stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rooman valtakunnan talous
Tasavallan ajan talousjärjestelmä > Verotus

Verotuksen järjestivät tasavallan aikana alueiden hallitsijat kukin omalla tavallaan. Kvestorit olivat alemman tason virkamiehiä, jotka edustivat valtiota veroasioissa. He maksoivat yleensä kiinteän summan Roomaan (aurum coronarium). Käytössä oli monenlaisia veroja. Juudeassa on mainittu verotettavan pääverolla yli 14 vuotta vanhoja miehiä ja 12 vuotta vanhoja naisia aina 65 ikävuoteen asti yhden sestertiuksen vuotuisella verolla. Myöhemmin tähän on lisätty omaisuusveroja. Mahdollisesti verotukseen on liittynyt ilmainen majoitus kuvernööreille ja heidän seuralaisilleen, sotilaiden majoitus ja huolto. Yksi tapa järjestää verotus oli publikaanijärjestelmä. Publikaanit olivat yksityisiä kansalaisia, jotka toimivat valtion verotuksen alihankkijoina. Valtio myi verotusoikeuden tietylle alueelle ja ajalle. Publikaanijärjestelmä kannusti publikaaneja yliverotukseen, ja järjestelmä oli tästä syystä vihattu (mielenkiintoinen esimerkki tästä on Raamatun kertomus Jeesuksesta ja publikaanista).
Rooman laajetessa sotasaalis muodostui merkittäväksi tulonlähteeksi. Valloitettuja kansoja alettiin myös verottaa. Rahaa kertyi niin nopeasti, että esimerkiksi 100-luvulla eaa. kansalaiset vapautettiin vuosikymmenien ajaksi veroista. Vähitellen näistä tuloista tultiin Roomassa riippuvaiseksi. Saavutetun elintason ylläpitäminen edellytti uusia valloitussotia ja jatkuvaa provinssien riistoa. Imperiumin muodostuminen vaikutti Välimeren tavarankuljetuksiin. Rooma alkoi kasvaessaan imeä hyödykkeitä yhä laajemmalta alueelta. Viljaa tuotiin aluksi Sisiliasta, sitten Egyptistä ja Pohjois-Afrikasta. Suola oli vallanhaltijoiden monopoli, josta maksettiin veroa. Maakuntien rajoilla kannettiin yleensä tullia.
Tasavallan ajan talousjärjestelmä > Raha ja metallit

Varhainen hopearaha oli nimeltään denaari. Sen rinnalle tuli kultaraha, aureus, joka vastasi aluksi 25 denaaria. Denaarin arvo kuitenkin laski, kun aureuksen arvo säilyi.
Roomalaiset harjoittivat laajaa kaivostoimintaa 200-luvulta eaa. alkaen saadakseen rautaa, kuparia, tinaa, lyijyä ja kultaa. Kaivostoiminta oli laajimmillaan ajanlaskumme alun jälkeisinä vuosikymmeninä, jolloin vallitsi suoranainen kultakuume. Kaivuumetetelmät olivat pitkälle kehitettyjä. Niinpä Dalmatiasta löydettiin keisari Neron valtakaudella rikas kultaesiintymä, joka tuotti 16,3 kiloa kultaa päivässä. On arvioitu, että kaikki Rooman valtakunnan kaivokset yhteensä tuottivat kultaa 10 tonnia vuodessa. Työ teetettiin orjilla, joita tarvittiin suuret määrät. He elivät lähes kokonaan maan alla kahlittuina toisiinsa kiinni. Suurin vaara oli kaivannon sortuminen, joka merkitsi loukkuun jääneille lähes varmaa kuolemaa. Kaivoskuilu saattoi olla jopa 200 m syvä. Kaivokset olivat valtion omaisuutta, mutta kaivostoiminta vuokrattiin aatelistolle niin, että puolet tuotosta kuului valtiolle.
Keisarikauden talouspolitiikka

Kun imperiumi alkoi saavuttaa lopulliset mittansa keisariajan alkupuolella, sen itäpuoli oli länttä vauraampi. Keisariajalla ero valtion ja keisarin talouden välillä alkoi hämärtyä. Keisarin omaisuus kasvoi provinsseista saatujen tulojen ja testamenttien myötä. Merkkihenkilöille tuli tavaksi lahjoittaa testamentilla osa omaisuudesta keisarille. Keisari otti henkilökohtaisesti hallintaansa jopa useita provinsseja, tuotantoaloja ja kulttuurialoja kuten hevoskilpa-ajot.
Keisarikauden talouspolitiikka > Verotus

