stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lucia Olofintytär

Lucia Olofintytär Skelge (1420-luvun alku – ennen 1498) oli suomalainen abbedissa ja birgittalaisen luostarilaitoksen merkittävä tukija. Hän lahjoitti Naantalin birgittalaisluostarille perimänsä maa-alueet sukunsa vastustuksesta huolimatta.
Elämäkerta

Lucia Olofintyttären isä Olof Skelge kuoli Lucian ollessa hyvin nuori ja hänen äitinsä Kristina Rötgerintytär avioitui uudelleen valtaneuvos Henrik Svärdin kanssa. Isäpuoli todennäköisesti järjesti Lucian avioliiton vuonna 1438 Turun linnanpäällikön pojan Henrik Klaunpoika Djäknin kanssa. Aviomies Henrik Djäkn lyötiin ritariksi Kristoffer Baijerilaisen kruunajaisissa vuonna 1441.
Lucia ja hänen miehensä kuuluivat samoihin aikoihin perustetun birgittalaisluostarin tukijoihin alkuajoista alkaen. Luostari sijoitettiin ensin Maskun Karinkylään, mutta kun sijainti osoittautui huonoksi, Lucia ja hänen miehensä lahjoittivat luostarille Lucian isänpuolen sukulaiselta Nils Kurjelta perityn Ailosten tilan. Luostari rakennettiin tilalle, joka sijaitsee nykyisen Naantalin kaupungin alueella.
Pariskunnan liitto jäi lapsettomaksi ja he tekivät molemminpuoliset testamentit, joissa he määräsivät toisensa lähimmäksi edunsaajaksi, mutta myös Naantalin luostari ja kirkolliset säätiöt saivat osansa. Henrik Klaunpojan tullessa Pohjois-Suomen laamanniksi viimeistään 1448 he muuttivat Nousiaisista Mynämäen Kaskisiin. Mies kuoli 1458, ja sen jälkeen Lucia alkoi järjestellä omaisuuden lahjoittamista luostarille. Vaikka hän sai osalta sukulaisistaan sitoumuksen luopua omasta osuudestaan, perinnöstä syntyi kuitenkin riitoja sukulaisten kesken.
Syyskuussa 1485 Lucia lahjoitti luostarille kaksi huomenlahjaansa kuulunutta tilaa Mynämäeltä ja Nousiaisista ja meni todennäköisesti samaan aikaan itse luostariin. Tilat kuuluivat hänen äidiltään perimään maaomaisuuteen, josta kiisteltiin, kunnes ne vuonna 1490 siirtyivät luostarin omistukseen. Lisäksi seitsemän hänen omistamaansa tilaa myytiin halvalla Sten Sturelle, Uppsalan arkkipiispa Jakob Ulfinpojalle, Turun piispa Magnus Nicolai Särkilahdelle ja valtaneuvos Knut Posselle sillä ehdolla, että tilat lahjoitetaan luostarille. Näillä rahoilla Lucia saattoi lunastaa tilat sukulaisiltaan.
Perhesuhteet

Hänen vanhempansa olivat asemies Olof Skelge ja Kristina Rötgerintytär. Hän avioitui noin vuonna 1438 valtaneuvos, Pohjois-Suomen laamanni Henrik Klaunpoika Djäknin (1405–1458) kanssa. Puolison vanhemmat olivat Turun linnanpäällikkö Klaus Lydekenpoika Djäkn ja Kristina Jönsintytär, valtaneuvos Jöns Andersinpoika Garpin tytär.
Kirjallisuutta

E. Anthoni: Historisk tidskrift för Finland.  (Ett nyfunnet originalbrev av år 1455) Määritä julkaisija!
B. Klockars: I Nådens dal : klosterfolk och andra c. 1440–1590. Määritä julkaisija!
K. G. Leinberg: De finska klostrens historia. Määritä julkaisija!
A. Maliniemi: Muistojulkaisu Naantalin 500-vuotisjuhlaan. 1943.  (Birgittalaisuudesta sekä katkelmia Naantalin luostarin historiasta) Määritä julkaisija!
S. Suvanto: Naantalin historia I. Määritä julkaisija!
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Itse asiassa kuultuna

