stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1980-luku
Kirjallisuus

1980-luvulla ilmestyivät muun muassa eteläafrikkalaisen J. M. Coetzeen Barbaarit tulevat (1980), italialaisen Umberto Econ Ruusun nimi (1980), perulaisen Mario Vargas Llosan Maailmanlopun sota (1981), nigerialaisen Wole Soyinkan Aké – lapsuusvuodet (1981), chileläisen Isabel Allenden Henkien talo (1982), portugalilaisen José Saramagon Baltasar ja Blimunda (1982), itävaltalaisen Thomas Bernhardin Hakkuu (1984), tšekkiläisen Milan Kunderan Olemisen sietämätön keveys (1984), venäläisen Joseph Brodskyn Ei oikein ihminenkään (1986) ja japanilaisen Haruki Murakamin Norwegian Wood (1987). Egyptiläinen Naguib Mahfouz sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1988.
Brittiläisiä merkkiteoksia olivat muun muassa intialaissyntyisen Salman Rushdien Keskiyön lapset (1981) ja japanilaissyntyisen Kazuo Ishiguron Pitkän päivän ilta (1989). Tieteiskirjallisuuden tapauksia oli Douglas Adamsin parodinen Linnunradan käsikirja liftareille. Skotlantilainen Iain Banks kirjoitti suosittuja tieteiskirjoja ja trillereitä. Ken Follett julkaisi menestyneen historiallisen romaanin Taivaan pilarit vuonna 1989. Roald Dahl oli suosittu lastenkirjailija, hänen teoksiaan oli esimerkiksi Matilda (1988).
Yhdysvalloissa ilmestyi muun muassa Alice Walkerin Häivähdys purppuraa (1982), Don DeLillon Valkoinen kohina (1985), Cormac McCarthyn Veren ääriin (1985) sekä Toni Morrisonin Minun kansani, minun rakkaani (1987). Raymond Carver herätti huomiota novelleillaan. Tom Wolfen Turhuuksien rovio (1987) oli aikalaiskuvaus 1980-luvusta. Stephen King oli suosittu kauhukirjailija. Will Eisner julkaisi omaelämäkerrallisia sarjakuvaromaaneja ja Art Spiegelman holokaustia kuvaavaa sarjakuvateosta Maus. Brittiläisen Alan Mooren käsikirjoittama sarjakuvaromaani Vartijat (1986) sai palkintoja. Kanadalainen Margaret Atwood kuvasi fundamentalismia dystopiaromaanissaan Orjattaresi (1986). Elie Wiesel oli holokaustista selviämisestä kirjoittanut kirjailija ja aktivisti. Hänelle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto vuonna 1986 väkivallan ja rasismin vastaisesta toiminnasta.
Musiikki > Musiikkisuuntaukset

