Luettelo matemaattisista merkeistä
Matematiikan perussymbolit

| { : }   { | } | joukko-oppi | {x : P(x)} tarkoittaa niitä x joille P(x) on tosi. {x | P(x)} on sama kuin{x : P(x)}. | {n ∈ ℕ : n2 < 20} = { 1, 2, 3, 4} |
| ∅  { } | tyhjä joukko | ∅ tarkoittaa joukkoa, jossa ei ole yhtään alkiota. { } tarkoittaa samaa. | {n ∈ ℕ : 1 < n2 < 4} = ∅ |
| ∅  { } | tyhjä joukko | ∅ tarkoittaa joukkoa, jossa ei ole yhtään alkiota. { } tarkoittaa samaa. | {n ∈ ℕ : 1 < n2 < 4} = ∅ |
| ∅  { } | joukko-oppi | ∅ tarkoittaa joukkoa, jossa ei ole yhtään alkiota. { } tarkoittaa samaa. | {n ∈ ℕ : 1 < n2 < 4} = ∅ |
| ∈  ∉ | joukkoon kuuluvuus relaatio | a ∈ S tarkoittaa, että a on S:n alkio S; a ∉ S tarkoittaa, että a ei kuulu S:ään. | (1/2)−1 ∈ ℕ   2−1 ∉ ℕ |
| ∈  ∉ | kuuluu joukkoon, ei kuulu joukkoon | a ∈ S tarkoittaa, että a on S:n alkio S; a ∉ S tarkoittaa, että a ei kuulu S:ään. | (1/2)−1 ∈ ℕ   2−1 ∉ ℕ |
| ∈  ∉ | kaikkialla, joukko-oppi | a ∈ S tarkoittaa, että a on S:n alkio S; a ∉ S tarkoittaa, että a ei kuulu S:ään. | (1/2)−1 ∈ ℕ   2−1 ∉ ℕ |
| ⊆  ⊂ | osajoukko | (subset) A ⊆ B tarkoittaa, että jokainen A:n alkio on myös B:n alkio.   (aito osajoukko) A ⊂ B tarkoittaa A ⊆ B mutta A ≠ B.   (Jotkut matemaatikot eivät tee eroa symbolien ⊂ ja ⊆ välillä.) | (A ∩ B) ⊆ A   ℕ ⊂ ℚ   ℚ ⊂ ℝ |
| ⊆  ⊂ | on osajoukko | (subset) A ⊆ B tarkoittaa, että jokainen A:n alkio on myös B:n alkio.   (aito osajoukko) A ⊂ B tarkoittaa A ⊆ B mutta A ≠ B.   (Jotkut matemaatikot eivät tee eroa symbolien ⊂ ja ⊆ välillä.) | (A ∩ B) ⊆ A   ℕ ⊂ ℚ   ℚ ⊂ ℝ |
| ⊆  ⊂ | joukko-oppi | (subset) A ⊆ B tarkoittaa, että jokainen A:n alkio on myös B:n alkio.   (aito osajoukko) A ⊂ B tarkoittaa A ⊆ B mutta A ≠ B.   (Jotkut matemaatikot eivät tee eroa symbolien ⊂ ja ⊆ välillä.) | (A ∩ B) ⊆ A   ℕ ⊂ ℚ   ℚ ⊂ ℝ |
| ⊇   ⊃ | yläjoukko | A ⊇ B tarkoittaa, että jokainen B:n alkio on myös A:n alkio.  A ⊃ B tarkoittaa, että A ⊇ B mutta A ≠ B.   (Jotkut matemaatikot eivät tee eroa symbolien ⊃ ja ⊇ välillä.) | (A ∪ B) ⊇ B  ℝ ⊃ ℚ |
| ⊇   ⊃ | on yläjoukko | A ⊇ B tarkoittaa, että jokainen B:n alkio on myös A:n alkio.  A ⊃ B tarkoittaa, että A ⊇ B mutta A ≠ B.   (Jotkut matemaatikot eivät tee eroa symbolien ⊃ ja ⊇ välillä.) | (A ∪ B) ⊇ B  ℝ ⊃ ℚ |
| ⊇   ⊃ | joukko-oppi | A ⊇ B tarkoittaa, että jokainen B:n alkio on myös A:n alkio.  A ⊃ B tarkoittaa, että A ⊇ B mutta A ≠ B.   (Jotkut matemaatikot eivät tee eroa symbolien ⊃ ja ⊇ välillä.) | (A ∪ B) ⊇ B  ℝ ⊃ ℚ |
