stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo suomalaisista elokuvajulkaisuista
Internetsivustot

| Nimi | Toiminnassa | Arvio | Nimiä/osoitteita | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AEY (Arkistoitu – Internet Archive) | 2004 | B | Arveluttavien elokuvien ystävät | Huonoihin, tahattoman koomisiin ja valtavirrasta huomattavasti poikkeaviin ("arveluttaviin") elokuviin keskittynyt arvostelu- ja uutissivusto. |
| ATTIC | 2001? | B |  | Englanninkielinen sivusto suomalaisesta elokuvasensuurista ja sensuroiduista elokuvista. |
| COMO.FI Viihdeimperiumi | 2007– | B |  | Viihdesivusto, joka käsittelee elokuvien lisäksi musiikkia. |
| DVD Plaza | 2000– | B |  | Elokuva-alan ja kotiteatterilaitteiden uutisia, elokuva-arvosteluja (ensi-illat, DVD, BD, HD-DVD), artikkeleja, foorumeja, DVD-tietokanta |
| Elitisti | 2003– | A |  |  |
| Elonet | 2003– | A |  | Elonet on Kansallisen audiovisuaalisen instituutin ylläpitämä elokuvatietokanta. |
| Elokuvateatteri.com | 1997/2002– | A | (elokuva.tk – ei toimi) | Elokuva- ja DVD-arvosteluja sekä artikkeleita. |
| FilmGoer (Arkistoitu – Internet Archive) | 1999– | A | filmgoer.fi,   leffa-arviot.com,   elokuva-arvostelut.fi,   elokuva-arvostelut.com, | Arvosteluja ja artikkeleita. |
| FilmiFIN | 2004– | A |  | Elokuva-alan uutisia, arvosteluja (ensi-ilta, DVD, BD, HD DVD), artikkeleja, foorumi sekä Filmiranking-tietokanta. |
| Film-O-Holic.com | 1998– | A |  | Ensi-ilta- ja dvd-arvosteluja, kotimaisten tekijöiden haastatteluja ja artikkeleita. |
| Findiepedia | 2007–2009 | A | www (Arkistoitu – Internet Archive) | Findiewiki. Alhaalla teknisten ongelmien takia. |
| Laajakuva | 2013– | A |  | Arthouse-, klassikko-, kultti- ja uutuuselokuviin keskittyvä sivusto. Esseitä, artikkeleita, kritiikkejä, haastatteluita ja festivaaliraportteja. 2015 alkaen myös videopeliesseitä. |
| Leffatykki | 2001– | A |  | Elokuva- ja televisiosarjatietokanta ja keskustelufoorumi. 6.10.2008 alkaen myös Podcast. |
| Mykkäelokuvasivusto | 2005– | A |  | Nimensä mukaisesti pelkästään mykkäelokuviin erikoistunut sivusto. |
| The Incredible Cult Movie Home Pages... | –1997 | C |  |  |
| Nimi | Toiminnassa | Arvio | Nimiä/osoitteita | Kommentti |
Arvio on summittainen näkemys sivuston vaikutuksesta.
A = Sivustolla on ollut merkittävä rooli omalla alueellaan (esimerkiksi Findieleffat oli pääasiallinen uutissivusto Findieleffoille)
B = Tavallinen sivusto
C = Kaveripiirin harrastussivusto
Arttu Alasiurua

| Arttu Alasiurua> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. helmikuuta 2005 (ikä 20) Kiiminki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Siru
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  78 kg
Seura
Seura:  Kärpät
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  29
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Arttu Alasiurua (s. 5. helmikuuta 2005 Kiiminki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Oulun Kärppiä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Alasiurua osaa pelata myös laidassa.
Ura > Seuraura