| Itse asiassa kuultuna |
| --- | --- |
Luoja(t):  Pekka Holopainen Seppo Heikki Salonen
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  Yle TV1
Esitetty:  1975 –
Jaksoja:  213 (2023)
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Yleisradio
Aiheesta muualla
IMDb
Itse asiassa kuultuna on Yle TV1 -kanavalla 1970-luvun puolivälistä alkaen harvakseltaan lähetetty ohjelmasarja, jossa haastatellaan merkittäviä suomalaisia tai Suomeen läheisesti liittyviä henkilöitä heidän urastaan ja elämästään. Suomalaisten ohella 1980-luvun lopulla ja 1990-luvulla ohjelmassa haastateltiin muutamia neuvostoliittolaisia poliitikkoja ja diplomaatteja. Vuoteen 2023 mennessä ohjelmaa on tehty 213 jaksoa.
Haastattelijoina sarjassa ovat toimineet muun muassa Pekka Holopainen, Leo Lehdistö, Juho-Pekka Rantala ja Hannu Vilpponen. Vuosina 2000–2001 ohjelmaa tuotti Yleisradiolle Oy Filmiteollisuus Fine Ab, ja haastattelijana toimi Mauno Saari.
Uudella haastattelusarjallaan sen ideoijat Pekka Holopainen ja Seppo Heikki Salonen halusivat välttää tavanomaisten studiokeskustelujen jäykän tunnelman ja haastateltaviensa varautuneisuuden. Heidän kehittämässään työtavassa haastateltavia kuvattiin ja äänitettiin salaa jo heidän saapuessaan studioon ja käydessään alkukeskusteluja haastattelijoiden kanssa ennen nauhoitusta. Myöhemmin haastateltava kutsuttiin vielä studiohaastattelunsa ennakkokatseluun, joka myös tallennettiin haastateltavan tietämättä. Näistä kolmesta materiaaliosiosta editoitiin itse ohjelma, ja kun haastateltava kutsuttiin katsomaan valmiiksi leikattua ohjelmaa, hänelle paljastuivat salaa kuvatut osuudet. Haastateltavien muutostoiveet jäivät kuitenkin vähäisiksi.
Haastateltavia > 1975

kauppaneuvos Pirkko Arola
valtioneuvos K.-A. Fagerholm
ammattiyhdistysjohtaja Arvo Hautala
agronomi Veikko Ihamuotila
maaherra Martti Miettunen
kommunistipoliitikko Ville Pessi
poliitikko, pankinjohtaja Aarre Simonen
pääjohtaja Matti Virkkunen
kauppaneuvos Rakel Wihuri
Haastateltavia > 1977

ylipormestari Lauri Aho
ammattiyhdistysjohtaja Veikko Ahtola
kenraali Yrjö Keinonen
professori Lauri Posti
teatterineuvos Vilho Siivola
vasemmistopoliitikko, päätoimittaja Arvo ”Poika” Tuominen
Haastateltavia > 1978

kenraaliluutnantti A. F. Airo
kokoomuspoliitikko, pankinjohtaja Päiviö Hetemäki
ohjaaja Edvin Laine
maaherra Kalle Määttä
akateemikko Tauno Nurmela
kirkkoherra Voitto Viro
Haastateltavia > 1979

teatterinjohtaja Vivica Bandler
maaneuvos Alarik Häggblom
lehdenkustantaja, varatuomari Ossi Kivekäs
kirjailija Väinö Linna
L. A. Puntila
professori Heikki Waris
Haastateltavia > 1980

kommunistipoliitikko Aimo Aaltonen
professori, arkkitehti Otto-Iivari Meurman
professori Raoul Palmgren
vuorineuvos Uolevi Raade
keskustapoliitikko, pääjohtaja V. J. Sukselainen
vuorineuvos Erik Tuomas-Kettunen
professori Ilmari Turja
suurlähettiläs Jorma Vanamo
Haastateltavia > 1981

professori Alfons Almi
kirjailija Eeva Joenpelto
lehdistöavustaja Hans Metzger
professori Heikki Reenpää
puhemies Johannes Virolainen
Haastateltavia > 1982

pääjohtaja, sosiaalipoliitikko Pekka Kuusi
kommunistijohtaja Aarne Saarinen
Haastateltavia > 1983

emeritaprofessori Inkeri Anttila
matkailualan vaikuttaja Meri Elo
emeritusarkkipiispa Mikko Juva
professori Erik Tawaststjerna
poliitikko Veikko Vennamo
Haastateltavia > 1985