1970-luvun diskoinnostus hiipui 1980-luvun alkaessa ja sen perintö jatkoivat pop-musiikin tyylit. Käyttöön tulivat ensimmäiset kunnolliset rumpukoneet, samoin syntetisaattorit yleistyivät ja kehittyivät digitaalitekniikan myötä. Elektroninen musiikki valtasi alaa, ja syntyi uusia tyylejä kuten synthpop ja italodisko. 1980-luvun musiikkia sävytti yleisesti syntetisaattorien runsas ja kokeileva käyttö. Syntetisaattorien yleistymisen myötä kynnys musiikin tekemiseen laski, minkään akustisen instrumentin hallinta ei ollut enää edellytys musiikin tuottamiselle.
Stadionrock eli kulta-aikaansa. Punkin perintö jatkui uutena aaltona ja vaihtoehtorockina.
1980-luvulla saivat alkunsa heavy rockin tyylilajit thrash metal, speed metal ja power metal. Katukuvassa tyylilajien edustajia alettiin kutsua hevareiksi. Heille ominaista pukeutumisessa oli tiukat farkut ja farkkuliivi (puhekielessä thrash-liivi eli rässiliivi). Jotkut hard rockin miesesiintyjät tavoittelivat naisellista ulkonäköä meikkaamalla, tupeeraamalla hiuksiaan ja käyttämällä vartalonmyötäisiä, usein mustaa ja pastellisävyjä yhdisteleviä asuja. Hard rockista muodostunut glam metal -liike, jota kutsuttiin ajoittain alentavasti tukkaheviksi, tuotti useita platinalevymyynnin ylittäneitä yhtyeitä.
Afroamerikkalaisessa musiikissa 1970-luvun soul ja funk väistyivät, tilalle tuli rap sekä moderni R&B-tanssimusiikki. 1980-luvun merkittävimpiä musiikillisia innovaatioita oli niin sanottu ”Minneapolis-soundi”. Tämä funkin, rockin, r&b:n ja popin fuusioksi kutsuttu tyyli määritteli merkittävästi 1980-luvun soundia.
Music Television aloitti Yhdysvalloissa vuonna 1981 ja musiikkivideoista tuli tärkeä markkinoinnin väline. Musiikin sanoitukset järkyttivät vanhempia ja vuonna 1985 Yhdysvalloissa otettiin käyttöön Parental Advisory -varoitusmerkki kirosanoja tai alatyylisiä viittauksia sisältävälle musiikille.
Musiikki > Yhtyeet ja artistit

Pitkän linjan muusikoista edelleen suosittuina jatkoivat esimerkiksi AC/DC, Aerosmith, David Bowie, Leonard Cohen, Genesis, Jean Michel Jarre, Kiss, Kraftwerk, Mike Oldfield, Dolly Parton, Queen, Diana Ross, Bruce Springsteen, Donna Summer ja Tina Turner.
Uudemmista pop-artisteista ja yhtyeistä tunnetuimpia olivat Madonna ja Michael Jackson sekä Minneapolis-soundin isä Prince. Muita vuosikymmenen tunnettuja pop-artisteja ja -yhtyeitä olivat Kate Bush, Phil Collins, Duran Duran, Whitney Houston, Billy Idol, Cyndi Lauper ja Simply Red. Synthpop-yhtyeitä olivat Eurythmics, Depeche Mode, The Human League ja New Order. Diskoissa ja yökerhoissa levylautasilla pyörivät myös Bad Boys Blue, Bananarama, Modern Talking ja Pet Shop Boys.
Valtavirran rockmusiikissa pinnalla olivat muun muassa Bon Jovi, Dire Straits, Roxette, Toto ja U2. Vaihtoehtorockin edustajia olivat muun muassa Talking Heads, The Smiths, Nick Cave, The Jesus and Mary Chain, R.E.M., Sonic Youth, The Stone Roses ja Pixies. Tunnetuimpia goottirock-yhtyeitä olivat The Cure ja The Sisters of Mercy.
Metallimusiikki nousi suosioon edustajinaan muun muassa heavy metal ja glam metal -aktit Van Halen, Guns N’ Roses, Mötley Crüe, Pantera, Skid Row, Twisted Sister ja W.A.S.P.. Nimitys NWOBHM, New Wave of British Heavy Metal, liittyi selaisiin yhtyeisiin kuin Iron Maiden, Motörhead, Judas Priest ja Def Leppard. Thrash metalissa kärkipaikkaa pitivät Anthrax, Megadeth, Metallica, Sepultura ja Slayer.
Rap-artisteja ja yhtyeita olivat muun muassa Grandmaster Flash, Run-D.M.C., Beastie Boys ja Public Enemy. Suosituimpia soul-laulajia oli brittiläinen Sade.
A-ha, Samantha Fox, Los Lobos, Men at Work ja Sabrina ovat esimerkkejä pop-artisteista, joiden suosio ajoittui vain 1980-luvulle, ja joidenkin kohdalla vain yhden hitin varaan.
Vuonna 1985 Live Aid -konserteilla kerättiin rahaa Etiopian nälänhädän uhreille. Konsertteja seurasi television välityksellä 1,5 miljardia katsojaa ympäri maailman. Etiopian auttamiseksi julkaistiin myös ”We Are the World” -single.
Musiikki > Myydyimmät singlet

