stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pirjo Mäkelä
Perhesuhteet

Mäkelän vanhemmat olivat lehtori Yrjö Eerikki Hautala ja Alli Alexandra Räikkä. Hän oli vuodesta 1954 naimisissa bakteeriopin ja serologian professori Olli Mäkelän kanssa. Mäkelälle syntyi neljä lasta. Hänen nuorimmaisensa Tomi Mäkelä on biokemian ja molekyylibiologian professori.
Tunnustuksia

Mäkelä sai Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon vuonna 1989.
Julkaisuja

Mäkelä–Mäkelä–Wager–Vaheri: Lääketieteellinen mikrobiologia.  Duodecim, 1975.
Aiheesta muualla

Kivipelto, Arja: Vaarallisten tautien nujertaja: Akateemikko Pirjo Mäkelä. (Muistokirjoitus.) Helsingin Sanomat.  25.11.2011. Viitattu 25.11.2011.
Tiedenaisia: Pirjo Mäkelä. Helsingin yliopisto.
Mäkelä, Pirjo hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Quiddestraßen metroasema

| Quiddestraße |
| --- | --- |

 Münchenin metro 
Perustiedot
Lyhenne:  QI
Metrolinjat:  U5
Osoite:  Neuperlach
Paikkakunta:  München
Avattu:  18. lokakuuta 1980
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Laitureita:  1
Laituriraiteita:  2
Liukuportaita:  kyllä
Hissejä:  kyllä
Quiddestraße on Münchenin metron U5-linjan metroasema, joka avattiin 18. lokakuuta 1980. Vuosina 1980-1999 myös U2 pysähtyi asemalla.
Pōmare II

| Pōmare II |
| --- | --- |
 
  Tahitin kuningas
Valtakausi:  1803–1821
Edeltäjä:  Pōmare I
Seuraaja:  Pōmare III

Syntynyt:  n. 1782
Kuollut:  7. helmikuuta 1821 Mo‘orea, Tahitin kuningaskunta
Lapset:  3
Isä:  Pōmare I
Äiti:  Tetua-nui-rei-a-ite Ra‘iatea-i-Nu‘urua
Pōmare II (n. 1782 – 7. joulukuuta 1821) oli Tahitin kuningas vuosina 1803–1821.
Varhainen elämä ja avioliitot

Pōmare II, oikealta nimeltään Tu-nui-ea’a-i-te-Atua, syntyi vuonna 1782 Pōmare I:n ja tämän kuningattaren Tetua-nui-rei-a-ite Ra‘iatea-i-Nu‘uruan vanhimmaksi pojaksi.
Pōmare II oli naimisissa kahdesti. Ensimmäinen avioliitto solmittiin Papearin päällikön Tetua-nui Taro-vahinen kanssa, mutta tämä kuoli vuonna 1806. Kolme vuotta myöhemmin Pōmare meni naimisiin kahden naisen kanssa (Teri‘ito‘oterai Teremoemoe ja Teri‘itari‘a), jotka olivat sisaruksia keskenään ja Raiatean päällikön tyttäriä. Teri‘ito‘oterai Teremoemoen kanssa Pōmare sai kolme lasta:
Pōmare IV
Teinaiti (kuoli nuorena)
Pōmare III
Kuninkaana

Pōmare II julistettiin kuninkaaksi isänsä kuoltua 13. helmikuuta 1791. 15. marraskuuta 1815 Pōmare II otti itselleen tittelin Tahitin ja Mo‘orean kuningas kristinuskon Jumalan nimissä.
Pōmare II kääntyi kristinuskoon ja otti kasteen vuonna 1819. Hän myös hyödynsi kristinuskoa muun muassa kuningaskuntansa lakien perustana.
Brittiläisten lähetyssaarnaajien tuella Pōmare II:n onnistui nousemaan muiden paikallisten päälliköiden yläpuolelle ja lujittamaan asemansa Tahitin kuninkaana. Vuonna 1819 hänestä tuli nimellisesti myös Raevavaen ja Tubuain saarten hallitsija.
Pōmare II kuoli 7. joulukuuta 1821 Mo‘orealla.
Reginald Lee

