stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Waldemar Churberg
Elämänvaiheet

Churbergin vanhemmat olivat sairaalalääkäri Mathias Christian Churberg ja Maria Ulrika Perander. Hän pääsi ylioppilaaksi 1864 Vaasan yläalkeiskoulusta ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1869 sekä maisteriksi 1873. Churberg liittyi suomalaisuusliikkeeseen jo opiskeluaikanaan. Valmistuttuaan hän hankki elantonsa kustantajana ja suomentamalla englanninkielistä kirjallisuutta. Churbergin äidinkieleli oli ruotsi, ja hän hankki suomen taidon työskentelemällä kotiopettajana Suomussalmella ja Liperissä. Hän kustansi vuosina 1875–1883 yhteensä 17 kirjaa, joista seitsemän hän käänsi itse englannin kielestä. Käännökset ilmestyivät muun muassa W. Churberg'in Romani-kirjastossa. Yhtenä tavoitteena Churbergillä oli todistaa, että suomen kieli soveltuu sivistyskieleksi.
Churberg erosi suomalaisesta puolueesta, kun hänen pyrkimyksensä puoluetta johtaneen Yrjö Sakari Yrjö-Koskisen syrjäyttämiseksi ei onnistunut. Samoihin aikoihin myös Churbergin 1877 alkanut ja 13 vuotta kestänyt avioliitto kokkolalaisen Constance Björkmanin kanssa päättyi eroon. Churberg piti vanhaa perhetuttavaansa, rikosoikeuden professori Jaakko Forsmania syyllisenä näihin vastoinkäymisiin. 28. marraskuuta 1889 hän ampui Forsmania kohti kuusi laukausta Helsingin yliopiston päärakennuksen edustalla, kun tämä oli menossa luennolle. Forsmaniin osui kaksi luotia. Churberg ilmoittautui itse poliisilaitokselle, jotta saisi ansaitsemansa rangaistuksen.
Forsman selvisi murhayrityksestä kahden viikon sairaalahoidolla. Churberg ei huolinut puolustusasianajajaa, koska epäili heitä Forsmanin kätyreiksi, vaan ajoi itse omaa asiaansa oikeudessa. Helsingin raastuvanoikeus tuomitsi hänet määräämättömäksi ajaksi Lapinlahden mielisairaalaan. Muutaman kuukauden jälkeen hänet siirrettiin Käkisalmelle parantumattomien rikosvankien mielisairaalaan. Lukuisista anomuksista huolimatta Churberg pääsi vapaaksi sairaalasta vasta syksyllä 1894 ja tällöinkin hänen täytyi muuttaa ulkomaille ja pysyä siellä vähintään kaksi vuotta. Karkotusaika venyi kuitenkin pitkäksi, sillä Churberg ei saanut lupaa palata Suomeen useiden hermotautispesialistien myönteisistä lausunnoista huolimatta. Hän vietti karkotusaikansa muun muassa Ruotsissa ja Norjassa. Vuosina 1902–1913 hän julkaisi viisiosaisen teossarjan Suomen oikeuslaitosta vastaan, lentokirjasessa vuonna 1910 hän asettui puolustamaan Venäjän sortotoimia Suomea vastaan. Kuitenkin syksyllä 1912 lääkintöhallitus totesi, ettei Churbergiä enää voitu pitää "yhteiskunnalle vaarallisena henkilönä" ja salli tämän oleskella maassa. Myöhemmin samana vuonna sekä Helsingin kaupungin holhouslautakunta että Helsingin raastuvanoikeus vapauttivat Churbergin holhouksenalaisuudesta. Churbergia avusti oikeudessa kuuluisa naisasianajaja Agnes Lundell.
Santeri Ivalo käytti Churbergin tapausta vapaasti romaaninsa Aikansa lapsipuoli (1895) aiheena. Churberg testamenttasi omat ja sisarensa Fanny Churbergin jälkeenjättämät taidekokoelmat Suomen Taideyhdistykselle, joka peri myös hänen muun omaisuutensa. Hän lahjoitti kuitenkin testamentissaan myös Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralle 100 000 markan rahasumman suomen kielen synonyymisanakirjan tekoa varten.
Teoksia