| ∪ | joukko-opillinen yhdiste | eksklusiivinen A ∪ B tarkoittaa joukkoa, joka sisältää kaikki A:n alkiot tai kaikki B:n alkiot, mutta ei molempia.  "A tai B, mutta ei molempia."    inklusiivinen A ∪ B tarkoittaa joukkoa, joka sisältää kaikki A:n alkiot, kaikki B:n alkiot tai kaikki molempien joukkojen alkiot.  "A tai B tai molemmat". | A ⊆ B  ⇔  (A ∪ B) = B (inclusive) |
| ∪ | joukkojen … ja … yhdiste    | eksklusiivinen A ∪ B tarkoittaa joukkoa, joka sisältää kaikki A:n alkiot tai kaikki B:n alkiot, mutta ei molempia.  "A tai B, mutta ei molempia."    inklusiivinen A ∪ B tarkoittaa joukkoa, joka sisältää kaikki A:n alkiot, kaikki B:n alkiot tai kaikki molempien joukkojen alkiot.  "A tai B tai molemmat". | A ⊆ B  ⇔  (A ∪ B) = B (inclusive) |
| ∪ | joukko-oppi | eksklusiivinen A ∪ B tarkoittaa joukkoa, joka sisältää kaikki A:n alkiot tai kaikki B:n alkiot, mutta ei molempia.  "A tai B, mutta ei molempia."    inklusiivinen A ∪ B tarkoittaa joukkoa, joka sisältää kaikki A:n alkiot, kaikki B:n alkiot tai kaikki molempien joukkojen alkiot.  "A tai B tai molemmat". | A ⊆ B  ⇔  (A ∪ B) = B (inclusive) |
| ∩ | joukko-opillinen leikkaus | A ∩ B koostuu niistä alkioista, jotka sisältyvät sekä A:han että B:hen. | {x ∈ ℝ : x2 = 1} ∩ ℕ = {1} |
| ∩ | leikkaa | A ∩ B koostuu niistä alkioista, jotka sisältyvät sekä A:han että B:hen. | {x ∈ ℝ : x2 = 1} ∩ ℕ = {1} |
| ∩ | joukko-oppi | A ∩ B koostuu niistä alkioista, jotka sisältyvät sekä A:han että B:hen. | {x ∈ ℝ : x2 = 1} ∩ ℕ = {1} |
|   \Delta   | symmetrinen erotus |  A\Delta B tarkoittaa joukkoa, jonka kukin alkio kuuluu täsmälleen toiseen joukoista A ja B. | {1,5,6,8}  \Delta  {2,5,8} = {1,2,6} |
|   \Delta   | symmetrinen erotus |  A\Delta B tarkoittaa joukkoa, jonka kukin alkio kuuluu täsmälleen toiseen joukoista A ja B. | {1,5,6,8}  \Delta  {2,5,8} = {1,2,6} |
|   \Delta   | joukko-oppi |  A\Delta B tarkoittaa joukkoa, jonka kukin alkio kuuluu täsmälleen toiseen joukoista A ja B. | {1,5,6,8}  \Delta  {2,5,8} = {1,2,6} |
| ∖ | joukko-opillinen komplementti | A ∖ B tarkoittaa joukkoa, joka koostuu niistä A:n alkioista, jotka eivät kuulu B:hen. | {1,2,3,4} ∖ {3,4,5,6} = {1,2} |
| ∖ | miinus | A ∖ B tarkoittaa joukkoa, joka koostuu niistä A:n alkioista, jotka eivät kuulu B:hen. | {1,2,3,4} ∖ {3,4,5,6} = {1,2} |
| ∖ | joukko-oppi | A ∖ B tarkoittaa joukkoa, joka koostuu niistä A:n alkioista, jotka eivät kuulu B:hen. | {1,2,3,4} ∖ {3,4,5,6} = {1,2} |
| ( ) | funktion parametrit | f(x) tarkoittaa funktion f arvoa kohdassa x. | Jos f(x) := x2, on f(3) = 32 = 9. |
| ( ) |  | f(x) tarkoittaa funktion f arvoa kohdassa x. | Jos f(x) := x2, on f(3) = 32 = 9. |
| ( ) | joukko-oppi | f(x) tarkoittaa funktion f arvoa kohdassa x. | Jos f(x) := x2, on f(3) = 32 = 9. |