Alasiurua aloitti jääkiekkoilun omien muistikuviensa mukaan nelivuotiaana Oulun Kärppien kiekkokoulussa. Hänen kasvattajaseura on kuitenkin Kiimingin Kiekko-Pojat. Alasiurua palasi D2-juniori-ikäisenä Oulun Kärppiin. Hän toimi kaudella 2020–2021 seuran U16-joukkueen varakapteenina. Alasiurua oli joukkueensa paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 17+18=35.
Joulukuussa 2021 Alasiurua teki Kärppien kanssa kolmivuotisen, kevääseen 2025 asti ulottuvan SM-liigasopimuksen. Kauden 2022–2023 hän pelasi suurimmaksi osaksi seuran U20-joukkueessa. Alasiurua jakoi 16 osumallaan joukkueen sisäisen maalipörssin toisen sijan Eerik Kantolan kanssa edellään Joonas Lohisalo. Hän vahvisti myös Kärppien U18-joukkuetta pudotuspeleissä. Alasiurua jakoi tehoilla 4+8=12 koko U18 SM-sarjan pistepörssin voiton joukkuetoverinsa Elias Janssonin kanssa sekä maalipörssin voiton Lukon Eetu Leväsen ja Dominik Petrin sekä joukkuetoverinsa Frans Viidan kanssa. Toisessa finaaliottelussa 1. huhtikuuta 2023 vieraissa Rauman Lukkoa vastaan hän sai kakkossyöttöpisteen Emil Pieniniemen tekemään Kärppien 1–2-voittomaaliin, joka ratkaisi joukkueelle Suomen-mestaruuden.
Myös kauden 2023–2024 Alasiurua aloitti Kärppien U20-joukkueessa, jossa hän pelasi suurimman osan kaudestaan. Alasiurua oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 23+39=62, joilla hän jakoi U20 SM-sarjan pistepörssin kolmannen sijan KooKoon Simo Heinosen ja Tapparan Benjamin Rautiaisen kanssa edellään JYPin Santeri Huovila ja KooKoon Verneri Ahonen. Alasiurua palkittiin sarjan herrasmiespelaajana Jere Lehtinen -palkinnolla ja hänet valittiin toiseen tähdistökentälliseen. Joulukuussa 2023 Kärpät lainasi Alasiuruan vuoden loppuun asti kestävällä sopimuksella Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen, jossa hän pelasi viisi ottelua tehopistein 1+2=3. Alasiurua pelasi myös kaksi ensimmäistä SM-liigaotteluaan Kärpissä tehden niissä yhden syöttöpisteen. Hän teki liigadebyyttinsä 13. tammikuuta 2024 Helsingin IFK:ta vastaan, kun Noel Gunler joutui sivuun. Alasiurua merkittiin Kärppien kakkosketjun oikeaan laitaan Connor Bunnamanin ja Julius Junttilan viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 12 minuuttia. Ottelu eteni voittomaalikilpailuun, jossa Alasiurua pääsi yrittämään maalintekoa Kärppien kolmantena laukojana. Hän onnistui ainoana pelaajana maalinteossa ja ratkaisi Kärpille näin ollen 3–2-voiton.
Kaudella 2024–2025 Alasiurua teki SM-liigauransa avausmaalin 18. lokakuuta 2024 KalPaa vastaan. Marraskuussa 2024 Alasiurua solmi Kärppien kanssa kevääseen 2027 ulottuvan jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Kanada 2025 | jääkiekko |  |
| Hlinka Gretzky Cup  | Hlinka Gretzky Cup  | Hlinka Gretzky Cup  |  |
|  Pronssia | Red Deer 2022 | jääkiekko |  |
Alasiurua voitti pronssia Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2022. Alasiurua pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2023, ja alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2025, joista jälkimmäinen turnaus päättyi hopeaan. Yhteensä hän on pelannut 35 nuorten ja 39 poikien maaottelua.
Pelityyli