”Thriller” – Michael Jackson
”Wake Me Up (Before You Go-Go)” – Wham!
”The Final Countdown” – Europe
”99 Luftballons” – Nena
”Karma Chameleon” – Culture Club
”Freeze Frame” – The J. Geils Band
”Safety Dance” – Men Without Hats
”Like a Virgin” – Madonna
”Der Komissar” – After The Fire
”If You Leave” – Orchestral Manoeuvres in the Dark
Musiikki > Suosittuja 1980-luvun kappaleita

”Forever Young”, Alphaville
”Call Me”, Blondie
”Self Control”, Laura Branigan
”Come on Eileen”, Dexys Midnight Runners
”Love Will Tear Us Apart”, Joy Division
”Don’t Stop Believin’”, Journey
”Celebration”, Kool & The Gang
”Funkytown”, Lipps Inc
”Fairytale of New York”, The Pogues
”Every Breath You Take”, The Police
”The Road to Hell”, Chris Rea
”Eye of the Tiger”, Survivor
”Here I Go Again”, Whitesnake
”Kids in America”, Kim Wilde
Musiikki > Muuta 1980-luvun musiikista

Säveltäjä György Ligeti, kapellimestari Pierre Boulez, musique spectrale Ranskassa.
Yhdysvaltalaiset minimalistisäveltäjät Philip Glass, Steve Reich ja John Adams.
Oopperalaulajat Luciano Pavarotti ja Plácido Domingo. Viulisti Anne-Sophie Mutter, sellisti Yo-Yo Ma.
Televisio ja elokuvat > Elokuva

Toimintaelokuvat olivat suosittuja: Rambo (1982), Terminator – tuhoaja (1984) ja Die Hard – vain kuolleen ruumiini yli (1988) tekivät Sylvester Stallonesta, Arnold Schwarzeneggerista ja Bruce Willisistä suuria tähtiä.
Harrison Ford esiintyi Indiana Jones -elokuvissa, koomikko Eddie Murphy Beverly Hills kytässä (1984), Michael J. Fox Paluu tulevaisuuteen -elokuvassa (1985) ja Tom Cruise Top Gunissa (1986) sekä useissa muissa menestys-elokuvissa (esim. Cocktail, Sademies, Suuret setelit). Trillereitä tehtiin vuosikymmenen aikana runsaasti, esimerkiksi Vaarallinen suhde ja Stanley Kubrickin kauhuelokuva  Hohto.
George Lucasin tuottamat Tähtien sota -trilogian elokuvat Imperiumin vastaisku (1980) ja  Jedin paluu (1983) sekä Steven Spielbergin E.T. (1982) olivat vuosikymmenen menestyksiä. Muita tieteiselokuvia olivat George Millerin postapokalyptinen Mad Max 2 (1981), Ridley Scottin noir-henkinen Blade Runner (1982) sekä James Cameronin Aliens – paluu (1986).
Suosituimpia komedioita olivat The Blues Brothers, Mies ja alaston ase ja Poliisiopisto. Teinielokuvat olivat suosittuja: Breakfast Club, Kuumat kinkut, Billin ja Tedin uskomaton seikkailu. Myös kauhuelokuva oli suosiossa: Painajainen Elm Streetillä, Perjantai 13. Menestyneitä fantasiaelokuvia tehtiin alkaen vuoden 1982 Conan – barbaarista. Supersankarielokuvaa edusti Tim Burtonin näkemys Batmanista (1989).
Historiallisen elokuvan kansainvälisiä menestyksiä olivat Richard Attenboroughin Gandhi, Miloš Formanin Amadeus ja Bernardo Bertoluccin Viimeinen keisari. Oliver Stone käsitteli Vietnamin sotaa elokuvassa Platoon – nuoret sotilaat.
Merkittävimpiä animaatioita olivat Don Bluthin NIMH ja Disneyn Pieni merenneito. Kuka viritti ansan, Roger Rabbit? yhdisti animaatiota ja näyttelijöitä. Japanilainen Hayao Miyazaki teki kaupallisesti ja taiteellisesti menestyneitä animaatioita, jotka tulivat länsimaissa tunnetuksi vasta myöhemmin.
Art house- eli taide-elokuvan tekijöitä olivat muun muassa yhdysvaltalainen Woody Allen, brittiläinen Peter Greenaway, puolalainen Krzysztof Kieślowski, yhdysvaltalainen David Lynch ja ranskalainen Louis Malle. Saksalaisen Wim Wendersin Paris, Texas (1984) ja Berliinin taivaan alla (1987) olivat vuosikymmenen merkkiteoksia. Ruotsalaisen Ingmar Bergmanin myöhäiskauden tunnettu teos oli Fanny ja Alexander (1982).
Televisio ja elokuvat > Suosittuja elokuvia

