stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pekka Vihma

| Kalle Pekka Vihma> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. maaliskuuta 1935 Paltamo
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  teologian maisteri, kirkkoherra ja kirjailija.
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Kalle Pekka Vihma (s. 7. maaliskuuta 1935 Paltamo) on suomalainen Sveitsissä asuva teologian maisteri, kirkkoherra ja kirjailija.
Vihma pääsi ylioppilaaksi 1954 Lapuan yhteislyseosta ja valmistui teologian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1958.
Vihma toimi pappina Virroilla, Jyväskylässä, Tampereella  ja Helsingissä sekä merimiespappina Rotterdamissa ja Lontoossa. Hän piti myös omaa palstaa Mona Lisa-, Eeva- ja Anna-lehdissä sekä työskenteli 1969–1972 Helsingin SOS-Palvelu/Itsemurhien ehkäisykeskuksessa ja vuonna 1974 Kaliforniassa Los Angelesin Suicide Prevention Centressä.
Vihma oli Nummen kirkkoherrana 1972–1981 ja tämän jälkeen vuosina 1981–1991 Sveitsissä Zürichin luterilaisen seurakunnan kirkkoherrana ja vuodesta 1991 Siblingenin reformoidun seurakunnan kirkkoherrana Schaffhausenin kantonissa. Eläkkeelle jäätyään vuonna 1998 hän on toiminut vielä Sveitsin suomalaisen seurakunnan eläkepappina sekä pappien lomasijaisena Pohjois-Sveitsissä.
Vihman teos Hyvinä ja pahoina päivinä käsitteli hänen vaimonsa Pia Vihman (1937–1978) vakavaa sairautta ja kuolemaa. Seuraava kirja Elämä on matka oli surutyötä käsitellyt päiväkirja. Kirjassa Kaiken keskellä ihminen Vihma muisteli merimiespappina oloaan ja matkojaan ulkomailla ja viimeksi ilmestynyt kirja Hyvän paimenen sunnuntai oli puhe- ja saarnakokoelma.
Teoksia

Ihmisen arvo: traktaatti nuorukaisille ja nuorille miehille. Kirkon opintokeskuksen traktaattisarja. Helsinki 1963
Hyvinä ja pahoina päivinä : keskustelua ilosta ja surusta, elämästä ja kuolemasta. Weilin + Göös, Espoo 1978
Elämä on matka. Weilin + Göös, Espoo 1979
Kaiken keskellä ihminen. Weilin + Göös, Espoo 1980
Hyvän paimenen sunnuntai. Weilin + Göös, Espoo 1981
Toimitustöitä

Körö körö kirkkoon: kaskuja papeista ja kirkollisesta elämänpiiristä; toimittajat Maunu Sinnemäki ja Pekka Vihma. Weilin + Göös, Helsinki 1970, 2. täyd. painos 1979
PlayStation 3

