stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalle Olavi Pesonen

Kalle Olavi Pesonen (23. heinäkuuta 1914 Rantasalmi – 7. syyskuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen juristi, ylijohtaja ja korkeimman hallinto-oikeuden hallitusneuvos.
Pesosen vanhemmat olivat  maanviljelijä Kalle Edvard Pesonen ja Alma Johanna Romo ja puoliso vuodesta 1940 lehtori Maire Mirjam Kyllikki Laiho. Pesonen tuli ylioppilaaksi Jyväskylässä 1932, suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1937 ja sai varatuomarin arvon  1941. Hän oli liikevaihtoverokonttorin sihteeri 1941–1946, johtaja 1949–1967 ja ylijohtaja 1967–1969 ja sitten korkeimman hallinto-oikeuden jäsen ja hallintoneuvos 1969–1977. Suomen Lakimiesliiton hallituksen jäsen Pesonen oli 1962–1966 ja puheenjohtaja 1967–1968. Suomalaisen lakimiesyhdistyksen hallituksen jäsen hän oli 1957–1968. Pesonen oli arvostettu verotuksen, erityisesti liikevaihtoveron asiantuntija. Hän vaikutti merkittävästi liikevaihtoverojärjestelmän kehittämiseen, käyttöönottoon ja vakiinnuttamiseen Suomessa. Myös korkeimmassa hallinto-oikeudessa hän keskittyi verotuksellisiin kysymyksiin.
Kampela (kirja)

Kampela (saks. Der Butt) on Günter Grassin laaja ja monitasoinen romaani, joka on nimetty Kalastaja ja hänen vaimonsa -sadun mukaan. Se ilmestyi saksaksi vuonna 1977 ja Oili Suomisen suomentamana 1979.
Kampela käsittelee sukupuoliroolien historiaa ja kehitystä. Romaanin toisella tasolla kuvataan nykyaikaista naisten järjestämää oikeudenkäyntiä, jossa kampela on syytettynä sovinistisen kulttuurin kehittymisestä. Romaanissa on myös kolmas taso, joka liittyy kertojan ja tämän raskaana olevan vaimon avioliiton ongelmiin. Schweizer Monatshefte -lehti luonnehti Günter Grassia teoksen ilmestyttyä "kirjallisuuden suurvallaksi". Länsi-Saksassa Kampelaa myytiin ensimmäisen vuoden aikana 300 000 kappaletta.
Kampela julkaistiin suomennettuna vuonna 1979 Tammen Keltaisen kirjaston 150. teoksena. Oili Suomisen käännöksestä myönnettiin vuonna 1980 Kääntäjien valtionpalkinto. Kampela on ilmestynyt käännettynä monille kielille.
Aiheesta muualla

Arja Koskinen: Kulttuurikonteksti käännösongelmana: Günter Grassin Kampela suomalaisissa vesissä. Sananjalka  26(1984), s. 61–79 (journal.fi)
Kanju (1943)

| Kanju / 干珠 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Uraga Dock Company
Kölinlasku:  8. huhtikuuta 1943
Laskettu vesille:  7. elokuuta 1943
Palveluskäyttöön:  30. lokakuuta 1943
Poistui palveluskäytöstä:  15. syyskuuta 1945
Loppuvaihe:  upotettu 15. elokuuta 1945
Tekniset tiedot
Uppouma:  870 t (standardi)
Pituus:  76,2 m (vesiraja) 77,72 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,1 m
Syväys:  3,05 m
Koneteho:  4 200 bhp
Nopeus:  19,7 solmua
Miehistöä:  147
Aseistus
Aseistus:  3 × 12 cm/45 tykkiä 4 × 25 mm tyyppi 96 36 × syvyyspommia
Kanju (jap. 干珠) oli keisarillisen Japanin laivaston Etorofu-luokan saattaja toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1942 hankinnoissa Uraga Dock Companyltä, missä köli laskettiin 8. huhtikuuta 1943. Alus laskettiin vesille 7. elokuuta ja otettiin palvelukseen 30. lokakuuta.
Palvelus

Alus upposi 15. elokuuta 1945 osuttuaan miinaan Wonsanissa ja poistettiin alusluettelosta 15. syyskuuta.
Kalle Pakarinen