EP Rinksiden suomenkielisten sivujen päätoimittaja Lassi Alasen mukaan Alasiurualla on vahvat kiekolliset taidot, jotka pohjautuvat erityisesti pehmeisiin käsiin ja syöttötaitoon. Alasen mukaan hän myös pyrkii pelaamaan korkeatempoista jääkiekkoa ja tekee hyvin töitä molempiin suuntiin. Alasen mukaan Alasiurualla on kuitenkin vielä runsaasti kehitettävää luistelussa. Alasen mukaan hän kompensoikin teknisiä ja fyysisiä puutteita kuitenkin työmäärällään. Alasen mukaan hänellä on hyökkäyssuunnan potentiaalia ja luisteluun tehdyt parannukset auttaisivat Alasiuruaa huomattavasti jo olemassa olevien vahvuuksien laajamittaisemmassa hyödyntämisessä.
Alasiurua on kuvaillut olevansa monipuolinen sekä hyvä luistelemaan ja tekemään maaleja. Hän osaa omiensa sanojensa mukaan myös rakentaa peliä ja syötellä. Alasiurua on maininnut kohteekseen on kamppailupelaamisen ja voiman lisäämisen. Hän on maininnut esikuvikseen Sebastian Ahon ja Roope Hintzin, joista jälkimmäisen kaltaiseksi pelaajaksi Alasiurua on maininnut haluavansa kehittyä.
Muuta

Alasiuruan isä Matti pelasi omalla urallaan puolustajana alemmissa sarjoissa.
Veikon Kone (entinen yritys)

| Veikon Kone Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Se toimii.
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1962
Perustaja:  Veikko Pakarinen
Lakkautettu:  2012
Toimiala:  Sähköisten kodinkoneiden vähittäiskauppa
Tuotteet:  Kodintekniikka
Emoyhtiö:  TeliaSonera
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Entisen Veikon Koneen sittemmin suljettu myymälä Helsingin keskustassa.
Veikon Kone Oy oli vuonna 1962 perustettu kodintekniikan myyntiin erikoistunut kauppaketju, joka oli vuodesta 2006 osa TeliaSonera-konsernia. Veikon Kone lopetti liiketoimintansa kannattamattomana vuonna 2012.
Veikon Kone -nimi otettiin uudelleen käyttöön syksyllä 2014 itsenäisten Expert Finland -kauppiaiden ja Soneran yhteistyössä luomassa kodintekniikkaketjussa.
Historia

Veikon Kone sai alkunsa vuonna 1962, kun kauppias Veikko Pakarinen ryhtyi myymään televisioita lehti-ilmoitusten perusteella. Tilaukset otettiin vastaan puhelimitse, ja televisiot toimitettiin kotiinkuljetuksella. Toiminta oli niin kannattavaa, että Helsingin Hermanniin avattiin ensimmäinen Veikon Kone -myymälä.
Veikko Pakarinen jätti yrityksen 1980-luvulla kahdelle pojalleen ja tyttärelleen. Vuonna 1999 yritys myytiin puhelinoperaattorille, Loimaan Seudun Puhelin Oy:lle, ja Pakaristen perhe jäi perustamansa kodintekniikkayrityksen vähemmistöosakkaaksi. TeliaSonera Oyj:n omistama Auria Oy oli hankkinut vähitellen Loimaan Seudun Puhelin Oy:n osakkeita itselleen ja lopulta sulautti sen itseensä maaliskuussa 2006. Veikon Kone kuului Expert-ketjuun vuoteen 2006 asti. Syksyllä 2006 yritys irtautui Expert-ketjusta omaksi valtakunnalliseksi ketjukseen.
Vuonna 2012 Veikon Koneella oli 16 myymälää 15 paikkakunnalla. Veikon Koneella oli liikkeet muun muassa Turussa, Espoossa Kauppakeskus Liilassa, Vantaalla, Helsingissä, Raumalla, Oulussa, Seinäjoella, Lahdessa, Lappeenrannassa, Lohjalla, Jyväskylässä, Tampereella, Joensuussa, Haapajärvellä, Rovaniemellä sekä Raisiossa.
Kilpailun kova kiristyminen elektroniikka- ja kodintekniikkakaupassa sai TeliaSoneranselvennä ilmoittamaan toukokuussa 2012, että se aikoo myydä tappiollisen Veikon Koneen. Alun perin tavoitteena oli ketjun myyminen yhtenä osana, mutta koska kokonaisuudelle ei löytynyt ostajaa, alettiin ketjua myydä osina. Viisi myymälää Helsingissä, Turussa, Lohjalla, Raisiossa ja Tampereella myytiin norjalaisen Expert-konsernin suomalaiselle tytäryhtiölle. Lopuille myymälöille ei löytynyt ostajaa, ja ne suljettiin. Myös Veikon Koneen verkkokauppa lopetettiin. Lopettamisen myötä työnsä menetti noin sata työntekijää. Veikon Koneen viimeisenä toimitusjohtajana toimi Markku Saranpää.
Nimi Veikon Kone otettiin markkinointikäyttöön uudelleen syksyllä 2014.
Kuvankäsittely