| PlayStation 3 |
| --- | --- |

 Alkuperäinen PlayStation 3 vasemmalla ja Slim-malli oikealla. Edessä DualShock 3 -ohjain.
Kehittäjä:  Sony Computer Entertainment
Tuotesarja:  PlayStation
Sukupolvi:  seitsemäs sukupolvi
Julkaisu:  JP 11. marraskuuta 2006NA 17. marraskuuta 2006EU 23. maaliskuuta 2007AUS 23. maaliskuuta 2007
Valmistus lopetettu:  2017
Valmistusmaa:  Japani, Taiwan, Kiina
Laitteisto:  CPU: yhdeksänytiminen Cell Broadband Engine, 3,2 GHz GPU: NVIDIA RSX eli Reality Synthesizer, 550 MHz
Muisti:  512 Mt (256 Mt XDR DRAM CPU:lle, 256 Mt GDDR3 GPU:lle) 
Tallennusväline:  kiintolevy (koko riippuen mallista), Blu-ray-, DVD-, CD- ja SACD-levyt, 2,5 tuuman SATA-kiintolevy, CompactFlash- ja Secure Digital- sekä MultiMediaCard MemoryCard -muistikortit
Mitat:  324 × 98 × 274 mm (julkaisuversio) 290 × 65 × 290 mm (Slim) (leveys × korkeus × pituus)
Lisälaitteet:  BD Remote, EyeToy, PlayStation Eye, Memory Card Adapter, PlayStation Move
Liitettävyys:  USB, Bluetooth, WLAN, Ethernet
Verkkopalvelu:  PlayStation Network
Myydyt yksiköt:  80,44 milj. kpl 
Myydyin peli:  Grand Theft Auto V, n. 29,52 milj. kpl (tilanne huhtikuu 2018)
Pelit:  katso luettelo
Taaksepäin yhteensopivuus:  PlayStation, PlayStation 2 (riippuen mallista)
Edeltäjä:  PlayStation 2
Seuraaja:  PlayStation 4
Kotisivut:  fi.playstation.com
Lisää videopeliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
PlayStation 3 (viralliselta lyhenteeltään PS3) on kolmas Sony Computer Entertainmentin valmistama pelikonsoli. Se julkaistiin Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa marraskuussa 2006 ja Euroopassa maaliskuussa 2007. PlayStation 3 kilpaili Microsoftin Xbox 360:n ja Nintendon Wiin kanssa seitsemännen sukupolven pelikonsoleiden markkinoilla. Konsolin seuraaja PlayStation 4 saapui myyntiin 32 maassa marraskuussa 2013.
PlayStation 3:n suurimmat uudistukset sen edeltäjään, PlayStation 2:een, verrattuna ovat verkko-ominaisuuksissa ja konsolin kehittyneemmässä teknologiassa. Konsolilla on oma verkkopalvelu, PlayStation Network. Muita PlayStation 3:n merkittäviä ominaisuuksia ovat monipuoliset multimediaominaisuudet, Blu-ray-soitin, Cell-suoritin ja Full HD -teräväpiirtotuki. PlayStation 3 -pelit on tallennettu aluekoodittomille Blu-ray-levyille.
Lokakuuhun 2013 mennessä oli myyty maailmanlaajuisesti 80 miljoonaa PlayStation 3 -konsolia.
Konsolin toimitukset Japanissa päättyivät toukokuussa 2017. Sony ilmoitti saman vuoden marraskuussa lopettavansa konsolin valmistuksen Japanissa. Uutismediat, kuten The Independent, arvioivat, että valmistus loppuu myös muualla pian tämän jälkeen. Käyttöjärjestelmäpäivityksiä konsolille tulee kuitenkin edelleen, uusin päivitys (versio 4.92) julkaistiin maaliskuussa 2025.
Historia

