stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sandra (laulaja)
Diskografia > Kaupallisesti julkaistut singlet

Andy Mein Freund (1976) (b-puoli Ich bin noch ein Kind) nimellä ”Sandra Ann”
Japan Ist Weit (1984) (b-puoli Sekunden)
(I'll never be) Maria Magdalena (1985) (b-puoli Party Games)
In The Heat Of The Night (1985) (b-puoli Heatwave)
Little Girl (1986) (b-puoli Sisters and brothers)
Innocent Love (1986) (b-puoli Innocent Theme)
Hi! Hi! Hi! (1986) (b-puoli You'll be mine)
Loreen (1986) (b-puoli Don't Cry (The Breakup of the World))
Midnight Man (1987) (b-puoli Mirror of love)
Everlasting Love (1987) (b-puoli Change your mind)
Stop For a Minute (1988) (b-puoli Two lovers tonight)
Everlasting Love PWL-remix (UK/US, 1988)
Heaven Can Wait (1988) (b-puoli Heaven's Theme)
Secret Land (1988) (b-puoli Into nobody's land)
We'll Be Together '89 Remix (1989) (b-puoli It means forever)
Around My Heart (1989) (b-puoli Around my drums)
Hiroshima (1989) (b-puoli La vista de luna)
(Life May Be) A Big Insanity (1990) (b-puoli The skin I'm in)
One More Night (1990) (b-puoli The Journey (Edit))
Don't Be Aggressive (1992) (b-puoli Seal it forever)
I Need Love (1992) (b-puoli Shadows)
Johnny Wanna Live (1992) (b-puoli Mirrored in your eyes)
Maria Magdalena '93 (1993)
Nights In White Satin (1995)
Won't Run Away (1995)
Secret Land '99 remix (1999)
Forever (2001)
Such a Shame (2002, alun perin Talk Talk -yhtyeen kappale)
I Close My Eyes (2002)
The Way I Am (2007)
What Is It About Me (2007)
Put your arms around me (2007) (suunniteltu seuraava single, Saksa)
Diskografia > Vain promootiokäyttöön julkaistut singlet / muut julkaisut

Sister And Brothers (1988) (b-puoli Stop for a minute) (Promo, Japani)
La Vista De Luna (1989) (Promo, Espanja)
Yes we can (1989) (hyväntekeväisyyssingle Artists United For Nature-ryhmän kanssa)
Steady Me (1992) (Promo, Saksa)
No Taboo (2000) (Radiopromo, Israel)
Forgive Me (2002) (Promo, Saksa)
Secrets Of Love (single, DJ Bobon albumilta ”Greatest Hits”, 2006)
Everlasting Love '06 (2006) (Promo, Saksa)
Around My Heart '06 (2006) (Promo, Puola)
In The Heat Of The Night '07 (vain digitaalisessa myynnissä ollut single)
All You Zombies (2007) (Promo, Puola)
Aiheesta muualla

Official website
Management
The general information website (Arkistoitu – Internet Archive)
Sandra esittää kappaleen ”In the Heat of the Night” Hittimittari-ohjelmassa 12.12.1985 Yle Areena
Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1965

| Eurobasket 1965 |
| --- | --- |
Joukkueet:  16
Isäntämaa:   Neuvostoliitto
Kaupungit:  Moskova, Tbilisi
Ajankohta:  30. toukokuuta–10. kesäkuuta
Mitalistit:  
–  Kultaa:   Neuvostoliitto
–  Hopeaa:   Jugoslavia
–  Pronssia:   Puola
Arvokkain pelaaja:   Modestas Paulauskas
Vuoden 1965 koripallon EM-kisat järjestettiin Neuvostoliitossa 30. toukokuuta–10. kesäkuuta. Kisat järjestettiin 14. kerran. Kisojen mestaruuden voitti Neuvostoliitto.
Alkulohkot > A-lohko

