stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hitler Has Only Got One Ball
Versioita > Intro

Joskus kappaleeseen lauletaan myös intro kappaleen Land of Hope and Glory tahtiin, jota seuraa jokin ylläolevista natsiversioista.
Land of soap and water, 

Hitler’s having a bath. 

Churchill’s looking through the keyhole, 

Having a jolly good laugh 

Be..e..e..e..cause... 

Hitler — has only [jne.]
Käännös:
Saippuan ja veden maa,

Hitler nauttii kylvystä.

Churchill kurkkii avaimenreiästä,

ja nauraa kunnolla,

koska...

[kappale alkaa]

Hitlerillä - on vain yksi palli...[jne.]
Hitlerin ruumiinavaus ja myytti

Kun Neuvostoliitto julkisti tietoja Hitlerille suoritetun ruumiinavauksen kulusta, niissä mainittiin, että Hitlerin ruumiilla olisi ollut vain yksi kives. Vuonna 2008 julkistetussa uutisessa kerrottiin, että ensimmäisessä maailmansodassa lääkintämiehenä toiminut Johan Jumbor vahvisti, että Hitler oli menettänyt toisen kiveksensä Sommen taistelussa vuonna 1916. Tieto julkistettiin 23 vuotta Jumborin kuoleman jälkeen. Jumborin tarina liittyy muiden Hitleristä kertovien myyttien joukkoon, joille ei löydy vakavampaa vahvistusta.
Käännös suomeksi
Nitrosoamiinit

Nitrosoamiinin rakenne
Nitrosoamiinit ovat syöpää aiheuttavia typpiyhdisteitä, joita käytetään mm. joissakin tuholaismyrkyissä ja kosmetiikkatuotteissa. Niitä on tupakkatuotteissa, muun muassa savukkeissa sekä nuuskassa, erityisesti amerikkalaisessa nuuskassa, josta on Massachusettsin terveysviraston tutkimuksissa löytynyt jopa yli 40 -kertaisia nitrosoamiinipitoisuuksia ruotsalaiseen nuuskaan verrattuna.  Niitä  muodostuu myös joskus mahalaukussa nitriittien ja/tai nitraattien reagoidessa aminohappojen kanssa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
National Toxicology Program, Department of Health and Human Services, Report on Carcinogens, Thirteenth Edition, N-Nitrosamines: 15 Listings (pdf) (englanniksi)
Iso-Kaihlanen (Laukaa)

| Iso-Kaihlanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa, Hankasalmi
Koordinaatit:  62°16′36″N, 26°18′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Niemisjärven valuma-alue (14.38)
Laskujoki:  Rusilanjoki Kynsiveteen 
Järvinumero:  14.381.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  92,2 m  
Pituus:  2,3 km  
Leveys:  930 m  
Rantaviiva:  5,38778 km  
Pinta-ala:  1,16722 km²   
Tilavuus:  0,00379338 km³ 
Keskisyvyys:  3,25 m  
Suurin syvyys:  7,15 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Kaihlanen 
Iso-Kaihlanen  on Keski-Suomessa Laukaassa ja Hankasalmella Lievestuoren lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 117 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä, se on 2,3 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0038 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 7,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Iso-Kaihlasen alueeseen (14.381) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,2 metriä mpy.
Muuramen liikennepaikka

Muuramen liikennepaikka (lyh. Muu) on rautatieliikennepaikka Muuramessa rataosalla Orivesi–Jyväskylä. Se toimii matkustajaliikenteessä vain kohtauspaikkana. Liikennepaikalla on pääraiteen lisäksi yksi läpiajettava raide ja yksi kuormausraide. Muurame avattiin liikenteelle 1. marraskuuta 1977 rataosan avaamisen yhteydessä.
Aiheesta muualla

Vaunut.org: Kuvia Muuramen liikennepaikalta
Tampere–Jyväskylä-rataosan kehittämisen yleis- ja ratasuunnitelmaa edeltävä hankearviointi (Väyläviraston julkaisuja 20/2021, pdf) (vayla.fi)
Newtonin renkaat