Reginald Lee
Reginald Robinson Lee (19. toukokuuta 1870 – 6. elokuuta 1913) oli
toinen RMS Titanicin tähystäjistä Frederick Fleetin soittaessa komentosillalle ja sanoessa Iceberg, right ahead! (Jäävuori suoraan edessä!). Lee selvisi onnettomuudesta, mutta hän kuoli keuhkokuumeeseen runsas vuosi myöhemmin.
Rantatennis

Rantatennistä
Rantatennis eli beach tennis on tenniksen muunnos, jota pelataan kaksihenkisin joukkuein hiekka-alustalla. Peliä pelataan rantalentopallokentillä, madalletuilla verkoilla. Mailat ovat erityisesti rantatennikseen suunniteltuja ja pallot ovat hieman tennispalloja pehmeämpiä. Pistelasku toimii lähes samaan tapaan kuin tenniksessä.
International Tennis Federation aloitti rantatenniskiertueen vuonna 2008. Ensimmäiset MM-kilpailut järjestettiin seuraavana vuonna.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
International Tennis Federation
Beach Tennis Finland ry
Péter Marót

| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Miesten miekkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | München 1972 | säilä |  |
|  Pronssia | München 1972 | säilä, joukkuek. |  |
Péter Marót (27. toukokuuta 1945 Miskolc – 7. kesäkuuta 2020 Budapest) oli unkarilainen miekkailija ja olympiamitalisti.
Marót saavutti säilällä Münchenin kesäolympialaisissa 1972 yksilökilpailussa hopeaa ja joukkuekilpailussa pronssia. Hän kilpaili myös Montréalin kesäolympialaisissa 1976 ja voitti säilän joukkuekilpailusta useita MM-mitaleja. Marót kuoli 75-vuotiaana 7. kesäkuuta 2020 oltuaan auto-onnettomuudesta saamiensa vammojen vuoksi tehohoidossa kymmenen päivän ajan.
Aiheesta muualla

Péter Marót Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Reginald Joseph Orsmond

Reginald Joseph Orsmond (18. tammikuuta 1931 Johannesburg – 19. toukokuuta 2002 Johannesburg) oli eteläafrikkalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Johannesburgin hiippakuntaan 8. joulukuuta 1954 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Assuraksen titulaaripiispaksi 27. tammikuuta 1983. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi George Francis Daniel, jota avustivat Stephen Naidoo ja Dominic Joseph Chwane Khumalo.
Orsmond sai 2. heinäkuuta 1984 nimityksen Johannesburgin piispaksi, jona hän toimi, kunnes kuoli 71-vuotiaana virassa.
Reginald Pole

Reginald Pole.
Reginald Pole (maaliskuussa 1500 – 17. marraskuuta 1558) oli Canterburyn arkkipiispa sekä katolisen kirkon kardinaali. Reginald Pole oli myös viimeinen katoliseen kirkkoon kuulunut Canterburyn arkkipiispa, sillä hänen jälkeensä virka siirrettiin anglikaaneille.
Reginald Pole oli katolisen kirkon historiassa poikkeuksellinen kardinaali, sillä hän ehti toimia kardinaalina 18 vuotta ennen kuin hän sai pappisvihkimyksen ja pääsi papiksi.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Thomas Cranmer | Canterburyn arkkipiispa 1556–1558 | Seuraaja: Matthew Parker |
Prestige Records

Prestige Records on Bob Weinstockin vuonna 1949 perustama levy-yhtiö, jonka alkuperäinen nimi oli New Jazz, joka vaihdettiin Prestige Recordsiksi jo vuonna 1950. Levy-yhtiö keskittyi jazz-musiikin julkaisemiseen ja sille ovat levyttäneet monet merkittävät muusikot, kuten Miles Davis, John Coltrane, Sonny Rollins ja Thelonious Monk. Levy-yhtiössä työskenteli 1950- ja 1960-luvuilla ääniteknikko Rudy Van Gelder ja monien levyjen tuottajana toimi Ira Gitler. Vuonna 1971 levymerkin osti Fantasy Records, joka on uudelleenjulkaissut monia Prestigen levyjä Original Jazz Classics -sarjassaan.
Post Tower

