stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Teuvo, maanteiden kuningas
Työstö

Häntä koipien välissä -albumin äänityksissä Leevi and the Leavingsin uudeksi rumpaliksi tuli Niklas Nylund, jolloin syntyi yhtyeen klassinen kokoonpano: Sundqvist, Nylund, Risto Paananen ja Juha Karastie. Nylundille ei järjestetty koesoittoa, vaan hän joutui ensitöikseen soittamaan yhtyeen johtohahmon Gösta Sundqvistin säveltämän, sanoittaman ja sovittaman ”Teuvo, maanteiden kuningas” -kappaleen rumpukomppia. Se ei ollut helppoa, koska kappale oli järkälemäinen ja monikerroksinen. Nylundin mukaan Sundqvistin ohjeet soittamiseen olivat ainoastaan ”pohjalta ’zum zum za’”.
Nylund on kertonut kappaleen teosta:
»’Teuvossa’ tavoiteltiin U2-meininkiä Göstan pyynnöstä. Soinnutuksella ei tosin ole mitään tekemistä U2:n kanssa. Soitimme pohjat ilman melodiaa, ja Gösta neuvoi rumpufillien paikat.» 
(Niklas Nylund, Leevi and the Leavingsin rumpali)
Sundqvist halusi äänittää ”Teuvon” kokonaan uudestaan, koska kappaleen tempo ei pysynyt tasaisena. Äänittäjä-tuottaja Kari Kalén kuitenkin vakuutti Sundqvistin siitä, että kappale toimii sellaisenaan.
»Biisi soitettiin ilman klikkiä (metronomia), joten tempo huojuu. Pohjia tehtäessä oli mukana rummut ja 12-kielinen kitara, jolla hahmotettiin biisin rakenne. Bassokuvio on Göstan säveltämä, hän oli miettinyt sen todella tarkkaan. Kaikki raidat oli soitettu täyteen, joten jouduimme tekemään välimiksauksia. ’Teuvon’ lopullinen miksaaminen on ollut todella työlästä. Kun ’Teuvo’, jota tehtiin todella pitkään, oli vihdoin valmis, Gösta ilmoitti, ettei hän ole tyytyväinen. Biisi pitäisi tehdä uudestaan.» 
(Risto Paananen, Leevi and the Leavingsin basisti ja kitaristi)
Yhtyeen kitaristi Karastie muistelee, että albumin tekoprosessi kulminoitui Teuvoon: ”levyn johtoajatuksena tulee mieleen ’Teuvon’ synnytystuska.” Välillä kappale jätettiin sikseen, mutta siihen palattiin albumin muiden laulujen valmistumisen jälkeen. Karastie ideoi kappaleessa kuultavan mandoliinin soinnut.
Rakenne > Musiikki

Musiikkinäyte
Näyte on kappaleen loppupuolelta. Siitä käy hyvin ilmi kappaleessa käytetty ja yhtyeelle ominainen monikerroksinen sovitus.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Kappaleen sävellys on irlantilaisvaikutteinen, ja Timo Kalevi Forss sanoo siinä soivan kitaran tuovan mieleen U2-yhtyeen The Edgen soittotyylin. Komppi on yhtyeen aiempaan tuotantoon verrattuna poikkeuksellisen monikerroksinen. Loppua kohden mandoliini, syntetisaattorit ja kitarat tuovat esiin useita päällekkäisesti soivia teemoja. Laulumelodiassa on mukana vaikutteita brittiläisten jalkapallojoukkueiden kannustuslauluista ”Oo-oo-oo”-huudatusten muodossa.
Julkaisu

”Teuvo, maanteiden kuningas” julkaistiin Leevi and the Leavingsin vuoden 1988 albumilla Häntä koipien välissä. Kappaleesta tuli albumin suurin hitti, ja sen ansiosta levyä myytiin yli 50 000 kappaletta. ”Teuvo, maanteiden kuningas” on samalla yhtyeen tunnetuimpia kappaleita.
Kappale ilmestyi myös singlenä. Sen b-puolella julkaistiin ”Pimeä tie, mukavaa matkaa”. Kappaleesta julkaistiin myös toinen singleversio, jonka b-puolena on ”Rin Tin Tin”. Singlet julkaistiin Pyramid-levymerkillä. ”Teuvo, maanteiden kuningas” -single nousi syyskuussa 1988 jukebox-listalle, jossa se oli korkeimmillaan sijalla kolme. Kappaleesta kuvattiin musiikkivideo vuonna 1990.
Vastaanotto > Kriitikot