Newtonin renkaita monokromaattisessa valossa
Newtonin renkaat ovat kehämäisiä kuvioita, jotka muodostuvat tasaisen ja lievästi kuperan lasilevyn kosketuspinnalle, kun levyt painetaan yhteen. Ne voidaan havaita sekä lasipinnoista heijastuneessa sekä niiden läpi kulkeneessa valossa, mutta heijastuneessa valossa renkaat näkyvät paljon selvemmin. Valkoisessa valossa renkaat ovat monivärisiä, monokromaattisessa valossa, kuten laservalossa, yksivärisiä.
Newtonin luku

Newtonin luku  N_{p} on yleinen dimensioton suure liittyen inertiavoiman vastavoimaan.
Newtonin luvulle on eri määrityksiä riippuen sovellettavasta alasta. Esim. tehosekoittimen Newtonin luku määritellään:
N_{\mathrm {p} }={P \over \rho n^{3}d^{5}}
missä
P: teho
ρ: nesteen tiheys
n: kierrosluku
d: tehosekoittimen halkaisija
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Newtonin lause

Newtonin lause on Isaac Newtonin keksimä geometrian tulos.
Olkoon ABCD ympyrän ympäri piirretty nelikulmio. Sivutkoon janat AB, BC, CD ja AD ympyrää pisteissä E, F, G ja H. Tällöin janat AC, EG, BD ja FH leikkaavat samassa pisteessä.
Todistus: Olkoon O EG:n ja FH:n leikkauspiste ja X EH:n ja FG:n leikkauspiste. Koska D on pisteiden G ja H kautta kulkevien tangenttien leikkauspiste, ovat Pascalin lauseen mukaan (sovellettu kuusikulmioon EGGFHH) O, D ja X samalla suoralla. Vastaavasti soveltamalla Pascalin lausetta pisteisiin E, E, H, F, F ja G huomataan, että B, X ja O ovat samalla suoralla.
Tällöin B, O ja D ovat samalla suoralla, jolloin janat EG, BD, ja FH leikkaavat samassa pisteessä, O. Vastaavasti janat AC, EG ja FH leikkaavat pisteessä O, mikä oli todistettava.
Iso-Kailanen

| Iso-Kailanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°21′06″N, 26°08′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Vähä-Kailaseen 
Järvinumero:  14.174.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,9 m  
Pituus:  820 m  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  1,946 km  
Pinta-ala:  13,293 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Kailanen 
Iso-Kailanen  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Syrjäkosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 13,3 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Pajujärvien valuma-alueeseen (14.174) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,9 metriä mpy.
Norjalainen villapaita

| ”Norjalainen villapaita” Juice Leskinen Grand Slam |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: Taivaan kappaleita
 Julkaistu: 1991
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 03.48
 Levy-yhtiö: Johanna
' muut kappaleet
| ”Daisarit” 11 | ”Minä (sunnuntailapsi)” 12 |   |
”Norjalainen villapaita” on Juice Leskisen kappale vuodelta 1991. Se sisältyi Juice Leskinen Grand Slamin albumiin Taivaan kappaleita, ja se ilmestyi myös singlenä (B-puolella ”Mummon sekomehu”). Kappaletta pidetään yhtenä Leskisen myöhäistuotannon huipuista.
Kappale kertoo huonokuntoisten lauluntekijöiden kohtaamisesta. Siinä on nähty kunnianosoitus sekä Juha Vainiolle että The Beatlesille, jonka ”Norwegian Wood” -kappaleen säkeistön sävelkulusta osa toistuu ”Norjalaisen villapaidan” A-osan alussa. Kappale alkaa sanoilla Mies tuli vuonolta / näyttäen huonolta / norjalaispaitoineen, ja siinä on poikkeuksellinen sisäsointujono Poljennon rennon ja hennon / John Lennon / loi viehätystaitoineen. Kappaleessa on myös pieni viittaus Irwin Goodmanille sanoilla Elää kenties / joka päivä se mies / joka rentuksi mainittiin.
Juice Leskinen on kertonut saaneensa idean lauluun Juha Vainion kuoleman jälkeen näkemästään unesta. Unessa Leskiselle kerrottiin puhelimessa, että Vainiolta on jäänyt yksi sanoitus kesken, mutta levy-yhtiön lähettämässä faksissa oli vain laulun otsikko.
Levyllä ”Norjalaisen villapaidan” esittävät Juice Leskinen (laulu), Anssi Tikanmäki (kosketinsoittimet ja taustalaulu), Ila Loueranta (akustinen kitara ja taustalaulu), Jari Yliaho (akustinen kitara ja taustalaulu), Antti Tammilehto (basso ja taustalaulu), Vesa Sytelä (mandoliini ja taustalaulu) ja Eero ”Safka” Pekkonen (haitari).
Nat (henki)