Kalle Pakarinen (13. kesäkuuta 1904 Heinävesi – 19. marraskuuta 1981 Joensuu) oli Heinäveden Kermassa ja Varistaipaleella asunut kanavanvartija ja sulkumestari. Tunnetuksi hän tuli sääennustajana nimellä Kerman Kalle. 1960-1980-luvuilla hänen ennustuksiaan ja säätarinoitaan julkaisivat useat maakuntalehdet. Karjalaisessa hänen palstansa oli lähes viikoittain vuosina 1965–1981, ja hänestä tuli tunnetuin noina vuosina lehden sivuilla säännöllisesti esiintynyt henkilö.
Pakarisen työura alkoi 12-vuotiaana Heinävesi 2 -laivan laivapoikana, ja hän kouluttautui konemestariksi. Hän hoiti Kerman kanavalla sivutyötään Ilmatieteen laitoksen säähavaintoaseman ja hydrologisen toimiston mittauspistettä.
Karjalainen kirjoitti 23.1.2021: 
”Vaikka Kerman Kallen maine on jäänyt elämään sääprofeettana, varsinaisia ennustuksia hän kertoi melko niukasti. Ja silloinkin hän vetosi ennustuksissa usein almanakkaan ja sen perusteella odotettaviin säihin.
Kallen palsta olikin sekoitus vuodenkiertoon liittyviä kansanviisauksia ja muuta perinnetietoa, kalenteritietoja, luonnon ennusmerkkejä ja omia havaintoja Heinäveden kanavien tienoolta. Samat sananlaskut ja merkkipäiviin liittyvät sääennustukset toistuivat palstalla vuodesta toiseen. Tietoja Kalle ryyditti kommenteillaan maailmanmenosta.
Suurimman ansion säätaidoistaan ja -tiedoistaan Pakarinen on antanut niille Kerman ruukin ja kanavan miehille, joiden juttuja hän kuunteli tarkasti jo pienenä poikana.”
Kalle Paananen

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten pikaluistelu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten pikaluistelu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten pikaluistelu.EM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten pikaluistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Viipuri 1933 | yleisluistelu |  |
Kaarlo ”Kalle” Paananen (6. maaliskuuta 1910 – 1998) oli suomalainen pikaluistelija. Urallaan hän edusti Tampereen Pyrintöä.
Paananen sai pronssia Viipurin EM-kilpailuissa 1933. Helsingin MM-kilpailuissa 1934 hän joutui keskeyttämään. Paananen ei selviytynyt Helsingin vuoden 1935 EM-kilpailuissa mukaan päätösmatkalle 10 000 metrille.
Kampaärviä

| Kampaärviä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Ärviäkasvit Haloragaceae
Suku::  Ärviät Myriophyllum
Laji::  heterophyllum
Kaksiosainen nimi
 Myriophyllum heterophyllum  Michx. 
Katso myös
   Kampaärviä Wikispeciesissä   Kampaärviä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kampaärviä (Myriophyllum heterophyllum) on ärviäkasveihin kuuluva vesikasvilaji. Se kasvaa alkuperäisenä Pohjois-Amerikassa, Yhdysvaltojen ja Kanadan itäosissa. Laji lisättiin vuonna 2017 Euroopan unionin haitallisten torjuttavien vieraslajien luetteloon. Kampaärviä kasvaa erilaisissa makean veden elinympäristöissä. Optimaalisissa kasvuolosuhteissa sen versot voivat venyä pituutta jopa yhden tuuman (2,54 senttimetriä) päivässä.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kampaärviä – Myriophyllum heterophyllum
K. P. Ruuskanen