Sony Computer Entertainment paljasti virallisesti PlayStation 3:n ensimmäisen prototyypin E3-messuilla 16. toukokuuta 2005. Laite ei ollut esillä kuitenkaan vielä toiminnallisessa muodossa, kuten ei myöskään vuoden 2005 Tokyo Game Show’ssa syyskuussa. Tammikuun 2006 Consumer Electronic Show’ssa näytteillä ollut prototyyppi oli myös samanlainen kuin edellämainituilla messuilla nähty. Prototyyppivaiheessa nähty ohjain oli bumerangimallinen ja erosi siten huomattavasti edeltäneistä ohjainmalleista. Prototyyppikonsolissa oli kaksi HDMI-porttia, kolme Ethernet-porttia ja kuusi USB-porttia.
Ensiesittelyssä vuoden 2005 E3-messuilla esiteltiin joitakin tulevia PlayStation 3 -pelejä, kuten Metal Gear Solid 4: Guns of the Patriots, kehitystyökalujen ja Intel-pohjaisten tietokoneiden avulla. Myös esimallinnettua videomateriaalia näytettiin messuilla yleisölle. Tulevan laitteiston arvioidun suorityskyvyn pohjalta videoilla esiteltiin, millaisia PlayStation 3:lle kehitettävät sovellukset, kuten pelit, saattaisivat olla. Huomattavimpia olivat Final Fantasy VII:n ja Killzone 2:n tulevaa teknologiaa esittelevät videot.
Kun laitetta esiteltiin vuosi ensiesittelyn jälkeen E3 2006 -messuilla, porttien määrä oli supistettu yhteen HDMI-porttiin, yhteen Ethernet-porttiin ja neljään USB-porttiin. Syy porttien määrän vähentämiseen oli todennäköisesti kustannusten alentaminen.lähde? Nyt esillä oli lopullinen versio ohjaimesta, joka ei juurikaan ollut muuttunut verrattuna edeltäneeseen PlayStation 2:n ohjaimeen. Samalla konsolista paljastettiin kaksi eri mallia: 20 ja 60 gigatavun mallit. Ainoastaan 60 gigatavun mallissa oli Wi-Fi-tuki, Flash-kortinlukijat sekä kromikoristelu hopeisella logolla. Kummatkin mallit ilmoitettiin julkaistavaksi lähes samanaikaisesti maailmanlaajuisesti: 11. marraskuuta 2006 Japanissa ja 17. marraskuuta Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa.
Sony Computer Entertainment julkaisi 1. huhtikuuta 2010 järjestelmäpäivityksen 3.21, joka poisti OtherOS-toiminnallisuuden PlayStation 3:sta. Sony oli käyttänyt OtherOS:ää laitteen markkinoinnin alkuvuosina myydäkseen laitetta yleiskäyttöisenä tietokoneena. Ominaisuuden poistaminen sai aikaan vastalauseiden vyöryn, mikä huipentui useisiin oikeudenkäynteihin ja valituksiin kuluttajaviranomaisille, joista osa on yhämilloin? käsittelyn alla. Suomessa Kuluttajariitalautakunta suositti, että Sonyn tulisi maksaa yhdessä myyjän kanssa kuluttajille korvausta menetetystä toiminnallisuudesta. Lautakunnan suositukset eivät ole juridisesti velvoittavia ja Sony kieltäytyi maksamasta hyvitystä.
Syksyllä 2009 Sony ilmoitti tuovansa 3D-tuen laitteelle vuoden 2010 aikana. Myös useita 3D-Blu-ray-elokuvia oli saatavilla, ja niissä oli käytössä vääräväritekniikka (puna- tai magenda/vihreä-lasit). Sonyn tekniikan arveltiin käyttävän 120 hertsin aitoa kenttäpäivitystä suljinlaseilla. 1.4-versiosta alkaen PlayStation 3:n HDMI tukee 3D:tä, ja Sony toi vuonna 2010 käyttöjärjestelmäpäivityksen PlayStation 3:lle. Alan standardit, joita hyödynnetään 3D:ssä, eivät ole vielämilloin? vakiintuneet.
Laitteisto