Kriitikko Asko Alanen mainitsi kappaleen lyhyesti Häntä koipien välissä -albumin arvostelussaan, joka julkaistiin levyn ilmestymisen aikoihin Soundi-lehdessä. Hän nosti kappaleen esiin esimerkkinä levyn lauluista, joissa ”suomalaisen arjen absurdeimmat visiot rakentuvat taitavasti hunajaisen herkiksi uusiskelmiksi, joiden vakaa persoonallisuus on välitöntä ja aseistariisuvaa”. Alanen myös viittasi albumin kansikuvaan.
»Kivijalkaan kuseksivan pultsarin kansivisiosta ei oikein ehdi päästä yli, kun ekan laulun kertoja Teuvo lasauttaa jo Anglialla pöpelikköön ja jää oksentelemaan verta.» 
(Asko Alanen, Soundi 8/1988)
Nuorgamin diskografia-artikkelissa kappaleen sävellystä kutsuttiin ”Göstan nerokkuuden ytimekkääksi kiteymäksi, jonka kerrostettu sovitus paljastaa yhä edelleen uusia puolia itsestään”. Kirjoittaja piti kappaletta oppikirjaesimerkkinä siitä, kuinka ”hyvä tarina myydään yksityiskohdilla”. Kappale myös sijoittui kolmanneksi saman julkaisun Leevi and the Leavings Top 40 -listauksessa. Sitä kutsuttiin ”suomalaiseksi road movieksi”.
Soundissa vuonna 2002 toimittaja Jarkko Fräntilä on maininnut kappaleen yhtenä esimerkkinä yhtyeen ”ikuisista karaoke- ja yhteislauluklassikoista”, jotka ovat kuin ”laulun muotoon puettuja mininovelleja”.
Radio Rockin ”1000 kaikkien aikojen kovinta rock-biisiä” -listauksessa kappale oli sijalla 340. Kirjoittajan mukaan kappaleen sävelessä on kuultavissa The Hooters -yhtyeen vuotta aiemmin julkaistujen kappaleiden ”Satellite” ja ”Johnny B” vaikutus. Kirjoituksessa kuvailtiin, että sanoissa haettiin ”hirtehistä jäynää -- lähes kansallissankareiksi kohotettujen suomalaisten rallikuskien innoittamien pienten kyläyhteisöjen jäljittelijäkuljettajien suuntaan”.
Vastaanotto > Äänestykset

”Teuvo, maanteiden kuningas” on menestynyt Leevi and the Leavingsin kappaleista parhaiten erilaisissa äänestyksissä. Se valittiin yhtyeen ainoana kappaleena Radiomafian top 500 -listalle. Rumban ”Suomirockin parhaat biisit” -kriitikkoäänestyksessä 1998 se pääsi sijalle 22. Helsingin Sanomat järjesti Sata rakkainta suomirockia -äänestyksen lukijoilleen vuonna 2007. Leevi and the Leavingsiltä valittiin lopulliselle listalle kahden muun kappaleen lisäksi ”Teuvo, maanteiden kuningas”, mutta yhtye ei päässyt lopullisessa äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon. Vuonna 2010 Radio Rockin kuuntelijat äänestivät kappaleen vuoden 1988 kuudenneksi parhaaksi rock-kappaleeksi.
Kulttuurissa

Kouvolan Korvenkylän kesäteatterissa sai ensi-illan Teuvo ja Paperitaivas – Leevi and the Leavings musikaali kesällä 2009. Näytelmän päähahmo on Teuvo, joka haluaisi rahoittaa kalliin ralliharrastuksensa jollain muulla kuin työllä paperitehtaassa. Hän iskee silmänsä tehtaan uuteen, rikkaaseen johtajaan, mutta rakennemuutos uhkaa sulkea tehtaan. Näytelmä perustuu Gösta Sundqvistin musiikkiin, ja sen on käsikirjoittanut Marianne Tikkanen.
Muita versioita