K. P. Ruuskanen.
Kaarle Pietari (Petter) Ruuskanen (10. syyskuuta 1848 Tuusmäki, Rantasalmi – 10. elokuuta 1909 Tampere) oli suomalainen tukkukauppias ja vaatetusalan tukkukauppaa ja pukujen valmistusta harjoittaneen tamperelaisen K. P. Ruuskanen Oy:n perustaja.
Ruuskasen vanhemmat olivat rusthollari ja kuudennusmies Kalle Petter Kallenpoika Ruuskanen (1816–1873) ja Leena Kaisa Antintytär Kämäräinen (1820–1904). Hän sai muutaman kuukauden ajan kirjoituksen ja laskutaidon alkeisopetusta Rantasalmen kirkonkylässä toimineessa Cajanderin yksityiskoulussa. Ruuskanen muutti Tampereelle 1873 ja toimi sitten seitsemän vuoden ajan Reposaaren sahayhtiön asiamiehenä.
Vuonna 1880 hän perusti Tampereelle oman lyhyttavaraliikkeen joka toimi muun muassa Selinin talossa nykyisen Tampereen Keskustorin varrella. Vuonna 1890 Ruuskanen osti tontin uudesta Kyttälän kaupunginosasta ja rakennutti tontille vuosina 1892–1901 kolmessa vaiheessa Ruuskasen talon nimellä tunnetun kolmikerroksisen liike- ja asuintalon. Uusrenessanssityylisen talon suunnitteli arkkitehti Lambert Pettersson Ruuskasen häämatkallaan Venetsiassa Italiassa eräästä renessanssipalatsista ottaman valokuvan perusteella. Vähittäiskauppana ja lyhyttavaraliikkeenä toimintansa aloittanut Ruuskasen liike K. P. Ruuskanen Oy kehittyi ajan oloon yhdeksi Suomen merkittävimmäksi vaatetusalan tukkuliikkeeksi.
Ruuskanen oli myös Tampereen kaupunginvaltuuston ja rahatoimikamarin jäsenenä.
Kaarle Petter Ruuskanen oli naimisissa vuodesta 1890 kansakoulunopettaja Tekla Johanna Bangen (1858–1897) kanssa. Heidän poikansa kauppaneuvos Lauri Ruuskanen toimi isänsä jälkeen K. P. Ruuskanen Oy:n toimitusjohtajana.
Kaappi (elokuva)

| Kaappi> Le Placard |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Francis Veber
Käsikirjoittaja:  Francis Veber
Tuottaja:  Patrice Ledoux Alain Poiré Hugues Tissandier
Säveltäjä:  Vladimir Cosma
Kuvaaja:  Luciano Tovoli
Leikkaaja:  Georges Klotz
Pukusuunnittelija:  Jacqueline Bouchard
Lavastaja:  Hugues Tissandier
Pääosat:   Daniel Auteuil  Gérard Depardieu  Michèle Laroque 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:  Gaumont
Levittäjä:  Miramax Netflix
Ensi-ilta:  2000
Kesto:  85 min
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaappi, televisioesityksessä nimellä Ulos kaapista (Le Placard) on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Francis Veberin käsikirjoittama ja ohjaama komediaelokuva. Se kertoo kondomitehtaan talousosastolla työskentelevästä miehestä, joka saa kuulla menettävänsä työpaikkansa. Tuttu psykologi neuvoo, että mies alkaisi väittää olevansa homoseksuaali ja nostavansa potkuista ison metelin, joka romahduttaisi yhtiön kondomimyynnin. Näin mies tekeekin, mutta seuraukset eivät ole aivan sitä mitä luultiin.
Aiheesta muualla

Arvio elokuvasta Filmgoer-sivustolla
Kahlaajat

| Kahlaajat |
| --- | --- |
 Meriharakka (Haematopus ostralegus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii  Huxley, 1867
Heimot
 Pluvianidae  Pluvialidae  Avosetit Recurvirostridae  Iibisnokat Ibidorhynchidae  Meriharakat Haematopodidae  Kurmitsat Charadriidae 
Katso myös
   Kahlaajat Wikispeciesissä   Kahlaajat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kahlaajat (Charadrii) on alalahko rantalintujen (Charadriiformes) lahkossa.
Esiintyminen

Alalahkoon kuuluu noin 210 lajia. Arktisen ja lauhkean vyöhykkeen lajit ovat muuttolintuja. Jotkut arktisen alueen pesimälajit kuuluvat pisimmän muuttomatkan tekeviin lintulajeihin, kuten pikkusirri (Calidris minuta) joka talvehtii eteläisellä pallonpuoliskolla. Tropiikin lajit ovat paikkalintuja tai muuttavat vain sadealueiden mukana.
Suomessa esiintyvistä lajeista suurin osa kuuluu kurppien (Scolopacidae) tai kurmitsojen (Charadriidae) heimoihin.
Elinympäristö ja ravinto