oopperalaulaja Kim Borg
toimitusjohtaja Aaro Korkeakivi
Haastateltavia > 1989

neuvostopoliitikko Andrei Gromyko
professori Jussi Linnamo
Haastateltavia > 1991

professori, YK:n apulaispääsihteeri Kurt Jansson
pääsihteeri Hilkka Pietilä
neuvostopoliitikko Stefan Smirnov
Haastateltavia > 1992

tohtori Ele Alenius
neuvostokirjailija, tulkki Rudolf Sykiäinen
kustannusjohtaja Vilho Viksten
oopperalaulaja Anita Välkki
Haastateltavia > 1993

kirjailija Anne Fried
maanviljelysneuvos Eeri Hyrkkö
päätoimittaja Simopekka Nortamo
ulkomaantoimittaja Knud Möller
akateemikko Pertti Virtaranta
Haastateltavia > 1994

professori Leo Kaprio
professori Pekka Nuorteva
Neuvostoliiton Helsingin-suurlähettiläs Vladimir Stepanov
vasemmistopoliitikko Hannes Tiainen
urheilujohtaja Jukka Uunila
neuvostodiplomaatti Viktor Vladimirov
kansliapäällikkö Bror Wahlroos
Haastateltavia > 1995

musiikkieverstiluutnantti Esko Juuri
TK-kuvaaja Reino Tenkanen
Haastateltavia > 1996

ulkomaalaisosaston päällikkö Eila Kännö
vakuutusmatemaatikko Teivo Pentikäinen
ministeri Esko Rekola
puoluejohtaja Aarne Saarinen
Namibiassa opettajana toiminut Märta von Schantz
entinen pääministeri Kalevi Sorsa
katolinen piispa Paul Verschuren
Haastateltavia > 1997

akateemikko Jorma K. Miettinen
kansliapäällikkö Jaakko Numminen
Haastateltavia > 2000

arkkipiispa John Vikström
lääketieteen tohtori Juhani Paasikivi
professori Terttu Arajärvi
piispa Olavi Rimpiläinen
Haastateltavia > 2001

toimittaja Reino Rinne
historiantutkija Martti Ruutu
Haastateltavia > 2008

virolainen kirjailija Jaan Kross
everstiluutnantti evp K. H. Pentti
taidemaalari Tapani Raittila
kirjailija Hannu Salama
vasemmistopoliitikko, pankinjohtaja Ulf Sundqvist
Haastateltavia > 2009

akateemikko Olli Lehto
teatterinjohtaja Lasse Pöysti
poliitikko, yritysjohtaja Pekka Vennamo
kokoomuspoliitikko Iiro Viinanen
Haastateltavia > 2010

kustannusjohtaja Jarl Hellemann
operettitaiteilija Hilkka Kinnunen
työmarkkinajohtaja Seppo Riski
Haastateltavia > 2011

professori Niilo Hallman
valtioneuvos Harri Holkeri
emerituspiispa Eero Huovinen
suurlähettiläs Jaakko Kalela
poliitikko Elisabeth Rehn
kirjailija, vasemmistopoliitikko Arvo Salo
Haastateltavia > 2012

psykiatri, kirjailija, vasemmistopoliitikko Claes Andersson
vuorineuvos Helge Haavisto
viihdetaiteilija Jukka Virtanen
kirjailija, elokuvaohjaaja Jörn Donner
pankinjohtaja Sirkka Hämäläinen
Haastateltavia > 2013

ministeri Jaakko Iloniemi
ministeri Max Jakobson
arkkitehti Heikki Siren
valtioneuvos Riitta Uosukainen
Haastateltavia > 2014

professori Terttu Arajärvi
ministeri Kalevi Kivistö
taiteilija M. A. Numminen
ministeri Ilkka Suominen
kauppaneuvos Satu Tiivola
Haastateltavia > 2015

ministeri Christoffer Taxell
oopperalaulaja Jorma Hynninen
Haastateltavia > 2016

kalastaja Pentti Linkola
vuorineuvos Tauno Matomäki
professori Heikki A. Reenpää
ministeri Raimo Sailas
maaherra Pirkko Työläjärvi
Haastateltavia > 2021

muusikko ja toimittaja Heikki Harma
yritysjohtaja Antti Aarnio-Wihuri
ylipormestari Eeva-Riitta Siitonen
teatterineuvos Ritva Oksanen
presidentti Tarja Halonen
poliitikko Jutta Zilliacus
kansliapäällikkö Jaakko Numminen
näyttelijä Anja Pohjola
yritysjohtaja Risto Kangas-Ikkala
piispa Eero Huovinen
telakkajohtaja Martin Saarikangas
laulaja Eino Grön
Haastateltavia > 2022