Viikate-yhtye on tehnyt kappaleesta oman versionsa, joka julkaistiin vuonna 2007 Melkein vieraissa -tribuuttialbumilla. Cheek lainaa kappaletta epäsuorasti kappaleessaan ”Maanteiden kingi”.
Kirjat Bialik

| Kirjat Bialik |
| --- | --- |
 Näkymä kaupunkiin.
 vaakuna
 Kirjat Bialik
 Koordinaatit: 32°49′59″N, 35°3′59″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Haifa
Väkiluku (2018):  39 927
 
 www.qbialik.org.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kirjat Bialik (hepr. ‏קריית ביאליק‎) on kaupunki Israelin Haifan hallintoalueella. Kaupunki on perustettu vuonna 1934, ja sen asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 39 927.
Maantiede

Kirjat Bialik sijaitsee Israelin pohjoisosassa lähellä Haifanlahtea.
Historia

Kirjat Bialik perustettiin vuonna 1934 ja sen ensimmäiset asukkaat olivat 160 Saksasta muuttanutta juutalaisperhettä. Paikka oli Haifan teollisuusalueesta pohjoiseen rakennettu uusi asuinalue. 1950-luvulla paikalle perustettiin Ahavah-niminen oppimisvaikeuksista kärsiville siirtolaislapsille suunnattu keskus. Kaupungin kasvaessa sen alkuperäiset matalat rakennukset ovat saaneet vierelleen suurempia kerrostaloja Haifan ja Akkon kaupungin välisen maantien varrella. Kaupungin pohjoisosaan perustettiin myös uusi teollisuusalue. Kaupungissa sijaitsee esimerkiksi yksi Israelin suurimmista tekstiilitehtaista.
Väestö

Kirjat Bialikin asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 39 927. Vuonna 1944 vastaava lukema oli 900, vuonna 1969 13 100 ja vuonna 2002 37 100. Nykyisin huomattava osa asukkaista on juutalaisia siirtolaisia Venäjältä, Etiopiasta ja Etelä-Amerikan maista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirjat Bialik Wikimedia Commonsissa
| n k  Israelin hallintoalueet ja kaupungit |
| --- | --- |
Jerusalem:  Jerusalem  Bet Shemesh 
Pohjoinen:  Afula  Akko  Beit She’an  Karmiel  Kirjat Shmona  Ma'alot-Tarshiha  Migdal HaEmek  Nahariya  Nasaret  Nof HaGalil  Sakhnin  Shaghur  Shefa-Amr  Tamra  Tiberias  Safed 
Haifa:  Baqa-Jatt  Hadera  Haifa  Or Aqiva  Kirjat Ata  Kirjat Bialik  Kirjat Motzkin  Kirjat Yam  Tirat Carmel  Umm al-Fahm 
Keski-Israel:  Hod HaSharon  Kfar Saba  Lod  Modi'in-Maccabim-Re'ut  Ness Ziona  Netanya  Petah Tikva  Qalansuwa  Ra'annana  Ramla  Rehovot  Rishon LeZion  Rosh HaAyin  Al-Tayyiba  Tira  Yavne  Yehud-Monosson 
Tel Aviv:  Tel Aviv  Bat Yam  Bnei Brak  Givatayim  Herzliyya  Holon  Kirjat Ono  Or Yehuda  Ramat Gan  Ramat HaSharon 
Eteläinen:  Arad  Ashdod  Askalon  Beersheba  Dimona  Eilat  Kirjat Gat  Kirjat Malakhi  Netivot  Ofakim  Rahat  Sderot 
Juudea ja Samaria:  Ariel  Betar Illit  Ma’ale Adumim  Modi’in Illit 
Paikallista katukuvaa.
Näkymää valokuvassa vuodelta 1944.
Kirjat Motzkin