Lajeista suurin osa elää kosteikoissa tai rannoilla. Tähän elinympäristöön sopeutumia ovat pitkät höyhenettömät kahluujalat sekä usein pitkä ja hoikka kaula. Monilla kahlaajilla on nokan päässä herkkiä hermoja, joiden avulla ne löytävät ravintoa mudasta tai pehmeästä maaperästä. Lajien eripituiset nokat mahdollistavat ruokailun samassa elinympäristössä ilman, että eri lajit kilpailevat suoraan ravinnosta. Lajeista suurin osa syö pieniä selkärangattomia eläimiä. Monet suuremmat ja erityisesti kuivempaan ympäristöön sopeutuneet lajit käyttävät ravinnokseen suurempiakin eläimiä, kuten pieniä matelijoita. Pääskykahlaajat (Glareola) saalistavat muista kahlaajista poiketen pääasiassa ilmassa.
Aiheesta muualla

Juhani Vuorinen, Tony Prater, John Marchat. Kahlaajaopas : Holarktisten kahlaajien lajin ja iän määritys. Lintutieto 1979.
Forsman, Dick 1990: Vuolijoen Otanmäen sirri – mikä ja miksi? – Lintumies 6.1990 s. 284–288. LYL.
Hakala, Tuomo & Purra, Esa 1969: Tampereen Lielahden kahlaajahavainnot vuodelta 1968. – Lintumies 2.1969 s. 46–50. SLY.
Hurskainen, Tarmo 1968: Poikkeuksellinen kahlaajasyksy 1967 Tampereella. – Lintumies 3.1968 s. 72–73. SLY.
Lampolahti, Janne & Ripatti, Juha-Pekka 1987: Pesinnän ajoittamisen ongelma: Esimerkkinä laidunniityn kahlaajayhteisö. – Lintumies 3.1987 s. 117–122. LYL.
Myers, J. P., Hildén, O. & Tomkovich, P. 1982: Siperian tundran eksoottisia sirrejä. – Ornis Fennica 59:175–181.
Saurola, Pertti 1978: Rengaslöytöjä Siperian sirreistä. – Lintumies 4.1980 s. 146–153. LYL.
Saurola, Pertti 1979: Virikkeitä viklolöydöistä. – Lintumies 2.1979 s. 59–64. LYL.
Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018

| Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018   |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaalimatka |  | miehet |  |  |  | naiset |  |
| Pikakilpailu |  | miehet |  |  |  | naiset |  |
| Takaa-ajo |  | miehet |  |  |  | naiset |  |
| Yhteislähtö |  | miehet |  |  |  | naiset |  |
| Viesti |  | miehet |  | seka |  | naiset |  |
| n · k ·  | n · k ·  | n · k ·  | n · k ·  |  |  |  |  |
Ampumahiihdossa kilpailtiin Pyeongchangin 2018 talviolympialaisissa 10.–23. helmikuuta Alpensian ampumahiihtokeskuksessa.
Tapahtumia oli yksitoista; miehet ja naiset kilpailivat pikakilpailussa, takaa-ajossa, normaalimatkalla, yhteislähdössä ja viestissä. Näiden lisäksi käytiin sekaviestikilpailu, jossa jokaisessa joukkueessa kilpaili kaksi naista ja kaksi miestä.
Kilpailun aikataulu

| Päivä | Aika | Laji |
| --- | --- | --- |
| 10. helmikuuta | 20.15 | Naisten 7,5 km pikakilpailu |
| 11. helmikuuta | 20.15 | Miesten 10 km pikakilpailu |
| 12. helmikuuta | 19.10 | Naisten 10 km takaa-ajo |
| 12. helmikuuta | 21.00 | Miesten 12,5 km takaa-ajo |
| 14. helmikuuta | 20.05 | Naisten 15 km normaalimatka |
| 15. helmikuuta | 20.00 | Miesten 20 km normaalimatka |
| 17. helmikuuta | 20.15 | Naisten 12.5 km yhteislähtö |
| 18. helmikuuta | 20.15 | Miesten 15 km yhteislähtö |
| 20. helmikuuta | 20.15 | Sekaviesti 4 × 6 km / 7,5 km  |
| 22. helmikuuta | 20.15 | Naisten 4 × 6 km viesti |
| 23. helmikuuta | 20.15 | Miesten 4 × 7,5 km viesti |
Mitaliyhteenveto > Mitalitaulukko

|  Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018 – mitalitaulukko > Sijoitus |  Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018 – mitalitaulukko > Maa |  Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018 – mitalitaulukko > Kulta |  Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018 – mitalitaulukko > Hopea |  Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018 – mitalitaulukko > Pronssi |  Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018 – mitalitaulukko > Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Saksa | 3 | 1 | 3 | 7 |
| 2 |  Ranska | 3 | 0 | 2 | 5 |
| 3 |  Ruotsi | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 4 |  Norja | 1 | 3 | 2 | 6 |
| 5 |  Slovakia | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 6 |  Valko-Venäjä | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 7 |  Tšekki | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 8 |  Slovenia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9 |  Italia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 10 |  Itävalta | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  | Yhteensä | 11 | 11 | 11 | 33 |
Mitaliyhteenveto > Miesten kilpailut