Huru finska domstolar och myndigheter skipa rättvisa osa I   Tekijä, 1902
Huru finska domstolar och myndigheter skipa rättvisa osa II Tekijä, 1903
Položenìe Finlândìi. Russko-francuzskaâ tipografìâ,, 1911
The Situation of Finland. J. Ehrlich, 1911
La situation de la Finlande. Librairie H. Welter, Paris 1912
Huru finska domstolar och myndigheter skipa rättvisa osa III  Tekijä, 1913
Huru finska domstolar och myndigheter skipa rättvisa osa IV  Tekijä, 1913
Huru finska domstolar och myndigheter skipa rättvisa osa V  Tekijä, 1913
Nykyisen aseman johdosta. Tekijä, 1913
Taipuako vai taittua. [s.n.], 1915
Tvenne uppsatser i aktuella frågor. Religionsfrihetslagen och judarna. Några ord om statens och kyrkans förhållande till hvarandra. [s.n.], 1920
Juutalaisista. Tekijä, 1920
I inhemska ämnen från åren 1887, 1896 och 1914. [s.n.], 1921
Erään taidearvostelun johdosta. Tekijä, 1922
Käännöksiä

Alexander Friedrich Franz Hoffmann: Jäämerellä, kertomus: neljällä kuvalehdellä varustettu. Wald. Churberg, 1872, 2. p. Edlund 1891
Elisabeth Charles: Helenan perhe: kertomus Romasta ensimmäiseltä vuosisadalta. 1874, 2. p. Churberg, 1875, 3. p. Edlund, 1885, 4. korj. p. WSOY, 1931 Helenan perhe Gutenbergissä
Benjamin Disraeli: Alroy, romani. W. Churberg, 1875 Alroy Gutenbergissä
Washington Irving: Pokanoket’in Filip : Indianilainen muistelma. SKS, 1876
Elisabeth Charles: Schönberg-Cotta perheen aikakirjat: luonne- ja tapakuvaelma uskonpuhdistuksen ajoilta. Churberg, 1877 Schönberg-Cotta perheen aikakirjat Gutenbergissä
Charles Dickens: Joulun-aatto. Churberg, 1878 Joulun-aatto Gutenbergissä
Charles Dickens: David Copperfield nuoremman elämäkertomus ja kokemukset, edellinen osa. Churberg, 1879 David Copperfield Gutenbergissä
Charles Dickens: David Copperfield nuoremman elämäkertomus ja kokemukset, jälkimmäinen osa. Edlund, Helsinki 1880 David Copperfield Gutenbergissä
Albion W. Tourgée: Hullun yritys: amerikkalainen historiallinen romani. Edlund, 1883
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Tarinoita suomalaisesta terrorismista osa 2: Ensimmäinen terroristi
Viisas mies mielisairaalassa, Käkisalmen Sanomat, 09.03.1929, nro 29, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Wäinö Hirsjärvi

Wäinö Hirsjärvi (18. syyskuuta 1890 Kiikka – 1. joulukuuta 1973) oli suomalainen rehtori, päätoimittaja, kirjailija ja kotiseututyön harrastaja.
Hirsjärvi pääsi ylioppilaaksi Forssan yhteiskoulusta ja valmistui 1916 filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta. Hän toimi aluksi Jämsän kansanopiston johtajana ja humanististen aineiden opettajana ja sen jälkeen rehtorina ja historian ja uskonnon opettajana Ikaalisten yhteiskoulussa. Viimeksi Hirsjärvi toimi 1921–1954 Lohjan yhteiskoulun rehtorina. Hirsjärvi toimi myös Länsi-Uusimaa-lehden päätoimittajana 1929–1932 ja 1943–1957.
Hirsjärvi osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten joukoissa ja oli mukana muun muassa Tampereen taistelussa.
Hirsjärvi oli Lohjan kauppalanvaltuuston 1. varapuheenjohtaja 1937–1945.
Teokset