| ( ) | Laskujärjestyksen muuttaminen | Sulkeet lasketaan järjestyksessä sisimmästä uloinpaan. | (8/4)/2 = 2/2 = 1, but 8/(4/2) = 8/2 = 4. |
| ( ) | sulkeet | Sulkeet lasketaan järjestyksessä sisimmästä uloinpaan. | (8/4)/2 = 2/2 = 1, but 8/(4/2) = 8/2 = 4. |
| ( ) | kaikkialla | Sulkeet lasketaan järjestyksessä sisimmästä uloinpaan. | (8/4)/2 = 2/2 = 1, but 8/(4/2) = 8/2 = 4. |
| f:X→Y | funktionuoli | f: X → Y tarkoittaa funktiota f, joka kuvaa joukon X joukolle Y. | Määritellään f: ℤ → ℕ asettamalla f(x) := x2. |
| f:X→Y | joukolta … joukolle … | f: X → Y tarkoittaa funktiota f, joka kuvaa joukon X joukolle Y. | Määritellään f: ℤ → ℕ asettamalla f(x) := x2. |
| f:X→Y | joukko-oppi,tyyppiteoria | f: X → Y tarkoittaa funktiota f, joka kuvaa joukon X joukolle Y. | Määritellään f: ℤ → ℕ asettamalla f(x) := x2. |
| o | yhdistetty funktio | fog on funktio, jolle (fog)(x) = f(g(x)). | jos f(x) := 2x, ja g(x) := x + 3, on  (fog)(x) = 2(x + 3). |
| o | yhdiste | fog on funktio, jolle (fog)(x) = f(g(x)). | jos f(x) := 2x, ja g(x) := x + 3, on  (fog)(x) = 2(x + 3). |
| o | joukko-oppi | fog on funktio, jolle (fog)(x) = f(g(x)). | jos f(x) := 2x, ja g(x) := x + 3, on  (fog)(x) = 2(x + 3). |
| ℕ  N | Luonnolliset luvut | N tarkoittaa määritelmästä riippuen joukkoa { 1, 2, 3, ...} tai joukkoa { 0, 1, 2, ...}. | ℕ = {|a| : a ∈ ℤ, a ≠ |
| ℕ  N | N | N tarkoittaa määritelmästä riippuen joukkoa { 1, 2, 3, ...} tai joukkoa { 0, 1, 2, ...}. | ℕ = {|a| : a ∈ ℤ, a ≠ |
| ℕ  N | luvut | N tarkoittaa määritelmästä riippuen joukkoa { 1, 2, 3, ...} tai joukkoa { 0, 1, 2, ...}. | ℕ = {|a| : a ∈ ℤ, a ≠ |
| ℤ   Z | kokonaisluvut | ℤ on joukko {..., −3, −2, −1, 0, 1, 2, 3, ...} ja ℤ+ on joukko {1, 2, 3, ...} . | ℤ = {p, -p : p ∈ ℕ} ∪ {0} |
| ℤ   Z | Z | ℤ on joukko {..., −3, −2, −1, 0, 1, 2, 3, ...} ja ℤ+ on joukko {1, 2, 3, ...} . | ℤ = {p, -p : p ∈ ℕ} ∪ {0} |
| ℤ   Z | luvut | ℤ on joukko {..., −3, −2, −1, 0, 1, 2, 3, ...} ja ℤ+ on joukko {1, 2, 3, ...} . | ℤ = {p, -p : p ∈ ℕ} ∪ {0} |
| ℚ   Q | rationaaliluvut | ℚ tarkoittaa joukkoa {p/q : p ∈ ℤ, q ∈ ℤ+}. | 3,14000... ∈ ℚ   π ∉ ℚ |
| ℚ   Q | Q | ℚ tarkoittaa joukkoa {p/q : p ∈ ℤ, q ∈ ℤ+}. | 3,14000... ∈ ℚ   π ∉ ℚ |
| ℚ   Q | luvut | ℚ tarkoittaa joukkoa {p/q : p ∈ ℤ, q ∈ ℤ+}. | 3,14000... ∈ ℚ   π ∉ ℚ |
| ℝ   R | reaaliluvut | ℝ tarkoittaa reaalilukujen joukkoa.  | π ∈ ℝ   √(−1) ∉ ℝ |
| ℝ   R | R | ℝ tarkoittaa reaalilukujen joukkoa.  | π ∈ ℝ   √(−1) ∉ ℝ |
| ℝ   R | luvut | ℝ tarkoittaa reaalilukujen joukkoa.  | π ∈ ℝ   √(−1) ∉ ℝ |
| ℂ   C | kompleksiluvut | ℂ means {a + b i : a,b ∈ ℝ}. | i = √(−1) ∈ ℂ |