GIMP 2.2 -kuvankäsittelyohjelma.
Esimerkki kuvan värien muokkaamisesta. Kuvista vasemmanpuoleinen on alkuperäinen.
Esimerkki kuvan asennon muokkaamisesta. Kuvista vasemmanpuoleinen on alkuperäinen.
Esimerkki kuvan perspektiivin muokkaamisesta. Kuvista vasemmanpuoleinen on alkuperäinen.
Kuvankäsittely on kuvatiedostojen muokkaamista tai säätämistä kuvankäsittelyohjelmalla. Kuvankäsittely tarkoittaa yksinkertaisimmillaan kuvatiedostossa olevien pikselien muokkaamista. Pikselien määrää, väriä, kirkkautta ja sijaintia voidaan muuttaa. Kuvankäsittely voi vaihdella yksinkertaisesta kuvan valoisuuden parantamisesta kuvamanipulaatioihin. Nykyisin kuvankäsittelyä tehdään lähes pelkästään tietokoneilla. Kuvankäsittelyn jälkeen kuva tallennetaan sopivaan kuvatiedostomuotoon.
Digitaalinen kuvankäsittely

Kuvankäsittelyohjelma on digitaalisen kuvankäsittelyn perusohjelma. Sillä voidaan käsitellä yleensä mitä tahansa digitaalisessa muodossa tallennettuja kuvia. Ohjelmat soveltuvat erityisesti skannattujen ja digitaalikameralla otettujen valokuvien käsittelyyn. Kuvankäsittelyohjelmien käyttö on nykyisin arkea kaikessa julkaisutoiminnassa kuten sanoma- ja aikakauslehdissä sekä mainosalalla.
Yleisimmät kuvankäsittelyohjelmilla tehtävät manipulaatiot ovat kuvan kontrastin optimointi, värikylläisyyden säätö sekä väritasapainon säätö. Muita yleisiä ja melko helppoja toimenpiteitä ovat kuvan koon muuttaminen, rajaaminen, kallistaminen ja taivuttaminen, sekä kuvan terävöittäminen tai sumentaminen.
Lisäksi kuviin voidaan lisätä erilaisia efektejä kuten 3D-, valaistus- tai kameralinssiefektejä. Samoja ominaisuuksia voidaan ohjelmissa soveltaa myös tekstin tuottamiseen.
Vaikeampia kuvamanipulaatioita ovat muun muassa kohteiden poistaminen tai lisääminen tai kuvan taustan vaihtaminen. Monilla kuvankäsittelyohjelmilla on mahdollista piirtää myös vektorigrafiikkaa.
Kuvamanipulaatiota voidaan nykyään käyttää lähes kaikessa kuvatuotannossa, ja sen käyttämisen etiikasta muun muassa mallikuvissa ja luontokuvauksessa on syntynyt keskustelua. Nykyisillä kuvankäsittelyohjelmilla on mahdollista saada aikaan hyvin taitavia kuvaväärennöksiä.
Reunantunnistus on kuvankäsittelymenetelmä, jossa kuvasta etsitään “reunoja” eli kontrastirajoja tai värinvaihtumakohtia. Näin voidaan piirtää kohteista esimerkiksi siluetteja.
Posterisointi on kuvankäsittelymenetelmä, jossa kuvan värimäärää vähennetään värejä pelkistämällä.
Väriavaintaminen (chroma key) on tekniikka, jossa yhdestä kuvasta toiseen kopioidaan kaikki paitsi tietynväriset, tai tarpeeksi lähellä jotain tiettyä väriä olevat, kuvapisteet.
Kuvankäsittely kirjapainoissa