Palanen soittajan satua, teoksessa Sankaripoikia I, Vapaussodan kaatuneiden alaikäisten muistoksi, toim. Elsa Hästesko (Heporauta). 1918
Viimeisen päivän aattoilta, teoksessa Sankaripoikia II, Vapaussodan kaatuneiden alaikäisten muistoksi, toim. Elsa Hästesko (Heporauta). 1918
Kuolleisuus Lohjalla 1901–1925. Lisiä Lohjan pitäjänkertomukseen 39. Lohjan kotiseutututkimuksen ystävät, Lohja 1935
Juhlaruno Lohjan maatalousnäyttelyyn 18–19/7 1936. Lohja 1936
Lohjan Virkkalan seudun väestön alkuperä, eripainos Länsi-Uusimaa 84/1937. Hanko 1937
Lohjan Yhteiskoulu vv. 1914–1939, kirj. Väinö Hirsjärvi ja Ahti Kuussaari. Lohjan yhteiskoulu, Lohja 1939
Opetus- ja valistustoimi Lohjan kauppalassa vv. 1926–1935, artikkeli teoksessa Lohjan kauppalan alkutaipaleelta, Selostusta vuosilta 1926–1935. 1939
Lohjan Selluloosatehdas 1906–1936. Lohjan selluloosatehdas, Tampere 1940
Lohjan raittiusseuran 60-vuotistaipaleelta vuosina 1884–1944. Lisiä Lohjan pitäjänkertomukseen 40. Lohjan raittiusseura, Lohja 1944
Lohjan kauppalan matkailuopas; toim. Wäinö Hirsjärvi. Kotiseutukuvauksia 2. Lohjan kotiseutututkimuksen ystävät, Lohja 1948
Handledning för turister i Lojo. Hembygdsbeskrivning / Hembygdsforskningens vänner i Lojo 2. Lojo 1948
Lohjan historia 2: 1, Lohjan väestöhistoriallinen kehitys vv. 1809–1925; julkaistu Lohjan kotiseutututkimuksen ystäväin toimeksiannosta. Helsinki 1950
Lohjan säästöpankki vv. 1870–1950. Lisiä Lohjan pitäjänkertomukseen 41. Lohjan säästöpankki, Lohja 1952
Ihmislapsia vanhan Anttilan saatossa. Kotiseutukuvauksia, Lohjan kotiseutututkimuksen ystävät 3. Lohja 1956
Piispa Terserus tarkastaa Lohjan pedagogion: ajankohta helmikuussa v. 1661; kuvaelma on kirjoitettu Lohjan pedagogion 300-vuotisjuhlaan 24.5.59. Kotiseutukuvauksia, Lohjan kotiseutututkimuksen ystävät 5. Lohja 1960
Lohjan liikemiesyhdistyksen nelikymmenvuotistaipaleelta. Lisiä Lohjan pitäjänkertomukseen 44. Lohjan kotiseutututkimuksen ystävät, Lohja 1960
Opetus- ja sivistystoimi, artikkeli teoksessa Lohjan kauppala 1926–1955. 1960
Raittiustyö, artikkeli teoksessa Lohjan kauppala 1926–1955. 1960
Muistelmia 1920-luvun Lohjankylästä. Lohjan kotiseututukimuksen ystävät, Kotiseutukuvauksia 4. Lohja 1960
Evankelisluterilaisen nuorisoliiton Lohjan osasto vv. 1912–1961. Lisiä Lohjan pitäjänkertomukseen 45. Lohjan kotiseutututkimuksen ystävät, Lohja 1962
Lohjan raittiusseura vv. 1884–1964. Lisiä Lohjan pitäjänkertomukseen 46. Lohjan kotiseutututkimuksen ystävät, Lohja 1964
Seitsemänkymmentä vuotta Lohjalaisen kotiseutuharrastuksen merkeissä, artikkeli teoksessa Kotiseudun vuosikirja 1. 1965
Tilinpäätös: runoja. Tekijä, Lohja 1966
Tilinpäätös : runoja. Tekijä, Lohja 1966
Wideman