Sony Computer Entertainmentin, Toshiban ja IBM:n kehittämässä Cell-suorittimessa on yhdeksän 3,0 gigahertsin taajuudella toimivaa RISC-pohjaista ydintä. PlayStationissa käytetään vain seitsemää ydintä laitteiden valmistuksen tehostamiseksi. Ytimistä seitsemän kappaletta on yksinkertaisempia signaalinkäsittelysuorittimia (SPE, Synergistic Processing Element), jotka hoitavat suuren osan laskennasta. Niitä ohjaa yksi yleiskäyttöinen pääprosessori, kaksisäikeinen POWER Processing Element (PPE). Kuusi SPE:tä on tarkoitettu pelien käyttöön ja yksi on käyttöjärjestelmää varten.
Konsolin näytönohjain on NVIDIAn valmistama, Sony Computer Entertainmentin ja NVIDIA:n yhdessä suunnittelema sekä NVIDIAn G70-arkkitehtuuriin (myös: NV47) perustuva PlayStation 3 -käyttöön räätälöity piiri nimeltään ”Reality Synthesizer” eli lyhyemmin RSX. RSX:n kellotaajuus on 550 megahertsiä, ja sillä on 256 megatavua omaa GDDR3-muistia, joka toimii 700 megahertsin kellotaajuudella. Transistoreja piirissä on 300 miljoonaa, ja se kykenee High Dynamic Range (HDR) -laskentaan sekä suurimpaan HDTV-tarkkuuteen.
Konsolissa on yhteensä 512 megatavua muistia. Puolet keskusmuistista, 256 megatavua, on 3,2 gigahertsin nopeudella toimivaa XDR DRAMia, joka on Cell-prosessorin käytössä. Toiset 256 megatavua koostuu 700 megahertsin nopeudella toimivasta GDDR3 VRAMista, joka on varattu RSX-grafiikkaprosessorille, jolla on pääsy myös nopeampaan XDR DRAMiin.
Konsolissa on digitaalinen HDMI 1.3 -liitäntä sekä lisäksi analogiset S-Video, RGB, komponenttivideo ja komposiittivideo Multi-AV-liittimen kautta. Äänen voi kuljettaa HDMI:n yli 2-, 5.1- tai 7.1-kanavaisena PCM:nä, 5.1-kanavaisena Dolby Digitalina tai DTS:nä ja AAC:nä. Laitteen takapaneelissa on lisäksi optinen S/PDIF-liitin.
Verkkoon pääsee langallisesti Ethernet-portin ja suurimmassa osassa malleja langattomasti WLAN-yhteyden kautta. Konsolissa on myös liitännät Bluetooth 2.0- sekä USB 2.0 -oheislaitteille. Bluetoothiin voi liittää seitsemän laitetta kerrallaan.
Ennakkoarvioiden mukaan konsolin valmistus olisi maksanut 800 dollaria johtuen Cell-suorittimesta ja Blu-ray-asemasta.
Laitteisto > Alkuperäiset mallit

Konsolin julkaisuaikaan saatavilla olivat 20 ja 60 gigatavun kiintolevyillä varustetut mallit, joiden merkittävin etu verrattuna myöhempiin malliversioihin on taaksepäin yhteensopivuus PlayStation 2 -pelien kanssa. Aivan ensimmäisissä malleissa oli mukana PlayStation 2:n Emotion Engine -piiri yhteensopivuuden vuoksi, hieman myöhemmissä malliversioissa hyödynnettiin ohjelmistoemulaatiota.
Pelikonsolista julkaistiin Euroopassa aluksi vain kalliimpi, 60 gigatavun kiintolevyllä varustettu malli. Erot 20 gigatavun malliin olivat edellisessä oleva WLAN-tuki sekä Secure Digital-, MultiMediaCard-, Memory Stick- ja CompactFlash-muistikorttipaikat etupaneelissa. 20 gigatavun malli ei tullut koskaan saataville Euroopassa, ja sen myynti lopetettiin 11. huhtikuuta 2007.
40 gigatavun malli julkaistiin Euroopassa lokakuussa 2007 sekä Amerikassa ja Japanissa marraskuussa 2007. Mallissa oli kaksi USB-porttia muiden mallien neljän sijasta. Laitteesta puuttuvat lisäksi muistikortinlukijat ja tuki PlayStation 2 -peleille. Mallissa on paranneltu Blu-ray-soitin. Sony Computer Entertainment Europen johtaja David Reeves ilmoitti heinäkuussa 2008, että 40 gigatavun malli korvataan 80 gigatavun mallilla.
80 gigatavun malli julkaistiin Euroopassa ja Amerikassa elokuussa 2008. Se korvasi pienemmän 40 gigatavun mallin. Kiintolevytilan suurentamisen lisäksi alkuperäinen Sixaxis-ohjain vaihdettiin DualShock 3 -ohjaimeen. Mallissa ei ole PlayStation 2 -pelien yhteensopivuutta eikä Flash-kortinlukijoita, ja siinä on vain kaksi USB-paikkaa.
160 gigatavun malli julkaistiin Euroopassa vuoden 2008 lokakuussa ja Amerikassa saman vuoden marraskuussa. Se on samanlainen kuin 80 gigatavun malli, suurempaa kiintolevyä lukuun ottamatta. Mallin mukana tuli latausoikeus 3–5 PlayStation Storesta ladattavaan peliin.
Laitteisto > Slim-malli