| --- | --- |
: Sijoille 1–4
: Sijoille 5–8
: Sijoille 9–12
: Sijoille 13–16
| Sij>  | Joukkue | O | V | H | Korit+ | Korit- | Koriero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Neuvostoliitto | 7 | 7 | 0 | 546 | 370 | +176 | 14 |
| 2 |  Italia | 7 | 5 | 2 | 487 | 466 | +21 | 12 |
| 3 |  Tšekkoslovakia | 7 | 5 | 2 | 522 | 443 | +79 | 12 |
| 4 |  Israel | 7 | 4 | 3 | 393 | 439 | -46 | 11 |
| 5 |  Suomi | 7 | 3 | 4 | 394 | 458 | -64 | 10 |
| 6 |  DDR | 7 | 2 | 5 | 389 | 454 | -65 | 9 |
| 7 |  Romania | 7 | 2 | 5 | 477 | 464 | +13 | 9 |
| 8 |  Unkari | 7 | 0 | 7 | 364 | 478 | -114 | 7 |
Alkulohkot > B-lohko

| Sij>  | Joukkue | O | V | H | Korit+ | Korit- | Koriero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Jugoslavia | 7 | 7 | 0 | 642 | 427 | +215 | 14 |
| 2 |  Puola | 7 | 6 | 1 | 557 | 418 | +139 | 13 |
| 3 |  Kreikka | 7 | 5 | 2 | 500 | 495 | +5 | 12 |
| 4 |  Bulgaria | 7 | 4 | 3 | 527 | 465 | +62 | 11 |
| 5 |  Espanja | 7 | 3 | 4 | 514 | 572 | -58 | 10 |
| 6 |  Ranska | 7 | 2 | 5 | 478 | 484 | -6 | 9 |
| 7 |  Saksan liittotasavalta | 7 | 1 | 6 | 426 | 571 | -145 | 8 |
| 8 |  Ruotsi | 7 | 0 | 7 | 396 | 608 | -212 | 7 |
Sijoitusottelut > Sijat 1–4

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 

|  |   Puola | 61 |   |  |  |  |
|  |   Neuvostoliitto | 75 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |

|  |   |   |   |   |   Neuvostoliitto | 58 |
|  |   |   |   |   |   Jugoslavia | 49 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |   Jugoslavia | 83 |   |  |   Puola |  86 |
|  |   Italia | 82 |   |  |   Italia |  70 |
Sijoitusottelut > Sijat 5–8

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät sijat 5–8 | Välierät sijat 5–8 |  |  | Ottelu 5. sijasta | Ottelu 5. sijasta |
 

|  |   Bulgaria | 77 |   |  |  |  |
|  |   Tšekkoslovakia | 70 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |

|  |   |   |   |   |   Bulgaria | 63 |
|  |   |   |   |   |   Israel | 51 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Ottelu 7. sijasta | Ottelu 7. sijasta |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |   Israel | 69 |   |  |   Tšekkoslovakia |  116 |
|  |   Kreikka | 67 |   |  |   Kreikka |  71 |
Sijoitusottelut > Sijat 9–12

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät sijat 9–12 | Välierät sijat 9–12 |  |  | Ottelu 9. sijasta | Ottelu 9. sijasta |
 

|  |   Ranska | 55 |   |  |  |  |
|  |   Suomi | 42 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |

|  |   |   |   |   |   Ranska | 66 |
|  |   |   |   |   |   DDR | 57 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Ottelu 11. sijasta | Ottelu 11. sijasta |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |   DDR | 78 |   |  |   Espanja |  65 |
|  |   Espanja | 76 |   |  |   Suomi |  58 |
Sijoitusottelut > Sijat 13–16

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät sijat 13–16 | Välierät sijat 13–16 |  |  | Ottelu 13. sijasta | Ottelu 13. sijasta |
 

|  |   Romania | 86 |   |  |  |  |
|  |   Ruotsi | 60 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |

|  |   |   |   |   |   Romania | 74 |
|  |   |   |   |   |   Saksan liittotasavalta | 63 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Ottelu 15. sijasta | Ottelu 15. sijasta |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |   Saksan liittotasavalta | 53 |   |  |   Unkari |  79 |
|  |   Unkari | 52 |   |  |   Ruotsi |  66 |
Aiheesta muualla