Veronkeruujärjestelmä oli sekava. Veroja saatettiin kerätä joko provinssin tuotannon tai asukasmäärän perusteella. Useita tasavallan aikaisia käytäntöjä jatkettiin, mutta esimerkiksi vihatusta publikaanijärjestelmästä luovuttiin. Verorasitus alkoi kasvaa valloitusten vähetessä. Augustuksen aikana veroperusteeksi tuli osittain omaisuusvero (Tributum soli), osittain henkivero (tributum capitis). Lisäksi oli perintövero, pääomankorkovero, orjanmyynnin liikevaihtovero, orjanvapautusvero, satamamaksut ja noin 2 %:n tullimaksu. On arvioitu valtion vero- ja maksutulojen olleen enintään 10 % bruttokansantuotteesta, ajoittain vain 2–4 %. Monet toimet, kuten rakennustyöt rahoitettiinkin yksityisesti hyväntekeväisyytenä.
Keisari Nero uudisti verotusta noin vuodesta 60 jaa. alkaen. Hän pyrki luopumaan välillisistä veroista. Valtiotaloutta valvomaan asetettiin erityisiä prefektejä, joiden avulla keisari syrjäytti talouspäätöksistä senaatin. Uudistukset ja keisarin tuhlaileva rahankäyttö johtivat kassakriisiin, joka ratkaistiin pienentämällä rahan painoa, joka merkitsi noin 14 %:n devalvaatiota.
Keisarikauden talouspolitiikka > Elinkeinot

Keisariajalla ylimääräinen raha sijoitettiin edelleen mieluiten maahan. Syntyi pienimuotoista teollisuutta, mutta se ei muodostanut merkittävää osaa tuotannosta. Kaupankäynti oli kohtuullisen vilkasta, joskaan ei valtaisaa. Yläluokka osallistui kaupankäyntiin vain välillisesti klienttijärjestelmän kautta. Teknologia kyllä kehittyi, mutta mullistuksia ei edelleenkään syntynyt. Lännessä otettiin käyttöön uusia viljelykasveja, jotka saivat aikaan talouskasvua. Maatalous pysyi keskeisessä asemassa ja valtaosa väestöstä oli edelleen köyhää.
Teollis-teknistä kehitystä ei juuri ollut. Tiestön parantaminen oli suurin talouden edistämistoimi, mutta rauhan ajan vallitsessa myös merikuljetukset tehostuivat ja rahtilaivat suurenivat. Rooman rauha ja Rooman raha tekivät Välimerestä suuren yhteismarkkina-alueen. Rooman maakunnat alkoivat kukoistaa, ja tavaranvaihto eri maiden välillä kasvoi suureksi. Keisari Augustuksen hallitsijakaudella Egyptin kaupankäynti Intian kanssa elpyi. Egyptissä tuotettiin pellavaa, lasitavaroita ja papyrusta. Tavarat kuljetettiin Egyptistä kamelikaravaaneilla ja laivoilla Malabarinrannikolle, missä ne vaihdettiin mausteisiin, suitsukkeisiin, silkki- ja puuvillakankaisiin, norsunluuhun, eebenpuuhun, jalokiviin ja helmiin. Välimerestä tuli roomalainen sisämeri, ja Roomasta kansainvälisen tavaranvaihdon keskus. Ainoastaan Aleksandria pystyi kauppapaikkana kilpailemaan Rooman kanssa. Sisiliasta, Afrikasta ja Egyptistä useimmat viljalaivat saapuivat Tiberin kaupunkiin.
200-luvun kriisistä keskiajan porteille

Rooman 200-luvun kriisi oli myös vakava talouden kriisi. Inflaatio oli voimakas, kulta- ja hopearahojen jalometallipitoisuus laski ja monin paikoin alettiin palata luontaistalouteen. Kriisi näkyi ennen muuta Roomassa ja valtakunnan itäosissa. Kriisin jälkeen itä kuitenkin alkoi vaurastua länttä nopeammin.
Armeijan tarpeita varten tuotteita valmistavia valtiontehtaita alkoi syntyä 200-luvun lopulla Rooman valtakunnan eri osiin. Valtio piti tehtaiden työntekijät tiukasti valvonnassaan. Valtiontehtaiden malli oli saatu Egyptin kuninkaallisista tehtaista.
200-luvun kriisistä keskiajan porteille > Diocletianuksen ja Konstantinuksen uudistukset

