stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhdysvaltain kongressitalo
Rakenne

Kongressitalossa on nykyisin käytössä viisi kerrosta. Talon pituus on 229 metriä, suurin leveys 107 metriä ja pohjapinta-ala noin 1,6 hehtaaria. Kerrosalaa on lähes 7 hehtaaria ja huoneita 540. Talon korkeus katolla oleva patsas mukaan lukien on 88 metriä.
Rakennuksen ensimmäisessä kerroksessa sijaitsevat valiokuntien kokoustilat sekä kongressissa työskentelevien virkamiesten toimitilat. Lisäksi kerroksessa on lukuisia nykyisin lähinnä turistikohteina toimivia tiloja. Hall of Columns (”pylväiden käytävä”) on nimensä mukaisesti käytävä täynnä suuria marmoripylväitä ja Brumidin käytävät ovat koristeellisia käytäviä, jotka on nimetty niiden seinämaalaukset toteuttaneen italialaisen Constantino Brumidin mukaan. Ensimmäisessä kerroksessa on myös Yhdysvaltain korkeimman oikeuden vanha oikeussali (Old Supreme Court Chamber), joka oli oikeuden käytössä vuosina 1810–1860, sekä talon krypta, jonka lattiaan on kuvattu kompassi sen merkiksi, että kongressitalo on Washingtonin katunumeroinnin keskipiste.
Toisessa kerroksessa sijaitsevat edustajainhuoneen (eteläinen siipi) ja senaatin (pohjoinen siipi) istuntosalit sekä kongressin ylimpien toimihenkilöiden toimistot. Rotunda on talon keskellä pääkupolin alapuolella sijaitseva pyöreä huone, jossa on useita tunnettuja maalauksia Yhdysvaltain historiasta. National Statuary Hall (”kansallinen patsassali”) on entinen edustajainhuoneen istuntosali, jossa on nykyään esillä osavaltioiden kongressille lahjoittamia patsaita eri merkkihenkilöistä. Tähän National Statuary Hall Collection -kokoelmaan kuuluu yhteensä 100 patsasta, kaksi jokaista osavaltiota kohden. Patsaista nykyään vain 35 on itse patsassalissa ja muut on sijoitettu muualle rakennukseen. Alkuperäisen 13 siirtokunnan 26 patsasta ovat nykyään kryptassa. Toisessa kerroksessa on myös senaatin vanha istuntosali (Old Senate Chamber), joka on nykyisin museoitu.
Kongressitalon kolmannessa kerroksessa sijaitsevat tasanteet, joilta kansalaiset ja toimittajat voivat seurata edustajainhuoneen ja senaatin kokoontumisia. Lisäksi kerroksessa on lukuisia toimistoja ja valiokuntien kokoushuoneita.
Kongressitalon neljännessä kerroksessa sekä kellarikerroksessa on pelkkiä toimistoja, konehuoneita ja muita vastaavia tiloja.
Kongressitalolla on oma pieni metro Capitol Subway System, jolla senaattorit ja edustajainhuoneen jäsenet voivat turvallisesti kulkea kongressin käytössä olevista viereisten kortteleiden toimistorakennuksista istuntosaleihin. Vuonna 1909 käyttöön otettu vanhin linja yhdistää kongressitalon ja Russell Senate Office Buildingin. Toinen linja yhdistää talon Dirksen ja Hart Senate Office Buildingeihin ja kolmas Rayburn House Office Buildingiin.
Historia ja suunnittelijat > Perinteet

Yhdysvaltain presidentin virkaanastujaiset pidettiin kongressitalon edustalla ensi kerran kolmannen presidentin Thomas Jeffersonin astuessa virkaan vuonna 1801, ja perinne on jatkunut näihin päiviin asti. Vuonna 1865 murhatun presidentti Lincolnin ruumis asetettiin ennen hautajaisia nähtäville rotundaan. Sama kunnia on myöhemmin annettu noin 30 henkilölle.
Kuvia