| Kirjat Motzkin קִרְיַת מוֹצְקִין‎ |
| --- | --- |
 Mozartin risteys Kirjat Motzkinissa.
 vaakuna
 Kirjat Motzkin
 Koordinaatit: 32°50′17″N, 35°04′45″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Haifa
Hallinto:  
 – Pormestari:  Haim Zuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3,778 km²
Väkiluku (2018):  42 014
 
 www.motzkin.co.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kirjat Motzkin (hepr. קִרְיַת מוֹצְקִין‎) on kaupunki Israelin Haifan hallintoalueella, noin kahdeksan kilometriä Haifan pohjoispuolella. Kaupunki on perustettu vuonna 1934, ja vuoden 2018 lopussa sen asukasluku oli 42 014.
Maantiede

Kirjat Motzkin sijaitsee Israelin pohjoisosassa Haifanlahden alueella.
Historia

Kirjat Motzkin perustettiin vuonna 1934 ja sen ensimmäiset asukkaat olivat juutalaisia siirtolaisia Itä-Euroopan maista. Nimen Kirjat Motzkin kaupunki sai Leo Motzkinin mukaan. Kaupungin alkuaikoina sille olivat tyypillisiä sen varhaisten siirtolaisten yksi- tai kaksikerroksiset asunnot.
Toisessa maailmansodassa Kirjat Motzkin kärsi saksalaisten ja italialaisten pommituksista, koska lähellä Haifassa oli brittien jalostamolaitoksia ja sotilassatama.
Kaupungin asukasluvun kuitenkin kasvaessa tyypillisemmäksi tulivat suuremmat kerrostalot. Kaupungin aseman Kirjat Motzkin sai vuonna 1976.
Väestö

Kirjat Motzkinin asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 42 014. Vuonna 2002 vastaava luku oli 39 400 ja vuonna 1948 3 700.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirjat Motzkin Wikimedia Commonsissa
| n k  Israelin hallintoalueet ja kaupungit |
| --- | --- |
Jerusalem:  Jerusalem  Bet Shemesh 
Pohjoinen:  Afula  Akko  Beit She’an  Karmiel  Kirjat Shmona  Ma'alot-Tarshiha  Migdal HaEmek  Nahariya  Nasaret  Nof HaGalil  Sakhnin  Shaghur  Shefa-Amr  Tamra  Tiberias  Safed 
Haifa:  Baqa-Jatt  Hadera  Haifa  Or Aqiva  Kirjat Ata  Kirjat Bialik  Kirjat Motzkin  Kirjat Yam  Tirat Carmel  Umm al-Fahm 
Keski-Israel:  Hod HaSharon  Kfar Saba  Lod  Modi'in-Maccabim-Re'ut  Ness Ziona  Netanya  Petah Tikva  Qalansuwa  Ra'annana  Ramla  Rehovot  Rishon LeZion  Rosh HaAyin  Al-Tayyiba  Tira  Yavne  Yehud-Monosson 
Tel Aviv:  Tel Aviv  Bat Yam  Bnei Brak  Givatayim  Herzliyya  Holon  Kirjat Ono  Or Yehuda  Ramat Gan  Ramat HaSharon 
Eteläinen:  Arad  Ashdod  Askalon  Beersheba  Dimona  Eilat  Kirjat Gat  Kirjat Malakhi  Netivot  Ofakim  Rahat  Sderot 
Juudea ja Samaria:  Ariel  Betar Illit  Ma’ale Adumim  Modi’in Illit 
Kirjat Motzkinin kaupungintalo.
Kirjat Ata

| Kirjat Ata |
| --- | --- |
 Näkymä kaupunkiin.
 Kirjat Ata
 Koordinaatit: 32°48′N, 35°6′E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Haifa
Väkiluku (2018):  58 267
 
 www.kiryat-ata.org.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kirjat Ata (hepr. ‏קריית אתא‎) on kaupunki Israelin Haifan hallintoalueella. Kaupunki on perustettu vuonna 1925, ja vuoden 2018 lopussa sen asukasluku oli 58 267.
Maantiede

Kirjat Ata sijaitsee Israelin pohjoisosissa noin 14 kilometriä Haifan kaupungista koilliseen.
Historia