Diocletianus yritti hillitä inflaatiota vuoden 301 hintaediktillä (maksimihintajärjestelmällä), joka ei kuitenkaan juuri toiminut. Uudistuksessa yritettiin ottaa valtion hallintaan viljanjakelu, kauppa ja kaivokset. Diocletianus uudisti myös verotusta ja rahajärjestelmää. Hän loi uuden kultarahan nimeltä solidus. Konstantinus toimeenpani laajan talousuudistuksen, jolla valtiolle hankittiin lisää tuloja. Tärkeimmäksi veroksi muodostui maanomistajille määrätty maavero, joka maksettiin rahana. Maaveron seurauksena oli, että vuokramaata viljelleet eivät saaneet enää muuttaa kaupunkiin, vaan heidän oli pysyttävä koko elämänsä sillä maapalstalla, jolla he olivat kasvaneet. Lisäksi oli tavarana maksettava annona-vero, joka koski lähes kaikkia väestöryhmiä. Lisäksi oli monia ylimääräisiä veroja, esimerkiksi viiden vuoden välein maksettava lustralis collatio. Verojen maksu oli monille niin vaikeaa, että lapsia myytiin orjuuteen, jotta selviydyttäisiin veroista.
Konstantinus vakiinnutti solidus-rahan vuonna 309 siirtymällä käytäntöön, että paunasta kultaa lyödään aina 72 kolikkoa. Tämä kolikkodevalvaatio iski köyhiin enemmän kuin rikkaisiin. Solidusta käytettiin vuosisatoja Länsi-Rooman tuhonkin jälkeen Euroopassa. Bysantissa sitä lyötiin vielä 1000-luvulla.
Talouden kuihtuminen myöhäisantiikin aikana

Myöhäisantiikin aikana kaupunkiväestö väheni, ja ihmisiä muutti maaseudulle. Samalla syntyi uusi yhteiskuntaluokka colonus, maahan sidottu vuokraviljelijä. Tästä kehittyi maaorjuus. Liikkuvuus väheni etenkin maaseudulla. Yksittäisten suurtilojen (saltus) asema vahvistui ja niistä tuli kasvavissa määrin omavaraisia. Suurtilat kattoivat kokonaisia kyliä, niillä oli oma poliisi ja armeija ja ne eivät välttämättä käyneet kauppaa ulkopuolisten kanssa. Keskusvalta siirtyi yksittäisten ihmisten verottamisesta saltusten verottamiseen.
Myöhäisantiikissa "maaseutu voitti kaupungit". Lännen kaupunkikulttuuri kuihtui, käsityöläisyys väheni, keskiluokka pieneni dramaattisesti. Syntyi collegiumeja, ammattikiltoja, usein jonkin jumaluuskultin ympärille. Tästä seurasi pakkojäsenyys killoissa ja ammattien perinnöllisyys. Orjien määrä väheni, ja orjuuden merkitys pieneni. Tutkijat ovat erimielisiä tämän ilmiön syistä. Kristinusko ei suoraan vastustanut orjuutta, ja germaanitkin käyttivät orjia. Nämä siis tuskin olivat syynä muutokseen.
Shelbyn piirikunta (Ohio)

Shelbyn piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty Isaac Shelbyn mukaan. Sen suurin kaupunki on Sidney.
Maantiede

Shelbyn naapuripiirikuntia ovat Auglaize pohjoisessa, Logan idässä, Champaign kaakossa, Miami etelässä, Darke lännessä ja Mercer luoteiskulmassa.
Maantiede > Kylät

Anna
Botkins
Fort Loramie
Jackson Center
Kettlersville
Lockington
Port Jefferson
Russia
Sidney
Väestö

Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 49 423 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 95,1%, mustiin (2,1%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (1,0%).
Kotitalouden mediaanitulo on 50 527 dollaria ja köyhyysrajan alapuolella oli 12,0% väestöstä 2007–2011 välisenä aikana.
Shelby County Courthouse, Shelbyn piirikunta
Seututie 672