Wideman on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Chris Wideman (s. 1990), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Dennis Wideman (s. 1983), kanadalainen jääkiekkoilija
Lydia Wideman-Lehtonen (1920–2019), suomalainen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja
Monique Noirot, o.s. Wideman (s. 1941), ranskalainen pikajuoksija
Tyyne Wideman (1920–2014), suomalainen maastohiihtäjä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Timbaland Presents Shock Value

| Shock Value Timbaland |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 4. huhtikuuta 2007
 Tuottaja(t): Timbaland, Danja, Boss Beats, Elton John, Greg Wells, Hannon Lane, Ryan Tedder, Walter "Lil Walt" Millsap III
 Tyylilaji: R&B, electropop, rock, hip hop, electronica
 Levy-yhtiö: Mosley, Blackground
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 31.
Timbalandin muut julkaisut
| Tim’s Bio: Life from da Bassment 1998 | Shock Value 2007 | Remix & Soundtrack Collection 2007 |
Singlet albumilta Timbaland Presents Shock Value
 ”Give It to Me” Julkaistu: 6. helmikuuta 2007  ”The Way I Are” Julkaistu: 9. heinäkuuta 2007  ”Throw It on Me” Julkaistu: 23. heinäkuuta 2007  ”Apologize” Julkaistu: 17. syyskuuta  ”Scream” Julkaistu: 11. joulukuuta 2007
Timbaland Presents Shock Value (lyhennetään usein Shock Value) on yhdysvaltalaisen tuottajan Timbalandin vuonna 2007 julkaistu toinen studioalbumi.
Albumi sai listamenestystä mm. Australiassa, jossa se oli listaykkösenä. Albumi on myös mm. myynyt Australiassa tuplaplatinaa (140 000 kappaletta), platinaa Kanadassa (100 000), Saksassa (200 000), Sveitsissä (300 000) ja Yhdysvalloissa sekä kultaa Belgiassa (20 000), Itävallassa (15 000) ja Puolassa (10 000).[lähde? ] Suomessa se nousi virallisen albumilistan sijalle 31.
Kappaleista ”Give It to Me”, ”The Way I Are”, ”Apologize” ja ”Scream” kuvattiin musiikkivideot.
Kappaleet

Oh Timbaland – 3.30 (säv. Timothy Clayton, Timothy Mosley, Nina Simone)
Give It to Me – 3.54 (feat. Nelly Furtado & Justin Timberlake, säv. Timothy Clayton, Nelly Furtado, Nate Hills, Timothy Mosley, Justin Timberlake)
Release – 3.25 (feat. Justin Timberlake, säv. C. Longmile, Timothy Mosley, Justin Timberlake)
The Way I Are – 2.59 (feat. Keri Hilson & D.O.E., säv. Nate Hills, Keri Hilson, J. Maultsby, Timothy Mosley, B. Muhammad, C. Nelson)
Bounce – 4.04 (feat. Dr. Dre, Missy Elliott & Justin Timberlake, säv. Missy Elliott, Timothy Mosley, Justin Timberlake, André Young)
Come and Get Me – 3.30 (feat. 50 Cent & Tony Yayo, säv. Marvin Bernard, Timothy Clayton, Curtis Jackson, Timothy Mosley)
Kill Yourself – 4.06 (feat. Sebastian & Attitude, säv. Timothy Clayton, Garland Mosley, Timothy Mosley)
Boardmeeting – 2.29 (feat. Magoo, säv. Melvin Barcliff, R. Bell, Ro. Bell, G. Brown, Timothy Clayton, E. Deodato, R. Ford, Nate Hills, R. Mickens, J. Moore, Timothy Mosley, L. Smith, R. Simmons, C. Smith, J. Taylor, K. Walker)
Fantasy – 4.11 (feat. Money, säv. F. Greenfield, Walter Millsap III, C. Nelson, L. Van Sciver, D. Watson, E. Watson)
Scream – 5.41 (feat. Keri Hilson & Nicole Scherzinger, säv. Nate Hills, Keri Hilson, Timothy Mosley)
Miscommunicatoin – 3.19 (feat. Keri Hilson & Sebastian, säv. Nate Hills, Keri Hilson, Garland Mosley)
Bombay – 3.00 (feat. Amar & Jim Beanz, säv. Amar Dhanjan, Timothy Mosley, J. Washington)
Throw It on Me – 2.10 (feat. The Hives, säv. Timothy Clayton, Randy Fitzsimmons, Timothy Mosley)
Time – 3.58 (feat. She Wants Revenge, säv. Adam Bravin, Timothy Clayton, Timothy Mosley, Justin Warfield)
One and Only – 4.16 (feat. Fall Out Boy, säv. Hannon Lane, Timothy Mosley, Patrick Stump, Pete Wentz)
Apologize – 3.04 (feat. OneRepublic, säv. Timothy Mosley, Ryan Tedder)
2 Man Show – 4.25 (feat. Elton John, säv. Nate Hills, Elton John, Walter Millsap III, Timothy Mosley)
Hello – 4.35 (feat. Attitude & Keri Hilson, säv. Timothy Clayton, Keri Hilson, Timothy Mosley)
Arvostelut