PlayStation 3:sta tuli myyntiin syyskuun 2009 alussa kooltaan pienempi CECH-2000-versio, joka tunnetaan myös nimellä PlayStation 3 Slim. Nimeä Slim ei ole koskaan käytetty virallisesti, vaan se on pelaajayhteisössä syntynyt termi, joka kuvaa konsolin ohuempaa ulkomuotoa verrattuna edeltäjäänsä. Konsolissa on 120 tai 250 gigatavun kiintolevy, ja se sisältää lähes samat ominaisuudet kuin aiempi mallisto, vain tuki kolmannen osapuolen käyttöjärjestelmän asentamiseksi puuttuu. Lisäksi levyn poistamiseen ja konsolin kytkemiseen päälle ja pois päältä käytetyt hipaisukytkimet on korvattu tavallisemmilla painikkeilla. Slimiin on lisätty Bravia Sync -toiminto, jolla se voidaan yhdistää Sonyn Bravia-televisioon. Toiminnon ollessa päällä television sammuttamisen jälkeen sammuu myös pelikonsoli, ja television ollessa valmiustilassa se käynnistyy, kun PlayStation 3 käynnistetään.
Vuonna 2010 kovalevyjen koot kasvoivat 160 ja 320 gigatavuun.
Laitteisto > Super Slim -malli

Vuonna 2012 julkaistiin Super Slim -malli, joka on Slimiä 25 prosenttia kevyempi ja 20 prosenttia pienempi mitoiltaan. Myöskään Super Slim ei ole Sonyn virallisesti käyttämä mallinimi. Levyasema oli siirtynyt konsolin päälle, eikä levyn asettaminen tai poistaminen toimi mallissa moottoroidusti. Malli oli saatavilla 250 tai 500 gigatavun kovalevyllä, lisäksi saatavana on ollut myös 12 gigatavun SSD-levyllä varustettu versio. Mallinumerosarjat olivat CECH-4000-, CECH-4200- ja CECH-4300.
Laitteisto > Mallien vertailu