Seututie 672 on Kauhajoelta Kurikan Jalasjärven ja Seinäjoen Peräseinäjoen kautta Alavudelle johtava länsi–itä-suuntainen seututie, jonka läntiset osuudet rakennettiin suurten nälkävuosien aikana. Tie valmistui vuonna 1867. Lännessä tie yhdistyy kantatiehen 67 ja idässä valtatiehen 18. Tien pituus on noin 64 kilometriä.
Kauhajoen ja Peräseinäjoen välisestä osuudesta käytetään myös nimeä Tokerotie. Nimensä tie on saanut tokerosta, veteen sekoitetuista jauhoista, joita hätäaputyötä tehneet tienrakentajat söivät. Tienrakentajien kuolleisuus oli suuri.
Tokerotien muistomerkki Kurikan Jalasjärvellä.
Tokerotien varrella on kaksi tienrakentajien muistomerkkiä. Toinen on Kauhajoen Aronkylässä, Havusen talon pihapiirissä. Sen on suunnitellut Matti Porkkala ja se paljastettiin tien täyttäessä sata vuotta vuonna 1967. Toinen Tokerotien muistomerkki sijaitsee Kurikan Jalasjärven Taivalmaan kylässä lähellä Seinäjoen rajaa. Siihen ovat tietä rakentaneet työmiehet hakanneet vuosiluvun 1867. Kivi lojui alun perin tienojassa, josta kyläläiset siirsivät sen paremmalle paikalle, Taivalmaanmäen korkeimmalle kohdalle.
Reitti

Aronkylä, Kauhajoki (kt 67)
Jokipii, Kurikan Jalasjärvi (vt 3, E12)
Penttikylä, Kurikan Jalasjärvi (vt 19)
Seinäjoen Peräseinäjoki (st 694)
Keskikylä, Alavus (vt 18)
Liikennemäärät

Vuonna 2022 tien keskimääräinen vuorokausiliikenne oli 1 200–2 800 ajoneuvoa vuorokaudessa. Tien vilkkain osuus on Peräseinäjoen keskustassa.
Kirjallisuutta

V. J. Marttila (toim.): ”Tokerotien, tuskien tien syntymävaiheita”, Kauhajoen joulu.  Kauhajoki:  Kauhajoki-Seura, 1965.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seututie 672 Wikimedia Commonsissa
Tokerotien silta (kuva) (Arkistoitu – Internet Archive)
Tokerotien muistokivi (Arkistoitu – Internet Archive)
Tia Tanaka

| Tia Tanaka |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. maaliskuuta 1987 (ikä 37)
Pornonäyttelijä
Taiteilijanimet:  Mulan Wang Sasha Lei
Aktiivisena:  2005–
Silmien väri:  Ruskea
Hiusten väri:  Ruskea
Mitat:  75C-58-89 cm (34B-23-35)
Pituus:  157 cm
Paino:  45 kg
Aiheesta muualla
Kotisivut
IMDb
Tia Tanaka (s. 15. maaliskuuta 1987) on vietnamilais-yhdysvaltalainen pornonäyttelijä ja malli, muun muassa Penthousella. Tanakan äiti on vietnamilais-ranskalainen ja isä vietnamilainen.
Aiheesta muualla

Tia Tanaka Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tia Tanaka – adultfilmdatabase.com
Tia Tanaka – iafd.com
Tia Tanaka Official Website
Tia Texada

Tia Texada (oik.Tia Nicole Tucker, s. 14. joulukuuta 1971 Louisianassa) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hän esiintyy muun muassa sarjassa Hädän hetkellä. Sarja sai Florida Film Critics Circle Awards -palkinnon 2003. Lisäksi hän on saanut 2004 roolityöstään sarjassa henkilökohtaisesti Imagen Award -palkinnon.
Aiheesta muualla

Tia Texada Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tia Texada Elonetissä.
Tigres de la UANL

Seuran logo
Tigres de la UANL, toiselta nimeltään Itamar Batista da Silvan seura on Primera División de Méxicossa pelaava joukkue, joka on kotoisin Monterreysta. Joukkueen päävalmentaja on brasilialainen Ricardo Ferretti.
Timo Horn