Itäsivu
Kansallinen patsassali
Capitol Plaza
Senaatti
Edustajainhuone
George W. Bushin toiset virkaanastujaiset vuonna 2005.
John F. Kennedy pitämässä Kansakunnan tila -puhetta edustajainhuoneessa vuonna 1963.
Kongressitalon vierailukeskus
Kongressitalon rotunda
Maalaus rotundan huipulla kuvaa George Washingtonia taivaassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain kongressitalo Wikimedia Commonsissa
William Thorntonin alkuperäinen suunnitelma 1790-luvulta.
Kongressitalo vuonna 1846.
Nykyinen kupoli rakenteilla vuonna 1861.
Haapajärven Kiilat

Seuran alkuperäinen logo
Haapajärven Kiilat  on vuonna 1944 perustettu urheilun yleisseura. Seuran urheilumuodot ovat: hiihto, jalkapallo, lentopallo, naisliikunta, paini, uinti ja yleisurheilu.
Seuran lajivalikoimaan kuului aiemmin pesäpallo, kunnes vuonna 1990 ykkössarjaan nousun innoittamana Haapajärvelle perustettiin lajin erikoisseura Haapajärven Pesä-Kiilat, joka pelasi 1990-luvulla kolme kautta Superpesiksessä.
Haapajärven Kiilat on Pesäpallon Suomen Cupin hallitseva mestari, seuran voitettua toistaiseksi viimeisen kerran järjestetyn cup -kilpailun kaudella 1989.
Haapajärven Kiiloja on edustanut maastohiihdon olympiavoittaja Mika Myllylä. Seura järjestää säännöllisesti Mika Myllylän nimikkohiihtokilpailun.
Seuraa edustaa ampumahiihdossa Tero Seppälä.
Palkinnot ja huomionosoitukset > Miesten Itä-Länsi-valinnat

Jaakko Lovén (1955)
Aiheesta muualla

Haapajärven Kiilojen kotisivut
Pöytätennis kesäolympialaisissa 2008

Pöytätennis pidettiin Pekingin kesäolympialaisissa 13.–23. elokuuta. Kisoissa oli myös mukana ensimmäistä kertaa joukkuepeli.
Mitalistit > Miesten kaksinpeli

| Sija | Maa | Pelaaja |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Kiina | Ma Lin |
| 2 |  Kiina | Wang Hao |
| 3 |  Kiina | Wang Liqin |
Mitalistit > Miesten joukkuepeli

| Sija | Maa | Pelaajat |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Kiina | Wang Hao / Ma Lin / Wang Liqin |
| 2 |  Saksa | Dimitrij Ovtcharov / Timo Boll / Christian Süß |
| 3 |  Etelä-Korea | Oh Sang-eun / Ryu Seung-min / Yoon Jae-young |
Mitalistit > Naisten kaksinpeli

| Sija | Maa | Pelaaja |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Kiina | Zhang Yining |
| 2 |  Kiina | Wang Nan |
| 3 |  Kiina | Guo Yue |
Mitalistit > Naisten joukkuepeli

| Sija | Maa | Pelaajat |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Kiina | Guo Yue / Wang Nan / Zhang Yining |
| 2 |  Singapore | Feng Tianwei / Li Jiawei / Wang Yuegu |
| 3 |  Etelä-Korea | Dang Ye-seo / Kim Kyung-ah / Park Mi-young |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Kiina | 4 | 2 | 2 | 8 |
| 2. |  Saksa | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 2. |  Singapore | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 4. |  Etelä-Korea | 0 | 0 | 2 | 2 |
Joukkuepeli > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryhmä | 1 | 2 | 3 | 4 |
| A | Kiina | Itävalta | Kreikka | Australia |
| B | Saksa | Singapore | Kroatia | Kanada |
| C | Etelä-Korea | Taiwan | Ruotsi | Brasilia |
| D | Hongkong, Kiina | Japani | Venäjä | Nigeria |
Joukkuepeli > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryhmä | 1 | 2 | 3 | 4 |
| A | Kiina | Itävalta | Kroatia | Domikaaninen tasavalta |
| B | Singapore | Alankomaat | Yhdysvallat | Nigeria |
| C | Hongkong, Kiina | Saksa | Puola | Romania |
| D | Etelä-Korea | Japani | Espanja | Australia |
Kuvagalleria

