuten esimerkiksi sormien heiluttelu tai ylävartalon heijaaminen. Stimmailua esiintyy yleensä tilanteissa, joissa autistinen henkilö innostuu tai stressaantuu.
Stimmailu (engl. stimming tai self-stimulatory behaviours) on itse asiassa osin harhaanjohtava termi, sillä stimmailussa on usein kyse pikemminkin autonomisen hermoston rauhoittamisesta. Kannerin oireyhtymään liittyy yleensä huomattavan paljon niin sanottua autistista stressiherkkyyttä, joka ilmenee siten, että monenlaiset sosiaaliset tilanteet ja fyysiset ympäristöt aiheuttavat ylikuormitusta ja tarvetta siirtyä sellaisiin tilanteisiin ja ympäristöihin, joissa vastaavaa kuormitusta ei synny. Tutkimuksissa onkin huomattu, että stimmailu palauttaa ylivirittyneen hermoston takaisin normaalitilaan, ehkä siksi, että saman liikkeen jatkuva toistaminen saa aivot erittämään endorfiineja. Eläinkokeissa on havaittu, että stimmailu alentaa elimistön kortisolitasoa
Sensorismista käytetään joskus negatiivisesti värittyneitä ilmaisuja, kuten stereotyyppinen tai rajoittunut käytös tai ”motoriset maneerit”.