stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Honiaran kansainvälinen lentoasema

| Honiaran kansainvälinen lentoasema> ent. Henderson Field |
| --- | --- |

IATA-koodi:  HIR
ICAO-koodi:  AGGH
Sijainti:  Honiara
Koordinaatit:  09°25′40.8″S, 160°03′17.24″E
Honiaran kansainvälinen lentokenttä (IATA: HIR, ICAO: AGGH) on Salomonsaarten ainoa kansainvälinen lentoasema. Se sijaitsee kahdeksan kilometrin päässä Honiarasta. Marraskuuhun 2003 asti lentokentän nimi oli Lofton Hendersonin mukaan Henderson Field.
Historiaa

Kentän rakensivat alun perin japanilaiset sotilaat vuonna 1942. Amerikkalaiset tiedustelulentäjät havaitsivat sen kentän ollessa juuri valmistumassa. Koska kenttä olisi lisännyt huomattavasti japanilaisten mahdollisuuksia toimia Salomonsaarten alueella päättivät amerikkalaiset yrittää ottaa kentän haltuunsa.
7. elokuuta 1942 Yhdysvaltain merijalkaväki nousi maihin täysin yllättäen ja onnistui valtaamaan lentokentän. Taistelut jatkuivat pitkään kiivaina, mutta amerikkalaiset pitivät kentän hallussaan. Pian maihinnousun jälkeen kentälle annettiin nimi Henderson Field Midwayn taistelussa kaatuneen merijalkaväen lentäjämajuri Lofton R. Hendersonin mukaan.
Baegun kieli

| Baegu> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Salomonsaaret
Puhujia:  5 900
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet
 Ohje 
Baegun kieli on austronesialainen kieli, jota puhutaan Salomonsaarilla Malaitan saaren pohjoisosissa. Se on läheistä sukua fatalekan kielelle, Baeguksi on äänitetty Unescon aloitteesta musiikkia, samalle pitkäsoittolevylle kuin fatalekaakin vuonna 1973, ja sen on julkaissut Philips. Koko levyn kuuluisin esitys on Afunakean kehtolaulu, johon Afunakean laulun lisäksi on jälkiäänitetty säestystä. Levyn baegunkielisellä osalla on myös Rokonan soittamaa huilumusiikkia, miesten kertovia lauluja, soolo musiikkijousella kwadiilla sekä panhuiluyhtuyeen musiikkia.
Aiheesta muualla

Afunakean kehtolaulu
Solomon Star

Solomon Star on salomonsaarelainen sanomalehti. Se ilmestyy päivittäin ja sen levikki on noin 5 000. Lehden kaikki uutiset ovat englannin kielellä.
Aiheesta muualla

Solomon Star Newspaper (englanniksi)
Tikopian kieli

| Tikopia> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Salomonsaaret
Virallinen kieli:  Tikopia
Puhujia:  3 320
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet polynesialaiset kielet samoalaiset kielet
ISO 639-3:  tkp
 Ohje 
Tikopia on Tikopiassa, Salomonsaarilla puhuttava austronesialainen kieli. Se kuuluu samoalaisiin kieliin ja on läheisintä sukua anutan kielelle. Tikopiaa puhuu äidinkielenään noin 3 320 ihmistä (1999).
Tikopian kielessä on viisi lyhyttä vokaalia /u, i, o, e, a/ ja viisi pitkää vokaalia /u: i: o: e: a:/ sekä 11 konsonanttia /p t k m n ŋ s f l r v /. ŋ tarkoittaa äng-äännettä. Useimmissa muissa Tyynenmeren kielissä on vain r (ei l) tai vain l (ei r), mutta tikopiassa on molemmat.
Salomoninsaarten maanjäristys 2013