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaalimatka tiedot |  Johannes Thingnes Bø Norja (NOR) | 48.03,8 |  Jakov Fak Slovenia (SLO) | 48.09,3 |  Dominik Landertinger Itävalta (AUT) | 48.18,0 |
| Pikakilpailu tiedot |  Arnd Peiffer Saksa (GER) | 23.38,8 |  Michal Krčmář Tšekki (CZE) | 23.43,2 |  Dominik Windisch Italia (ITA) | 23.46,5 |
| Takaa-ajo tiedot |  Martin Fourcade Ranska (FRA) | 32.51,7 |  Sebastian Samuelsson Ruotsi (SWE) | 33.03,7 |  Benedikt Doll Saksa (GER) | 33.06,8 |
| Yhteislähtö tiedot |  Martin Fourcade Ranska (FRA) | 35.47,3 |  Simon Schempp Saksa (GER) | 35.47,3 |  Emil Hegle Svendsen Norja (NOR) | 35.58,5 |
| Viesti tiedot |  Ruotsi (SWE) Peppe Femling Jesper Nelin Sebastian Samuelsson Fredrik Lindström | 1.15.16,5 |  Norja (NOR) Lars Helge Birkeland Tarjei Bø Johannes Thingnes Bø Emil Hegle Svendsen | 1.16.12,0 |  Saksa (GER) Erik Lesser Benedikt Doll Arnd Peiffer Simon Schempp | 1.17.23,6 |
Mitaliyhteenveto > Naisten kilpailut

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaalimatka tiedot |  Hanna Öberg Ruotsi (SWE) | 41.07,2 |  Anastasija Kuzmina Slovakia (SVK) | 41.31,9 |  Laura Dahlmeier Saksa (GER) | 41.48,4 |
| Pikakilpailu tiedot |  Laura Dahlmeier Saksa (GER) | 21.06,2 |  Marte Olsbu Norja (NOR) | 21.30,4 |  Veronika Vítková Tšekki (CZE) | 21.32,0 |
| Takaa-ajo tiedot |  Laura Dahlmeier Saksa (GER) | 30.35,3 |  Anastasija Kuzmina Slovakia (SVK) | 31.04,7 |  Anaïs Bescond Ranska (FRA) | 31.04,9 |
| Yhteislähtö tiedot |  Anastasija Kuzmina Slovakia (SVK) | 35.23,0 |  Darja Domratšava Valko-Venäjä (BLR) | 35.41,8 |  Tiril Eckhoff Norja (NOR) | 35.50,7 |
| Viesti tiedot |  Valko-Venäjä (BLR) Nadzeja Skardzina Iryna Kryuko Dzinara Alimbekava Darja Domratšava | 1.12.03,4 |  Ruotsi (SWE) Linn Persson Mona Brorsson Anna Magnusson Hanna Öberg | 1.12.14,1 |  Ranska (FRA) Anaïs Chevalier Marie Dorin Habert Justine Braisaz Anaïs Bescond | 1.12.21,0 |
Mitaliyhteenveto > Sekakilpailu

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sekaviesti tiedot |  Ranska (FRA) Marie Dorin Habert Anaïs Bescond Simon Desthieux Martin Fourcade | 1.08,34,3 |  Norja (NOR) Marte Olsbu Tiril Eckhoff Johannes Thingnes Bø Emil Hegle Svendsen | 1.08,55,2 |  Italia (ITA) Lisa Vittozzi Dorothea Wierer Lukas Hofer Dominik Windisch | 1.09,01,2 |
Aiheesta muualla

Ampumahiihto Pyeongchangin 2018 talviolympialaisten virallisilla sivuilla. (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1987