näyttelijä ja poliitikko Kristiina Halkola
filosofi Timo Airaksinen
oopperalaulaja Jaakko Ryhänen
hiihtäjä ja poliitikko Juha Mieto
säveltäjä Aulis Sallinen
keraamikko ja yrittäjä Anu Pentik
poliitikko ja maaherra Hannele Pokka
valtiopäiväneuvos Raimo Vistbacka
työmarkkinajohtaja Lasse Laatunen
poliitikko ja kirjailija Lasse Lehtinen
psykologi Pirkko Lahti
filosofi Esa Saarinen
muusikko ja pappi Jukka Kuoppamäki
kirjailija Kaari Utrio
Haastateltavia > 2023

ihmisoikeusaktivisti Elina Sana
muusikko ja poliitikko Mikko Alatalo
yritysjohtaja Jorma Ollila
neurokirurgi Juha Hernesniemi
kenraali Ari Puheloinen
laulaja Katri Helena
antiikkiasiantuntija Wenzel Hagelstam
talousvaikuttaja Björn Wahlroos
poliitikko Arvo Aalto
poliitikko Ulpu Iivari
Haastateltavia > 2024

kuvataiteilija Miina Äkkijyrkkä
oopperalaulaja Soile Isokoski
teatterinjohtaja Asko Sarkola
musiikkineuvos Ilkka ”Danny” Lipsanen
poliitikko ja kirjailija Satu Hassi
ekonomisti Sixten Korkman
kirjailija Pirkko Saisio
näyttelijä ja teatterinjohtaja Esko Roine
amiraali Juhani Kaskeala
politiikan toimittaja Unto Hämäläinen
tanssitaiteilija Jorma Uotinen
yritysjohtaja Lauri Ratia
Aiheesta muualla

Sarjan uusimmat jaksot Yle Areenassa
Markkinatuomioistuin

Markkinatuomioistuin on oikeusinstanssi, joka on asetettu käsittelemään markkinoihin ja markkinointiin liittyviä asioita. Sen erottaminen tavallisista tuomioistuimista perustuu ajatukseen, että kyseisten asioiden oikeudelliseen käsittelemiseen tarvitaan erityisasiantuntemusta tai alakohtaista edustusta. Suomessa tässä erityistehtävässä on markkinaoikeus ja Ruotsissa patentti- ja markkinaoikeus (ruots. Patent- och marknadsdomstolen). Monissa maissa toimivalta on annettu muille virastoille kuin oikeuksille ja se jakautuu eri maissa erilailla.
Yhdysvalloissa markkinatuomioistuimena on United States Court of International Trade.
22. kesäkuuta

22. kesäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 173. päivä (174. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 192 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Paula, Pauliina, Liina
suomenruotsalainen kalenteri: Paula, Paulina, Lina, Line
ortodoksinen kalenteri: Jesse, Harras
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Bávlá
vanhemmissa kalentereissa: Acatius, Albanus, Carolina, Kielo, Paulinus, Ulrik
Tapahtumia