| Post Tower |
| --- | --- |
 Post Tower vuonna 2004.
Tiedot
Sijainti:  Bonn, Nordrhein-Westfalen, Saksa
Koordinaatit:  50°42′56″N, 7°07′48″E
Rakennettu:  2000–2002
Tila:  valmis
Yritykset
Arkkitehti:  Murphy/Jahn Architects
Tekniset tiedot
Kerroksia:  41
Korkeus
Kattokorkeus:  162,5 m
 SkyscraperPage.com 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Post Tower on postmoderni pilvenpiirtäjä Bonnin kaupungissa, Saksan Nordrhein-Westfalenissa. Sinne on sijoitettu Deutsche Postin pääkonttori. 162,5 metrin korkeudellaan pilvenpiirtäjä on Bonnin korkein rakennus ja Nordrhein-Westfalenin osavaltion korkein rakennus. Post Tower rakennettiin vuosina 2000–2002. Sen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Murphy/Jahn Architects, ja siinä on 41 kerrosta. Pilvenpiirtäjän rakennustyöt maksoivat noin 78 miljoonaa euroa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Post Tower Wikimedia Commonsissa
Quadra 950

Suureen koteloon pakattu Quadra 950 oli suosittu palvelinkone.
Macintosh Quadra 950 on Apple Computerin 18. maaliskuuta 1992 julkaisema Quadra-mallistoon kuuluva tietokone. 33 MHz:n Motorola 68040 -suorittimella varustettu työasema oli Quadra 900 -mallin päivitys. Nopeampaa suoritinta lukuun ottamatta mallit ovat lähes identtiset.
Tekniset tiedot

33 MHz:n Motorola 68040 -suoritin
4 Mt:n keskusmuisti, laajennettavissa 256 Mt:uun saakka (30-pinninen 80 nanosekunnin SIMM-muisti)
CD-ROM-asema
Mac OS 7.0, päivitettävissä Mac OS 8.1:een saakka
Historia

Vuonna 1993 julkaistut Quadra 800 ja Quadra 840AV -mallit sisälsivät nopeamman keskusmuistin ja parannellun SCSI-väylän. Uudet koneet pakattiin kuitenkin pienempiin koteloihin ja jättimäiseen koteloon pakattu Quadra 950 säilyi palvelinmarkkinoiden suosimana. Apple jatkoi Quadra 950:n tuotantoa 14. lokakuuta 1995 saakka, jolloin tehokkaammat PowerPC-pohjaiset Power Macintoshit syrjäyttivät vanhemmat mallit myös palvelinkoneina.
Aiheesta muualla

Quadra 950 Applen sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Quadra 950:n tekniset tiedot (Arkistoitu – Internet Archive)
Quadra 950 Lowendmacissa
Apple Macintosh
| --- | --- |
Compact Macintosh (Classic):   Macintosh 128K  Macintosh 512K  Macintosh 512Ke  Macintosh Plus  Macintosh SE SE FDHD  Macintosh SE/30  Macintosh Classic  Macintosh Classic II  Macintosh Color Classic  Macintosh Color Classic II 
II:   Macintosh II  Macintosh IIx  Macintosh IIcx  Macintosh IIci  Macintosh IIfx  Macintosh IIsi  Macintosh IIvi  Macintosh IIvx 
LC:   Macintosh LC  Macintosh LC II  Macintosh LC III  Macintosh LC III+  Macintosh LC 475  Macintosh LC 520  Macintosh LC 550  Macintosh LC 575  Macintosh LC 580  Macintosh LC 630 
Centris/Quadra:   Centris 610  Centris 650  Centris 660AV  Quadra 605  Quadra 610  Quadra 630  Quadra 650  Quadra 660AV  Quadra 700  Quadra 800  Quadra 840AV  Quadra 900  Quadra 950 
Power Macintosh:   Power Macintosh 4400  Power Macintosh 5200 LC  Power Macintosh 5260 LC  Power Macintosh 5400  Power Macintosh 5500  Power Macintosh 6100  Power Macintosh 6200  Power Macintosh 6300  Power Macintosh 6400  Power Macintosh 6500  Power Macintosh 7100  Power Macintosh 7200  Power Macintosh 7300  Power Macintosh 7500  Power Macintosh 7600  Power Macintosh 8100  Power Macintosh 8200  Power Macintosh 8500  Power Macintosh 8600  Power Macintosh 9500  Power Macintosh 9600  Power Macintosh G3  Power Macintosh G4 Cube  Power Macintosh G4  Power Macintosh G5 
Muut mallit:   XL  Portable  Performa  TV  Twentieth Anniversary Macintosh  iMac  eMac  Mac mini  Mac Pro 
Kannettavat:   PowerBook PowerBook 100  iBook  MacBook  MacBook Air  MacBook Pro 
Palvelimet:   Apple Network Server  Apple Workgroup Server Workgroup Server 9150  Xserve 
Muuta:  Luettelo Macintosh-malleista
Käyttöjärjestelmät:   Mac OS  macOS
Prestige