FIBA Europe (englanniksi)
Susanne Salmi

Susanne Salmi (s. 1992) on suomalainen toimittaja ja Ylioppilaslehden päätoimittaja 2018–2020.
Nykyisin hän työskentelee toimittajan lisäksi Helsingin sanomien feature-toimituksen tuottajana.
Salmen ollessa päätoimittajana Ylioppilaslehti voitti useita journalismipalkintoja.tarvitaan parempi lähde Vuonna 2019 lehti tuplasi yritysvoittonsa.selvennä
Salmi valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi Turun yliopistosta vuonna 2014, ja sai Media-alan tutkimussäätiöltä 3500 euroa journalismin kesäopintoihin UC Berkeley -yliopistoon Kaliforniaan vuonna 2020. Sitä ennen Salmi on ollut opiskelijavaihdossa Washingtonin yliopistossa Seattlessa (2016) ja tehnyt viestintäharjoittelun Suomen Washingtonin-suurlähetystössä (2017).
Salmi on tehnyt toimittajan työtä uransa aikana muun muassa Helsingin Sanomille, Ylelle, Otavamedialle ja Kotiliedelle, Turun ylioppilaslehti Tylkkäriin sekä Bassoradiolle, sekä työskennellyt freelancerina vuodesta 2013 alkaen. Salmi on profiloitunut erityisesti hitaan, aikakauslehtityyppisen journalismin tekijänä.
Sulunmeri

Satellittikuva merestä
Sulunmeri on Tyyneenmereen kuuluva merialue. Se rajoittuu lännessä ja luoteessa Palawanin saareen, etelässä Celebesinmereen, lounaassa Borneon saareen ja pohjoisessa sekä idässä Filippiinien saariryhmään. Meri on pohjoisesta etelään noin 790 kilometriä pitkä ja lännestä itään 600 kilometriä leveä. Meren pinta-ala on noin 260 000 neliökilometriä, ja syvimmillään se yltää lähes 5 600 metriin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sulunmeri Wikimedia Commonsissa
Sune Birger Johan af Björkesten

Sune Birger Johan Björkstén, aateloituna vuodesta 1896 af Björkesten (21. heinäkuuta 1825 Kangasniemi – 19. helmikuuta 1897 Helsinki) oli suomalainen senaattori ja hovioikeudenneuvos.
Björksténin vanhemmat olivat Hauhon kirkkoherra Jakob Johan Björkstén (1780–1833) ja tämän toinen puoliso Gustava Albertina von Hausen. Hän kävi Hämeenlinnan ja Loviisan triviaalikouluja ja Porvoon lukiota, pääsi ylioppilaaksi 1843 ja suoritti Helsingin yliopistossa tuomarintutkinnon 1847. Björkstén sai varatuomarin arvon 1851.
Björkstén oli Viipurin hovioikeudessa ylimääräisenä kanslistina 1848–1853, kanslistina 1855–1857, kirjaajana 1857–1859, notaarina 1859–1861, varakanneviskaalina 1861–1862, kanneviskaalina 1862–1865, asessorina 1865–1869 ja hovioikeudenneuvoksena 1869–1879. Hän oli Suomen senaatin oikeusosastolla senaattorina 1879–1887.
Björkestén oli porvarissäädyssä Viipurin edustaja valtiopäivillä 1877–1878.
Björkstén oli naimisissa vuodesta 1855 Olivia Matilda Aspelinin kanssa. Heidän pojistaan Birger Fredrik Björkstén (af Björkesten, 1862–1949) oli vankeinhoitohallituksen virkamies ja valtiopäivämies, Sune Bertil Björkstén (af Björkesten, 1866–1939) oli Turun hovioikeuden hovioikeudenneuvoksena 1918–1936, Karl Ragnar Björkstén (af Björkesten, 1876–1965) toimi pankkimiehenä ja pörssimeklarina Helsingissä omistaen vuodesta 1914 Söderhjelm & Thesleff yhtiön ja lääketieteen lisensiaatti Sigurd Waldemar af Björkesten (1878–1957) omisti ja johti vuodesta 1914 Mäntymäen (Tallbacka) sairaalaa Helsingissä .
Susanne Rosenqvist