Uhrilahjoja Nat-hengille
Nat-henki on ollut aikoinaan korkea-arvoinen henkilö, joka on kärsinyt väkivaltaisen ja epäreilun kuoleman. Näitä Myanmarissa palvottavia Nat-henkiä on 37. Henkiä varten on rakennettu temppeleitä ja pyhäköitä, joihin jätetään uhrilahjoja, kuten ruokaa ja juomia. Nat-henkien palvonta liittyy Myanmarissa buddhalaisuuteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nat (henki) Wikimedia Commonsissa
Muuramen pedofiilirinki

Muuramen pedofiilirinki on pääosin Keski-Suomen maakunnassa sijaitsevassa Muuramessa vuodesta 2004 vuoteen 2008 tapahtuneiden lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten vyyhti. Vyyhtiä luonnehditaan yhdeksi Suomen historian törkeimmistä seksuaalirikosvyyhdeistä. Rikoksessa muassa äiti käytti hyväkseen omia tyttäriään ja välitti heitä miehille internetin välityksellä. Tapauksesta tuomittiin nainen, hänen avopuolisonsa ja neljä muuta miestä.
Tuomio

Nainen, joka hyväksikäytti kahta tytärtään ja välitti heitä miehille muun muassa internetin kautta sai 7 vuoden ehdottoman tuomion. Hänen avopuolisonsa tuomittiin kymmenen vuoden ehdottomaan vankeusrangaistukseen. Perheen miestuttava, joka oli hyväksikäyttänyt myös omaa tytärtään sai kahdeksan vuoden ehdottoman tuomion. Kolme muuta miestä sai ehdolliset tuomiot. Rikosnimikkeinä olivat törkeä raiskaus ja törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö, lapsen seksuaalinen hyväksikäyttöä sekä lapsipornon hallussapito.
Viisi tuomituista valitti hovioikeuteen. Hovioikeus piti tuomiot samana lukuun ottamatta sitä, että nainen tuomittiin hovissa alentuneesti syyntakeisena, mutta hänen vankeusrangaistusta ei muutettu. Yhden tuomitun miehen vankeusrangaistusta alennettiin kahdeksasta vuodesta seitsemään ja puoleen vuoteen.
Jatkotuomio ja opinnot

Kahdeksan vuoden tuomion saaneella toisella päätekijällä on diakonin koulutus. Ennen tuomiota hän työskenteli ja toimi harrastuksissaan lasten parissa ja oli vuosia töissä lastenkodissa. Tietoon ei kuitenkaan tullut, että hän olisi käyttänyt hyväkseen lapsia näissä tilanteissa.
Vuonna 2014 nousi kohu kymmenen vuoden tuomion saaneen toisen päätekijän opiskelusta Tampereen yliopistossa. Hän opiskeli Tampereen yliopistossa sosiaalitieteitä ja halusi tehdä kandidaatintutkielmansa tieteellisestä ja kulttuurisesta suhtautumisesta onaniaan. Yhteiskunta- ja kulttuuritieteiden yksikön johtaja kuitenkin kielsi tutkielman teon aiheesta pitäen sitä epäsopivana aiheena tekijän taustan takia.
Vuonna 2015 tämä päätekijä tuomittiin vuosina 1999—2002 tapahtuneesta törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä kahden vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen.
Muiden opiskelijoiden kieltäydyttyä opiskelemasta kyseisen päätekijän kanssa samoilla kursseilla, Tampereen yliopisto päätti kieltää henkilöä osallistumasta graduseminaariin ja siirsi hänet yksilöopetukseen. Päätekijä nosti syrjintäsyytteen yliopiston dekaaneja vastaan. Tutkinnan mukaan yliopistolla oli kuitenkin laaja harkintavalta opintojen järjestämisessä ja syyttäjä päätti olla nostamatta syytettä syrjinnästä.
Nikita Guslistov