Prestige tarkoittaa seuraavia asioita:
Prestige, suomalainen yhtye
Prestige Records, levy-yhtiö
M/S Prestige, vuonna 2002 uponnut öljytankkeri.
The Prestige, elokuva
Prestige, aurinkolasimerkki
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Prestige”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pirttijärvi (Ylöjärvi)

| Pirttijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°41′21″N, 23°27′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Lavajärven valuma-alue (35.59)
Laskujoki:  oja Karhejärveen 
Järvinumero:  35.593.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,4 m 
Rantaviiva:  0,998 km 
Pinta-ala:  0,05859 km² 
Tilavuus:  0,000105 km³ 
Suurin syvyys:  4,5 m 
Valuma-alue:  2,4 km² 
 fiPirttijärvi 
Pirttijärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Pirttijärvi on osa Karhejärven aluetta.
Maantieto

Järven pituus on 400 metriä, leveys 250 metriä ja pinta-ala 5,9 hehtaaria. Järveä ympäröi karu metsämaasto, jossa on soita aivan rantaan asti. Järveen laskee kolme suo-ojaa, joista yksi tuo Majajärven vedet rautatien alitse. Järven laskuoja lähtee järven koilliskulmasta ja kulkee noin 1,5 kilometriä metsän ja peltomaan läpi Karhejärven Korpilahteen. Laskuojaan yhtyy myös Korpijärven laskuoja. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 64 vuorokautta.
Rannoilla sijaitsee melko runsaasti vapaa-ajan asuntoja, joille pääsee metsäautoteitä pitkin Majanmaankulman kautta yhdystieltä 2773. Tampere–Seinäjoki-rata ohittaa järven lounaiskulman rantaa viistäen.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu vuonna 1990. Vesi on ruskeaa ja sisältää runsaasti humusta. Tämä selittyy valuma-alueella olevilla suo- ja metsäalueilla, joiden valumavedet ovat myös happamia. Veden happamuustaso on lähellä arvoa 6,0 ja alusvedessä on mitattu alle 6,0 olevia arvoja. Rapujen kannalta happamuuden pH-arvo tulisi pysyä yli kuuden. Järven puskurikyky happamuutta vastaan on vain välttävä, joten valuma-alueen happamuustaso säätelee vahvasti järven happamuutta. Vedessä on paljon ravinteita ja järven ravinnetaso on noussut voimakkaasti järven luontaisen tason yläpuolelle. Fosforipitoisuus oli pintavedessä 43 µg/l ja typpipitoisuus 870 µg/l. Fosforipitoisuudet ovat rehevien järvien tasolla, mutta pitoisuus on jo erittäin rehevien järvien tason (50 µg/l) tuntumassa. Typpipitoisuus oli 1,5-kertainen luontaiseen tasoon nähden. Yläjuoksulla olevassa Majajärvessä ravinnetasot ovat pienemmät, vaikka sen ympäristö on samanalinen kuin Pirttijärvessä. Syypäänä ravinnetason kohoamiseen voidaan pitää järven vapaa-ajan asutusta. Vaikka talvella 1990 happitilanne oli hyvä, voitiin todeta alusvesissä happikatoa. Hapen määrän väheneminen voimistui talven kuluessa ja oli enää tyydyttävä. Pirttijärvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.
Geologia

Viime jääkauden loppuvaiheessa, jolloin mannerjäätikkö oli sulanut ja sen reuna perääntynyt näille seuduille, paljastui alueella paksu pohjamoreenin kerrostuma. Järvi on syntynyt moreenikerrostumassa olleeseen painanteeseen. Alue oli aluksi veden alla, mutta joutui aallokon huuhtomaksi, kun maankohoaminen nosti sen pinnalle. Lähialueiden savikot syntyivät tämän huuhtoutumisen seurauksena.
Historiaa