Pöytätennisotteluita meneillään.
Dimitrij Ovtcharov vastaan Ko Lai Chak
Vladimir Samsonov vastaan Jörgen Persson
Timo Boll
Werner Schlager
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sports-reference.com Table Tennis 2008 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
ITTF: Beijing 2008 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
YLE.fi: Peking 2008 - Pöytätenniksen kisaohjelma (suomeksi)
YLE.fi: Peking 2008 - Pöytätennis lajiesittely (suomeksi)
Pöytätennis olympialaisissa
1896–1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 2008 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Baseball | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Pöytätennis | Ratsastus | Softball | Soutu | Sulkapallo | Taekwondo | Tennis | Triathlon  | Taitouinti | Uimahypyt | Uinti  | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Montreal

| Montreal (Ville de Montréal) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Montreal
 Koordinaatit: 45°32′44″N, 73°38′21″W 
Valtio:   Kanada
Provinssi:   Québec
Hallinnollinen alue:  Montrealin alue
Perustettu:  17. toukokuuta 1642
Kaupunkioikeudet:  1832
Hallinto:  
 – Pormestari:  Denis Coderre 
Pinta-ala:  
 – Maa:  365,65 km²
 – Metropolialue:  4 604,26 km²
Korkeus:  6–233 m
Väkiluku (2016):  1 704 694
 – Väestötiheys:  4 662,1 as./km²
 – Metropolialue:  4 098 927
Aikavyöhyke:  UTC-5
 – Kesäaika:  UTC-4
Postinumero:  H
Suuntanumero(t):  514 ja 438
Lempinimi::  ”La Métropole du Québec” (Quebecin metropoli), ”The City of Saints” (Pyhimysten kaupunki), ”La Métropole” (Metropoli), ”La Ville au Cent Clochers” (Sadan tornin kaupunki), ”Sin City” (Syntien kaupunki)
Motto::  ”Concordia Salus” (Hyvinvointia harmonian kautta)
 
 ville.montreal.qc.ca 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Montreal (ransk. Montréal /mɔ̃ʁeal/, Québecin murteella /mɒ̃ʁeal/, engl. Montreal /ˌmʌntɹiːˈɑːl/) on Kanadan toiseksi suurin kaupunki Toronton jälkeen ja suurin kaupunki Quebecin provinssissa. Montrealin asukasluku on noin 1,7 miljoonaa ja esikaupungit mukaan luettuna noin 4,1 miljoonaa. Montreal on maailman neljänneksi suurin ranskankielinen kaupunki Kinshasan, Pariisin ja Abidjanin jälkeen. Monikulttuurisen Montrealin asukkaista 69 % puhuu äidinkielenään ranskaa, 12 % englantia ja 19 % jotakin muuta kieltä.
Montreal on Kanadan johtava kauppa- ja teollisuuskeskus, ja se toimi Kanadan pääkaupunkina vuosina 1843–1849. Kaupungissa on neljä yliopistoa, kaksi lentoasemaa ja satama. Montrealissa järjestettiin vuoden 1976 kesäolympialaiset. Kaupunki on tunnettu myös jääkiekon kehtona.
Maantiede ja ilmasto

Montrealin kaupunki sijaitsee Montrealsaarella lähellä Saint Lawrence -joen ja Ottawajoen yhtymäkohtaa Quebecin lounaisosassa. Hallinnollisesti Montreal käsittää itse Montrealsaaren lisäksi joitakin pienempiä saaria. Ympäröivä alue on Saint Lawrence -joen laaksoa, joka on muodostunut jääkauden lopussa alueella sijainneen Champlainmeren rantaviivan vetäytyessä. St. Lawrence laskee mereen Isoiltajärviltä ja joki on ollut pitkään merkittävä kulkureitti.
Montrealissa vallitsee mannerilmasto, johon vaikuttavat lännestä tyypillisesti puhaltavat tuulet ja läheisten Isojenjärvien vaikutus ilmastoon. Vuoden kylmin kuukausi on tammikuu, jolloin lämpötila on keskimäärin –9 °C. Tuuli lisää kuitenkin pakkasen purevuutta. Lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen lämpötila on noin 22 °C. Sadetta alueella tulee suhteellisen tasaisesti koko vuoden ympäri. Jäätävä sade on ajoittain ongelma talvisin.
Liikenne