Kaikissa malleissa on Blu-ray-asema. WLAN-tuki on kaikissa paitsi CECHB-mallisarjassa. Saman laitesukupolven malleja on ollut saatavilla eri kokoisilla kiintolevyillä, joita on listattu alla olevassa taulukossa. XX mallinumerossa tarkoittaa aluekoodia, joka vaihtelee sen mukaan millä markkina-alueella laite on myyty (esim. 00 on Japani ja 04 Eurooppa).
| Sukupolvi | Tallennustila  | Mallinumero  | CPU valmistusprosessi | GPU valmistusprosessi | PS2-yhteensopivuus | USB-portit edessä | Virtalähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 60 GB | CECHAxx | 90 nm | 90 nm | Kyllä (sisältää Emotion Engine -piirin) | 4 + muistikortti | 380 W |
| 1. | 20 GB | CECHBxx | 90 nm | 90 nm | Kyllä (sisältää Emotion Engine -piirin) | 4 | 380 W |
| 2. | 60 GB | CECHCxx | 90 nm | 90 nm | Osittain (ohjelmallinen emulaattori) | 4 + muistikortti | 380 W |
| 2. | 80 GB | CECHExx | 90 nm | 90 nm | Osittain (ohjelmallinen emulaattori) | 4 + muistikortti | 380 W |
| 3. | 40 GB | CECHGxx CECHHxx | 65 nm | 90 nm | ei | 2 | 280 W |
| 3. | 40 GB | CECHJxx | 65 nm | 65 nm | ei | 2 | 280 W |
| 3. | 80 GB | CECHKxx CECHLxx CECHMxx | 65 nm | 65 nm | ei | 2 | 280 W |
| 3. | 160 GB | CECHPxx CECHQxx | 65 nm | 65 nm | ei | 2 | 280 W |
| 4. ”Slim” | 120/250 GB | CECH-20xxA CECH-20xxB | 45 nm | 65 nm | ei | 2 | 250 W |
| 4. ”Slim” | 120/250 GB | CECH-21xxA CECH-21xxB | 45 nm | 40 nm | ei | 2 | 230 W |
| 4. ”Slim” | 160/320 GB | CECH-25xxA CECH-25xxB | 45 nm | 40 nm | ei | 2 | 230 W |
| 4. ”Slim” | 160/320 GB | CECH-30xxA CECH-30xxB | 45 nm | 40 nm | ei | 2 | 200 W |
| 5. ”Super Slim” | 12/250/500 GB | CECH-40xxA CECH-40xxB CECH-40xxC | 45 nm | 40 nm | ei | 2 | 190 W |
| 5. ”Super Slim” | 12/250/500 GB | CECH-42xxA CECH-42xxB CECH-42xxC | 45 nm | 40 nm | ei | 2 | 190 W |
| 5. ”Super Slim” | 12/250/500 GB | CECH-43xxA CECH-43xxB CECH-43xxC | 45 nm | 40 nm | ei | 2 | 190 W |
Ohjaimet ja oheislaitteet

PlayStation 3 -konsoliin voi kytkeä enintään seitsemän ohjainta. LED-merkkivalo ilmaisee ohjainpaikat 5–7 kahdella valolla, koska valoja on vain neljä. Jos esimerkiksi ohjain on paikassa 6, valot 4 ja 2 palavat yhtä aikaa. Ohjaimessa on myös USB mini-B -liitin, jota kautta ohjaimen akku ladataan. Ohjaimen akun kesto täydellä latauksella on reilusti yli kymmenen tuntia. PlayStation 3 -ohjaimena voi myös käyttää useita kolmannen osapuolen ohjaimia, jotka kytketään USB-liittimellä.
Ohjaimet ja oheislaitteet > Sixaxis

PlayStation 3:n alkuperäinen Sixaxis-ohjain on samantyyppinen kuin PlayStation 2:ssa käytössä ollut DualShock 2, mutta siitä on tehty kevyempi ja langaton. Uutena ominaisuutena ohjaimessa on kiihtyvyyttä ja kallistusta mittaavat anturit. Analoginapit ovat saaneet lisää tarkkuutta entisestä kahdeksasta bitistä 10 bittiin. Kiihtyvyysantureiden takia Sixaxis-ohjaimesta jätettiin pois värinätoiminto. Myöhemmin julkaistussa DualShock 3 -ohjaimessa värinätoiminto kuitenkin palautettiin.
Ulkoisesti Sixasis poikkeaa hieman edeltäjästään DualShock 2:sta. Kaksi alinta päätynappia (R2 ja L2) on vaihdettu pitempiliikerataisiin liipaisimiin. Edessä on lisäksi neljä LED-merkkivaloa, joita käytetään ilmaisemaan, onko ohjain yhteydessä keskusyksikköön. Valot kertovat myös, millä numerolla keskusyksikkö ohjaimen tuntee. Ohjaimen keskellä on pyöreä PS-nappi, jolla voi kytkeä konsolista virrat pois ja päälle sekä tarkistaa ohjaimen akun tilan.
Ohjaimet ja oheislaitteet > DualShock 3