168 eaa. – Pydnan taistelu: Lucius Aemilius Paulluksen johtamat roomalaiset joukot voittivat ja vangitsivat Makedonian valtakunnan kuninkaan Perseuksen, mikä päätti kolmannen makedonialaissodan.
1626 – Paltamon vanhin kirkko tuhoutui maanjäristyksessä, jota pidetään ainoana maanjäristyksenä, joka on Suomessa aiheuttanut vahinkoa julkiselle rakennukselle.
1633 – Roomalaiskatolinen kirkko määräsi Galileo Galilein kieltämään heliosentrisen teorian, jonka mukaan Maa kiertää Aurinkoa.
1815 – Napoleon I luopui vallasta 4-vuotiaan poikansa hyväksi. Napoleon II hallitsi vain kahden viikon ajan.
1825 – Brittien parlamentti lakkautti läänityslaitoksen ja seigneur-järjestelmän Pohjois-Amerikassa.
1846 – Adolphe Sax patentoi saksofonin.
1878 – Suomalainen tutkimusmatkailija A. E. Nordenskiöld lähti matkaan Vega-laivallaan tarkoituksenaan purjehtia Koillisväylän läpi. 13 kuukautta myöhemmin 20. heinäkuuta 1879 hän kiersi Aasian itäisimmän niemen suorittaen siten tehtävänsä loppuun.
1893 – Royal Navyn taistelulaiva HMS Camperdown törmäsi vahingossa Britannian Välimeren laivaston lippulaivaan HMS Victoriaan upottaen sen. Turmassa sai Victorian miehistöstä 358 ihmistä surmansa, mukaan lukien laivaston komentaja vara-amiraali Sir George Tryon.
1897 – Lontoossa järjestettiin suuria juhlallisuuksia kuningatar Viktorian 60 vuotta kestäneen hallitsijakauden kunniaksi.
1898 – Espanjan ja Yhdysvaltojen sota: Yhdysvaltain merijalkaväki nousi maihin Kuubassa.
1911 – Yrjö V ja Mary kruunattiin Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kuninkaaksi ja kuningattareksi.
1940 – Ranska pakotettiin allekirjoittamaan aseleposopimus Saksan kanssa.
1941 – Toinen maailmansota: Saksa hyökkäsi Operaatio Barbarossan alettua Neuvostoliittoon, mikä oli toisen maailmansodan käännekohtia. Suomi miehitti samanaikaisesti demilitarisoidun Ahvenanmaan (Operaatio Kilpapurjehdus).
1941 – Toinen maailmansota: ensimmäinen kroatialainen fasisminvastainen aseistettu partisaaniyksikkö perustettiin Sisakin lähellä Kroatiassa.
1944 – Toinen maailmansota: Neuvostoliiton Operaatio Bagration alkoi Saksan keskistä armeijaryhmää (Heeresgruppe Mitte) vastaan Valko-Venäjällä.
1962 – Ilmailu: Air Francen Boeing 707 -suihkumatkustajakone syöksyi maahan huonoissa sääolosuhteissa Guadeloupessa Länsi-Intiassa, 113 ihmistä sai surmansa.
1963 – Paavali VI valittiin paaviksi.
1976 – Kanadan alahuone luopui kuolemantuomiosta.
1978 – Tähtitieteilijä James Christy löysi kääpiöplaneetta Pluton kuun Kharonin, jota voi myös pitää kaksoiskääpiöplaneettana Pluton kanssa.
1986 – Diego Maradona teki niin sanotun Jumalan käsi -maalin, jonka ansiosta Argentiina kaatoi Englannin jalkapallon MM-kilpailujen puolivälierissä.
1990 – Itä- ja Länsi-Berliinin välinen Checkpoint Charliena tunnettu rajanylityspaikka suljettiin.
2002 – Iranin länsiosissa tapahtunut 6,5 Richterin maanjäristys surmasi yli 261 ihmistä.
2010 – Suomessa Vanhasen II hallitus erosi, ja tilalle nimitettiin Kiviniemen hallitus.
2011 – Kataisen hallitus nimitettiin Kiviniemen hallituksen toimittua päivälleen vuoden.
Juhlapäiviä

Anglikaanit: St. Albanin juhla.
Kroatia: Fasisminvastaisen taistelun päivä.
Suomi ja Ruotsi: juhannus päivän osuessa lauantaille.
Eteläinen pallonpuolisko: joinakin harvempina vuosina talvipäivänseisaus
Pohjoinen pallonpuolisko: joinakin harvempina vuosina kesäpäivänseisaus
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 22. kesäkuuta: |  |
:   Cyndi Lauper 168 eaa. – Lucius Aemilius Paulluksen johtamat roomalaiset joukot voittivat ja vangitsivat Makedonian valtakunnan kuninkaan Perseuksen Pydnan taistelussa, mikä päätti kolmannen makedonialaissodan.  1626 – Paltamon vanhin kirkko tuhoutui maanjäristyksessä, jota pidetään ainoana maanjäristyksenä, joka on Suomessa aiheuttanut vahinkoa julkiselle rakennukselle.  1767 – Saksalainen filosofi ja valtiomies Wilhelm von Humboldt syntyi.  1941 – Toinen maailmansota: Saksa aloitti Operaatio Barbarossan hyökkäämällä  Neuvostoliittoon.  1953 – Yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä Cyndi Lauper syntyi.  1990 – Itä- ja Länsi-Berliinin välinen Checkpoint Charliena tunnettu rajanylityspaikka suljettiin.  
Katso myös: kalenteri ~ 21. kesäkuuta, 23. kesäkuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Tapio Koivukari