| ℂ   C | C | ℂ means {a + b i : a,b ∈ ℝ}. | i = √(−1) ∈ ℂ |
| ℂ   C | luvut | ℂ means {a + b i : a,b ∈ ℝ}. | i = √(−1) ∈ ℂ |
| ℂ   C | mielivaltainen vakio | C voi olla mikä tahansa luku, jota ei ole yleensä kiinnitetty. Esiintyy usein integraaleja laskettaessa. | jos f(x) = 6x² + 4x, on F(x) = 2x³ + 2x² + C, missä F'(x) = f(x) |
| ℂ   C | C | C voi olla mikä tahansa luku, jota ei ole yleensä kiinnitetty. Esiintyy usein integraaleja laskettaessa. | jos f(x) = 6x² + 4x, on F(x) = 2x³ + 2x² + C, missä F'(x) = f(x) |
| ℂ   C | integraalilaskenta | C voi olla mikä tahansa luku, jota ei ole yleensä kiinnitetty. Esiintyy usein integraaleja laskettaessa. | jos f(x) = 6x² + 4x, on F(x) = 2x³ + 2x² + C, missä F'(x) = f(x) |
| 𝕂  K | reaali- tai kompleksilukujen joukko | K tarkoittaa usein, että tulos on voimassa sekä reaali- että kompleksiluvuille. |   x^{2}\in \mathbb {C} \,\forall x\in \mathbb {K}    koska   x^{2}\in \mathbb {C} \,\forall x\in \mathbb {R}    ja    x^{2}\in \mathbb {C} \,\forall x\in \mathbb {C} . |
| 𝕂  K | K | K tarkoittaa usein, että tulos on voimassa sekä reaali- että kompleksiluvuille. |   x^{2}\in \mathbb {C} \,\forall x\in \mathbb {K}    koska   x^{2}\in \mathbb {C} \,\forall x\in \mathbb {R}    ja    x^{2}\in \mathbb {C} \,\forall x\in \mathbb {C} . |
| 𝕂  K | lineaarialgebra | K tarkoittaa usein, että tulos on voimassa sekä reaali- että kompleksiluvuille. |   x^{2}\in \mathbb {C} \,\forall x\in \mathbb {K}    koska   x^{2}\in \mathbb {C} \,\forall x\in \mathbb {R}    ja    x^{2}\in \mathbb {C} \,\forall x\in \mathbb {C} . |
| ∞ | ääretön | ∞ on laajennetun reaaliakselin alkio, joka on suurempi kuin mikä tahansa reaaliluku. Esiintyy usein raja-arvoja laskettaessa. | limx→0 1/|x| = ∞ |
| ∞ | ääretön | ∞ on laajennetun reaaliakselin alkio, joka on suurempi kuin mikä tahansa reaaliluku. Esiintyy usein raja-arvoja laskettaessa. | limx→0 1/|x| = ∞ |
| ∞ | luvut | ∞ on laajennetun reaaliakselin alkio, joka on suurempi kuin mikä tahansa reaaliluku. Esiintyy usein raja-arvoja laskettaessa. | limx→0 1/|x| = ∞ |
| ||…|| | normi | || x || on normiavaruuden alkion x normi. | || x  + y || ≤  || x ||  +  || y || |
| ||…|| | normi   pituus | || x || on normiavaruuden alkion x normi. | || x  + y || ≤  || x ||  +  || y || |
| ||…|| | lineaarialgebra | || x || on normiavaruuden alkion x normi. | || x  + y || ≤  || x ||  +  || y || |
| ∑ | summaus |   \sum _{k=1}^{n}{a_{k}} tarkoittaa a1 + a2 + … + an. |   \sum _{k=1}^{4}{k^{2}} = 12 + 22 + 32 + 42   = 1 + 4 + 9 + 16 = 30 |
| ∑ | summa yli … |   \sum _{k=1}^{n}{a_{k}} tarkoittaa a1 + a2 + … + an. |   \sum _{k=1}^{4}{k^{2}} = 12 + 22 + 32 + 42   = 1 + 4 + 9 + 16 = 30 |