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten ratamelonta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten ratamelonta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten ratamelonta. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Naisten ratamelonta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Barcelona 1992 | K-4, 500 m |  |
|  Pronssia | Atlanta 1996 | K-4, 500 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Pariisi 1991 | K-2, 5 000 m |  |
|  Hopeaa | Kööpenhamina 1993 | K-4, 500 m |  |
|  Hopeaa | Duisburg 1995 | K-2, 200 m |  |
|  Pronssia | México 1994 | K-4, 500 m |  |
|  Pronssia | Duisburg 1995 | K-2, 500 m |  |
|  Pronssia | Duisburg 1995 | K-4, 200 m |  |
|  Pronssia | Dartmouth 1997 | K-4, 200 m |  |
Naisten maratonmelonta
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Vaxholm 1996 | K-2 |  |
|  Kultaa | Kapkaupunki 1998 | K-2 |  |
|  Pronssia | Győr 1999 | K-2 |  |
Anneli Susanne Christina Rosenqvist (s. 26. marraskuuta 1967 Landskrona) on ruotsalainen meloja, joka kilpaili ratamelonnassa ja maratonmelonnassa. Hän on pituudeltaan 170-senttimetrinen ja painaa 65 kilogrammaa.
Rosenqvist voitti ensimmäisen ratamelonnan arvokilpailumitalinsa Pariisin MM-kilpailuissa 1991, joissa hän saavutti hopeaa 5 000 metrin kajakkikaksikossa. Barcelonan kesäolympialaisissa 1992 Rosenqvist edusti 500 metrin kajakkinelosessa Ruotsin joukkuetta, joka saavutti pronssia jättäen neljänneksi Romanian joukkueen. Ruotsin olympiapronssia voittaneeseen joukkueeseen kuuluivat Rosenqvistin lisäksi Anna Olsson, Maria Haglund ja Agneta Andersson. Kööpenhaminan MM-kilpailuissa 1993 Rosenqvist saavutti hopeaa 500 metrin kajakkinelosessa. Méxicossa 1994 hän voitti MM-pronssia 500 metrin kajakkinelosessa ja Duisburgissa 1995 kaksi MM-pronssimitalia 500 metrin kajakkikaksikossa ja 200 metrin kajakkinelosessa.
Atlantan kesäolympialaisissa 1996 Rosenqvist kuului Ruotsin pronssia voittaneeseen joukkueeseen 500 metrin kajakkinelosessa. Joukkueeseen kuuluivat hänen lisäkseen Agneta Andersson, Ingela Ericsson ja Anna Olsson. Dartmouthin MM-kilpailuissa 1997 Rosenqvist saavutti pronssia 200 metrin kajakkinelosessa. Mitali jäi hänen viimeisekseen ratamelonnassa.
Rosenqvist saavutti urallaan kaksi maratonmelonnan maailmanmestaruutta vuosina 1996 Vaxholmissa ja 1998 Kapkaupungissa. Lisäksi hän voitti MM-pronssia Győrissa 1999.
Spiceworld

| Spiceworld Spice Girls |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 4. marraskuuta 1997
 Tuottaja(t): Matt Rowe
 Tyylilaji: popmusiikki
 Kesto: 38.47
 Levy-yhtiö: Virgin Records
Listasijoitukset
 1. Yhdysvallat   1. Kanada   1. Yhdistynyt kuningaskunta   1. Australia   1. Saksa   2. Ranska
Spice Girlsin muut julkaisut
| Spice (1996) | Spiceworld (1997) | Forever (2000) |
Spiceworld on brittiläisen popyhtye Spice Girlsin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 4. marraskuuta 1997. Yhtye on julkaissut myös saman nimisen elokuvan ja PlayStation-pelin. Albumin kappaleista singleinä julkaistiin "Spice Up Your Life", "Too Much", "Stop" ja "Viva Forever".
Kappaleluettelo

Spice Up Your Life – 2.53
Stop – 3.24
Too Much – 4.31
Saturday Night Divas – 4.25
Never Give Up on the Good Times – 4.30
Move Over – 2.46
Do It – 4.04
Denying – 3.46
Viva Forever – 5.09
The Lady Is a Vamp – 3.09
Aiheesta muualla

Albumin julkaisu- ja myyntitiedot theSpiceGirls.com -sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Rolling Stone-lehden arvio levystä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Entertainment Weekly -sivuston arvio albumista (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
allmusic.com -sivuston arvio albumista (englanniksi)
Suomen valtion omistajapolitiikka