Allmusic:
Entertainment Weekly: B
Pitchfork: 4.1/10
Rolling Stone:
Topi Latukka

| Topi Latukka |
| --- | --- |
 Topi Latukka keikalla vuonna 2015
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. helmikuuta 1994 (ikä 30)
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Aktiivisena:  2011–
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Softengine
Levy-yhtiöt:  Sony Music
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Topi Oskari Latukka (s. 25. helmikuuta 1994) on suomalainen laulaja ja lauluntekijä. Latukka tuli tunnetuksi Softengine-yhtyeen laulaja-kitaristina Eurovision laulukilpailun kautta. Vuodesta 2018 lähtien hän on ollut soolouralla.
Ura

Latukan artistiura alkoi vuonna 2014, kun Softengine valittiin Suomen edustajaksi Eurovision laulukilpailuun Kööpenhaminaan. Softengine on vuonna 2011 perustettu suomalainen rock-yhtye.
Latukka julkaisi marraskuussa 2018 ensimmäisen soolosinglensä Pehmeitä Pintoi. Viimeisin sooloartistina julkaistu kappale En keksi sanoja on vuoden 2020 keväältä.
Yksityiselämä

Latukka on parisuhteessa ja hän on käsitellyt parisuhteen ja musiikkiuran välisiä haasteita mm. kappaleessa She Is My Messiah.
Syyskuussa 2022 Latukalla diagnosoitiin harvinainen adamantinoma-luusyöpä.
Toronto Cityn lentoasema

| Toronto Cityn lentoasema> Billy Bishop Toronto City Airport |
| --- | --- |

 Lentoasema vuonna 2017
IATA-koodi:  YTZ
ICAO-koodi:  CYTZ
Koordinaatit:  43°37′42″N, 079°23′26″W
Tyyppi:  julkinen
Valmistumisvuosi:  1939
Matkustajamäärä (2018):  2,8 miljoonaa
Kotisivut
Toronto Cityn lentoasema (IATA: YTZ, ICAO: CYTZ) tunnetaan myös nimellä Billy Bishop Toronto City Airport, on lentoasema Kanadassa. Lentoasema sijaitsee Toronton saarella. Lentoasemaa käyttää vuosittain noin 2,8 miljoonaa ihmistä.
Historia > Suunnittelu

Vuonna 1920 Toronton kaupunginvaltuutettujen ja liikenneviraston välillä alettiin käydä keskustelua sopivasta paikasta lentoasemaa varten.
1930-luvulla lentokoneiden yleistyessä kaupallisessa liikenteessä Toronton saari näytti loogiselta paikalta lentoasemalle. Suunniteltu paikka lähellä Ontariojärven rantaa tarkoitti sitä, että se pystyisi majoittamaan vesitasoja. 
Vuonna 1935 osana pääministeri R. B. Bennettin Canadian New Deal -projektia oli tarkoitus rakentaa n. 600 metriä pitkä tunneli saarelle. Tunnelin tarkoitus oli helpottaa rakennustarvikkeiden ja työläisten pääsyä lentokenttätyömaalle. Kun ajoneuvollinen yhteys saarelle olisi varmistettu, lentoaseman rakentaminen voitaisiin aloittaa. Elokuun kahdeksas päivä vuonna 1935 kaupunginvaltuusto hyväksyi suunnitelmat tunnelille ja lentoasemalle.
Historia > Valmistumisesta nykypäivään