| ∑ | aritmetiikka |   \sum _{k=1}^{n}{a_{k}} tarkoittaa a1 + a2 + … + an. |   \sum _{k=1}^{4}{k^{2}} = 12 + 22 + 32 + 42   = 1 + 4 + 9 + 16 = 30 |
| ∏ | tulo |   \prod _{k=1}^{n}a_{k} tarkoittaa tuloa a1a2···an. |   \prod _{k=1}^{4}(k+2) = (1+2)(2+2)(3+2)(4+2) = 3 × 4 ×  5 × 6 = 360 |
| ∏ | tulo yli … |   \prod _{k=1}^{n}a_{k} tarkoittaa tuloa a1a2···an. |   \prod _{k=1}^{4}(k+2) = (1+2)(2+2)(3+2)(4+2) = 3 × 4 ×  5 × 6 = 360 |
| ∏ | aritmetiikka |   \prod _{k=1}^{n}a_{k} tarkoittaa tuloa a1a2···an. |   \prod _{k=1}^{4}(k+2) = (1+2)(2+2)(3+2)(4+2) = 3 × 4 ×  5 × 6 = 360 |
| ∏ | Karteesinen tulo |   \prod _{i=0}^{n}{Y_{i}} tarkoittaa kaikkia (n+1)-jonoja (y0, …, yn). |   \prod _{n=1}^{3}{\mathbb {R} }=\mathbb {R} \times \mathbb {R} \times \mathbb {R} =\mathbb {R} ^{3} |
| ∏ | karteesinen tulo, suora tulo |   \prod _{i=0}^{n}{Y_{i}} tarkoittaa kaikkia (n+1)-jonoja (y0, …, yn). |   \prod _{n=1}^{3}{\mathbb {R} }=\mathbb {R} \times \mathbb {R} \times \mathbb {R} =\mathbb {R} ^{3} |
| ∏ | joukko-oppi |   \prod _{i=0}^{n}{Y_{i}} tarkoittaa kaikkia (n+1)-jonoja (y0, …, yn). |   \prod _{n=1}^{3}{\mathbb {R} }=\mathbb {R} \times \mathbb {R} \times \mathbb {R} =\mathbb {R} ^{3} |
| ∐ | erillinen yhdiste |  |  |
| ∐ | erillinen yhdiste |  |  |
| ∐ | kategoriateoria |  |  |
| ′    • | derivaatta | f ′(x) on funktion f derivaatta kohdassa x, eli f:n tangentin kulmakerroin kohdassa x. Siis  {\dot {x}}(t)={\frac {\partial }{\partial t}}x(t). | Jos f(x) := x2, on f ′(x) = 2x |
| ′    • | … pilkku   derivaatta | f ′(x) on funktion f derivaatta kohdassa x, eli f:n tangentin kulmakerroin kohdassa x. Siis  {\dot {x}}(t)={\frac {\partial }{\partial t}}x(t). | Jos f(x) := x2, on f ′(x) = 2x |
| ′    • | differentiaali- ja integraalilaskenta | f ′(x) on funktion f derivaatta kohdassa x, eli f:n tangentin kulmakerroin kohdassa x. Siis  {\dot {x}}(t)={\frac {\partial }{\partial t}}x(t). | Jos f(x) := x2, on f ′(x) = 2x |
| ∫ | määräämätön integraali tai antiderivaatta | ∫ f(x) dx tarkoittaa funktiota, jonka derivaatta on f. | ∫x2 dx = x3/3 + C |
| ∫ | määräämätön integraali   antiderivaatta | ∫ f(x) dx tarkoittaa funktiota, jonka derivaatta on f. | ∫x2 dx = x3/3 + C |
| ∫ | differentiaali- ja integraalilaskenta | ∫ f(x) dx tarkoittaa funktiota, jonka derivaatta on f. | ∫x2 dx = x3/3 + C |
| ∫ | määrätty integraali | ∫ab f(x) dx tarkoittaa etumerkillä varustettua funktion kuvaajan ja x-akselin rajaamaa pinta-alaa välillä a≤x≤b. | ∫0b x2  dx = b3/3; |