Arthur
Betty Blue
Cocktail
Do the Right Thing – kuuma päivä
Erittäin salainen
E.T.
Frances
Haamujengi
Juokse tai kuole
Karate Kid
Pako New Yorkista
Predator – saalistaja
Riiviöt
Riskibisnes
RoboCop
Sademies
Scarface – arpinaama
Spinal Tap
Stand by Me – viimeinen kesä
Tappava ase
Terminator - tuhoaja
Top Gun – lentäjistä parhaat
Tulivaunut
Televisio ja elokuvat > Televisiosarjoja

Aikahyppy
Alf
Anna ystävämme
Berlin Alexanderplatz
Colbyt
Cosby Show
Dallas
Dynastia
He-Man
Hercule Poirot
Hill Street Blues
Hämärän rajamailla
Ihmemies MacGyver
Katuhaukka
Kettu
Komisario Morse
Konnankoukkuja kahdelle
Laulava salapoliisi
Magnum P.I.
Matlock
Miami Vice
Olipa kerran -sarjat
Perhe on paras
Pulmuset
Saturday Night Live
Sherlock Holmesin seikkailut
Smurffit
Star Trek – uusi sukupolvi
Taistelupari
Transformers
Tyttökullat
Kuvataide

Graffiti levisi Eurooppaan. Omintakeinen kuvakieli teki muun muassa Keith Haringista nopeasti kuuluisan. Haring teki sittemmin tilaustyönä suuria seinämaalauksia eri puolille maailmaa.
Saksalainen kuvataiteilija Gerhard Richter teki fotorealistisia maalauksia.
Pukeutuminen ja ulkonäkö