Vuoden 1987 jääpallon maailmanmestaruuskilpailut olivat järjestyksessään 15.jääpallon MM-kilpailut. Kisat pidettiin Ruotsissa ja turnaukseen osallistuivat Norja, Neuvostoliitto, Ruotsi, Suomi ja Yhdysvallat.
Turnauksessa pelattiin viiden joukkueen yksinkertainen sarja, jonka kaksi parasta selviytyivät loppuotteluun ja kolmanneksi ja neljänneksi sijoittuneet pelasivat pronssiottelun. Tukholmassa pelatussa loppuottelussa kohtasivat Ruotsi ja Suomi. Ruotsi voitti ottelun maalein 7-2. Neuvostoliitto voitti pronssiottelussa Norjan. Kyseessä oli ensimmäinen ja ainoaksi jäänyt kerta, kun Neuvostoliitto ei osallistumissaan kisoissa voittanut mestaruutta tai sijoittunut toiseksi. Kerta oli myös ensimmäinen ja ainoa kun Suomi sijoittui Neuvostoliiton edelle.
Sarjataulukko

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi  | 4 | 4 | 0 | 0 | 31 |  2 | +29 | 8 |
|  Suomi  | 4 | 3 | 0 | 1 | 23 | 12 | +11 | 6 |
|  Neuvostoliitto  | 4 | 2 | 0 | 2 | 33 | 12 | +21 | 4 |
|  Norja  | 4 | 1 | 0 | 3 | 11 | 24 | -13 | 2 |
|  Yhdysvallat  | 4 | 0 | 0 | 4 |  2 | 47 | -45 | 0 |
Parhaat maalintekijät

Aleksandr Tšyganov
Parhaat pelaajat

Paras maalivahti: Per-Olof Pettersson (Ruotsi)
Paras puolustaja: Stefan Karlsson (Ruotsi)
Paras keskikenttäpelaaja: Timo Serenius (Suomi)
Paras hyökkääjä: Patrick Johansson (Ruotsi)
Kari Pulkkinen

Kari Pulkkinen (27. kesäkuuta 1946 Helsinki – 24. elokuuta 2003 Helsinki) oli suomalainen valokuvaaja. Hän työskenteli tekstiili- ja muotialalla ja perusti valokuvastudio Ateljee Kolmosen. Pulkkinen kuvasi vaatekaupoille, suomalaiselle vaatetusteollisuudelle ja aikakauslehdille. Ateljee Kolmosen kaksi muuta perustajaa olivat Tomi Lamminen ja Jukka Tikkanen.
Kari Pääkkönen

Kari Pääkkönen on Kainuun elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen ylijohtaja vuodesta 2010. Hänen ensimmäinen virkakautensa kesti viisi vuotta, jonka jälkeen hänet valittiin viiden vuoden jatkokaudelle.
Pääkkönen on aiemmin toiminut Geologian tutkimuskeskuksen Itä-Suomen yksikön päällikkönä, ja siinä tehtävässä hän oli keskeisessä asemassa päätettäessä Talvivaaran kaivoksen perustamisesta. Tämän vuoksi Suomen Luonnonsuojeluliitto syytti Pääkköstä esteellisyydestä Talvivaaraan liittyneessä päätöksenteossa. Asiaa puitiin Vaasan hallinto-oikeudessa, jonka mukaan Pääkkönen ei kuitenkaan ollut toiminut esteellisesti.
Kalastajan vaimon haave

Kalastajan vaimon haave (蛸と海女) on Hokusain 1810-luvulla puuhun kaivertama eroottinen kuva ja ensimmäinen todistekenen mukaan? lonkeropornosta. Kaiverruksessa esiintyy nainen, joka harrastaa seksiä kahden mustekalan kanssa. Hän suutelee pientä mustekalaa samalla kun suurempi suorittaa cunnilingusta naiselle.[lähde? ]
Tämä ukiyo-e on peräisin Japanin Edo-kaudelta.[lähde? ]
Jättitiikeritetra

| Jättitiikeritetra |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Tetrakalat Characiformes
Heimo::  Alestit Alestidae
Suku::  Hydrocynus
Laji::  goliath
Kaksiosainen nimi
 Hydrocynus goliath  (Boulenger, 1898) 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Jättitiikeritetra (Hydrocynus goliath) on suurikokoinen afrikkalainen petokala.
Ulkonäkö ja koko

Jättitiikeritetra voi kasvaa yli metrin mittaiseksi ja painaa 50 kiloa.
Levinneisyys ja elinympäristö