| Nikita Guslistov> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Nikita Sergejevitš Guslistov
Syntynyt: 30. toukokuuta 2002 (ikä 22) Tšerepovets, Venäjä
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  79 kg
Seura
Seura:  Severstal Tšerepovets
Sarja:  KHL
Pelinumero:  90
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2020–
NHL-varaus:  209. varaus, 2021 Carolina Hurricanes
Nikita Sergejevitš Guslistov (ven. Никита Сергеевич Гуслистов, s. 30. toukokuuta 2002 Tšerepovets) on venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa KHL-seura Severstal Tšerepovetsia.
Ura > Seuraura

Guslistov edusti juniorina Severstal Tšerepovetsia. Hän siirtyi kaudeksi 2019–2020 MHL-seura Almaz Tšerepovetsiin, jossa Guslistov pelasi 56 ottelua tehopistein 9+7=16.
Guslistov teki KHL-debyyttinsä Severstal Tšerepovetsin paidassa 1. marraskuuta 2020 Helsingin Jokereita vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 4.44 minuuttia. 27. tammikuuta 2021 Guslistovista tuli 18 vuoden ja 242 päivän ikäisenä KHL:n kaikkien aikojen nuorin kapteenina toiminut pelaaja. Hän rikkoi ennätyksen yli vuoden nuorempana kuin sen edellinen haltija Vladimir Tarasenko. Osan kaudesta 2020–2021 Guslistov pelasi myös MHL:n Almaz Tšerepovetsissa.
Carolina Hurricanes varasi Guslistovin seitsemännellä kierroksella 209. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2021. Guslistovin nykyinen sopimus Severstal Tšerepovetsissa päättyy kauden 2021–2022 jälkeen.
Ura > Maajoukkueura

Guslistov on pelannut Venäjän maajoukkueessa kolme EHT-ottelua kaudella 2021–2022. Hän kuului Venäjän joukkueeseen nuorten MM-kilpailuissa vuonna 2022.
Informaatioarkkitehtuuri

Informaatioarkkitehtuuri (IA) on tieteenala, joka tutkii informaation rakenteistamista, organisointia ja luokittelua ja pyrkii helpottamaan informaation löytämistä ja hallintaa. Sanana informaatioarkkitehtuuri myös kuvaa jonkin järjestelmän informaatiorakennetta: kuinka informaatio on ryhmitelty, miten järjestelmässä liikutaan ja minkälaista käsitteistöä järjestelmässä käytetään . Informaatioarkkitehtuuria suunniteltaessa tasapainoillaan käyttäjien tarpeiden, sisällön asettamien rajoituksien sekä asiayhteyden (konteksti) välillä. Esimerkiksi toimiva verkkopalvelun informaatioarkkitehtuuri ilmenee siten, että informaatio löytyy www-sivustolta helposti eikä käyttäjän tarvitse nähdä vaivaa sen saavuttamiseksi.
Informaatioarkkitehtuuri ei ole rajoittunut pelkästään digitaaliseen ympäristöön, vaan sillä voidaan viitata esimerkiksi kirjaston kirjojen organisointiin ja luokitteluun. Ehkä yleisimmin informaatioarkkitehtuurista kuitenkin puhutaan verkkopalvelun sisältöjen jäsentelyn ja verkkopalvelun käytettävyyden yhteydessä. Verkkopalveluiden suunnitteluun liittyvänä käsitteenä informaatioarkkitehtuuri on hyvin laaja-alainen, ja laadukas informaatioarkkitehtuuri onkin monien tekijöiden summa. Käytännön suunnittelutyössä puhutaan informaatioarkkitehtuurin sijasta usein informaatiosuunnittelusta, sisältösuunnittelusta, käytettävyydestä, esteettömyydestä, käyttöliittymistä ja navigoinnista, sivukartoista, metatiedosta sekä hakutoiminnoista.
Laajemmin informaatioarkkitehtuurilla voidaan viitata organisaation digitaalisten tietovarantojen kokonaisarkkitehtuuriin , joka sisältää myös tietovirrat, prosessit ja metatiedon hallinnan. Tällöin informaatioarkkitehtuuri ymmärretään yleensä osaksi kokonais- tai yritysarkkitehtuuria johon kuuluvat myös liiketoiminta-arkkitehtuuri, järjestelmäarkkitehtuuri ja teknologia-arkkitehtuuri. Osana laajempaa yritysarkkitehtuuria informaatioarkkitehtuuri kuvaa organisaation toiminnassaan tarvitsemat tiedot ja tietojen väliset suhteet .
Historiaa