Tyyliltään 1980-luku oli useiden tyylien ja niiden sekoitusten aikakautta. Pukeutuminen ja tyyli määräytyi sen mukaan, mihin ryhmään halusi kuulua. Madonnan tyyli – erityisesti menestyselokuvassa Missä olet, Susan? – esitteli suosituksi tulleen teinityttömäisen rokahtavan pukeutumistyylin. Sukat ja sukkanauhaliivit kokivat uusrenessanssin, samoin pitsisomisteiset korsetit. Ajan tyyliin kuuluivat myös erittäin vaalea huulipuna, runsas huulikiillon käyttö, vaaleasävyiset kynsilakat sekä solariumrusketus.
1980-luvun alku oli tyylillisesti punk-kulttuurin sävyttämää. Punk-kulttuuriin kuului olennaisena osana pukeutuminen mustiin nahkavaatteisiin, jotka oli koristeltu teräsniitein, hiustyylin saattaessa olla mahdollisimman äärimmäinen, esimerkiksi hiuslakalla kohotettu ja räikeästi värjätty tukka.
1980-luvun puolivälistä eteenpäin yleistyi miesten tyyleissä muun muassa Boy Georgen kaltaisten pop-tähtien lanseeraama ”sekasukupuolisuus”. Nuorten miesten rock-pukeutumiseen saattoi kuulua kasvomeikkejä. Myöhemmin pinnalle nousi taloudellista menestystä korostava juppikulttuuri pukuineen, urheiluautoineen ja niihin liittyneine elämäntyyleineen.
1980-luvun tyyli nousi 2000-luvun alussa uudelleen pinnalle. 1980-luvun musiikkia sekä aikakauteen viittaavia retroilmiöitä muun muassa muodissa kutsutaan kasariksi. Eräs 1980-luvun muodin tunnusmerkki oli vaatteen sisäpuolella olevat olkatoppaukset ja muu naisten uutta valtaa ilmentävä power dressing -tyyli.
Merkit: Kappa, Lacoste, Levi’s (erityisesti 501-farkut), Benetton, Hugo Boss.
Hiusmuoti: valkaistut permanentatut hiukset, aaltomainen etutukkakiehkura, takatukka eli niskatukka, joka saattoi olla päältä siili, yksittäinen pidempi hiuskiehkura takana (niin sanottu rotanhäntä), krepatut hiukset tytöillä.
Tyylit: collegepaidat, leveät mutta lyhyet paidat, värikkäät t-paidat, neonvärit, kokovalkoiset asut, kauluspaidan kaulus pystyssä, kangasvyöt, stretch-farkut, kivipestyt tai rei’itetyt farkut, farkkutakit, minihameet, isot värikkäät muovikorvakorut, kävelykengät ilman sukkia Miami Vicen innoittamana, Ray-Ban-aurinkolasit, alaspäin kapenevat väljät vaaleat puuvillahousut, miesten Spencer-pikkutakki (vyötärömittainen takki), mokkasaappaat, moon boots -talvikengät, naisten yläosattomat uimapuvut, olkatoppaukset, tupsulliset pipot, purjehduskengät, kansitakit, untuvatakit, sifonkihuivit, prinsessamainen pukeutuminen ballerina-hameineen ja pitsiröyhelöineen, miehillä tangamalliset alushousut ja naisilla stringit, rihkama (erityisesti metalliset tai muoviset eriväriset rannekorut).
Arkkitehtuuri ja muotoilu

Pariisin Louvren uudistusta johti arkkitehti I. M. Pei, joka suunnitteli museon pihalle suuren lasipyramidin.
1980-luvun länsimaiden visuaaliseen ilmeeseen terävine geometrisine muotoineen ja sarjakuvamaisen kirkkaine väreineen vaikutti Italiassa syntynyt postmodernistinen Memphis-ryhmä (1981–1988), jonka piirissä toimi muotoilijoita ja arkkitehteja eri maista. Muita vuosikymmenen tunnetuimpia muotolijoita olivat Ron Arad, Jasper Morrison, Richard Sapper, Philippe Starck sekä graafinen suunnittelija Neville Brody.
Sisustuksessa aikakauden teräviä ja ohuita muotoja suosivaan tyyliin vaikuttivat myös nopeasti yleistyneet halogeenivalaisimet, jotka loivat kirkkaan pistemäisiä kohdevaloja, olivat muotoilultaan perinteisiä hehkulamppu- ja loistelamppuvalaisimia sirompia ja mahdollistivat aivan uudenlaisia valaisintyyppejä, kuten seinästä seinään vedettyjen vaijerien varassa riippuvat valopisteet tai ylöspäin epäsuoraa valoa tuottavat jalkavalaisimet. Vuosikymmenen trendihuonekaluja olivat vesisängyt ja muhkeat nahkasohvat.
Muita merkittäviä tapahtumia

18. toukokuuta 1980 – St. Helensin tulivuori purkautui.
8. joulukuuta 1980 – Beatles-kitaristi John Lennon murhattiin.
1983–1985 – Etiopian nälänhätä surmasi satojatuhansia ihmisiä.
21. heinäkuuta 1983 – Vostok-asemalla Etelämantereella mitattiin kaikkien aikojen kylmin lämpötila, 89,2 pakkasastetta.
3. joulukuuta 1984 – Intian Bhopalissa tapahtui mittava hyönteismyrkkytehtaan onnettomuus.
12. elokuuta 1985 – Japan Airlinesin lento 123 törmäsi vuoreen vaatien 520 kuolonuhria.
13. marraskuuta 1985 – Kolumbialainen tulivuori Nevado del Ruiz purkautui aiheuttaen maanvyöryn, joka surmasi yli 23 000 ihmistä.
24. maaliskuuta 1989 – Öljytankkeri Exxon Valdezin karilleajo aiheutti laajan ympäristökatastrofin Alaskan edustalla.
Suomi 1980-luvulla