Ennen nykyisen kaupungin perustamista paikka tunnettiin arabiankielisellä nimellä Kufratta. Nimi on mahdollisesti johdettu aikaisemmasta arameankielisestä nimestä. Arkeologisissa kaivauksissa paikalta on löydetty esimerkiksi rakennusten ja esineiden jäänteitä myöhäiseltä roomalaisajalta ja muslimien valtakauden alkupuolelta.
Nykyinen Kirjat Ata perustettiin vuonna 1925 ja se tunnettiin alun perin nimellä Kefar Ata. Paikka hylättiin kuitenkin Palestiinan arabiväestön keskuudessa vuonna 1929 syttyneiden levottomuuksien takia. Juutalaiset siirtolaiset palasivat takaisin paikalle vuonna 1934 ja samana vuonna paikalle avattiin maan suurin tekstiilitehdas. Tehdas toimi aina vuoteen 1985 saakka. Israelin itsenäisyyssodan jälkeen vuonna 1948 kaupunkiin avattiin väliaikainen sijoitusleiri maahan saapuville uusille juutalaissiirtolaisille. Kirjat Atasta tuli oma kuntansa vuonna 1967.
Väestö

Kirjat Atan asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 58 267. Vuonna 1948 vastaava lukema oli 2 300, vuonna 1969 25 000 ja vuonna 2002 48 800.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirjat Ata Wikimedia Commonsissa
| n k  Israelin hallintoalueet ja kaupungit |
| --- | --- |
Jerusalem:  Jerusalem  Bet Shemesh 
Pohjoinen:  Afula  Akko  Beit She’an  Karmiel  Kirjat Shmona  Ma'alot-Tarshiha  Migdal HaEmek  Nahariya  Nasaret  Nof HaGalil  Sakhnin  Shaghur  Shefa-Amr  Tamra  Tiberias  Safed 
Haifa:  Baqa-Jatt  Hadera  Haifa  Or Aqiva  Kirjat Ata  Kirjat Bialik  Kirjat Motzkin  Kirjat Yam  Tirat Carmel  Umm al-Fahm 
Keski-Israel:  Hod HaSharon  Kfar Saba  Lod  Modi'in-Maccabim-Re'ut  Ness Ziona  Netanya  Petah Tikva  Qalansuwa  Ra'annana  Ramla  Rehovot  Rishon LeZion  Rosh HaAyin  Al-Tayyiba  Tira  Yavne  Yehud-Monosson 
Tel Aviv:  Tel Aviv  Bat Yam  Bnei Brak  Givatayim  Herzliyya  Holon  Kirjat Ono  Or Yehuda  Ramat Gan  Ramat HaSharon 
Eteläinen:  Arad  Ashdod  Askalon  Beersheba  Dimona  Eilat  Kirjat Gat  Kirjat Malakhi  Netivot  Ofakim  Rahat  Sderot 
Juudea ja Samaria:  Ariel  Betar Illit  Ma’ale Adumim  Modi’in Illit 
Paikallista katukuvaa.
Atan tekstiilitehtaan tiloja valokuvassa vuodelta 1947.
Rakkaus ja anarkia

Rakkaus ja anarkia (ruots. Kärlek och anarki) on Netflixin ruotsinkielinen romanttinen draamakomedia. Sen ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin marraskuussa 2020, ja kyseessä on Netflixin toinen ruotsinkielinen alkuperäissarja. Sarjan on luonut Lisa Langseth, ja sen pääosia esittävät Ida Engvoll ja Björn Mosten.
Rakkaus ja anarkia kertoo perheenäiti Sofiesta, joka kohtaa uudella työpaikallaan kirjakustantamossa nuoren IT-tukihenkilön Maxin. Pari aloittaa anarkistisen flirttailuleikin. Me Naisten mukaan "Rakkaus ja anarkia on keskivertoa rohkeampi komedia".
Rooleissa