| ∫ | integraali | ∫ab f(x) dx tarkoittaa etumerkillä varustettua funktion kuvaajan ja x-akselin rajaamaa pinta-alaa välillä a≤x≤b. | ∫0b x2  dx = b3/3; |
| ∫ | differentiaali- ja integraalilaskenta | ∫ab f(x) dx tarkoittaa etumerkillä varustettua funktion kuvaajan ja x-akselin rajaamaa pinta-alaa välillä a≤x≤b. | ∫0b x2  dx = b3/3; |
| ∇ | gradientti | ∇f (x1, …, xn) on f:n osittaisderivaatoista muodostettu vektori (∂f / ∂x1, …, ∂f / ∂xn). | Jos f (x,y,z) := 3xy + z², on ∇f = (3y, 3x, 2z) |
| ∇ | del, nabla, gradientti | ∇f (x1, …, xn) on f:n osittaisderivaatoista muodostettu vektori (∂f / ∂x1, …, ∂f / ∂xn). | Jos f (x,y,z) := 3xy + z², on ∇f = (3y, 3x, 2z) |
| ∇ | differentiaali- ja integraalilaskenta | ∇f (x1, …, xn) on f:n osittaisderivaatoista muodostettu vektori (∂f / ∂x1, …, ∂f / ∂xn). | Jos f (x,y,z) := 3xy + z², on ∇f = (3y, 3x, 2z) |
| ∂ | osittaisderivaatta | Jos f (x1, …,  xn), on ∂f/∂xi f:n derivaatta muuttujan xi suhteen. Muita muuttujia käsitellään derivoitaessa vakioina. | Jos f(x,y) := x2y, on ∂f/∂x = 2xy |
| ∂ | osittaisderivaatta, d | Jos f (x1, …,  xn), on ∂f/∂xi f:n derivaatta muuttujan xi suhteen. Muita muuttujia käsitellään derivoitaessa vakioina. | Jos f(x,y) := x2y, on ∂f/∂x = 2xy |
| ∂ | differentiaali- ja integraalilaskenta | Jos f (x1, …,  xn), on ∂f/∂xi f:n derivaatta muuttujan xi suhteen. Muita muuttujia käsitellään derivoitaessa vakioina. | Jos f(x,y) := x2y, on ∂f/∂x = 2xy |
| ∂ | reuna | ∂M tarkoittaa M:n reunaa | ∂{x : ||x|| ≤ 2} = {x : ||x|| = 2} |
| ∂ | reuna | ∂M tarkoittaa M:n reunaa | ∂{x : ||x|| ≤ 2} = {x : ||x|| = 2} |
| ∂ | topologia | ∂M tarkoittaa M:n reunaa | ∂{x : ||x|| ≤ 2} = {x : ||x|| = 2} |
| ⊥ | kohtisuoruus | x ⊥ y tarkoittaa, että x on kohtisuorassa y:hyn nähden tai yleisemmin, x on ortogonaalinen y:n kanssa. | Jos l ⊥ m ja m ⊥ n, on l || n. |
| ⊥ | on kohtisuorassa | x ⊥ y tarkoittaa, että x on kohtisuorassa y:hyn nähden tai yleisemmin, x on ortogonaalinen y:n kanssa. | Jos l ⊥ m ja m ⊥ n, on l || n. |
| ⊥ | geometria | x ⊥ y tarkoittaa, että x on kohtisuorassa y:hyn nähden tai yleisemmin, x on ortogonaalinen y:n kanssa. | Jos l ⊥ m ja m ⊥ n, on l || n. |
| ⊥ | pienin alkio | x = ⊥ tarkoittaa, että x on pienin alkio. | ∀x : x ∧ ⊥ = ⊥ |
| ⊥ | pienin alkio | x = ⊥ tarkoittaa, että x on pienin alkio. | ∀x : x ∧ ⊥ = ⊥ |
| ⊥ | lattiisiteoria | x = ⊥ tarkoittaa, että x on pienin alkio. | ∀x : x ∧ ⊥ = ⊥ |
| || | yhdensuuntaisuus | x || y tarkoittaa, että x ja y ovat yhdensuuntaisia. | Jos l || m ja m ⊥ n, on l ⊥ n. |
| || | on yhdensuuntainen | x || y tarkoittaa, että x ja y ovat yhdensuuntaisia. | Jos l || m ja m ⊥ n, on l ⊥ n. |