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 12. toukokuuta 1993
Syntymäpaikka: Köln, Saksa
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 192 senttimetriä
Paino: 90 kilogrammaa
Seura
Seura: VfL Bochum 1848
Pelinumero: 1
Junioriseurat
1999–2002: SC Rondorf
2002–2010: 1. FC Köln
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2010–2012 | 1. FC Köln II | 29 | (0) |
| 2011– | 1. FC Köln | 252 | (0) |
Maajoukkue
| 2008 | Saksa U15 | 1 | (0) |
| 2008–2009 | Saksa U16 | 5 | (0) |
| 2009–2010 | Saksa U17 | 11 | (0) |
| 2010–2011 | Saksa U18 | 5 | (0) |
| 2011–2012 | Saksa U19 | 5 | (0) |
| 2012 | Saksa U20 | 2 | (0) |
| 2013–2014 | Saksa U21 | 4 | (0) |
| 2016 | Saksan olympiajoukkue | 6 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 7. heinäkuuta 2020.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 7. heinäkuuta 2020.
| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Saksa> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Rio de Janeiro 2016 |  |  |
Timo Horn (s. 12. toukokuuta 1993 Köln) on saksalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa VfL Bochum 1848a. Horn on vasenjalkainen.
Ura > Seurajoukkueura

Horn on 1. FC Kölnin kasvatti. Hän pelasi seuran kakkosjoukkueessa 29 ottelua Regionalligassa vuosina 2010–2012. Debyytti seuran ykkösjoukkueen paidassa 2. Bundesliigassa tapahtui elokuussa 2012 Eintracht Braunschweigiä vastaan. Horn pelasi kausien 2012–2013 ja 2013–2014 aikana 2. Bundesliigassa yhteensä 65 ottelua. Kaudeksi 2014–2015 Köln nousi Bundesliigaan. Horn teki pääsarjadebyyttinsä elokuussa 2014 Hamburger SV:tä vastaan ja pelasi kaudella 2014–2015 yhtä vaille jokaisessa ottelussa. Myös kaudella 2015–2016 Horn pelasi 33 ottelussa.
Horn pystyi nivelkierukkavamman vuoksi pelaamaan vain 20 bundesliigaottelua kaudella 2016–2017. Seuraavalla kaudella hän pelasi täydet minuutit Kölnin jokaisessa liigaottelussa, mutta seura putosi toiselle sarjatasolle. Siellä hän pelasi kaudella 2018–2019 yhtä vaille kaikki ottelut Kölnin palatessa saman tien Bundesliigaan. Hän pelasi kaudella 2019–2020 seuran kaikki 34 bundesliigaottelua.
Horn on pelannut Kölnissä yhteensä 154 bundesliigaottelua, joissa hän on päästänyt 241 maalia ja pitänyt vastustajan maaleitta 38 ottelussa. 2. Bundesliigassa hän on pelaamissaan 98 ottelussa päästänyt 97 maalia ja pelannut 36 nollapeliä. Eurooppa-liigan kuudessa ottelussa hän on päästänyt kahdeksan maalia ja pitänyt kerran maalinsa koskemattomana.
Elokuussa 2024 Horn siirtyi kaksivuotisella sopimuksella VfL Bochum 1848iin.
Ura > Maajoukkueura

Horn on edustanut Saksaa kaikissa nuorten maajoukkueissa alle 15-vuotiaista alle 21-vuotiaisiin. Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa hän pelasi vuosina 2013–2014 neljä ottelua. Hän kuului Saksan joukkueeseen ikäluokan EM-kilpailuissa 2015, muttei päässyt pelaamaan. Hän pelasi kaikki kuusi ottelua Saksan saavuttaessa olympiahopeaa Rio de Janeirossa 2016.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Timo Horn Wikimedia Commonsissa
Saksan joukkue – Kesäolympialaiset 2016
1 Horn |
2 Toljan |
3 Klostermann |
4 Ginter |
5 Süle |
6 S. Bender |
7 Meyer |
8 L. Bender |
9 Selke |
10 Goretzka |
11 Brandt |
12 Huth |
13 Max |
14 Bauer |
15 Christiansen |
16 Prömel |
17 Gnabry |
18 Petersen |
22 Oelschlägel |
Valmentaja Hrubesch
Torielämää Hakaniemessä