Digitaalinen kuva on useimmiten rgb-muodossa ja se ei sellaisenaan kelpaa painettavaksi. Kirjapaino, reprolaitos tai muu kuvankäsittelijä muuntaa kuvan painamiseen sopivaan muotoon. Tavallisin kirjapainossa käytettävä väriavaruus on CMYK, mutta myös duotone-muotoa käytetään jonkin verran.
Rgb–cmyk-kääntö tehdään tavallisimmin ICC-profiililla.
Muut kirjapainoissa tehtävät digitaaliset kuvankäsittelyt ovat niin sanotut painotekniset säädöt, eli kuvan vaalea ja tumma pää säädetään sopiviksi painettavalle paperille. Samassa yhteydessä tarkistetaan yleensä myös kuvan harmaatasapaino ja resoluution riittävyys. Lisäksi kuvalle tehdään terävöitys, jonka voimakkuus riippuu painettavan paperin ominaisuuksista.
Kirjapainon kuvankäsittelijän ammattinimike on painopinnanvalmistaja.
Kuvien arkistointi

Suurten kuvamäärien hallinta ja arkistointi edellyttää siihen tarkoitetun erikoisohjelman käyttöä. Kuva-arkisto-ohjelmat laativat kiintolevyille, CD-R-, Photo CD- ja muille siirrettäville levykkeille tallennetuista kuvatiedostoista pienoiskuvat ja tietokannan, joiden avulla kuvien selailu ja järjestely on helppoa. Kuviin liitettyjen tietojen ja avainsanojen perusteella voidaan suorittaa hakuja. Kuva-arkisto-ohjelmat sisältävät usein myös toiminnon, jonka avulla valokuvista voidaan tehdä kuvagalleria internetiin. Lisäksi on erillisiä ohjelmia, jotka ovat erikoistuneet internetsivuilla näkyvien kuvagallerioiden tekoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuvankäsittely Wikimedia Commonsissa
Ravistellun vauvan oireyhtymä

| Ravistellun vauvan oireyhtymä |
| --- | --- |
 Nuoli osoittaa verenpurkaumaan, joka on vauvan kallon sisällä. Purkauman päällä on kallon murtuma.
Ala:  pediatria
Oireet:  joskus oireeton; oksentelu, tajunnanhäiriöt, hengityskatkokset, huono ruokahalu, ärtyneisyys
Kuolleisuus:  12–30 %
Luokitus
ICD-10:  T74.1
ICD-9:  995.55
MedlinePlus:  007578
MeSH:  D038642
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Ravistellun vauvan oireyhtymä tarkoittaa oireita, vammoja ja löydöksiä, joita vauvan voimakas ravistelu tai hytkytys aiheuttaa aivojen, silmien ja mahdollisesti kaularangan alueelle. Oireyhtymän kuvasi ensimmäiseksi 1970-luvulla radiologi, tohtori Caffey. Caffeyn mukaan teoria oli järkevä, mutta ei perustunut tieteelliselle tutkimukselle.
Lievemmissä tapauksissa ravistelu ei välttämättä aiheuta oireita tai se oireilee vauvan ärtyneisyytenä. Vakavammissa tapauksissa vauva oksentelee, kokee hengityskatkoksia tai menee tajuttomaksi. Pahimmillaan vauvan ravistelu johtaa kuolemaan.
Syntyminen