"Informaatioarkkitehtuuri"-termin tiettävästi ensimmäinen määrittelijä oli Richard Saul Wurman vuonna 1975. Wurman oli koulutukseltaan arkkitehti, mutta myöhemmin urallaan hän kiinnostui informaation ryhmittelystä ja esittämisestä. Wurmanin alkuperäisen määritelmän mukaan informaatioarkkitehtuuri tarkoitti kaavojen ja muotojen organisointia datasta, monimutkaisen tekemistä selkeäksi. Termi levisi laajempaan käyttöön 1990-luvulla, kun Louis Rosendfeld ja Peter Morville lukivat informaatioarkkitehtuurin keskeiseksi osaksi suurien verkkopalveluiden ja intranettien suunnittelua. (Esimerkiksi Barker 2005.)
Erilaisia määritelmiä

Rosenfeld ja Morville (2002) jakavat informaatioarkkitehtuuriin neljään peruskomponenttiin:
informaation järjestäminen (organizations systems)
nimeämiskäytännöt (labeling systems)
navigointijärjestelmä (navigation systems)
hakujärjestelmä (searching systems).
Toisaalta Morville on määritellyt myös lyhyemmin, että informaatioarkkitehtuurin suunnittelu tarkoittaa navigaatio- ja hakujärjestelmien sekä sanastojen suunnittelua tavoitteena kehittää sekä informaation selattavuutta että hakua.
McGovernin ja Nortonin (2001) määritelmän mukaan informaatioarkkitehtuuri koostuu neljästä pilarista:
metatieto ja luokittelu (metadata & classification)
haku (search)
navigaatio (navigation)
ulkoasu (lay-out & design).
Ketkä suunnittelevat informaatioarkkitehtuureja?

Informaatioarkkitehtuurien suunnitteluun ja kehittämiseen erikoistuneita henkilöitä kutsutaan informaatioarkkitehdeiksi, mutta erillinen informaatioarkkitehti on yleensä vain suurissa projekteissa tai hankkeissa. Tyypillisemmin informaatioarkkitehtuurin suunnittelusta vastaa tai siihen osallistuu seuraavanlaisia asiantuntijoita (esimerkiksi Barker 2005):
verkkopalveluiden, intranetien suunnittelijat ja kehittäjät
graafiset suunnittelijat, käyttöliittymäsuunnittelijat
ohjelmoijat, tekniset arkkitehdit
kirjastoammattilaiset, tekniset kirjoittajat.
Mitä informaatioarkkitehtuurin rakentaminen käytännössä on?

Informaatioarkkitehtuurin rakentaminen on
tärkeysjärjestykseen asettelua, luokittelusääntöjen määrittelyä (esimerkiksi aakkosjärjestys, julkaisuajankohta, aihe, käyttäjän tehtävä, käyttäjän rooli)
esille nostamista (ja näkymättömiin häivyttämistä)
käyttäjän oman sijainnin hahmottamisen helpottamista (esimerkiksi murupolut, navigaatiot, metatieto)
asioiden välisten suhteiden hahmottamisen helpottamista (esimerkiksi graafisen suunnittelun keinoin)
tiedon hakemisen helpottamista (hakukoneen ja tiedon löydettävyyden kehittämistä).
Haasteita informaatioarkkitehtuurien suunnittelussa