1970-luvun ilmapiirin voi katsoa jatkuneen Suomessa pitkälle 1980-luvulle, ja aito 1980-lukulaisuus alkoi vasta vuosikymmenen jälkimmäisellä puoliskolla. Mielipidemittauksissa kansalaiset pitivät ulkopoliittisesti tärkeimpänä hyviä idänsuhteita. Suomen ja Neuvostoliiton välisen YYA-sopimuksen voimassaoloa jatkettiin vuonna 1983 jälleen 20 vuodella. Toisaalta talouden vapautuminen ja läntinen yhdentyminen etenivät. Suomi liittyi vuonna 1985 Euroopan vapaakauppajärjestön (Efta) täysjäseneksi.
Vuosikymmenen huomattavimpia poliittisia tapahtumia olivat Urho Kekkosen neljännesvuosisadan kestäneen presidenttikauden päättyminen syksyllä 1981, Mauno Koiviston tulo presidentiksi 1982, vihreiden esiinmarssi ja Suomen Maaseudun Puolueen voitto vuoden 1983 eduskuntavaaleissa sekä kokoomuksen pääsy hallitukseen pitkän oppositiokauden päätteeksi vuonna 1987. Sisäpolitiikassa Kansanrintamahallitusten kausi päättyi vuoden 1982 lopussa, ja kommunistien keskinäinen kiistely, jossa pääosapuolina olivat Aarne Saarisen ja Arvo Aallon johtama enemmistö ja Taisto Sinisalon johtama vähemmistö, kärjistyi SKP:n hajoamiseen. Sosialidemokraattien ja keskustan 1930-luvulta lähes keskeytyksettä jatkunut hallitusyhteistyö, punamulta, alkoi rakoilla vuosikymmenen puolivälissä ja päättyi vuoden 1987 eduskuntavaaleihin.
Suomen talous perustui koneiden, laivojen ja puun sekä puunjalostustuotteiden vientiin. Erityisen tärkeä vientituote oli paperi, jonka vienti vuonna 1988 muodosti lähes 30 prosenttia Suomen vientituloista. Vuonna 1984 Suomen kauppatase oli ennätykselliset kuusi miljardia markkaa ylijäämäinen. Yritysten rahaliikenteen ja valuuttakaupan vapautuminen lähes kaikista rajoituksista 1980-luvun loppupuolella johti siihen, että Suomen ulkomainen velkaantuminen alkoi kasvaa. Voimakkaaseen talouskasvuun liittynyt inflaation ja devalvaatioiden kierre houkutteli sekin velan ottoon. Vuonna 1988 presidentti Mauno Koivisto ja Suomen Pankin pääjohtaja Rolf Kullberg varoittivat talouden ylikuumenemisesta ja uhkaavasta lamasta, mutta heidän sanansa kaikuivat enimmäkseen kuuroille korville.
Suomessa tapahtui 1980-luvulla useita talousskandaaleja. Kasinotalous-sanasta on tullut paheksuva nimitys 1980-luvulle tyypilliselle lainarahalla ja sijoittamisella rikastumiselle. Tunnettuja osakekaupalla nopeasti rikastuneita olivat Pentti Kouri, Jukka Keitele ja Taito Tuunanen. Rötösherrajahti on usein käytetty yhteisnimitys 1980-luvun alkupuolella pidetyille, huomiota herättäneille oikeudenkäynneille, joissa poliitikkoja, virkamiehiä ja yritysjohtajia syytettiin lahjusrikoksista. Lainarahalla pelatun kasinotalouden kasaantuneet ongelmat räjähtivät käsiin seuraavan vuosikymmenen alussa. Ekonomisti Jaakko Kiander on pitänyt valuuttakaupan vapauttamista tärkeimpänä syynä 1990-luvun alun lamaan. Hänen mukaansa Suomen talous olisi kestänyt idänkaupan romahduksen, koska kauppa Neuvostoliiton kanssa oli supistunut huomattavasti 1980-luvun alun tilanteesta.
Merkittäviä henkilöitä > Hallitsijoita ja poliitikkoja