Tapio Koivukari Helsingin kirjamessuilla 2013.
Tapio Koivukari (s. 20. elokuuta 1959 Rauma) on suomalainen kirjailija ja kielenkääntäjä. Hän on teologian maisteri ja asui Islannissa 1989–1993.
Tapio Koivukari on julkaissut romaaneja, novelleja, kuunnelmia ja lisäksi kääntänyt muun muassa islantilaisten kirjailijoiden teoksia suomen kielelle. Hän toimi vuosina 1993–2000 uskonnonopettajana Aronahteen peruskoulussa Raumalla.
Koivukarin pääteos on saaristolaistrilogia, jonka osat ovat Luodetuulen maa, Missä aallot murtuvat ja Sumun lokikirja. Päähenkilöinä ovat Aaron ja Fiina Havström sekä heidän jälkeläisensä monessa polvessa. Tapahtumat sijoittuvat pääasiassa Rauman edustan saariin Kuuskajaskariin ja Santkariin sekä Rauman Petäjäkseen. Ammatteina ovat kalastaja, luotsi, merimies, salakuljettaja, lastaaja ja laivanrakentaja. Ajanjakso ulottuu Oolannin sodasta (jota kuvataan takautuvasti Ahvenanmaalla, mistä suku on kotoisin) 1960-luvun puoliväliin saakka. Kerronnassa on jonkin verran Rauman murretta ja ruotsalaisperäisiä murresanoja, jotka liittyvät ennen kaikkea merenkulkuun.
Koivukarille on myönnetty Koskenkorva-palkinto 1990, Nortamo-palkinto 1999, Rauman kaupungin tunnustuspalkinto 2002 sekä WSOY:n Kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinto 2009. Lisäksi hän on saanut Satakunnan taidetoimikunnan Luomuna-palkinnon 2008 ja sanomalehti Länsi-Suomen mitalin kulttuuriansioista.  Koivukarin teos Unissasaarnaaja voitti vuoden 2016 Runeberg-palkinnon.
Koivukari on myös puuseppä ja veneenrakentaja.lähde? Hän asuu Raumalla Kompin asuinalueella.
Elämäkertatietoa > Perhe

Vanhemmat: Isä työkalusuunnittelija Reino Koivukari, s. 1924. Äiti luokanopettaja Marjatta, o.s. Karmasalo, s. 1928. Koivukari oli perheen ainokainen ja omien sanojensa mukaan kasvoi tavallaan kaksikulttuurisessa kodissa, sillä isä oli raumalainen ja äiti karjalainen.
Elämäkertatietoa > Opinnot ja työura

Teologian maisteri Helsingin yliopisto (pääaineena etiikka ja uskonnonfilosofia)
Rakennusmies
Ahtaaja
Puutyönopettaja Islannissa 1990–1993
Uskonnonopettaja Vantaalla 1987–1988 ja Raumalla 1993–2000
Suomentaja
Vapaa kirjailija
Pappi
Julkaisutuotanto > Saaristolaistrilogia

Luodetuulen maa.  Helsinki:  Like, 2002.  ISBN 952-471-030-7
Missä aallot murtuvat.  Helsinki:  Johnny Kniga, 2005.  ISBN 951-0-30953-2
Sumun lokikirja.  Helsinki:  Johnny Kniga, 2009.  ISBN 978-951-0-35476-6
Julkaisutuotanto > Muut romaanit

Saariston samurait.  Helsinki:  Like kustannus, 1988.  ISBN 951-8929-01-7
Odinnin korppi.  Helsinki:  Like kustannus, 1990.  ISBN 951-8929-37-8
Meren yli, kiven sisään.  Helsinki:  Johnny Kniga, 2007.  ISBN 978-951-0-33281-8
Ariasman. Kertomus valaanpyytäjistä.  Helsinki:  Johnny Kniga, 2011.  ISBN 978-951-0-38092-5
Käpykaartilaiset.  Helsinki:  Johnny Kniga, 2013.  ISBN 978-951-0-39945-3
Unissasaarnaaja.  Helsinki:  Johnny Kniga, 2015.  ISBN 978-951-0-40718-9
Poltetun miehen tytär.  Helsinki:  Johnny Kniga, 2018.  ISBN 978-951-0-43467-3
Pirtumiehet.  Helsinki:  Johnny Kniga, 2020.  ISBN 978-951-0-44867-0
Sataman laulu.  Helsinki:  Johnny Kniga, 2022.  ISBN 978-951-0-47838-7
Julkaisutuotanto > Novellikokoelmat