| Salomonsaarten maanjäristys 2013 |
| --- | --- |
Päivämäärä:  6.2.2013 klo 01.12 GMT
Magnitudi:  8 (Mw)
Episentrumin sijainti:  10.7377°S, 165.1378°E
Maat, joihin vaikutukset ulottuivat:  Salomonsaaret
Salomonsaarten lähellä tapahtui maanjäristys 6. helmikuuta 2013. Voimakkuutta eteläisellä Tyynellämerellä tapahtuneella maanjäristyksellä oli kahdeksan momenttimagnitudia. Maanjäristys aiheutti myös tsunamin, jonka vuoksi Tyynenmeren saarille annettiin tsunamivaroitus, joka kuitenkin peruttiin myöhemmin. Salomonsaarille tuli maanjäristyksen jälkeen noin metrin korkea tsunamiaalto, joka vaurioitti taloja. Ainakin kuusi ihmistä sai surmansa hyökyaalloissa.
Miss Grand International

| Miss Grand International> Miss Grand International Organization |
| --- | --- |
 (thaiksi) มิสแกรนด์อินเตอร์เนชันแนล 
Lyhenne:  MGIO tai MGI
Tunnuslause:  Stop the wars and violence
Perustettu:  2013
Perustaja:   Nawat Itsaragrisil
Tyyppi:  Kauneuskilpailut
Toimiala:  Viihde
Päämaja:   1213/414, Soi Lat Phrao 94 (Pancha Mit), Lat Phrao Road, Phapphla, Wang Thonglang, Bangkok, Thaimaa
Toiminta-alue:  Maailmanlaajuinen
Jäsenet:  Yli 70 maata
Viralliset kielet:  Englannin kieli
Presidentti:   Nawat Itsaragrisil
Varapresidentti:   Teresa Chaivisut
Tittelin haltija:   Rachel Gupta
Päätöksentekoelin:   Nawat Itsaragrisil
Kattojärjestö:  Miss Grand International Co., Ltd.
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Miss Grand International on vuosittainen kauneuskilpailu, jonka järjestää Miss Grand International Organization. Kilpailun perusti thaimaalainen tv-juontaja ja yrittäjä Nawat Itsaragrisil vuonna 2013. Ensimmäinen voittaja oli Janelee Chaparro Puerto Ricosta. Vuoden 2019 kilpailun voittaja oli venezuelalainen Valentina Figuera, joka voitti Caracasissa, Venezuelassa käydyn kilpailun 25. lokakuuta 2019. Viimeisin voittaja, Miss Grand International 2022, on brasilialainen Isabella Menin.
Miss Grand International on luokiteltu Global Beauties -sivuston kriteerien perusteella yhdeksi viidestä "Grand Slam"-kauneuskilpailuista yhdessä Miss Universumin, Miss Worldin, Miss Internationalin ja Miss Supranationalin kanssa.
Historia

Ensimmäinen Miss Grand International -kilpailu käytiin Bangkokissa, Thaimaassa, vuonna 2013. Kilpailu järjestettiin Bangkokissa vuoteen 2015 saakka, jonka jälkeen se on järjestetty Yhdysvalloissa vuonna 2016, Vietnamissa vuonna 2017, Myanmarissa vuonna 2018 ja Venezuelassa vuonna 2019.
Voittajat

| Vuosi | Miss Grand International | Maa | Kilpailupaikka | Kilpailijat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | Janelee Chaparro |  Puerto Rico |  Bangkok, Thaimaa | 71 |
| 2014 | Lees Garcia |  Kuuba |  Bangkok, Thaimaa | 85 |
| 2015 | Anea Garcia |  Dominikaaninen tasavalta |  Bangkok, Thaimaa | 77 |
| 2015 | Claire Elizabeth Parker |  Australia |  Bangkok, Thaimaa | 77 |
| 2016 | Ariska Putri Pertiwi |  Indonesia |  Las Vegas, Nevada, Yhdysvallat | 74 |
| 2017 | María José Lora |  Peru |  Phú Quốc, Vietnam | 77 |
| 2018 | Clara Sosa |  Paraguay |  Yangon, Myanmar | 75 |
| 2019 | Valentina Figuera |  Venezuela |  Caracas, Venezuela | 60 |
| 2020 | Abena Appiah |  Yhdysvallat |  Bangkok, Thaimaa | 63 |
| 2021 | Nguyễn Thúc Thùy Tiên |  Vietnam |  Bangkok, Thaimaa | 59 |
| 2022 | Isabella Menin |  Brasilia |  Jakarta, Indonesia | 68 |
| 2023 | Luciana Fuster |  Peru |  Hồ Chí Minhin kaupunki, Vietnam | 69 |
| 2024 | Rachel Gupta |  Intia |  Bangkok, Thaimaa | 68 |
Voittajat > Galleria