DualShock 3 -ohjain on ulkoisesti samanlainen kuin PlayStation 3:n alkuperäinen Sixaxis-ohjain, joskin ohjaimen tuotemerkki on muuttunut DualShock 3:ksi. Myös muilta ominaisuuksiltaan DualShock 3 on lähes identtinen, Sixaxis-ohjaimesta poiketen DualShock 3 sisältää kuitenkin tärinämoottorit. Moottorit tuovat ohjaimeen hieman lisää massaa.
DualShock 3 julkaistiin Japanissa marraskuussa 2007, Pohjois-Amerikassa huhtikuussa 2008 ja Euroopassa heinäkuussa 2008. Ohjain on aluevapaa, joten kaikkia ohjaimia voi käyttää muiden alueiden konsolien kanssa.
Ohjaimet ja oheislaitteet > PlayStation Move

Sony esitteli maaliskuussa 2010 liikkeentunnistusohjaimen PlayStation 3:lle. PlayStation Move -liikkeentunnistusohjain toimii yhteistyössä Eye-kameran ja PlayStation 3:n kanssa.
Järjestelmä hahmottaa pelaajan liikkeet, kulmat ja sijainnin kolmiulotteisessa tilassa. Tämän tarkoitus on luoda vaikutelma siitä, että pelaaja on itse ”pelin sisällä”.
PlayStation Moven myynti aloitettiin Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa syyskuussa 2010.
Tekniset ongelmat

Vakuutusyhtiö SquareTraden vuonna 2009 tekemän tutkimuksen mukaan PlayStation 3:n kahden vuoden vika-aste oli 10 prosenttia. PlayStation 3 -konsoleiden vikojen määrä on kulutuselektroniikan normaaleiden vikamäärien rajoissa.
BBC:n televisio-ohjelma Watchdog julkaisi syyskuussa 2009 tutkimuksen, jonka mukaan PlayStation 3:n yellow light of death (”keltainen kuolemanvalo”) -ongelma koskee noin puolta prosenttia Isossa-Britanniassa myydyistä konsoleista. Keltainen valo ilmaisee laitteistovikaa, joka tekee järjestelmästä käyttökelvottoman. Ohjelma huomioi vian ilmaantuvan yleensä 1,5–2 vuoden käytön jälkeen, jolloin vuoden takuu on jo umpeutunut ja konsolin omistajan on maksettava Sonylle saadakseen kunnostetun konsolin. Sony Computer Entertainmentin varatoimitusjohtaja Ray Maguire kritisoi ohjelmaa ja sen mahdollista yritystä vahingoittaa Sonyn ja PlayStationin brändiä. Hän totesi myös, etteivät ohjelman testaamat kolme konsolia ole riittävä todiste valmistusviasta.
Tekniset ongelmat > Karkauspäivä

Monet alkuperäisen PlayStation 3 -konsolimallin omistajista havaitsivat 1. maaliskuuta 2010 virheitä, jotka liittyivät järjestelmän sisäiseen kelloon. Virheellä oli monia ilmenemismuotoja. Alun perin ongelma vaikutti olevan kykenemättömyys yhdistää PlayStation Networkiin. Ongelman perimmäinen syy ei kuitenkaan ollut PlayStation Network, sillä käyttäjät, jotka eivät koskaan olleet pelanneet verkossa, eivät pystyneet pelaamaan kovalevylle tallennettuja pelejä tai käyttämään järjestelmäteemoja. Samalla monien käyttäjien järjestelmän päivämääräksi muuttui 31. joulukuuta 1999.
Näytölle ilmestyvä virhekoodi oli tavallisesti 8001050F, ja sen saaneet käyttäjät eivät pystyneet kirjautumaan sisään, pelaamaan pelejä, käyttämään dynaamisia teemoja ja katselemaan tai synkronoimaan palkintoja. Ongelma koski vain ensimmäisen, toisen ja kolmannen sukupolven PlayStation 3 -järjestelmiä, eikä Slim-malleja niiden erilaisen kellolaitteiston vuoksi.
Sony vahvisti virheet ja antoi lausunnon: ”Kartoitamme ongelmaa ja jatkamme töitä palauttaaksemme palvelun kaikille.” Maaliskuun toiseen päivään mennessä alkuperäisen PlayStation 3 -konsolimallin omistajat pystyivät jälleen yhdistämään PlayStation Networkiin, eikä kello enää ilmoittanut ajaksi 31. joulukuuta 1999. Sony ilmoitti, että ongelman kokeneet mallit havaitsivat vuoden 2010 virheellisesti karkausvuodeksi binäärikoodin desimaalin esitysmuodossa olleen virheen vuoksi. Joidenkin käyttäjien piti kuitenkin päivittää kello käsin tai hakea uusi aika verkosta.
Sony julkaisi kesäkuussa 2010 järjestelmäpäivityksen 3.40, joka paransi tapaa, jolla järjestelmän kello huomioi karkausvuodet.
Käyttöliittymä