Montrealin satama on Pohjois-Amerikan itäosan mittakaavassa huomattava satama. Saint Lawrencen vesitien avaamisen jälkeen vuonna 1959 Isojenjärvien alueelta on voinut tuoda tavaraa suoraan laivoilla. Montrealin sataman kautta kulkee etenkin rahtiliikennettä.
Montrealin metro avattiin vuonna 1966. Metroa laajennettiin 2000-luvulla myös Lavalin kaupunkiin. Metroon kuuluu 68 asemaa ja vuonna 2011 sillä oli kaikkiaan 404,8 miljoonaa matkustajaa.
Montreal on yksi Kanadan rautateiden solmukohdista. Rautateillä kulkee pääasiassa tavaraliikennettä, mutta kaupungista on myös matkustajaliikennettä esimerkiksi Torontoon ja Ottawaan. Kaupunkia palvelee lisäksi kaksi kansainvälistä lentokenttää, Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema kotimaan ja ulkomaan matkustajaliikenteelle ja Montréal-Mirabelin kansainvälinen lentoasema pääasiassa travaraliikenteelle.
Talous

Monet Montrealin perinteisistä teollisuuden aloista katosivat 1970-luvun jälkeen. Niiden tilalle muodostui uusia teollisuuden aloja tyypillisesti korkeateknologian saralta. Huomattava osuutensa kaupungin taloudessa on nykyisin esimerkiksi lentokoneteollisuudella. Kaupungissa toimivia alan yrityksiä ovat esimerkiksi Bombardier, Canadair ja Bell Helicopter. Lisäksi Kansainvälisellä ilmakuljetusliitolla ja Kansainvälisellä siviili-ilmailujärjestöllä on pääkonttorit Montrealissa. Muita talouden aloja ovat elintarviketeollisuus, ohjelmistoteollisuus, lääketeollisuus sekä paino- ja julkaisutoiminta.
Montrealin keskustaa.
Väestö

Montrealin asukasluku oli vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 1 704 694 ja vuonna 2011 vastaavasti 1 649 519. Montrealin metropolialueen väkiluku oli vuonna 2016 4 098 927.
Aina 1900-luvulle saakka eurooppalaistaustainen väestö on muodostanut Montrealin asukkaiden suuren valtaosan. Kaupungin kaksi huomattavaa väestönosaa ovat olleet ranskalaiset ja englanninkieliset, jotka ovat eri aikoina muodostaneet kaupungin asukkaiden enemmistön. Ranskankieliset ovat olleet enemmistönä vuodesta 1865. Merkittäviä kasvutekijöitä olivat pitkään Kanadan sisäinen muuttoliike ja luonnollinen väestönkasvu. Sittemmin kaupunkiin on asettunut myös maahanmuuttajia muualta maailmasta.
Montrealilaisten vuonna 2016 ilmoittamista etnisistä taustoista suurimpia yksittäisiä olivat "kanadalaiset" (488 930), ranskalaiset (334 870), italialaiset (147 015), irlantilaiset (92 145), haitilaiset (79 715),  kiinalaiset (66 225) ja skotit (50 740). Alkuperäiskansoihin kuuluvia oli 42 225. Niin sanottuihin näkyviin vähemmistöihin kuului 1 663 225 montrealilaista. Kanadassa käytetty termi sisältää muut etniset ryhmät, kuin valkoiset ja alkuperäisasukkaat.
Vuonna 2016 Kanadan kahdesta virallisesta kielestä Montrealin asukkaista 833 280 puhui äidinkielenään ranskaa ja 208 140 englantia. Muita, kuin kahta virallista kieltä puhui äidinkielenään 559 030. Suurimpia yksittäisiä kieliä niistä olivat arabia (95 165), espanja (72 760) ja italia (67 800).
Koulutus