Miss Grand International 2024
Rachel Gupta
 Intia
Miss Grand International 2023
Luciana Fuster
 Peru
Miss Grand International 2022
Isabella Menin
 Brasilia
Miss Grand International 2021
Nguyễn Thúc Thùy Tiên
 Vietnam
Miss Grand International 2020
Abena Appiah
 Yhdysvallat
Miss Grand International 2019
Valentina Figuera
 Venezuela
Miss Grand International 2018
Clara Sosa
 Paraguay
Miss Grand International 2017
María José Lora
 Peru
Miss Grand International 2016
Ariska Putri Pertiwi
 Indonesia
Miss Grand International 2015
Claire Elizabeth Parker
 Australia
Miss Grand International 2014
Lees Garcia
 Kuuba
Miss Grand International 2013
Janelee Chaparro 
 Puerto Rico
Suomen edustajat

| Vuosi | Miss Grand Finland | Kotipaikka | Kansallinen otsikko | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  2013 | Katariina Tiia Maria Suuniitty | Sastamala | — | — |
|  2014 | Sanna-Kaisa Elina Saari | Turku | Miss Suomi 2012 - Top 10 finalisti | — |
 2015: Ei edustajaa
 2016: Ei edustajaa
|  2017 | Eveliina Tikka | Helsinki | — | — |
|  2018 | Erika Miranda Helin | Helsinki | Miss Queen of Scandinavia 2018 (Miss Grand Finland 2018) | — |
 2019: Ei edustajaa
 2020:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Miss Grand International Wikimedia Commonsissa
Virallinen nettisivu (englanniksi)
Bartholomew Ulufa’alu

Bartholomew Ulufa’alu vuonna 1999.
Bartholomew Ulufa'alu (25. joulukuuta 1950 – 25. toukokuuta 2007) oli salomonsaarelainen poliitikko.
Ulufa'alu toimi saarten pääministerinä vuosina 1997–2000 ja talousministerinä toukokuusta lokakuuhun 2006. Hän pääsi parlamenttiin ensimmäistä kertaa vuonna 1976 ja perusti myöhemmin Salomonsaarten liberaalipuolueen.
Ulufa'alu sairasti diabetesta ja joutui alaraajan amputointiin vuonna 2004. Hallituksen vastaiset voimat kidnappasivat hänet kesäkuussa 2000, ja hän erosi pääministerin virasta vapautumisensa yhteydessä. Pitkittyneet fyysisen terveyden ongelmat aiheuttivat hänen kuolemansa 56-vuotiaana.
Salomoninsaarten pääministerit
Peter Kenilorea
Solomon Mamaloni
Peter Kenilorea
Ezekiel Alebua
Solomon Mamaloni
Francis Billy Hilly
Solomon Mamaloni
Bartholomew Ulufa'alu
Manasseh Sogavare
Allan Kemakeza
Snyder Rini
Manasseh Sogavare
Kesän varjot

| Kesän varjot> Berg |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Bo Carpelan
Kieli:  ruotsi
Genre:  romaani
Kustantaja:  Schildts
Julkaistu:  2005
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  203
Suomennos
Suomentaja:  Oili Suominen
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2005
Sivumäärä:  206
ISBN:  951-1-20368-1

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kesän varjot (ruots. Berg) on suomenruotsalaisen kirjailijan Bo Carpelanin 2005 ilmestynyt romaani. Alkuteoksen kieli on ruotsi. Teoksen on suomentanut Oili Suominen.
Kirja oli ilmestyessään arvostelumenestys.lähde?  Carpelanille myönnettiin teoksesta Akateemisen Varjo-Finlandia: 2005 ja Finlandia-palkinto vuonna 2005. Carpelanille Finlandia-palkinto oli toinen. Ensimmäisen palkintonsa hän sai vuonna 1993 teoksesta Alkutuuli.lähde?
Juoni