Ravistellun vauvan oireyhtymäksi kutsuttu vaurio syntyy, kun vauvaa ravistellaan vähintään muutamia kertoja, mutta keskimäärin kymmenen kertaa edestakaisin. Vammojen aiheuttaminen vaatii aikuisen voimat eikä vauva itse ole voinut niitä aiheuttaa. Vauvan kanssa leikkiminen tai muu tavallinen puuhailu ei ole vahingollista, mutta melko lievästäkin ravistelusta syntyvä vauvan pään hallitsematon edestakainen liike voi vaurioittaa aivojen ja selkäytimen liitoskohtaa ja pysäyttää hengityksen. Esimerkiksi tavanomaiset hyppyyttelyleikit, kuoppaiset vaunukävelyt tai vauvan kantaminen selkärepussa eivät aiheuta vaurioita.
Oireet ja seuraamukset

Oireiden vakavuus ja tyyppi vaihtelevat paljon syntyneen vamman tyypin mukaan. Oireyhtymässä tyypillisiä löydöksiä ovat aivokalvon alaiset verenpurkaumat (subduraalihematoomat) ja verkkokalvovuodot. Vakavia löydöksiä ovat aivojen ruhjevammat ja aksonien repeämät, jotka aiheuttavat yleensä nopeasti etenevän tajuttomuuden. Muita vakavampia oireita ovat oksentelu, hengityskatkokset ja muut kohtaukset sekä huono ruokahalu. Pienet aivokalvon alaiset verenpurkaumat saattavat olla joko oireettomia tai aiheuttaa ärtyneisyyttä.
Pahimmillaan vauvan ravistelu voi aiheuttaa kuolemaan johtavia hengitysvaikeuksia. Ravistelu voi olla erityisen kohtalokasta 2–3 kuukauden ikäisille vauvoille, koska tässä iässä lapsen niskan lihaksisto on heikko ja pään massa on suuri muuhun vartaloon nähden.
Vauvan ravistelu johtaa usein kuolemaan tai vauvan vaikeaan vammautumiseen. Erään tutkimuksen mukaan joka viides ravisteltu vauva menehtyi. Eloonjääneistä 55 prosenttia sai neurologisen vamman ja 65 prosentilla näköaisti heikkeni. Viidenneksellä henkiin jääneistä ei todettu kotiuttamishetkellä terveydellisiä haittoja.
Torjuminen

Vuoteen 1992 mennessä oli tehty useita kyselytutkimuksia, jotka käsittelivät vauvojen ravistelua. Niiden mukaan 25–50 % yhdysvaltalaisista teini-ikäisistä ja aikuisista ei tiennyt, että ravistelu voisi johtaa kuolemaan tai vammautumiseen. 1990–2000-luvuilla Yhdysvalloissa, Englannissa ja Kanadassa käynnistettiinkin kampanjoita, joiden tavoite oli ehkäistä vauvojen ravistelua. Ravistellun vauvan oireyhtymää pyritään muissakin maissa torjumaan valistuksella, jonka viesti on, että ravistelu on vaarallista vauvalle. Suomessa on esimerkiksi levitetty "Käsiteltävä varoen" -julistetta ja esitettä.
Oireiden muut aiheuttajat

