Unkarin demokraattinen foorumi
Historia

27. syyskuuta 1987 Lakitelekin kylässä, Bács-Kiskunin läänissä, opettaja Sándor Lezsákin talon puutarhassa, josta oli tullut epävirallinen toisinajattelijoiden kokoontumispaikka, järjestettiin tapaaminen, jossa syntyi idea ”demokraattisen foorumin” perustamisesta yhteiskunnallis-poliittisia keskusteluja varten. Seuraavan vuoden syyskuun 3:ntena julistettiin Magyar Demokrata Fórum perustetuksi ”henkis-poliittisena liikkeenä ja riippumattomana yhteiskunnallisena järjestönä”. Järjestö päätti pitää ensimmäisen valtakunnallisen kokouksensa heti jäsenmäärän noustessa 10 000:een, viimeistään vuoden kuluessa. Poliittisesti Lakitelekin piiri edusti toisinajattelijoiden ns. kansallis-konservatiivista (népi-nemzeti) linjaa, joka Unkarin poliittisessa elämässä oli 1800-luvun lopulta lähtien ollut vastapainona urbaanille, kansainväliselle ja radikaalille ajattelulle. Tähän linjaan kuului maaseudun ja kansallisten perinteiden puolustaminen sekä ns. kolmannen tien etsiminen vaihtoehtona sekä poliittiselle oikeistolle että vasemmistolle. Alusta alkaen keskeistä oli myös naapurimaiden unkarilaisvähemmistöjen, etenkin Ceauşescun Romaniassa diktatuurin alaisina elävien unkarilaisten tukeminen.
Vuoden 1988 lopulla Unkarin siirtyminen monipuoluejärjestelmään alkoi jo häämöttää tulevaisuudessa, ja MDF:ssä käytiin kiivasta keskustelua siitä, pitäisikö sen muuttua liikkeestä puolueeksi. 11. tammikuuta 1989 parlamentti hyväksyi lain, jossa yhdistysten muodostaminen säädettiin kaikkien kansalaisten perusoikeudeksi ja poliittisten puolueiden perustamisesta tuli näin mahdollista. Puolueeksi muuttumisessa ja sen avoimen ”kansanpuoluelinjan” kehittymisessä tärkeää osaa esitti József Antall, josta tuli puolueen johtaja. Jäsenistön ylivoimainen enemmistö tuki puolueeksi muuttumista, ja MDF rekisteröitiin virallisesti puolueena joulukuussa 1989.
MDF voitti Unkarin ensimmäiset sosialisminjälkeiset vapaat parlamenttivaalit huhtikuussa 1990 saaden 42,5% äänistä ja pääsi muodostamaan hallituksen. József Antallista tuli ensimmäinen demokraattisesti valittu pääministeri. Kiistat sosialistipuolueen kanssa ja puolueen ohjelmaan liittyvät kysymykset heikensivät kuitenkin MDF:n suosiota, samoin kuin yleisesti arvostetun Antallin kuolema joulukuussa 1993. Puolueen oikeistosiipi, joka Antallin liberaalikonservatiivin linjan vastapainona ajoi tiukempaa antikommunismia, vastusti yhteistyötä liberaalin SZDSZ-puolueen kanssa ja kaiutti myös antisemitistisiä äänenpainoja, lähti omille teilleen, monet István Csurkan johdolla perustettuun äärioikeistolaiseen Oikeus ja elämä -puolueeseen (MIÉP).
Vuoden 1994 parlamenttivaaleissa MDF:n äänimäärä putosi, se sai vain 20 kansanedustajaa. Kannattajakadon jatkuessa puolue päätti 1997 ryhtyä tekemään yhteistyötä Fidesz-puolueen kanssa. Tämä yhteistyö takasi MDF:lle 16 kansanedustajaa ja ministerinsalkun: Ibolya Dávidista tuli Viktor Orbánin ensimmäisen hallituksen oikeusministeri.
Vuoden 2002 vaaleissa MDF:n ja Fideszin yhteislista Polgári Összefogás (’Porvarillinen yhteistyö’) sai 48,7 % äänistä ja 188 edustajanpaikkaa 386:sta, näistä 24 MDF:n edustajille. Kaksi vuotta myöhemmin MDF uskaltautui jo yksin ensimmäisiin europarlamenttivaaleihinsa ja sai niissä yli viisi prosenttia äänistä. Ne riittivät yhteen edustajanpaikkaan. Europarlamentissa MDF liittyi Euroopan kansanpuolueen EPP-ED-ryhmään.
Vuoden 2006 parlamenttivaaleissa MDF, jolle oli ennusteltu romahtamista vain pariin prosenttiin äänistä, sai yllättävän äänisaaliin etenkin liikkuvien konservatiiviäänestäjien ansiosta, jotka olivat pettyneet suuriin puolueisiin. 5,04 % äänistä takasivat MDF:lle 11 kansanedustajaa. Ibolya Dávidin päätös kieltäytyä yhteistyöstä entisen koalitiokumppanin kanssa herätti kuitenkin Fidesz-puolueessa närää. Pian puoluetta ravistelivat myös sisäiset kiistat, kun 2008 Ibolya Dávidin haastajaksi puoluejohtajan paikalle pyrkivä Kornél Almássy suljettiin ulos puolueesta. Ibolya Dávid väitti joutuneensa laittoman salakuuntelun kohteeksi, ja jutusta syytettiin Almássyn lisäksi myös Fideszin ja MSZP:n poliitikkoja.
Puolueen kannatus hupeni, ja useammat kansanedustajat jättivät sen kesken kauden. Vuoden 2010 parlamenttivaaleissa MDF ei enää saanut yhtään mandaattia. Huhtikuussa 2011 MDF lakkasi virallisesti olemasta, ja sen tilalle perustettiin Jólét és Szabadság Demokrata Közössége (’Hyvinvoinnin ja vapauden demokraattinen yhteisö’, JESZ), jonka ääniosuus vuoden 2014 vaaleissa jäi 0,2 %:iin. Lopullisesti Demokraattisen foorumin tarina päättyi, kun yhdistykseksi muuttunut JESZ:kin virallisesti lakkautettiin heinäkuussa 2023.