informaation määrän jatkuva kasvu (tarvitaan joustavampia ja itseohjautuvampia menetelmiä, kuten käyttäjien itsensä tekemää luokittelua tai sisältöihin perustuvaa automaattista luokittelua)
näkökulmien moninaisuus (samaa asiaa voidaan tarkastella erilaisista näkökulmista)
käyttäjien väliset kulttuuriset ja yksilölliset erot (esimerkiksi osaamisessa, tietotasossa, kielitaidossa)
informaation monipuolisuus, kirjavat tiedostomuodot ja keskeneräiset metatietostandardit (ks. myös metatieto-artikkeli, koska metatietoihin liittyvät haasteet ovat monelta osin yhteneviä).
Informaatioarkkitehdit

Informaatioarkkitehtien työtä on informaatiojärjestelmien rakenteellinen suunnittelu. Nykyisin suurin osa näistä informaatiojärjestelmistä on web-pohjaisia ja niistä käytetään nimitystä verkkopalvelu. Informaatioarkkitehti työskentelee yleensä verkkopalvelun kehitystiimissä vastaten verkkopalvelun rakenteellisesta suunnittelusta, käyttöliittymästä ja navigaatioratkaisuista. Usein informaatioarkkitehdit toimivat myös projektin johtotehtävissä ohjaten muiden kehitystiimin jäsenten työskentelyä. Jos verkkopalvelun kehittämiselle on olemassa selkeä strategia, niin informaatioarkkitehti on yleensä mukana kehittämässä tätä strategiaa, koska rakenteellisen suunnittelun kysymykset liittyvät läheisesti liiketoiminnallisiin kysymyksiin.
Informaatioarkkitehdin tyypillisiä tehtäviä isojen verkkopalveluiden kehitystiimeissä ovat esimerkiksi verkkopalvelun tavoitteiden määrittely, sisältöstrategian laatiminen, teknologiavalinnat, käyttäjätutkimus sekä käyttöliittymien ja sivupohjien rautalankamallien suunnittelu. Usein informaatioarkkitehti vastaa koko sivuston navigaatiojärjestelmästä ja yksittäisten sivujen sisäisen navigaation suunnittelusta.
Tyypillisiä informaatioarkkitehdin tuottamia dokumentteja (esimerkiksi ):
sivukartat (kuvaavat yleensä pääsisältöryhmiä ja esitetään usein vuokaaviona)
sisältökartat (yksityiskohtaiset kaaviot siitä, mitä sisältöjä sivuilla on ja miten eri sivujen sisällöt liittyvät toisiinsa)
sivukaaviot tai rautalankamallit (mustavalkoiset viivapiirrokset malliksi graafiselle suunnittelijalle siitä, mikä on sivujen elementtien keskinäinen tärkeysjärjestys)
erilaiset tekstimuotoiset sisältösuunnitelmat (esimerkiksi listoja, sisällysluetteloita ja sisällön kuvausdokumentteja)
karkeat, toiminnalliset prototyypit (tyypillisesti informaatioarkkitehdin tekemät prototyypit ovat joko karkeita HTML-prototyyppeja tai ne on tehty jollain esitysohjelmalla, kuten PowerPointilla).
Informaatioarkkitehtien on todettu olevan hyvin monitieteellisiä koulutustaustoiltaan, koska varsinaista muodollista koulutusta on vielä vähän. He työskentelevät yhtä lailla organisaatioiden sisäisten verkkopalveluiden (intranet), ulkoisten verkkopalveluiden kuin erilaisten web-sovellusten parissa. Haastattelututkimuksissa on myös todettu, että usein informaatioarkkitehtien työtä on toimia välittäjänä tai neuvottelijana teknologia-asiantuntijoiden ja visuaalisten suunnittelijoiden välillä.
Aiheesta muualla > Englanninkielisiä resursseja

Boxes and Arrows: The design behind the design
Työkaluja informaatioarkkitehdeille; dokumenttipohjia, prosessikaavioita jne. (The Information Architecture Institute)
Linkkejä IA-aiheisiin artikkeleihin ja resursseihin (University of Minnesota Duluth)
Aiheesta muualla > Englanninkielisiä artikkeleita