Mansikkapellot, iankaikkisesti.  Helsinki:  Like, 1994.  ISBN 951-578-188-4
Tosi tarinoita (ja muita outoja ilmiöitä).  Helsinki:  Like, 1998.  ISBN 951-578-563-4
Maista, niin muistat.  Helsinki:  Johnny Kniga, 2008.  ISBN 978-951-0-34498-9
Julkaisutuotanto > Runokokoelmat

Viäläk teils se paatt o.  Helsinki:  Johnny Kniga, 2014.  ISBN 978-951-0-40717-2
Julkaisutuotanto > Näytelmät & kuunnelmat

Kesäunia (2002)
Jumalan selän takana (2003)
Kaljaasi Lauran viimeinen matka (2004)
Mopolähetti (2006)
Moision herra (2007)
Guðríðurin saaga (2008)
Luodetuulen maa (näytelmän ensi-ilta 11.9.2010)
Rasvaa (kuunnelman ensiesitys 27.1.2011)
Suomennokset

Vigdís Grímsdóttir: Nimeni on Isbjörg : olen leijona.  Like, 1992.
Gudmundur Andri Thorsson: Veriveljet.  Like, 1993.
Vigdís Grímsdóttir: Metsän tyttö.  Like, 1994.
Vigdís Grímsdóttir: Kannastie 7.  Like, 1995.
Fridrik Erlingsson: Ritari Benjamin Kyyhkynen.  Otava, 1996.
Vigdís Grímsdóttir: Z: rakkaustarina.  Like, 1997.
Thórarinn Eldjárn: Sininen torni.  Like, 1999.
Einar Kárason: Revontulet.  Like, 2000.
Guillou, Jan: Tie Jerusalemiin.  Like, 2000.
Guillou, Jan: Temppeliherra.  Like, 2001.
Gudbergur Bergsson: Joutsen.  Like, 2001.
Vigdís Grímsdóttir: Hiljaisuus.  Like, 2002.
Einar Kárason: Miekkakäräjät.  Johnny Kniga, 2003.
Koskinen, Maaret: Alussa oli sana: nuori Ingmar Bergman.  Like, 2003.
Guillou, Jan: Noitien asianajaja.  Johnny Kniga, 2004.
Vigdís Grímsdóttir: Valosta valoon.  Johnny Kniga, 2004.
Vigdís Grímsdóttir: Sydän, kuu ja sinilinnut.  Johnny Kniga, 2006.
Vigdís Grímsdóttir: Kun tähti putoaa.  WSOY, 2007.
Gerður Kristný: Verikavio.  Savukeidas, 2013.
Andri Snær Magnason: Aika-arkku.  Aula & Co, 2017.
Arnaldur Indriđason: Petsamo.  Blue Moon, 2018.
Gerður Kristný: Surmavirsi.  Enostone, 2019.
Jón Kalman Stefánsson: Kaloilla ei ole jalkoja.  Aviador, 2019.
Andri Snær Magnason: Ajasta ja vedestä.  Aula & Co, 2020.
Arnaldur Indriðason: Jäämies.  Blue Moon, 2020.
Sigurður Pálsson: Runon ääntä etsimässä.  Kustannusliike Parkko, 2021.
Jón Kalman Stefánsson: Jotain kaikkeuden kokoista.  Aviador, 2021.
Bubbi Morthens: Kalakämppä.  Atrain & Nord, 2024.
Tunnustukset ja palkinnot

Koskenkorva-palkinto 1990
Nortamo-palkinto 1999
Rauman kaupungin tunnustuspalkinto 2002
Satakunnan taidetoimikunnan Luomuna-palkinto 2008
WSOY:n kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinto 2009
Valtion kirjallisuustoimikunnan viisivuotinen taiteilija-apuraha vuodesta 2010
Kodiksamia-palkinto romaanista Ariasman 2011
Alfred Kordelinin säätiön Rauman rahaston tunnustuspalkinto 2013
Suomen kulttuurirahaston kolmivuotinen apuraha 2015
Sanomalehti Länsi-Suomen mitali kulttuuriansioista
Runeberg-palkinto 2016