Suomen valtion omistajapolitiikka on toimenpidekokonaisuus, jonka avulla määritellään jo ennakkoon sitä, miten Suomen valtion omistamia valtionyhtiöitä omistetaan. Omistajapolitiikan sopiminen eduskunnan ja ministeriöiden toimintaa ohjaavaksi linjaukseksi koettiin tarpeelliseksi sen jälkeen, kun valtionomaisuuden omistaja-arvoa ryhdyttiin lisäämään, jotta valtion omaisuuden poismyynti olisi entistä kannattavampaa.[lähde? ]
Omistajapolitiikka koettiin tarpeelliseksi valtionyhtiöiden tai niiden osuuksien myymisen kannalta. Ensimmäiset linjaukset omistajapolitiikaksi tehtiin Paavo Lipposen ensimmäisen hallituksen aikana Antti Kalliomäen ollessa kauppa- ja teollisuusministeri. Johtavana virkamiehenä yksi politiikan suunnittelijoista on Markku Tapio kauppa- ja teollisuusministeriössä, nykyisessä työ- ja elinkeinoministeriössä.
Omistajapolitiikan mukaisesti valtion omistamat yritykset ja ne yritykset, joissa valtiolla on merkittävä omistusosuus, jaetaan valtion kokonaan omistamiin, valtion enemmistöllään omistamiin sekä yrityksiin, joissa valtiolla ei ole muuta tehtävää kuin omistajatehtävä ja joiden omistamisesta voidaan tilanteen mukaan luopua suunnitellusti.
Laajaa keskustelua herättäneitä valtion omistajapolitiikan piiriin kuuluvia yrityksiä ovat olleet muiden muassa Sonera, Kemiran lannoiteyksikkö, Kemira Grow-How ja 2007 alkaen Stora Enson Suomessa suljettavat selluloosa- ja paperitehtaat.
Aiheesta muualla

Valtion omistajapolitiikkaa koskeva valtioneuvoston periaatepäätös 13.5.2016
Stina Nilsson

| Stina Nilsson |
| --- | --- |
 Stina Nilsson vuonna 2023.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. kesäkuuta 1993 (ikä 31) Malung, Ruotsi
Uran tiedot
Pituus:  174 cm
Laji:  maastohiihto ja ampumahiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2012–
Voitot:  23
Palkintokorokkeella:  41
 Tietolaatikko päivitetty 31. joulukuuta 2019 
| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Naisten hiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Pyeongchang 2018 | sprintti (p) |  |
|  Hopeaa | Pyeongchang 2018 | 4×5 km viesti |  |
|  Hopeaa | Pyeongchang 2018 | parisprintti (v) |  |
|  Pronssia | Sotši 2014 | parisprintti (p) |  |
|  Pronssia | Pyeongchang 2018 | 30 km (p) |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Seefeld 2019 | parisprintti (p) |  |
|  Kultaa | Seefeld 2019 | 4×5 km viesti |  |
|  Hopeaa | Falun 2015 | sprintti (p) |  |
|  Hopeaa | Falun 2015 | parisprintti (v) |  |
|  Hopeaa | Falun 2015 | 4 × 5 km viesti |  |
|  Hopeaa | Lahti 2017 | 4 × 5 km viesti |  |
|  Hopeaa | Seefeld 2019 | sprintti (v) |  |
Stina Nilsson (s. 24. kesäkuuta 1993) on ruotsalainen maastohiihtäjä. Hän on sprintin olympiavoittaja Pyeongchangista 2018 sekä parisprintin ja viestin maailmanmestari Seefeldistä 2019. Sen lisäksi hänellä on neljä muuta olympiamitalia ja viisi MM-mitalia.
Vuosina 2020–2024 Nilsson kilpaili ampumahiihdossa. Huhtikuussa 2024 hän ilmoitti palaavansa maastohiihtoon ja kilpailevansa pitkien matkojen Ski Classics -kilpailusarjassa.
Ura > Arvokisat