Lentoasema valmistui Ontariojärvelle vuonna 1939, ollen Toronton ensimmäinen kaupallinen lentoasema. Lentoasema on historiansa läpi toiminut tärkeänä kaupallisen lentämisen keskuksena. Lentoasema sulkeutui kaupalliselta liikenteeltä toisen maailmansodan ajaksi, mutta silloinkin se toimi Kanadan ja Norjan ilmavoimien harjoitusalueena.
Toisen maailmansodan jälkeen lentoasema aukesi jälleen kaupalliselle liikenteelle. Vuonna 1946 lentoaseman yhteyteen avattiin mm. lentokoulu, vuokratiloja ja lentokoneen korjausliike.
Syyskuussa 1953 lentoasemalle avattiin lennonjohto, ja se sai lempinimen ”Island tower” (Saaritorni). Vuonna 1956 lentoaseman suosio kasvoi, ja se ylsi ennätyslukemiin kävijämäärässä (130 000 vuodessa).
Vuosina 1958–1962 lentoasemalle tehtiin suuria parannuksia ja se kasvoi entisestään. Kiitotie sai 1 220 metriä lisää pituutta ja sille lisättiin yö-ajan laskeutumisvalot. Kentälle myös rakennettiin uusi lentokonehalli sekä uusi kiitotie.
Lentoasemalle avattiin meterologinen havaintoasema, joka tarjosi lentäjille mahdollisuuden käydä läpi lentosuunnitelma paikan päällä. Havaintoasema tarjosi myös lentoaseman henkilökunnalle mahdollisuuden varoittaa lentäjiä huonosta säästä ja kovasta tuulesta.
Lentoaseman täyttäessä 50 vuotta saarelle avattiin uusi lennonjohtotorni, joka nimettiin asemalla töissä olleen Margareth R. Dunseithin mukaan. Dunseith oli yksi maailman ensimmäisistä naislennonjohtajista, ja hän työskenteli lentoasemalla yli 20 vuotta. Lennonjohtotorni sai nimekseen Margareth R. Dunseith building (Margaret R. Dunseith -rakennus).
Vuonna 1990 lentoasema nimettiin uudelleen Toronto City Centre Airportiksi (TCCA).
Vuonna 2009 julkistettiin, että lentoasema nimetään uudelleen William Avery ”Billy” Bishopin mukaan. Aseman nimeksi tuli Billy Bishop Toronto City Airport.
Vuonna 2010 lentoasemalle vievä tunneli korjattiin. Tunnelin korjaus valmistui vuonna 2013. Samana vuonna ensimmäinen, vuonna 1936 avattu terminaali suljettiin, ja tilalle avattiin Billy Bishop Airport -terminaali.
Vuonna 2012 lentokentän ympärille rakennettiin 93 metriä pitkä ja kuusi metriä leveä meluvalli, joka vaimentaa lentokentältä lähteviä ääniä.
Vuonna 2015 avattiin paranneltu tunneli lentoasemalle, joka nopeutti suuresti liikkumista saaren ja mantereen välillä. Tällä hetkellä yli 90 prosenttia lentoasemaa käyttävistä matkustajista käyttää kyseistä tunnelia.
Vuonna 2016 lentoasema aloitti kolmen vuoden projektin, johon kuului valaistuksen parantaminen ja kiitoteiden, rullausteiden ja asematasojen päällystys. Projektin tarkoituksena oli korvata ikääntyvä infrastruktuuri.
Vuonna 2016 aloitettiin terminaalin sisätilojen korjaus, ideana kohentaa terminaalin viihtyvyyttä. Korjauksessa lisättiin uusia ravintoloita ja kauppoja sekä uudistettiin lounge-tilat.
Lentoasema osana kaupunkia

Vuonna 2014 julkistetussa gallupissa kerrottiin, että 91 prosenttia torontolaisista piti lentoasemaa tärkeänä osana kaupunkia. 33 prosenttia torontolaisista sanoi käyttäneensä lentoasemaa. Vastanneista 67 prosenttia kannatti lentokentän ylläpitoa saarella. Vastanneista 89 prosenttia oli sitä mieltä että lentokenttä on hyväksi Toronton taloudelle, ja 84 prosenttia piti lentoasemaa tärkeänä osana kaupungin tulevaisuuden talouskasvua. 84 prosenttia ajatteli lentoaseman antavan hyvän ensivaikutelman kaupunkiin ensi kertaa tuleville. Kyselyyn vastasi 300 torontolaista aikuista.
Niistä kyselyyn vastanneista, jotka olivat käyttäneet lentoasemaa, 97 prosenttia piti kokemusta positiivisena. Syiksi he nimesivät mm. kätevyyden, tehokkuuden ja ystävällisen palvelun.
Vuonna 2019 lentoasema nimettiin Skytraxin kyselyssä yhdeksi maailman parhaimmista lentokentistä. Billy Bishop Toronto City Airport sijoittui sijalle 10 niiden lentoasemien keskuudessa, joilla on vähemmän kuin viisi miljoonaa matkustajaa vuodessa. Vastanneita miellytti aseman nopea check-in-aika, terminaalin helppo saavutettavuus sekä henkilökunnan tehokkuus ja huomaavaisuus.
Lentoaseman talous