Ida Engvoll – Sofie
Björn Mosten – Max
Johannes Bah Kuhnke – Johan
Björn Kjellman – Ronny
Reine Brynolfsson – Friedrich
Gizem Erdogan – Denise
Carla Sehn – Caroline
Migdal HaEmek

| Migdal HaEmek מִגְדַּל הָעֶמֶק |
| --- | --- |
 Migdal HaEmekin torni.
 vaakuna
 Migdal HaEmek
 Koordinaatit: 32°40′17″N, 35°14′26″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Pohjoinen
Perustettu:  1952
Väkiluku (2018):  25 636
 
 www.migdal-haemeq.muni.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Migdal HaEmek (hepr. ‏מגדל העמק‎) on kaupunki Israelin Pohjoisella hallintoalueella. Kaupunki on perustettu vuonna 1952, ja vuoden 2018 lopussa sen asukasluku oli 25 636.
Historia

Migdal HaEmek perustettiin vuonna 1952 ja sen tarkoituksena oli asuttaa väliaikaisilla leireillä tuolloin asuneita juutalaisia siirtolaisia. Varsinaisesti kaupunki alkoi kuitenkin kasvaa vasta 1950-luvun loppupuolella, jolloin sinne perustettiin joitakin teollisuuslaitoksia, joista suurimmat valmistivat kosmetiikkaa. Kosmetiikka päätyi pääasiassa vientiin ja aikanaan vientitulojen laskettiin olevan per henkilö Migdal HaEmekissä Israelin korkein. Suuri osa kaupungin uusista asukkaista tuli Pohjois-Afrikasta ja etenkin Marokosta. Kaupunki Migdal HaEmekistä tehtiin vuonna 1988.
Talous

Migdal HaEmekin teollisuus käsittää nykyisin useita korkean teknologian yrityksiä. Kaupungissa on kolme teollisuusaluetta, jotka työllistävät myös sitä ympäröivän alueen asukkaita.
Väestö

Migdal HaEmekin asukasluku vuoden 2018 lopussa oli 25 636.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Migdal HaEmek Wikimedia Commonsissa
| n k  Israelin hallintoalueet ja kaupungit |
| --- | --- |
Jerusalem:  Jerusalem  Bet Shemesh 
Pohjoinen:  Afula  Akko  Beit She’an  Karmiel  Kirjat Shmona  Ma'alot-Tarshiha  Migdal HaEmek  Nahariya  Nasaret  Nof HaGalil  Sakhnin  Shaghur  Shefa-Amr  Tamra  Tiberias  Safed 
Haifa:  Baqa-Jatt  Hadera  Haifa  Or Aqiva  Kirjat Ata  Kirjat Bialik  Kirjat Motzkin  Kirjat Yam  Tirat Carmel  Umm al-Fahm 
Keski-Israel:  Hod HaSharon  Kfar Saba  Lod  Modi'in-Maccabim-Re'ut  Ness Ziona  Netanya  Petah Tikva  Qalansuwa  Ra'annana  Ramla  Rehovot  Rishon LeZion  Rosh HaAyin  Al-Tayyiba  Tira  Yavne  Yehud-Monosson 
Tel Aviv:  Tel Aviv  Bat Yam  Bnei Brak  Givatayim  Herzliyya  Holon  Kirjat Ono  Or Yehuda  Ramat Gan  Ramat HaSharon 
Eteläinen:  Arad  Ashdod  Askalon  Beersheba  Dimona  Eilat  Kirjat Gat  Kirjat Malakhi  Netivot  Ofakim  Rahat  Sderot 
Juudea ja Samaria:  Ariel  Betar Illit  Ma’ale Adumim  Modi’in Illit
Sienisalaatti

Sienisalaattia
Sienisalaatti on sienistä tehty salaatti. Kotitekoisen sienisalaatin valmistuksessa sienet liotetaan aluksi kylmässä vedessä. Sienisalaatti sisältää sienten lisäksi etikkaa ja kermaa. Sienisalaattiiin voidaan käyttää paitsi tuoreita sieniä, myös suolalla säilöttyjä sieniä. Se sopii niin juhlatarjoiluun kuin arkiruoaksi.
Nahariya

| Nahariya נַהֲרִיָּה |
| --- | --- |
 Ilmakuvaa kaupungista
 vaakuna
 Nahariya
 Koordinaatit: 33°00′21″N, 35°05′56″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Pohjoinen
Perustettu:  1934
Väkiluku (2017):  56 071
 
 www.nahariya.muni.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nahariya (hepr. ‏נַהֲרִיָּה‎) on kaupunki Israelissa pohjoisella hallintoalueella. Se on Israelin pohjoisin rannikkokaupunki. Vuoden 2017 lopussa kaupungin väkiluku oli 56 071.
Historia