| Torielämää Hakaniemessä |
| --- | --- |

Nimi:  Torielämää Hakaniemessä
Tekijä:  Aimo Tukiainen
Valmistumisvuosi:  1961
Taiteenlaji:  veistosreliefi
Sijainti:  Hakaniemen metroasema
Paikkakunta:  Helsinki
Koordinaatit:  60°10′48″N, 024°57′02″E
Torielämää Hakaniemessä on Aimo Tukiaisen tekemä veistosreliefi Hakaniemen metroasemalla Helsingissä. Vuonna 1961 tehty teos on Helsingin metron taideteoksista vanhin. Se on myös niistä ainoa, jota ei ole suunniteltu metroon: teos oli alun perin Postipankin toimitalon ulkoseinässä Siltasaarenkadulla. Postipankin omistajanvaihdoksen jälkeen Torielämää Hakaniemessä siirtyi Helsingin kaupungin liikennelaitoksen omistukseen. Teos on tehty metallista hitsaamalla ja se esittää torikojuja lintuperspektiivistä nähtynä. Teoksen sisään on sijoitettu lamppuja, jotka valaisevat sen pimeällä.
Teoksen sijaintia Hakaniemen metroasemalla muutettiin uuteen E-sisäänkäyntiin.
Tigáni (Kykladit)

| --- | --- |
Sijainti:  36°58′37″N, 25°06′57″E, Páros Páros, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Panteronísia, Kykladit
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,077 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Tigáni (kreik. Τηγάνι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Pároksen ja Antíparoksen saarten välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,077 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Tigáni kuuluu Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se kuuluu läheisten Panteronísin ja Glarómpoutan saarten kanssa samaan Panteronísian saariryppääseen.
Teloittajat

| Teloittajat> The Regulators |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Richard Bachman (Stephen King)
Kieli:  englanti
Genre:  Kauhu
Kustantaja:  Dutton
Julkaistu:  1996
Sivumäärä:  480
ISBN:  978-0-525-94190-3
Suomennos
Suomentaja:  Heikki Karjalainen
Kansitaiteilija:  Joona Vainio
Kustantaja:  Tammi
Sivumäärä:  392
ISBN:  951-31-0929-5
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Teloittajat (The Regulators, 1996) on Richard Bachmanin (Stephen King) kirjoittama romaani.
Juoni

On kesäinen iltapäivä Keskilännen pikkukaupungissa, Ohion Wentworthissa, ja sen Poplar Streetillä vallitsee rauha ja järjestys. Sanomalehden jakaja on kierroksellaan, Carverin lapset kinastelevat kadunkulman ruokakaupassa, frisbee lentää Reedin nurmikolla, Gary Soderson virittelee grilliään takapihalla. Ainoa asia joka ei istu kuvaan on punainen pakettiauto joka ryömii mäkeä ylös. Kohta se alkaa rullata ja tappaminen alkaa. Rauhallinen viipale amerikkalaista esikaupunkia uhkaa muuttua paahtoleiväksi.selvennä
Väkivalta näyttää riehuvan hiljaisen pisteen ympärillä, talon jota valaisee vain televisioruudun välke. Siellä sisällä ei rauhaa ja järjestystä ole ollut pitkään aikaan. Audrey Wyler on ottanut luokseen asumaan 8-vuotiaan autistisen sisarenpoikansa Sethin, ja he käyvät omaa kiivasta taisteluaan, joka on tehnyt Poplar Street 247:stä vankilan.
Hämärän laskeutuessa talojen ylle niiden jäljelle jääneet asukkaat tuntevat siirtyneensä epätoivon ja vaaran maailmaan, missä voi tapahtua mitä tahansa, vaikka kuinka kauheaa... missä teloittajat jatkavat työtään. Mikä voima on heillä takanaan, miten pitkälle he voivat mennä, miten heidät voisi pysäyttää – näihin kysymyksiin on pakko saada vastaus. Ja se on oleva kauhea.
Trinidad (Bolivia)