Keripukin (C-vitamiinin puutos) ohella moni lääketieteellinen tila, jopa ennen syntymää esiintyvä, voi muistuttaa ravistellun vauvan oireyhtymää. Pahoinpitelyn olettaminen pelkkien ravistellun vauvan oireyhtymän oireiden perusteella onkin saanut kritiikkiä tutkijoilta ja juristeilta. Lääketieteellisten asiantuntijatodistajien mukaan tapauksia ei ole tutkittu sen selvittämiseksi, mitkä muut tekijät voivat aiheuttaa ravistellun vauvan oireyhtymän piiriin luettuja oireita, ja niin kauan kuin näitä tekijöitä ei ole arvioitu, ei ole asiallista olettaa oireiden syyksi vain yksi mekanismi (ravistelu) ja jättää huomiotta muut mahdolliset aiheuttajat. Jos oireet johtuvat vauvan ravistelusta, usein - joskaan ei aina - näyttöä on myös aiemmasta kaltoinkohtelusta. Näyttöä saattaa myös olla muunlaisesta pahoinpitelystä, kuten murtumia ja epätavallisissa paikoissa olevia mustelmia. Suurimmalla osalla potilaista näkyviä vammoja ei kuitenkaan ole.
Heinäkuussa 2005 vetoomustuomioistuin kumosi Isossa-Britanniassa kolme vauvan ravistelusta annettua tuomiota ja päätti, että tyypilliset oireet eivät ole riittävä näyttö pahoinpitelystä, vaan myös kliininen historia on tärkeä. Arvostetussa British Medical Journalissa maaliskuun 27. päivän numerossa 2004 on kolme artikkelia - tapauskuvaus, pääkirjoitus ja kirje - joissa myös kyseenalaistetaan pelkkien oireiden riittävyys näytöksi ja varoitetaan liian pitkälle menevistä johtopäätöksistä pelkkien oireiden perusteella. Tästä huolimatta esimerkiksi Suomessa on tuomittu vauvan äiti pahoinpitelystä pelkkien oireiden perusteella.
Aiheesta muualla

"Ravistelemalla vauvalle vakavia vammoja" – Tohtori.fi
Midnights

| Midnights Taylor Swift |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2021-2022
 Julkaistu: 21. lokakuuta 2022
 Formaatti: cd, lp, kasetti, lataus, streaming
 Tuottaja(t):  Jack Antonoff  Taylor Swift  Sounwave  Jahaan Sweet  Keanu Beats 
 Tyylilaji: synthpop, electropop, dreampop
 Kesto: 44.08
 Levy-yhtiö: Republic Records
Listasijoitukset
  1.    1.    1.
Taylor Swiftin muut julkaisut
| Red (Taylor’s Version) 2021 | Midnights 2022 | Speak Now (Taylor’s Version) 2023 |
Singlet albumilta Midnights
 ”Anti-Hero” Julkaistu: 21. lokakuuta 2022  ”Lavender Haze” Julkaistu: 29. marraskuuta 2022  ”Karma” Julkaistu: 1. toukokuuta 2020
Midnights on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijän Taylor Swiftin albumi vuodelta 2022.  Republic Records julkaisi sen 21. lokakuuta 2022. Se on Swiftin kymmenes studioalbumi. Midnights on konseptialbumi, joka kertoo unettomista öistä. Swiftin mukaan albumin kappaleet käsittelevät asioita, jotka valvottavat häntä yöllä kuten pelot, itsensä inhoaminen ja rakastuminen. Swift palaa albumilla popmusiikin pariin kahden folk-tyylisteb albumien Folklore (2020) ja Evermore (2020) jälkeen.
Midnights oli iso menestys kaupallisesti. Se nousi listojen kärkeen kymmenissä eri maissa, muun muassa Yhdysvalloissa, Isosssa-Britanniassa ja Australiassa. Se oli myös Suomen virallisen listan ykkösenä. Albumia kuunneltiin ilmestymispäivänään Spotify-palvelussa enemmän kuin mitään muuta albumia aiemmin vuorokauden aikana.
Albumin ensimmäinen single ”Anti-Hero” nousi Yhdysvalloissa ensimmäisellä listaviikollaan listaykköseksi ja muita albumin kappaleita suoratoistokuunteluiden ansiosta sijoille 2-9. Swiftistä tuli ensimmäinen artisti, joka piti hallussaan koko listakymppiä. Toisena radiosinglenä julkaistiin kappale ”Lavender Haze”. Kolmas single ”Karma” nousi Billboard Hot 100 -listan sijalle 2. Singlen remixillä on mukana rap-artisti Ice Spice.
Midnights voitti vuoden albumin ja parhaan popalbumin Grammy-palkinnot. Swiftistä tuli samalla ensimmäinen artisti, joka on voittanut vuoden albumin palkinnon neljä kertaa.
Tausta