Nilsson saavutti Erzurumin nuorten MM-kilpailuissa 2012 kultaa sprintissä ja hopeaa viestissä. Vuoden 2013 nuorten MM-kilpailuissa Liberecissä hän saavutti kultaa sprintissä sekä viestissä. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 Nilsson sijoittui perinteisen hiihtotavan sprintissä viidenneksi. Sotšin olympialaisissa 2014 hän saavutti Ida Ingemarsdotterin kanssa pronssia perinteisen hiihtotavan parisprintistä ja oli vapaan hiihtotavan sprintissä kymmenes. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän sai hopeaa perinteisen hiihtotavan sprintissä. Hän sai hopeaa myös vapaan hiihtotavan parisprintissä parinaan Ida Ingemarsdotter sekä 4 × 5 kilometrin viestissä, jossa hiihti ankkuriosuuden Ruotsin joukkueessa. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui perinteisen hiihtotavan parisprintissä neljänneksi, vapaan hiihtotavan sprintissä 12:nneksi ja perinteisen 10 kilometrillä 13:nneksi. Viestissä hän oli Ruotsin ankkurina, kun joukkue sai hopeaa.
Korean talviolympialaisissa 2018 Nilsson sijoittui yhdistelmäkilpailussa kymmenenneksi. Hän voitti perinteisen sprintissä olympiakultaa. Hän saavutti hopeaa Ruotsin naisten 4 × 5 kilometrin viestijoukkueessa. Vapaan hiihtotavan parisprintissä hän hiihti hopealle Charlotte Kallan kanssa. Kisojen päätösmatkalla 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähdössä Nilsson saavutti pronssia.
Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 Nilsson saavutti kultaa perinteisen hiihtotavan parisprintissä ja 4×5 kilometrin viestissä sekä hopeaa vapaan hiihtotavan sprintissä.
Ura > Maailmancup

Maailmancupissa Nilsson kilpaili ensimmäisen kerran Drammenissa 7. maaliskuuta 2012 sijoittuen perinteisen hiihtotavan sprintissä 23:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kymmenes Davosin sprintissä helmikuussa 2013. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti sijoittumalla kolmanneksi Drammenin perinteisen hiihtotavan sprintissä maaliskuussa 2014. Hän sijoittui toiseksi Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2014 sekä Otepään perinteisen hiihtotavan sprintissä tammikuussa 2015. Östersundin perinteisen sprintissä hän oli kolmas helmikuussa 2015. Hän sijoittui kaudella 2014–2015 sprintticupissa neljänneksi ja voitti alle 23-vuotiaiden maailmancupin kokonaiskilpailun.
Kaudella 2015–2016 Nilsson sijoittui toiseksi Kuusamon avaustapahtumassa. Joulukuussa hän voitti Davosin vapaan hiihtotavan sprintin ja oli kolmas Toblachin vapaan sprintissä. Tammikuussa 2016 hän voitti Planican vapaan hiihtotavan sprintin. Helmikuussa hän oli kolmas Tukholman perinteisen sprintissä. Ski Tour Canadalla hän voitti vapaan hiihtotavan sprintin Quebecissa. Sprintticupissa hän sijoittui kolmanneksi. Marraskuussa 2016 Nilsson voitti Kuusamon perinteisen hiihtotavan sprintin. Tour de Skillä hän voitti Val Müstairin vapaan hiihtotavan sprintin, Oberstdorfin 10 kilometrin yhdistelmäkilpailun ja 10 kilometrin vapaan hiihtotavan takaa-ajokilpailun (osuusajoissa kolmas) sekä Val di Fiemmen 10 kilometrin perinteisen  yhteislähtökilpailun. Tour de Skin kokonaiskilpailussa hän oli kolmas. Hän voitti Falunin ja Otepään vapaan sekä Drammenin perinteisen hiihtotavan sprintit. Hän voitti vapaan hiihtotavan sprintin maailmancupin finaalitapahtumassa Quebecissa ja oli tapahtuman kokonaistuloksissa kolmas. Hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa neljänneksi ja sprintticupissa toiseksi.
Nilsson voitti kaudella 2017–2018 perinteisen hiihtotavan sprintin Kuusamon Nordic Opening -tapahtumassa. Hän voitti vapaan hiihtotavan sprintin Davosissa ja perinteisen sprintin Planicassa. Hän oli toinen Lahden vapaan ja Drammenin perinteisen sprinteissä. Hän sijoittui toiseksi myös sprintticupin kokonaispisteissä. Kaudella 2018–2019 hän voitti Davosin vapaan hiihtotavan sprintin. Tour de Skillä hän voitti Toblachin ja Val Müstairin vapaan hiihtotavan sprintit. Hän voitti vapaan sprintin myös Dresdenissä ja Falunissa. Hän voitti Calgaryn maailmancupfinaalin kokonaiskilpailun sekä vapaan hiihtotavan sprintin ja 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailun. Hän voitti sprintticupin ja sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa viidenneksi.
Nilsson sijoittui kaudella 2019–2020 toiseksi Planican vapaan hiihtotavan sprintissä.
Ura > Ampumahiihto