| || | geometria | x || y tarkoittaa, että x ja y ovat yhdensuuntaisia. | Jos l || m ja m ⊥ n, on l ⊥ n. |
| ⊧ | seuraa | A ⊧ B tarkoittaa, että lauseesta A seuraa lause B, eli jokaisessa mallissa, jossa A on tosi, on myös B tosi. | A ⊧ A ∨ ¬A |
| ⊧ | seuraa | A ⊧ B tarkoittaa, että lauseesta A seuraa lause B, eli jokaisessa mallissa, jossa A on tosi, on myös B tosi. | A ⊧ A ∨ ¬A |
| ⊧ | malliteoria | A ⊧ B tarkoittaa, että lauseesta A seuraa lause B, eli jokaisessa mallissa, jossa A on tosi, on myös B tosi. | A ⊧ A ∨ ¬A |
| ⊢ | johtopäätös | x ⊢ y tarkoittaa, että y on johdettu x:stä. | A → B ⊢ ¬B → ¬A |
| ⊢ | on johdettu | x ⊢ y tarkoittaa, että y on johdettu x:stä. | A → B ⊢ ¬B → ¬A |
| ⊢ | propositionaalilogiikka, predikaattilogiikka | x ⊢ y tarkoittaa, että y on johdettu x:stä. | A → B ⊢ ¬B → ¬A |
|  ◅  | normaali aliryhmä | N ◅ G tarkoittaa, että N on G:n normaali aliryhmä. | Z(G) ◅ G |
|  ◅  | on normaali aliryhmä | N ◅ G tarkoittaa, että N on G:n normaali aliryhmä. | Z(G) ◅ G |
|  ◅  | ryhmäteoria  | N ◅ G tarkoittaa, että N on G:n normaali aliryhmä. | Z(G) ◅ G |
|  /  | tekijäryhmä | G/H tarkoittaa tekijäryhmää G modulo sen normaali aliryhmä H. | {0, a, 2a, b, b+a, b+2a} / {0, b} = {{0, b}, {a, b+a}, {2a, b+2a}} |
|  /  | mod | G/H tarkoittaa tekijäryhmää G modulo sen normaali aliryhmä H. | {0, a, 2a, b, b+a, b+2a} / {0, b} = {{0, b}, {a, b+a}, {2a, b+2a}} |
|  /  | ryhmäteoria | G/H tarkoittaa tekijäryhmää G modulo sen normaali aliryhmä H. | {0, a, 2a, b, b+a, b+2a} / {0, b} = {{0, b}, {a, b+a}, {2a, b+2a}} |
|  /  | tekijäjoukko | A/~ tarkoittaa kaikkien ~:n ekvivalenssiluokkien joukkoa A:ssa. | Jos määritellään ~ asettamalla x~y ⇔ x-y∈Z, on  R/~ = {{x+n : n∈Z} : x ∈ (0,1]} |
|  /  | mod | A/~ tarkoittaa kaikkien ~:n ekvivalenssiluokkien joukkoa A:ssa. | Jos määritellään ~ asettamalla x~y ⇔ x-y∈Z, on  R/~ = {{x+n : n∈Z} : x ∈ (0,1]} |
|  /  | joukko-oppi | A/~ tarkoittaa kaikkien ~:n ekvivalenssiluokkien joukkoa A:ssa. | Jos määritellään ~ asettamalla x~y ⇔ x-y∈Z, on  R/~ = {{x+n : n∈Z} : x ∈ (0,1]} |
|  ≈  | isomorfismi | G ≈ H tarkoittaa, että ryhmä G on isomorfinen ryhmän H kanssa | Q / {1, −1} ≈ V,  missä Q on kvaternioryhmä ja V on Kleinin neliryhmä. |
|  ≈  | on isomorfinen | G ≈ H tarkoittaa, että ryhmä G on isomorfinen ryhmän H kanssa | Q / {1, −1} ≈ V,  missä Q on kvaternioryhmä ja V on Kleinin neliryhmä. |
|  ≈  | ryhmäteoria | G ≈ H tarkoittaa, että ryhmä G on isomorfinen ryhmän H kanssa | Q / {1, −1} ≈ V,  missä Q on kvaternioryhmä ja V on Kleinin neliryhmä. |
|  ≈  | likimäärin yhtä suuri | x ≈ y tarkoittaa, että x on likimäärin yhtä suuri kuin y | π ≈ 3,14159 |