| Trinidad (La Santisima Trinidad) |
| --- | --- |
 Tunnettu suihkulähde Trinidadin keskustassa
 lippu:  vaakuna
 Trinidad
 Koordinaatit: 14°49′45″S, 64°54′5″W 
Valtio:  Bolivia
Departementti:  Beni
Provinssi:  Cercado
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Trinidad on Benin departementin pääkaupunki koillisessa Boliviassa. Vuonna 1996 siellä oli noin 69 000 asukasta.
Alun perin kaupunki perustettiin vuonna 1686 Mamorejoen varteen, mutta tulvat ja niiden mukanaan tuomat kulkutaudit pakottivat kaupungin siirtämiseen vuonna 1769. Alue on Amazonin sademetsäaluetta, mikä näkyy muun muassa siinä, että jokaista korttelia kiertävät suuret avoviemärit, joihin sadevesi voi syöksyä sadekauden aikana.
Trinidadin matkailunähtävyyksiä ovat Mamore-joen jokidelfiinit ja Santuario Chuchinin esihistorialliset rakennelmat, joiden uskotaan olevan viisituhatta vuotta vanhoja.
Kaupungissa on Teniente Jorge Henrich Arauz -niminen lentoasema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trinidad (Bolivia) Wikimedia Commonsissa
Tietokonepila

Tietokonepila on pila, joka liittyy tietokoneohjelmistoihin tai itse tietokonelaitteistoon. Näistä joidenkin tarkoituksena on nöyryyttää tai olla koomisia.
Albino Blacksheep

Albino Blacksheep (albinoblacksheep.com) on tunnettu Flash-sivusto, joka sisältää kaikkea tietokonepilaa.
Trinidad (Kuuba)

| Trinidad |
| --- | --- |

 Trinidad
 Koordinaatit: 21°48′15″N, 79°58′59″W 
Valtio:  Kuuba
Provinssi:  Sancti Spíritus
Perustettu:  1514
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 151 km²
Väkiluku:  73 287
 – Väestötiheys:  63,7 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Trinidad on kaupunki Kuubassa Sancti Spíritusin provinssissa. Yhdessä läheisen Los Ingenioksen laakson kanssa se valittiin UNESCOn maailmanperintökohteeksi.
Diego Velázquez de Cuéllar perusti Trinidadin vuonna 1514 nimellä Villa De la Santísima Trinidad (Pyhän kolminaisuuden kaupunki). Se on yksi Karibian parhaiten säilyneitä kaupunkeja ajalta, jolloin sokerintuotanto muodosti alueen keskeisimmän elinkeinon. Nykyään alueen pääteollisuus on tupakanjalostus.
Trinidadin kaupungin vanhat osat ovat matkailuarvonsa ansiosta hyvin säilyneet. Kuitenkin jotkut osat kaupungista ovat päässeet pahasti rappeutumaan. Yksi merkittävimmistä nähtävyyksistä on Plaza Mayor, joka on säilyttänyt siirtomaa-ajan asunsa. Kaikki tärkeimmät museot sijaitsevat Plaza Mayorin vieressä.
Kaupungin ulkopuolella sijaitsee Ancónin niemimaa pitkine hiekkarantoineen (Playa Ancón) ja useine lomahotelleineen. Ancón oli ensimmäisiä lomakohteita, joita alettiin kehittää Kuuban vuoden 1959 vallankumouksen jälkeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trinidad Wikimedia Commonsissa
El Municipio de Trinidad (espanjaksi)
La Ciudad de Trinidad (espanjaksi)
Trinidad ja Los Ingenioksen laakso UNESCOn sivuilla (englanniksi) (ranskaksi)
Ton Lokhoff

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Ton Lokhoff vuonna 2011.
Henkilötiedot
Koko nimi: Antonius Johannes Jacobus Lokhoff
Syntymäaika: 25. joulukuuta 1959 (ikä 64)
Syntymäpaikka: Breda, Noord-Brabant, Alankomaat
Seura
Seura:  VfL Wolfsburg
Tehtävä: Apuvalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1978–1982 1982–1986 1986–1988 1988–1991 1991–1996 |  NAC Breda  PSV Eindhoven  Nîmes Olympique  Feyenoord  NAC Breda | 98 (11) 126 (19) 63 (12) 79 (7) 159 (29) |
Maajoukkue
| 1984–1985 |  Alankomaat | 3 (0) |
Valmennusura
2003–2005 2006–2009 2009–2011 2011–2013 2013–2014 2014 2014–:  NAC Breda  Excelsior Rotterdam  Red Bull Salzburg (apuv.)  VVV-Venlo  PAOK FC (apuv.)  VfB Stuttgart (apuv.)  VfL Wolfsburg (apuv.)
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Ton Lokhoff (s. 25. joulukuuta 1959) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Kesäkuusta 2014 lähtien hän on toiminut VfL Wolfsburgin apuvalmentajana.