Järvellä oli vuoden 1955 peruskartassa vain yksi asunto. Vuoden 1982 peruskartassa niitä oli kaksi.
Rahva Hääl

| Rahva Hääl |
| --- | --- |
 Rahva Hääl -lehden etusivu 15. elokuuta 1940.
Lehtityyppi:  sanomalehti
Perustettu:  1940
Lakkautettu:  1995
Sitoutuneisuus:  Viron kommunistinen puolue (–1990)
Kotikunta:  Tallinna
Kotimaa:  Neuvostoliitto, Viro
Kieli:  viro
Rahva Hääl (”Kansan ääni”) oli vuosina 1940–1995 ilmestynyt virolainen sanomalehti. Se toimi neuvostoaikana Viron sosialistisen neuvostotasavallan kommunistisen puolueen keskuskomitean, korkeimman neuvoston ja ministerineuvoston äänenkannattajana.
Uus Eesti -lehden tilalle perustetun seitsenpäiväisen Rahva Häälin ensimmäinen numero ilmestyi 22. kesäkuuta 1940. Se oli aluksi Viron kommunistipuolueen Tallinnan ja Harjumaan komiteoiden ja vuodesta 1942 lähtien tasavallan keskusviranomaisten äänenkannattaja.
Saksalaismiehityksen aikana vuodesta 1941 lehteä julkaistiin aluksi epäsäännöllisesti ja myöhemmin kerran tai kahdesti viikossa Leningradissa, Moskovassa ja syyskuussa 1944 Võrussa. Lisäksi painettiin erillisiä numeroita miehitysalueella levitettäväksi.
Vuodesta 1944 lähtien kuudesti viikossa ilmestyneen lehden levikki oli 148 000 vuonna 1973. Sen rinnalla julkaistiin erilaisia liitteitä ja erikoisjulkaisuja sekä venäjänkielistä Sovetskaja Estonija -sanomalehteä.
Vuonna 1990 Rahva Häälistä tuli Viron tasavallan korkeimman neuvoston ja hallituksen äänenkannattaja ja vuonna 1992 valtion omistama osakeyhtiö. Lehden levikki oli 80 000 vuonna 1991 ja 55 000 vuonna 1993. Se sulautui yhdessä Hommikkulehden ja Päevalehden kanssa Eesti Päevalehdeksi vuonna 1995.
Päätoimittajat

Osvald Tooming (1940-1941)
Anton Vaarandi (1941–1944)
Leo Aisenstadt (1947–1948)
Arnold Green (1950-1953)
August Saaremägi (1955-1981)
Toomas Leito (–1994)
Punaneidonunikko

| Punaneidonunikko |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Unikkokasvit Papaveraceae
Suku::  Neidonunikot Glaucium
Laji::  corniculatum
Kaksiosainen nimi
 Glaucium corniculatum  (L.) Rudolph 
Katso myös
   Punaneidonunikko Wikispeciesissä   Punaneidonunikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Punaneidonunikko (Glaucium corniculatum) on neidonunikoihin kuuluva punakukkainen kasvilaji.
Ulkonäkö ja koko

Yksivuotinen punaneidonunikko kasvaa 20–40 cm korkeaksi. Kasvi on karvainen ja sen maitiaisneste on väriltään keltaista. Lehdet ovat parijakoisia, liuskat ovat leveitä ja melko suippohampaisia. Kukat ovat yksittäin lehtihangoissa. Verhiö on kaksilehtinen, mutta verholehdet varisevat varhain. Säteittäinen teriö on 3–4 cm leveä ja väriltään punertava tai oranssi, terälehdet ovat usein mustatyvisiä. Heteitä on runsaasti. Suomessa punaneidonunikko kukkii Suomessa heinä-elokuussa. Kota on jopa 20 cm pitkä, hoikka ja karheakarvainen.
Levinneisyys

Punaneidonunikko on alun perin kotoisin Välimeren alueelta, Etelä-Euroopasta ja Lounais-Aasiasta. Suomessa punaneidonunikkoa on tavattu satunnaisena lajina lähinnä maan eteläisistä osista. Lajin pohjoisimmat havainnot ovat Oulun seudulta ja Etelä-Lapista. Suomessa suurin osa lajin havainnoista on tehty 1900-luvun puolivälin tienoilla tai sitä ennen.
Elinympäristö