Montreal on huomattava yliopistojen keskus. Kaupungissa toimii neljä yliopistoa. Vanhin niistä, vuonna 1821 perustettu englanninkielinen McGill-yliopisto kuuluu Universitas 21 eliittiyliopistojen verkostoon. Toinen englanninkielinen yliopisto on Concordia University. Ranskankielinen Université de Montréal (UdeM) luetaan Kanadan huippuyliopistoihin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Montrealin viralliset kotisivut
Montrealsaari satelliittikuvassa.
Piirros Hochelagasta vuodelta 1534.
Montreal antautuu brittijoukoille vuonna 1760.
Parlamenttitalo palaa vuoden 1849 mellakoiden aikana.
McGill-yliopiston taiteiden tutkimuksen laitos
A. J. Brown

| A>  J. Brown |
| --- | --- |
 Brown vuonna 2021
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. kesäkuuta 1997 (ikä 27) Starkville, Mississippi
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  183 cm
Paino:  102 kg
Pelipaikka:  Laitahyökkääjä
Seura
Pelinumero:  11
Seura:  Philadelphia Eagles
Sarja:  NFL
Pelaajaura
Aik. seurat:  Tennessee Titans
NFL-varaus:  51. varaus, 2019 Tennessee Titans
Pääsarjaura:  2019–
Arthur Juan "A. J." Brown (30. kesäkuuta 1997 Starkville, Mississippi) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on laitahyökkääjä. Brown edustaa NFL-seura Philadelphia Eaglesia.
Brown on ylittänyt 1 400 vastaanotto jaardia sekä vuonna 2022 että 2023, samalla kun hän teki 18 touchdownia Brown on valittiin näinä vuosina myös liigan tähdistöotteluun Pro Bowliin. Brown pelasi yliopistojalkapalloa Ole Miss Rebelsissä ja Tennessee Titans valitsi hänet vuoden 2019 NFL-draftin toisella kierroksella.
Varhainen elämä ja nuoruus

A. J. Brown on syntynyt Misssissippin Starkvillessä kesäkuussa 1997. Brown varttui Starkvillessä, jossa hän kävi lukiota. Brown osoitti lahjakkuutta sekä amerikkalaisessa jalkapallossa että baseballissa. Viimeisenä lukiovuotenaan Brown keräsi 83 vastaanottoa, 1 371 juostua jaardia ja 13 touchdownia johtaen joukkueensa osavaltion mestaruuteen. Brown on historian toinen pelaaja, joka on pelannut sekä Under Armour All-America -jalkapallo-ottelussa että Under Armour All-America -baseball-ottelussa. San Diego Padres varasi Brownin MLB:n varaustilaisuudessa 19. kierroksella.
Pelaajaura > Korkeakoulu

Brown päätti varauksesta ja allekirjoitetusta tulokassopimuksesta huolimatta keskittyä amerikkalaiseen jalkapallloon ja siirtyi Mississippin yliopistoon. Brown pelasi Rebelsissä vuosina 2016–2018 vastaanottaen yhteensä 2984 jaardia ja tehden 19 touchdownia 34 ottelussa. Parhaalla kaudellaan hän vastaanotti 1320 jaardia 12 ottelussa. Brownista tuli näiden kausien aikana koulun kaikkien aikojen johtava vastaanottaja. Vuonna 2017 Brownille myönnettiin Conerly Trophy, jolla hänet palkittiin Mississippin parhaana yliopistojalkapalloilijana. Brown vastaanotti All-SEC-valinnan vuosina 2017 että 2018.
Pelaajaura > NFL-ura: Tennessee Titans

Tennessee Titans varasi Brownin NFL:n vuoden 2019 varaustilaisuuden toisella kierroksella 51 pelaajana. Titans solmi Brownin kanssa neljävuotisen tulokassopimuksen kesäkuussa 2019. Brown pelasi ensimmäisellä kaudellaan kaikki 16 runkosarjaottelua. Hän vastaanotti 1051 jaardia ja teki kahdeksan touchdownia. Lisäksi hän teki juoksemalla yhden touchdownin. Pudotuspelien kolmessa ottelussa hän vastaanotti 64 jaardia eikä tehnyt touchdowneja. Hänet valittiin tulokaskaudellaan tulokkaiden tähtijoukkueeseen. Toisella kaudella Brown kärsi polven loukkaantumisesta, minkä takia hän pelasi vain 14 runkosarjan ottelua. Hän vastaanotti niissä 1075 jaardia ja teki 11 touchdownia. Ainoassa pudotuspeliottelussa hän vastaanotti 83 jaardia ja teki yhden maalin. Hänet valittiin myös kauden päätteeksi Pro Bowliin.
Pelaajaura > Siirto Philadelphia Eaglesiin