Kauden 2019–2020 jälkeen Nilsson siirtyi ampumahiihtoon. Heti ensimmäisellä kaudellaan 2021–2022 ampumahiihdon maailmancupissa hän oli kerran kolmas henkilökohtaisessa kilpailussa ja kerran toinen Ruotsin viestijoukkueessa. Kahdella seuraavalla kaudella hänen tuloksensa olivat vaatimattomampia. IBU-cupissa Nilsson ylsi kolmen joukkoon neljästi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stina Nilsson Wikimedia Commonsissa
Suuri magnetoresistanssi

Suuri magnetoresistanssi (GMR) on ilmiö, joka perustuu eri suuntiin magnetoitujen ferromagneettisten metallien ja ei-ferromagneettisten metallien kerrosten vuorotteluun. Ilmiössä hyödynnetään elektronien spin-ominaisuutta.
Spiniltään magneettisen johtimen magneettikentän kanssa yhdensuuntaiset elektronit siroavat eri tavalla kuin elektronit, joiden spin on vastakkainen. Kumman tyyppiset elektronit siroavat enemmän, riippuu johteen materiaalista. Suuressa magnetoresistanssissa hyödynnetään ohuita eri suuntaan magnetoituja ferromagneettisia kerroksia, joiden väleissä on ei-ferromagneettisia metallikerroksia. Rakenne on yksinkertaisimmillaan kaksi vastakkaisiin suuntiin magnetoitua ferromagneettista kerrosta (1,3), joiden välissä on ei-ferromagneettinen kerros (2). Rakenteen ainutlaatuisuus perustuu siihen, että spiniltään tietyn tyyppiset elektronit siroavat ensimmäisessä (1) ja toisen tyyppiset kolmannessa (3) kerroksessa. Näin ollen resistanssi kasvaa hyvin suureksi. Tämän ilmiön Albert Fert huomasi työryhmänsä kanssa 1988. Saman ilmiön havaitsi Peter Grünberg oman työryhmänsä kanssa samoihin aikoihin Fertin työryhmästä riippumatta. Kummatkin käyttivät ferromagneettisena metallina (1,3) rautaa ja ei-ferromagneettisena metallina (2) kromia. Albert Fertin työryhmän havaitsema rakenteen tuottama resistanssin kasvu oli voimakkaampi (n. 50 %), sillä he käyttivät useampia kerroksia kuin Peter Grünbergin työryhmä (n. 10 %). Molempien töiden fysikaalinen perusta oli kuitenkin sama. Sekä Fert että Grünberg saivat tutkimuksistaan Nobelin fysiikanpalkinnon 2007.
Suuri magnetoresistanssi on mahdollistanut muun muassa kiintolevyjen fyysisen koon pienentämisen. Ilmiötä hyödynnetään kovalevyjen lukupäissä: Osa ferromagneettisista kerroksista on pysyvästi tietynsuuntaisesti magnetoituja. Joidenkin kerrosten magnetoitumissuuntaa kovalevyn magneettisuus kuitenkin muuttaa ja silloin myös lukupään läpi kulkevan sähkövirran resistanssi muuttuu. Informaatio luetaan siis resistanssin vaihtelun perusteella.
Sylvie Guillaume

| Sylvie Guillaume |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2009–15.7.2024  
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. kesäkuuta 1962 (ikä 62) Antony
Tiedot
Puolue:  Sosialistinen puolue (Ranska)
Sylvie Guillaume (s. 11. kesäkuuta 1962) on ranskalainen poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2009 vaaleissa. Hän on Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän varapuheenjohtaja ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan jäsen.
Guillaume on ollut erilaisissa toimissa Ranskan sosialistisessa puolueessa vuodesta 1993 lähtien. Vuosina 1998–2004 hän oli Rhône-Alpesin aluevaltuuston jäsen, ja vuodesta 2001 lähtien hän on ollut Lyonin kaupungin apulaiskaupunginjohtaja.
Koulutuksena Guillaumella on ylioppilastutkinnon lisäksi sosiaali- ja terveysalan sihteerin tutkinto.