Elisabet II, Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar
Margaret Thatcher, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri
Johannes Paavali II, katolisen kirkon johtaja vuosina 1978–2005
Mihail Gorbatšov, Neuvostoliiton valtionpäämies
Juri Andropov, Neuvostoliiton valtionpäämies
Konstantin Tšernenko, Neuvostoliiton valtionpäämies
Leonid Brežnev, Neuvostoliiton valtionpäämies
Saddam Hussein, Irakin presidentti
Nicolae Ceaușescu, Romanian presidentti
Wojciech Jaruzelski, Puolan presidentti
Ruhollah Khomeini, Iranin vallankumouksen uskonnollinen ja poliittinen johtaja, ajatollah.
Muammar Gaddafi, Libyan johtaja
Hosni Mubarak, Egyptin presidentti
Indira Gandhi, Intian pääministeri
Rajiv Gandhi, Intian pääministeri
Deng Xiaoping, Kiinan johtaja
Fidel Castro, Kuuban presidentti
Augusto Pinochet, Chilen presidentti
Helmut Schmidt, Saksan liittokansleri
Helmut Kohl, Saksan liittokansleri
Erich Honecker, Itä-Saksan puoluejohtaja
Egon Krenz, Itä-Saksan puoluejohtaja
Olof Palme, Ruotsin pääministeri
Prinsessa Diana, Yhdistyneen kuningaskunnan prinssi Charlesin vaimo
Ronald Reagan, Yhdysvaltain presidentti
François Mitterrand, Ranskan presidentti
Valéry Giscard d’Estaing, Ranskan presidentti
Vigdís Finnbogadóttir, Islannin presidentti, maailman ensimmäinen vaaleilla valittu naispresidentti
Kaarle XVI Kustaa, Ruotsin kuningas
Olavi V, Norjan kuningas
Margareeta II, Tanskan kuningatar
Beatrix, Alankomaiden kuningatar
Lech Wałęsa, puolalaisen Solidaarisuus-liikkeen johtaja
Javier Pérez de Cuéllar, YK:n pääsihteeri
Thomas Sankara, Burkina Fason presidentti
Gro Harlem Brundtland, Norjan pääministeri
Merkittäviä henkilöitä > Kulttuurihenkilöitä

Musiikki
Fela Kuti, nigerialainen muusikko
Madonna, yhdysvaltalainen pop-tähti
Michael Jackson, yhdysvaltalainen laulaja ja muusikko
Sting, brittiläinen muusikko
Andrew Lloyd Webber, brittiläinen musikaalisäveltäjä
John Williams, elokuvamusiikin säveltäjä
Elokuva
Jackie Chan, hongkongilainen näyttelijä
Tom Cruise, yhdysvaltalainen näyttelijä
Robert De Niro, yhdysvaltalainen näyttelijä
Mel Gibson, yhdysvaltalainen näyttelijä
Bill Murray, yhdysvaltalainen näyttelijä
Jack Nicholson, yhdysvaltalainen näyttelijä
Meryl Streep, yhdysvaltalainen näyttelijä
Robin Williams, yhdysvaltalainen näyttelijä
Urheilu
Björn Borg, ruotsalainen tennispelaaja
Serhi Bubka, ukrainalainen seiväshyppääjä
Steffi Graf, saksalainen tennispelaaja
Wayne Gretzky, kanadalainen jääkiekkoilija
Florence Griffith-Joyner, yhdysvaltalainen juoksija
Diego Maradona, argentiinalainen jalkapalloilija
Magic Johnson, yhdysvaltalainen koripalloilija
Carl Lewis, yhdysvaltalainen juoksija
Kirjallisuutta