PlayStation 3:n versio Sonyn XrossMediaBarista sisältää yhdeksän valikkoa, joiden alta löytyvät konsolin kaikki toiminnot. Valikkojen nimet ovat vasemmalta lukien seuraavat: käyttäjät, asetukset, kuvat, musiikki, videot, pelit, verkko, PlayStation Network ja ystävät. Käyttöliittymä on samankaltainen kuin PlayStation Portablessa. PlayStation 3:een voi tehdä hallitsija- eli master-käyttäjätunnuksia sekä toissijaisia eli sub-tunnuksia.
Laitteella voi katsoa teräväpiirtokuvia diaesityksenä musiikin kanssa tai ilman, soittaa omia musiikkikappaleita ja kopioida musiikkia kovalevylle sekä katsoa teräväpiirtovideoita ja -elokuvia. Konsoliin voi myös liittää USB- tai Bluetooth-hiiren sekä näppäimistön, ja konsolista löytyy verkkoselain, jonka avulla voi ladata joitakin tiedostoja internetistä. Ystävät-valikko antaa mahdollisuuden lisätä toisia käyttäjätunnuksia kaverilistalle, viestien lähettämisen sekä chatin kuulokemikrofonin ja PlayStation Eye- tai EyeToy-web-kameran kautta. PlayStation Network -valikosta löytyy PlayStation Store -verkkokauppa sekä PlayStation Home -verkkopalvelu.
Konsoli tukee etäkäyttöä Remote Play -toiminolla PlayStation Portable- ja PlayStation Vita -konsolien kanssa.
Käyttöliittymä > Linuxin käyttö

Terra Soft Solutions julkaisi marraskuussa 2006 PlayStation 3:n käyttämälle Cell-prosessorille nimenomaisesti suunnitellun Fedora Core 5 -pohjaisen Linux-käyttöjärjestelmän Yellow Dog Linuxin, jonka voi asentaa PlayStation 3:n kiintolevylle. Käyttöjärjestelmän voi ladata ilmaiseksi internetistä tai ostaa DVD:llä. Toimitettava kerneliversio on 2.6.16. Lisäksi mukaan tulee muita ohjelmia, kuten Mozilla Firefox, Mozilla Thunderbird ja OpenOffice.org, Cell SDK, GCC 3.4.4 sekä muita tarkemmin määrittelemättömiä ohjelmointityökaluja sekä video- ja internetohjelmia. Ikkunamanagerina YDL käyttää E17:ää, joka valittiin muun muassa sen pienten resurssivaatimusten takia.
Linuxin avulla voi asentaa Windows XP- tai Vista-käyttöjärjestelmän, mutta Windows-pohjaiset käyttöjärjestelmät ovat kuitenkin käytännössä käyttökelvottomia. Windows ei tue Cell-suorittimen arkkitehtuuria, ja näin ollen sen täytyy Linuxin alaisuudessa emuloida kokonaista x86-suoritinta, mikä taas johtaa todella kehnoon suorituskykyyn.
Linuxin käyttö ei ole mahdollista syyskuussa 2009 julkaistussa Playstation 3 Slim -mallissa. Järjestelmäpäivitys 3.21 poisti Install Other OS -toiminnallisuuden myös vanhoista malleista.