Midnights on Taylor Swiftin ensimmäinen pop -albumi vuoden 2019 Lover -albumin jälkeen. Hän levytti korona-aikana vuonna 2020 albumit Folklore ja Evermore, jotka ovat tyyliltään folk- ja alternative -musiikkia.
Vuonna 2021 Swift alkoi levyttää uudelleen vanhaa tuotantoaan levytysten oikeuksiin liittyvän kiistan takia. Hänen entinen levy-yhtiönsä Big Machine oli myynyt levytysten oikeudet hänen tietämättään manageri Scooter Braunille, jonka kanssa Swift oli huonoissa väleissä, ja Swift ei saanut tilaisuutta ostaa oikeudet itselleen. Hän julkaisi uudelleen levytetyt albumit Fearless (Taylor's Version) ja Red (Taylor's Version), vuonna 2021. Hän myös ohjasi Red (Taylor's Version) -albumin kappaleeseen ”All Too Well” liittyvän lyhytelokuvan. Hän voitti lyhytelokuvasta Vuoden video -palkinnon MTV Video Music Awards eli VMA-gaalassa elokuussa 2022.
Palkinnon hyväksyntäpuheessaan Swift ilmoitti julkaisevansa uuden studioalbumin 21. lokakuuta 2022. Seuraavana yönä hän julkisti nimen Midnights ja kertoi albumin olevan omaelämänkerrallinen ja kertovan unettomista öistä. Swiftin paljastus tuli monille yllätyksenä, sillä mediassa ja sosiaalisen median kanavilla oli spekuloitu hänen julkaisevan seuraavaksi uudelleenlevytyksen albumista 1989.
Tuotanto

Swift julkaisi 16. syyskuuta 2022 TikTok -videon albumin äänityssessioista. Se esitti leikkeitä Swiftistä ja pitkäaikaisesta yhteistyökumppanista Jack Antonoffista äänitysstudiossa. Antonoff ja Swift toimivat levyn päätuottajina. He ovat säveltäneet useimmat kappaleista yhdessä. Tuotantoon ja laulujen kirjoittamiseen osallistuivat myös Sounwave, Jahaan Sweets ja Keanu Beats. Swiftin sävelsi kappaleen ”Sweet Nothing” yhdessä silloisen poikaystävänsä Joe Alwynin (taiteilijanimi William Bowery) kanssa. Aaron Dessner, joka toimi Swiftin päätuottajana Folklore- ja Evermore -albumeilla, osallistui usean bonuskappaleen kirjoittamiseen ja tuottamiseen.
Laulaja-lauluntekijä Lana Del Rey oli mukana kirjoittamassa kappaletta ”Snow on the Beach” ja laulaa sillä taustoja. Fanien pyynnöstä kappaleesta julkaistiin toukokuussa 2023 uusi versio, jossa Del Reyllä on isompi osa.
Midnights (suom. ”keskiyöt”) kertoo unettomista öistä. Kappaleet ovat omaelämäkerrallisia, toisin kuin Swiftin kahdella edellisellä albumilla, joiden kappaleet ovat pääosin fiktiivisiä. Midnightsin kappaleet kertovat tarinoita Swiftin elämän eri vaiheista. Hän on kertonut saaneensa inspiraatiota asioista, jotka ovat valvottaneet ja mietityttäneet häntä öisin, esimerkiksi pelot, kosto, rakastuminen ja mietteet siitä, miten asiat olisivat voineet mennä toisin.