Succeeding at IA in the enterprise (James Robertson, 2006)
The six species of Information Architect (Leisa Reichelt, 2006)
Information Architecture as an Extension of Web Design (Joshua Kaufman, 2005)
Information Architecture of Content Management (Ann Rockley, 2004)
Seven Pitfalls to Avoid in Information Architecture (Louis Rosenfeld, 2000)
CASE-kertomus Carnegie Libraryn informaatioarkkitehtuurin suunnittelusta (digitaalinen & fyysinen informaatioarkkitehtuuri)
Nikita Gusev

| Nikita Gusev |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. heinäkuuta 1992 (ikä 32) Moskova, Venäjä
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  180 cm
Paino:  82 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2009–
Aik. seurat:  PHK TsSKA Moskova (KHL) THK Tver (VHL) Jugra Hanty-Mansijsk (KHL) New Jersey Devils (NHL)   Florida Panthers (NHL) SKA Pietari (KHL)
NHL-varaus:  202. varaus, 2012 Tampa Bay Lightning
Nikita Andrejevitš Gusev (ven. Никита Андреевич Гусев, s. 8. heinäkuuta 1992 Moskova, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija. Gusevin vahvuuksiin kuuluvat ylivoimapeli sekä pelisilmä. Hän on pelipaikaltaan laitahyökkääjä.
Ura

Kaudeksi 2013–2014 Gusev siirtyi Jugra Hanty-Mansijskin riveihin vuoden mittaisella sopimuksella. Tammikuussa 2014 Gusev teki kaksivuotisen jatkosopimuksen seuran kanssa.
Syksyllä kesken kauden 2015–2016 Gusev siirtyi Jugra Hanty-Mansijskista SKA Pietariin. Gusev teki SKA:n kanssa, kevääseen 2017 ulottuvan sopimuksen.
21. kesäkuuta 2017 NHL:n laajennusvaraustilaisuudessa tulokasjoukkue Vegas Golden Knights sai Gusevin pelaajaoikeudet, kun Golden Knights varasi puolustaja Jason Garrisonin Tampa Bay Lightningista. Vegas sai vaihdossa myös toisen kierroksen varausoikeuden vuoden 2017 NHL:n varaustilaisuuteen sekä neljännen kierroksen varausoikeuden vuoden 2018 NHL:n varaustilaisuuteen.
Heinäkuussa 2017 Gusev teki kaksivuotisen jatkosopimuksen KHL-seura SKA Pietarin kanssa, joka pitää hänet seurassa kevääseen 2019 saakka.
Kaudella 2018–2019 Gusev teki viimeisellä sopimuskaudellaan uransa huippupisteet tehden 62 runkosarjaottelussa 17 maalia ja antaen 65 maaliin johtanutta syöttöä. Hän voitti KHL:n piste- ja syöttöpörssin. Pudotuspeleissä Gusev teki 18 ottelussa 19 tehopistettä. Yhdeksän KHL-kauden aikana Gusev teki 391 ottelussa 332 tehopistettä ja on näin 10. tehokkain pelaaja KHL:n historiassa. Gusev valittiin KHL:n tähdistöotteluun neljästi vuosina 2015, 2016, 2018 ja 2019.
14. huhtikuuta 2019 Gusev purki sopimuksensa SKA:n kanssa ja teki vuoden mittaisen sopimuksen NHL-seura Vegas Golden Knightsin kanssa. Hän liittyi joukkueen vahvuuteen kesken pudotuspelien. Gusev ei kuitenkaan pelannut ainuttakaan ottelua Golden Knightsissa. Joukkue kauppasi hänet kauden jälkeen New Jersey Devilsiin vaihdossa kahteen varaustilaisuuden varausvuoroon.
Huhtikuussa 2021 Devils osti ulos Gusevin sopimuksen. Tämän jälkeen hän teki Florida Panthersin kanssa yksivuotisen ja miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen.
Maajoukkueura

Gusev on edustanut Venäjää alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa kerran vuonna 2012. Venäjän A-maajoukkuetta Gusev on edustanut urallaan kevään 2017, 2018 ja 2019 Jääkiekon MM-kisoissa. Hän edusti venäläisiä urheilijoita vuoden 2018 talviolympialaisissa.