Lentoasema tuottaa vuodessa yli 470 miljoonaa yhdysvaltain dollaria bruttokansantuotetta ja tarjoaa yli 4,7 tuhatta työpaikkaa, joista reilut 2000 on suoraan yhteydessä lentoasemaan.
Lentoasema koronaviruspandemian alla

Elokuussa 2020 lentoasema julkisti uuden Safe Travels Programin, kattavan aloitteen, joka kehitettiin vastaukseksi koronaviruspandemiaan. Aloitteeseen kuului uudet turvatoimenpiteet, joiden tarkoituksena oli varmistaa matkustajien ja henkilökunnan terveys. Ohjelman toimenpiteisiin kuuluvat:
Pakollinen kasvomaskin käyttö kaikille matkustajille ja henkilökunnalle.
Vain lennolle lähtevät matkustajat saavat käyttää lentoasemaa.
Hissien ja pienten tilojen käyttö on rajoitettu
Pleksien ja matkustajien liikkuvuuden lisääminen lähikontaktien välttämiseksi.
Matkustajien tavaroiden käsittelyä vältetään mahdollisimman paljon.
Kaikki yleisessä käytössä olevat tasot desinfioidaan mahdollisimman usein.
Käsidesipisteiden lisääminen lentoasemalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toronto Cityn lentoasema Wikimedia Commonsissa
Lentoaseman kotisivut
Lentoasema vuonna 1944
Lentoaseman lennonjohtotorni
Kuva parannetusta tunnelista
Tuomikonlampi

| Tuomikonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°07′36″N, 26°35′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskujoki:  Tuomikonpuru Pohis-Lahnalampeen 
Järvinumero:  14.927.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,1 m  
Pituus:  140 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,378 km  
Pinta-ala:  0,996 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTuomikonlampi 
Tuomikonlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Kokonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 140 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Malloksen valuma-alueeseen (14.927) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,1 metriä mpy.
Tripodi

Tripodi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
kolmijalka, jota käytetään esimerkiksi jalustana
kolmijalkaisia metallihirviöitä Tripodien aika -tieteisseikkailussa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tripodi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Yhdysvaltain legioona

Kenraali Wayne yhdessä legioonan kanssa.
Yhdysvaltain legioona (engl. Legion of United States) oli Yhdysvaltain armeijaa edeltänyt sotilasosasto, jonka komentajana toimi prikaatinkenraali Anthony Wayne. Legioona toimi vuosina 1792 - 1796 ja sen tehtävänä oli kukistaa Luoteisterritorion intiaanisodat.
Wäinö Aaltosen koulu

| Wäinö Aaltosen koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Kukola, Hirvensalo, Turku
Perustettu:  1882 (Hirveluodon Ylhäinen Koulu)
Rehtori:  Tiina Paappa
Luokat:  1–6
Verkkosivut
| Wäinö Aaltosen koulu |
| --- | --- |

Osoite:  Wäinö Aaltosen koulutie 3
Valmistumisvuosi:  1997
Tuhoutui:  1977
Suunnittelija:  Markku Roininen
Omistaja:  Turun kaupunki
Tyylisuunta:  postmodernismi
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Wäinö Aaltosen koulu on Turun Hirvensalossa toimiva alakoulu (luokat 1–6). Se on saanut nimensä tunnetuimman oppilaansa, kuvanveistäjä Wäinö Aaltosen mukaan. Koulun painopistealueita ovat kuvataiteet ja kädentaidot, englannin kieli ja mediakasvatus.