Huhtikuussa 2022 Titans kauppasi Brownin Philadelphia Eaglesiin vaihdossa tulevan varaustilaisuden ensimmäisen kierroksen varausvuoroon. Eagles teki Brownin kanssa heti uuden nelivuotisen 100 miljoonan dollarin sopimuksen.
Yksityiselämä > Perhe

A. J. Brown on seurustellut vuodesta 2022 lähtien Kelsey Rileyn kanssa. Pariskunnalla on syyskuussa 2022 syntynyt poika Arthur Juan Brown Jr. Brownilla on edellisestä suhteesta myös tytär Jersee.
Yksityiselämä > Kristinusko

Brown on kertonut että kristillinen usko on hänen elämänsä kulmakivi. Brown on puhunut julkisesti uskostaan ja ilmaissut kiitollisuutta Jumalalle lahjoistaan ja mahdollisuuksistaan. Brownin peliin valmistautumiseen kuuluu ristin maalaaminen kasvoihin ennen peliä. Haastatteluissa Brown on korostanut Jumalan suunitelman luottamisen tärkeyttä. Brown on kertonut lukevansa paljon Raamattua, koska hän ”taistelee sillä tavalla ongelmiaan vastaan”. Brown on kertonut ettei yritä täydellisyyttä vaan kertoo luottavansa uskoon ja Jumalan johdatukseen. Brown kertoi taisteltuaan masennuksen kanssa vuonna 2021 haluten rohkaista miehiä puhumiseen ja avun hakemiseen.
Yksityiselämä > Hyväntekeväisyys

Brown perusti vuonna 2023 A. J. Brown Foundation-säätiön, jonka tarkoituksena on tukea nuoria kohti luottamusta ja valoisampaa tulevaisuutta. Toukokuussa 2024 säätiö julkisti stipendiohjelma, jonka tarkoituksena on mahdollistaa opiskelijoille hakeutuminen jatkokoulutukseen.
Tilastot

Lähde:
Tilastot > Runkosarja

| Kausi | Joukkue | Ottelut | Vastaanotto> Vastaanotot | Vastaanotto> Jaardit | Vastaanotto> TD | Juoksu> Juoksut | Juoksu> Jaardit | Juoksu> TD | Rähmäykset> Kaikki | Rähmäykset> Menetykset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | Titans | 16 | 52 | 1051 | 8 | 3 | 60 | 1 | 1 | 0 |
| 2020 | Titans | 14 | 70 | 1075 | 11 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 |
| 2021 | Titans | 13 | 63 | 869 | 5 | 2 | 10 | 0 | 0 |  |
| Yhteensä | Yhteensä | 43 | 185 | 2995 | 24 | 5 | 70 | 1 | 3 | 1 |
Tilastot > Pudotuspelit

| Kausi | Joukkue | Ottelut | Vastaanotto> Vastaanotot | Vastaanotto> Jaardit | Vastaanotto> TD | Juoksu> Juoksut | Juoksu> Jaardit | Juoksu> TD | Rähmäykset> Kaikki | Rähmäykset> Menetykset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | Titans | 3 | 5 | 64 | 0 | 1 | 9 | 0 | 0 | 0 |
| 2020 | Titans | 1 | 6 | 83 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Yhteensä | Yhteensä | 4 | 11 | 147 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Brown haastattelussa vuonna 2021.
Pavel Aleksandrovitš Romanov