Jättitiikeritetra elää Keskisen Afrikan järvissä sekä Kongo- ja Lualabajoessa.
Kanadan salibandyliitto

| --- | --- |


Liittynyt IFF.ään: 1998
IIF Ranking Miehet: 23
kotisivut: http://www.floorballcanada.ca/
Kanadan Salibandyliitto on Kanadassa salibandya hallinnoiva järjestö ja se perustettiin vuonna 1998.
Joukkueet

Kanadan salibandymaajoukkue
Kanadan naisten salibandymaajoukkue
Kanadan alle 19-vuotiaiden salibandymaajoukkue
Kanadan naisten alle 19-vuotiaiden salibandymaajoukkue
Kalastajansormus

Kalastajansormus.
Paavi Leo XIII:n kalastajansormus.
Kalastajansormus (lat. annulus piscatorius) on paavin virkasormus, jonka kannassa on kuvattuna Pietarin kalansaalis. Katolinen kirkko katsoo kalastaja Pietarin olleen ensimmäinen paavi. Raamatussa apostolien sanotaan olevan ”ihmisten kalastajia” (Mark. 1:17). Sormus on kultaa.
Kun paavi vaihtuu uuteen, perinteisesti camerlengo murskaa vanhan paavin sinettisormuksen.
Kanadan salibandymaajoukkue

Kanadan salibandymaajoukkue on Kanadan salibandyliiton hallinnoima joukkue, joka edustaa Kanadaa kansainvälisissä otteluissa. Tällä hetkellä miesten maajoukkue on Kansainvälisen Salibandyliiton (IFF) ranking-listalla sijalla 12.
Arvokisat > Maailmanmestaruuskilpailut

2004 – C-sarja
2006 – C-sarja
2008 – C-sarja
2010 – 11. sija
2012 – 13. sija
2014 – 12. sija
2016 – 12. sija
2018 - 11. sija
2020 - 12. sija
Jumalten aika

| Jumalten aika Moonsorrow |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : loppuvuodesta 2015
 Julkaistu:  1. huhtikuuta 2016
 Formaatti: CD, 2CD, LP
 Tyylilaji: folk metal, black metal
 Kesto: 67.05
 Levy-yhtiö: Century Media
Listasijoitukset
  1. (14/2016)
Moonsorrow’n muut studioalbumit
| Varjoina kuljemme kuolleiden maassa 2011 | Jumalten aika 2016 |   |
Jumalten aika on Moonsorrowin seitsemäs studioalbumi. Se julkaistiin 1. huhtikuuta 2016 levymerkillä Century Media. Albumi meni Suomen virallisen albumilistan ykköseksi viikolla 14/2016.
Albumi ylsi Soundin toimittajien ”Vuoden 2016 parhaat kotimaiset levyt top-20” -listan sijalle 14.
Kappaleet > CD 1

Jumalten aika – 12.43
Ruttolehto incl. Päivättömän päivän kansa – 15.21
Suden tunti – 7.06
Mimisbrunn – 15.55
Ihmisen aika (Kumarrus pimeään) – 16.00
Kesto: 67:05
Kappaleet > CD 2 (Deluxe Edition)

Soulless (Grave cover) – 3.18
Non Serviam (Rotting Christ cover) – 5.10
Kesto: 8:28
Kokoonpano

Marko Tarvonen – rummut, taustalaulu
Mitja Harvilahti – kitara, taustalaulu
Henri Sorvali – kitara, taustalaulu
Markus Eurén – kosketinsoitin, taustalaulu
Ville Sorvali – laulu, bassokitara, taustalaulu
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Jonne Järvelä – laulu
Arvostelut

Angry Metal Guy: 4.0/5.0
Imperiumi.net:
Inferno:
Kaaoszine.fi: 9/10
Metal Injection: 8.5/10
Metalliluola.fi: 9/10
Soundi:
V2.fi:
Aiheesta muualla

Jumalten aika Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Jumalten aika Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Moonsorrow
| --- | --- |
Studioalbumit:   Suden uni  Voimasta ja kunniasta  Kivenkantaja  Verisäkeet  V: Hävitetty  Varjoina kuljemme kuolleiden maassa  Jumalten aika 
EP:t:  Tulimyrsky
Demot:   Thorns of Ice  Promo '97  Metsä  Tämä ikuinen talvi 
Katso myös:  Lakupaavi