Nahariya perustettiin vuonna 1934 ja sen ensimmäiset asukkaat olivat juutalaisia siirtolaisia Saksasta. Joukkoa johti paikalta maata ostanut insinööri Yosef Levi. Saksassa keskiluokkaan kuuluneet siirtolaiset kohtasivat uusia vaikeuksia heidän aloittaessaan maatalouden Palestiinassa. Vuosien 1936–1939 arabikapinan aikana Nahariya oli turvaton sen eristäytyneisyyden takia. Toisaalta kaupunki alkoi näihin aikoihin myös kehittyä rantalomakohteeksi jo ennestään harjoitetun maatalouden ohella. Hieman ennen Israelin itsenäistymistä Nahariya oli monien laittomia juutalaisia siirtolaisia Palestiinaan tuoneiden laivojen rantautumispaikka. Israelin itsenäisyyssodan aikana Nahariya kärsi jälleen etäisyydestään muihin juutalaisyhteisöihin. Arabit katkaisivat maayhteydet Israelin muihin osiin, mutta Haifaan pidettiin yhteyttä moottorivenein. Maayhteys turvattiin lopulta valtaamalla arabien hallussa ollut Akko. Sodan jälkeen Nahariya on ollut osa itsenäistä Israelia.
Talous

Nahariyan talouden pääalat ovat matkailu, teollisuus, maatalous, kauppa ja palvelut. Kaupungin hotellialue kattaa alueen kaupungin rannikolla. Kaupungin liikekeskusta sijaitsee pääkadun varrella. Nahariyan rautatieaseman paikkeilla sijaitsee vanha teollisuusalue ja sittemmin on rakennettu myös uusi teollisuusalue kaupungin pohjoispuolelle.
Väestö

Vuoden 2017 lopussa Nahariyan asukasluku oli 56 071. Vuonna 1941 asukasluku oli noin 1 000, vuonna 1953 9 200, vuonna 1968 20 700 ja vuonna 2002 47 400. Monet kaupungin juutalaisista siirtolaisista ovat saapuneet Romaniasta, Pohjois-Afrikasta ja Irakista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nahariya Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k  Israelin hallintoalueet ja kaupungit |
| --- | --- |
Jerusalem:  Jerusalem  Bet Shemesh 
Pohjoinen:  Afula  Akko  Beit She’an  Karmiel  Kirjat Shmona  Ma'alot-Tarshiha  Migdal HaEmek  Nahariya  Nasaret  Nof HaGalil  Sakhnin  Shaghur  Shefa-Amr  Tamra  Tiberias  Safed 
Haifa:  Baqa-Jatt  Hadera  Haifa  Or Aqiva  Kirjat Ata  Kirjat Bialik  Kirjat Motzkin  Kirjat Yam  Tirat Carmel  Umm al-Fahm 
Keski-Israel:  Hod HaSharon  Kfar Saba  Lod  Modi'in-Maccabim-Re'ut  Ness Ziona  Netanya  Petah Tikva  Qalansuwa  Ra'annana  Ramla  Rehovot  Rishon LeZion  Rosh HaAyin  Al-Tayyiba  Tira  Yavne  Yehud-Monosson 
Tel Aviv:  Tel Aviv  Bat Yam  Bnei Brak  Givatayim  Herzliyya  Holon  Kirjat Ono  Or Yehuda  Ramat Gan  Ramat HaSharon 
Eteläinen:  Arad  Ashdod  Askalon  Beersheba  Dimona  Eilat  Kirjat Gat  Kirjat Malakhi  Netivot  Ofakim  Rahat  Sderot 
Juudea ja Samaria:  Ariel  Betar Illit  Ma’ale Adumim  Modi’in Illit 
Laittomia siirtolaisia Palestiinaan tuova laiva Nahariyassa vuonna 1948.
Hengissä läpi Helsingin