Mitä missä milloin. Kansalaisen vuosikirja 1989.  Helsinki:  Otava, 1988.  ISBN 951-1-10120-X
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mitä tapahtui 1980-luvulla? Ylen Elävä arkisto.
1980-luku. Ylen Elävä arkisto.
Margaret Thatcher ja Ronald Reagan Camp Davidissa 1986.
Iranin johtaja ajatollah Khomeini.
Commodore 64 (1982) oli vuosikymmenen suosituimpia kotitietokoneita.
Nintendo Entertainment System (1983)
Kirjailija Umberto Eco vuonna 1984.
Michael Jackson oli 1980-luvun suosituimpia pop-tähtiä. Kuva vuodelta 1984.
ZZ Top.
Ritari Ässän ”ihmeauto” KITT on monille 1980-luvun keskeisiä symboleita.
E.T.
Katarina Witt.
Hulk Hogan.
Calgaryn olympialaisten 1988 mäkihypyn voittaja Matti Nykäsen postimerkki.
Margaret Thatcher.
Helmut Kohl.
Mauno Koivisto.
Meryl Streep.
27. joulukuuta

27. joulukuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 361. päivä (362. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä neljä päivää. Vuoteen 1773 se oli kolmas joulupäivä.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Hannu, Hannes, Hans
suomenruotsalainen kalenteri: Hans, Hannes, Hampus
ortodoksinen kalenteri: Tapani, Teppo, Teppana, Feodor, Heikki, Teo, Teuvo
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Hánno, Hánas, Hánsa
vanhemmissa kalentereissa: Johannes [evankelista], Kaimo
Tapahtumia

537 – Hagia Sofian kirkko valmistui Konstantinopolissa.
1512 – Espanjassa hyväksyttiin Burgosin lait, jossa määriteltiin espanjalaisten velvollisuudet Amerikan alkuperäisasukkaita kohtaan.
1831 – Charles Darwin lähti historialliselle matkalleen HMS Beagle -laivalla.
1845 – Eetteriä käytettiin anestesiassa ensimmäisen kerran synnytyksessä (Tri. Crawford Williamson Long Jeffersonissa, Georgian osavaltiossa Yhdysvalloissa).
1904 – J. M. Barrien näytelmä Peter Pan sai ensi-iltansa.
1927 – Lev Trotski erotettiin NKP:stä.
1929 – Josif Stalin ilmoitti ”kulakkien luokan likvidoinnista”.
1932 – Radio City Music Hall avattiin yleisölle New Yorkissa.
1945 – Kansainvälinen valuuttarahasto perustettiin 28 maan päätöksellä.
1949 – Indonesian itsenäisyyssota päättyi virallisesti Alankomaiden kuningattaren Julianan tunnustettua Indonesian itsenäisyyden.
1968 – Apollo-ohjelma: Apollo 8 laskeutui Tyyneenmereen, mikä päätti ensimmäisen miehitetyn kuulennon.
1978 – Espanjasta tuli demokratia 40 vuoden diktatuurin jälkeen.
1979 – Operaatio Štorm 333: Neuvostoliitto otti Afganistanin hallintaansa. Babrak Karmal korvasi kukistetun ja teloitetun presidentti Hafizullah Aminin.
1985 – Terrorismi: palestiinalaistaistelijat surmasivat 18 ihmistä Rooman ja Wienin lentoasemilla.
2001 – Yhdysvallat solmi normaalit kauppasuhteet Kiinaan.
2002 – Kaksi autopommia surmasi 72 ja haavoitti 200 ihmistä Moskovalle myönteisen tšetšeenihallinnon päämajassa Groznyissa Tšetšeniassa.
2006 – Avaruustutkimus: CNESin eksoplaneettoja tutkiva COROT-avaruusteleskooppi laukaistiin matkaan Sojuz-kantoraketilla.
2007 – Pakistanin entinen presidentti Benazir Bhutto salamurhattiin.