Alkuperäisellä levinneisyysalueellaan punaneidonunikko kasvaa pensasaroilla, rannoilla ja joutomailla. Suomessa punaneidonunikko on tulokaslaji, jota tavataan tavallisesti myllyillä, rautateillä, satamissa ja kaatopaikoilla.
Käyttö

Lähi-idässä punaneidonunikkoa on käytetty rohdoskasvina. Sen terälehdistä puristamalla tai koko kasvia keittämällä on saatu silmätippoja silmätulehdusten hoitoon.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2016: Punaneidonunikon (Glaucium corniculatum) levinneisyys Suomessa
Luontoportti: Punaneidonunikko (Glaucium corniculatum)
Sakari kuvat: Glaucium corniculatum, punaneidonunikko, amapola cornuda
Punaneidonunikko.
Punaneidonunikon kota kasvaa hyvin pitkäksi kasvin muuhun kokoon nähden.
Rahzel

| Rahzel |
| --- | --- |
 Rahzel esiintymässä heinäkuussa 2010.
Henkilötiedot
Ammatti:  beatboxaaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Rahzel, Rahzel M. Brown
Tyylilajit:  rap ja räppäys 
Yhtyeet:  The Roots (entinen jäsen)
Levy-yhtiöt:  Music Corporation of America 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Rahzel tai Rahzel M. Brown on yhdysvaltalainen beatboxaaja New Yorkista. Hän on hip hop-yhtye The Rootsin entinen jäsen.
Diskografia

Make the Music 2000 (1999)
Rahzel's Greatest Knock Outs (2004)
Puolipiiri

Puolipiiri eli piirin puolikas  tarkoittaa geometriassa monikulmion tai muun tasokuvion piirin jakamista kahteen yhtäpitkään osaan, joiden yhteinen pituus on koko kuvion piiri. Puolipiirillä voidaan tarkoittaa myös sitä käyrää tai murtoviivaa, joka muodostaa kuvion piirillä sen pituuden puolikkaan mittaisen kuvion. Tällöin samalle kuviolle voidaan esittää lukemattomia puolipiirejä.
Vaikka termin tunteminen ei ole geometriassa välttämätöntä, sillä voidaan yksinkertaistaa monia geometrian laskukaavoja. Jos merkitään piiriä  p (engl. perimeter) ja puolipiiriä  s (engl. semiperimeter), voidaan esittää
Esimerkiksi kolmion puolipiirin pituus saadaan sivujen pituuksien summan puolikkaasta
ja muidenkin monikulmien puolipiirit vastaavalla tavalla. Ympyrän (säde  r) puolipiiri lasketaan  s={\tfrac {1}{2}}(2\pi r)=\pi r ja neliön (sivu  a)  s={\tfrac {1}{2}}(4a)=2a.
Kolmio

Jos annetaan tasokuviosta piirin piste, voidaan aina määrittää toinen piste, joka jakaa piirin kahteen puolipiiriin. Jokainen tasokuvion piirin piste määrittää yksikäsitteisesti kaksi puolipiiriä. Nämä kohtaavat toisensa näissä kahdessa pisteessä.
Kolmio > Yleisiä ominaisuuksia

Kolmion kärjestä mitatut puolipiirit kohtaavat aina kolmion vastaisella sivulla. Tämän voi päätellä seuraavasti. Jos yksi sivuista on yli puolet kolmion piiristä, jää kahdelle muulle sivulle alle puolet piiristä. Tällöin puolipiirit kohtaisivat ensimmäisellä sivulla. Tämä on kolmiossa kuitenkin mahdotonta, koska kaksi jäljellä olevaa sivua eivät yhdessäkään ylettyisi ensimmäisen sivun päätepisteisiin.
Janaa, jolla yhdistetään kolmion kärki kolmion vastaisen sivun pisteeseen, kutsutaan ceviaaniksi. Jos ceviaani yhdistetään kärjestä alkavien puolipiirien kohtaamispisteeseen, saadaan jana, jota kutsutaan engl. splitteriksi. Kolme tällaista janaa leikkaavat toisensa Nagelin pisteessä.
Janaa, joka alkaa kolmion sivun keskipisteestä ja jakaa kolmion kahteen puolipiiriin, kutsutaan engl. cleaveriksi. Kolmen tällaisten janan leikkauspisteessä sijaitsee kolmion piirin painopiste eli Spiekerin piste.
Kolmion sivujen keskipisteet yhdistämällä saadaan keskinen kolmio. Keskisen kolmion piiri on alkuperäisen kolmion puolipiiri, sillä sen jokainen sivu on puolet alkuperäisen kolmion yhdensuuntaisesta sivusta.
Kolmio > Laskusääntöjä