| ”Hengissä läpi Helsingin” Sensuuri |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ”Kesäduuniblues”
 Äänitetty : 14. huhtikuuta 1980, MSL-studio, Ylöjärvi
 Julkaistu: 28. huhtikuuta 1980
 Formaatti: 7" vinyyli
 Tuottaja(t): Epe Helenius & Sensuuri
 Tyylilaji: punk
 Kesto: 02.58
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Sensuurin muut singlet
| ”Kaupunki nukkuu” 1979 | ”Hengissä läpi Helsingin” 1980 | ”Goodnight N.Y.C.” 1981 |
Hengissä läpi Helsingin on punkyhtye Sensuurin 7" single, joka julkaistiin 28. huhtikuuta 1980.
Kappaleet

Hengissä läpi Helsingin – 2.58
Kesäduuniblues – 2.09
Kokoonpano

Pepe Lempinen – laulu, kitara
Costello Hautamäki – kitara
Jaska Oinonen – bassokitara
Pasi Pakarinen – rummut
Kokoonpano > Tuotanto

Epe Helenius – tuottaja
Mika Sundqvist – äänittäjä
Mäsi – valokuvat
Aiheesta muualla

Hengissä läpi Helsingin finnmusic.net -sivustolla
Hengissä läpi Helsingin discogs.com -sivustolla
Karmiel

| Karmiel (כַּרְמִיאֵל) |
| --- | --- |
 Näkymä Karmieliin.
 lippu:  vaakuna
 Karmiel
 Koordinaatit: 32°54′49″N, 35°17′45″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Pohjoinen
Perustettu:  1996
Väkiluku (2018):  46 124
 
 www.karmiel.muni.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karmiel (hepr. ‏כרמיאל‎) on kaupunki Israelin Pohjoisella hallintoalueella. Kaupunki on perustettu vuonna 1964, ja sen asukasluku vuoden 2018 lopussa oli 46 124. Kaupunki on juutalainen keskittymä muuten paljolti vähemmistöjen asuttamalla alueella.
Maantiede

Karmiel sijaitsee rannikon Akkosta kohti Safedia kulkevan tien varrella. Matkaa Akkoon on noin 45 kilometriä ja Tiberiakseen 22 kilometriä. Kaupungista pohjoiseen kohoavat Pohjois-Galilean vuoret ja etelässä puolestaan Ala-Galilean vuoret. Alueen korkeus merenpinnasta on noin 250 metriä. Alueen ilmastoa on kuvailtu kuivaksi ja miellyttäväksi. Karmelia on maisemoitu voimakkaasti ja kaupungissa sijaitsee useita puistoja ja puutarhoja.
Historia

Karmielin perustaminen oli osa Israelin valtion laajempaa hanketta kehittää Keski-Galilean aluetta. Tarkoitus oli rakentaa lähistön arabi- ja juutalaiskyliä palveleva kaupunkikeskus. Rakennustyöt paikalla alkoivat vuonna 1963 ja ensimmäiset asukkaat saapuivat vuonna 1964. Seuraavana vuonna karmielin asukasluku oli jo 1 740. Kunnan aseman se sai vuonna 1984. Karmiel on sittemmin kasvanut tasaiseen tahtiin. Kasvun myötä sen hallinnollista aluetta on laajennettu ja uusia asuinalueita on rakennettu.
Väestö

Karmielin asukasluku vuoden 2018 lopussa oli 46 124. Noin 60 & paikallisista on syntynyt Israelissa ja loput ovat maahanmuuttajia eri puolilta maailmaa. Erityisen paljon muuttajia on tullut entisen Neuvostoliiton alueelta. Ennen karmielin perustamista alue oli pääasiassa eri vähemmistöjen asuttamaa. Virallisten lukujen mukaan arabit muodostavat noin 2,5 % väestöstä, mutta joidenkin tutkijoiden mukaan oikeampi lukema saattaa olla 10–15 %.