| Pavel Aleksandrovitš |
| --- | --- |
 Venäjän suuriruhtinas
 
Syntynyt:  3. lokakuuta 1860 Katariinan palatsi, Tsarskoje Selo, Venäjän keisarikunta
Kuollut:  30. tammikuuta 1919 (58 vuotta) Pietari-Paavalin linnoitus, Petrograd, Neuvosto-Venäjä
Hautapaikka:  joukkohauta Pietari-Paavalin linnoitus
Puoliso:  Suuriruhtinatar Aleksandra Georgijevna (1889-1891) Olga Valerianovna Palei (1896-)
Lapset:  Maria Pavlovna Dmitri Pavlovitš Vladimir Pavlovitš Palei Irina Pavlovna Palei Natalia Pavlovna Palei
Suku:  Romanov
Isä:  Aleksanteri II
Äiti:  Maria Aleksandrovna
Uskonto:  ortodoksi
Pavel Aleksandrovitš Romanov (ven. Павел Александрович) ; (3. lokakuuta 1860 Katariinan palatsi, Tsarskoje Selo, Venäjän keisarikunta – 28. tammikuuta 1919 Pietari-Paavalin linnoitus, Petrograd, Neuvosto-Venäjä) oli venäläinen Romanov-sukuun kuulunut suuriruhtinas.
Vallankumous ja kuolema

Ennen helmikuun vallankumousta 1917 ja keisariuden kukistumista Pavel Aleksandrovitš keskusteli poliitikkojen kanssa perustuslain saamisesta Venäjälle. Pavel Aleksandrovitš oli maanpakolaisuutensa aikana saanut uusia liberaalimpia näkemyksiä maan hallintoon. Venäjän vallankumouksen yhteydessä Pavel Aleksandrovitšin poika Vladimir Palei pidätettiin ja vietiin ensin Kiroviin ja sitten Jekaterinburgiin ja Alapajevskiin, jossa hänet teloitettiin 18. heinäkuuta 1918 Sergei Mihailovitšin, Ioann Konstantinovitšin, Igor Konstantinovitšin, Konstantin Konstantinovitšin, Elisabet Fjodorovnan, ja muiden keisarillisen suvun jäsenten seuralaisten kanssa. Keisariperhe oli murhattu edellisenä yönä Jekaterinburgissa.
Pavel Aleksandrovitš itse oli tuolloin jo sairas mies, jonka oireiden arveltiin johtuvan joko tuberkuloosista tai syövästä. Hän oli liian sairas voidakseen käydä ilmoittautumassa salaiselle poliisille Tšekalle, joten hänet jätettiin vaimonsa ruhtinatar Olga Palein ja tyttäriensä kanssa vartioituna Tsarskoje Seloon. Suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš pidätettiin Petrogradissa elokuussa 1918, häntä pidettiin vangittuna useissa eri vankiloissa ja 27. tammikuuta 1919 hänet vietiin Pietari-Paavalin linnoitukseen ja ammuttiin seuraavana aamuyönä yhdessä serkkujensa Dmitri Konstantinovitš Romanovin, Georgi Mihailovitš Romanovin ja Nikolai Mihailovitš Romanovin kanssa valmiiksi kaivetun joukkohaudan reunalle. Heidät oli rinnastettu poliittisiin panttivankeihin ja teloitus oli vastine kaksi viikkoa aiemmin, 15. tammikuuta 1919 tapahtuneille Karl Liebknechtin ja Rosa Luxemburgin murhille Berliinissä, Weimarin tasavallassa.
Suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš haudattiin serkkujensa kanssa linnoitukseen joukkohautaan. Heidän ruumiitaan ei ole koskaan löydetty.
Suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš 9-vuotiaana 1869
Suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš ja veli Sergei Aleksandrovitš nuorukaisina
Suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš ja Kreikan prinsessa Alexandra kihlajaiskuvassa 1888
Paroni Stieglitzin palatsi Angliski rantakatu 68 Pietari, Albert Benois 1880-luku
Paroni Stieglitzin palatsin valkoinen salonki, Luigi Premazzi 1870
Suuriruhtinas Sergei Aleksandrovitš, suuriruhtinatar Elisabet Fjodorovna, suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš, tytär suuriruhtinatar Maria Pavlovna ja poika suuriruhtinas Dmitri Pavlovitš 1892
Suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš Romanov ja Olga von Pistolkors vuonna 1900
Suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš ja toisen avioliiton perhe vuonna 1916. Vas. vaimo ruhtinatar Olga, Irina, Vladimir ja Natalia.
Suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš vuonna 1914
Käännös suomeksi