Kolmion pinta-ala voidaan laskea puolipiirin  s avulla, kun ensin selvitetään sisäympyrän säde  r
Ellei sisäympyrää tunneta, voidaan ala laskea myös kolmion sivujen pituuksien  (a,b,c) avulla käyttäen Heronin kaavaa
Kolmion sisäympyrän säde  r saadaan
ja kolmion ulkoympyrän säde  R saadaan
Nelikulmio

Nelikulmion puolipiirin pituus saadaan sivujen pituuksien  (a,b,c,d) avulla
Syklisen nelikulmion pinta-ala saadaan sivujen pituuksien  (a,b,c,d) avulla käyttäen Brahmaguptan kaavaa
Yleisen nelikulmion tapaukselle on yleisempi Bretschneiderin lause.
Clavaleyres

| Clavaleyres |
| --- | --- |

 vaakuna
 Clavaleyresin sijainti Laupenin piirikunnassa.
 Koordinaatit: 46°54′0″N, 7°5′30″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Bern
Hallintoalue (Verwaltungskreis):  Bern-Mittelland
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1,00 km²
Korkeus:  449–506 m
Väkiluku (joulukuu 2018)  (vakinaiset asukkaat):  46
 – Väestötiheys:  46 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  1595
 
 www.clavaleyres.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Clavaleyres on kunta Luoteis-Sveitsissä, Bernin kantonissa. Kunnan pinta-ala on 1 neliökilometri, ja asukkaita siellä on 46 (31.12.2018). Väestötiheys on näin ollen 46 as./km².
Liittyminen Murteniin vuonna 2022

Clavaleyres on siirtymässä osaksi Fribourgin kantoniin kuuluvaa Murtenia, ilmeisesti vuoden 2022 alussa. Muutoksesta on olemassa molempien kuntien (Murten ja Clavaleyres) ja molempien kantoneiden, sekä nykyisen kantonin (Bern) että uuden kantonin (Fribourg), myönteiset äänestystulokset. Liittovaltion päätös puuttuu vielä.
Sijainti

Clavaleyres sijaitsee Murtenseen eteläpuolella, noin 25 kilometriä Bernistä länteen. Se on Bernin kantonin eksklaavi, sillä se sijaitsee kokonaan erossa varsinaisesta kantonista. Luoteessa kunta rajautuu Vaud’n kantonin Faougiin, muissa ilmansuunnissa Fribourgin kantoniin, Courgevauxin ja Courtepinin kuntiin.
Liikenne

Moottoritie A1 ohittaa Clavaleyresin koillispuolitse.
Historia

Clavaleyresin alueelta löydettyjen pronssisormusten perusteella voidaan olettaa, että alueella on ollut asutusta jo La Tènen kulttuurin aikana. Rooman valtakunnan aikana alue oli läheisen kaupungin Aventicumin hallinnassa. Keskiajalla Clavaleyres oli Münchenwilerin luostarin alainen. Vuodesta 1527 vuoteen 1798 saakka Clavaleyres kuului Berniin, jonka jälkeen alue oli osa Fribourgin kantonia. Vuonna 1807 Clavaleyres palasi jälleen osaksi Bernin kantonia.
Asukkaat

Vuonna 2000 kunnan asukkaista 0–19-vuotiaita oli 26,4 prosenttia, 20–64-vuotiaita 64,2 % ja yli 64-vuotiaita 9,4 %. Samana vuonna kunnan asukkaista 88,68 % puhui saksaa, 9,43 % ranskaa ja 1,89 % puolaa.
Asukkaat > Väkiluvun kehitys

Kunnan väkiluku on muuttunut vuosisatojen kuluessa:
| Vuosi | Väkiluku |
| --- | --- |
1764: 31
1850: 99
1880: 118
1900: 102
1950: 72
2000: 53
2005: 51
2010: 49
2015: 49
2018: 46
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Clavaleyres Wikimedia Commonsissa
Clavaleyresin historiaa (saksaksi)