Kirjan päähenkilö on Mattias Bergmark, joka palaa kesällä 1999 sukukartanoon Bergiin, jossa hän kahdeksanvuotiaana vietti sotakesän 1944 pommituksia paossa. Kirjassa hän tapaa vanhoja ystäviä ja muistelee tuota tärkeää kesää.
Aiheesta muualla

Paavo Lipposen puhe Finlandia-palkinnon voittajan julkistamistilaisuudessa 8.12.2005[vanhentunut linkki]
Luettelo äärimmäisen uhanalaisista linnuista

Tämä on luettelo niistä linnuista, jotka Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee äärimmäisen uhanalaisiksi. Näihin eläimiin kohdistuu äärimmäisen suuri välitön uhka kuolla sukupuuttoon luonnosta.
Tikkalinnut

| Laji | Levinneisyysalue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keisaritulikärki (Campephilus imperialis) | Meksiko | Viimeisin vahvistettu havainto 1956, mahdollisesti hävinnyt | Elinympäristön häviäminen, metsästys |  |
| Rämetulikärki (Campephilus principalis) | Yhdysvallat ja Kuuba | Viimeisin vahvistettu havainto 1944, mahdollisesti hävinnyt | Elinympäristön häviäminen, metsästys |  |
Pelikaanilinnut

| Laji | Levinneisyysalue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Himalajanhaikara (Ardea insignis) | Bhutanista Myanmariin | 70–400 | Elinympäristön häviäminen, pesimäaikainen häirintä |  |
| Sãotoméniibis (Bostrychia bocagei) | São Tomé | 70–400 | Elinympäristön häviäminen, metsästys, vieraslajit |  |
| Chathaminmerimetso (Leucocarbo onslowi) | Chathamsaaret | Noin 1100 | Vieraslajit |  |
| Sininiskaiibis (Pseudibis davisoni) | Kambodža, Laos, Indonesia | Noin 1000 | Elinympäristön häviäminen, metsästys |  |
| Jätti-iibis (Thaumatibis gigantea) | Kambodža, Laos, Vietnam | Noin 300 | Metsästus, munien keruu, elinympäristön häviäminen |  |
Kehrääjälinnut

| Laji | Levinneisyysalue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Uudenkaledoniankehrääjä (Aegotheles savesi) | Uusi-Kaledonia | Alle 50 tai mahdollisesti hävinnyt, viimeisin havainto 1960 | Vieraslajit, elinympäristön häviäminen |  |
| Hopeakehrääjä (Eurostopodus exul) | Uusi-Kaledonia | Tunnetaan vain holotyyppi, mahdollisesti hävinnyt | Vieraslajit, elinympäristön häviäminen |  |
| Jamaikankehrääjä (Siphonorhis americana) | Jamaika | Viimeisin vahvistettu havainto 1860, mahdollisesti hävinnyt | Vieraslajit kuten rotat ja mangustit, elinympäristön häviäminen |  |
Pingviinilinnut

| Laji | Levinneisyysalue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Afrikanpingviini (Spheniscus demersus) | Namibia ja Etelä-Afrikka | 19 800 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen, ravintokannan vaihtelut |  |
Käkilinnut

| Laji | Levinneisyysalue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sumatrankäki (Carpococcyx viridis) | Sumatra | 70–400 | Elinympäristön häviäminen |  |
| Mindoronkukaali (Centropus steerii) | Filippiinit | 70–400 | Elinympäristön häviäminen, pieni kannan koko |  |
Säihkylinnut

| Laji | Levinneisyysalue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sinivyökalastaja (Alcedo euryzona) | Jaava | 50–250 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen |  |
| Ceyx sangirensis | Sangihen saari Indonesiassa | Alle 250 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen |  |
| Tuamotunkalastaja (Todiramphus gambieri) | Niaun saari Ranskan Polynesiassa | Noin 150 | Vieraslajit kuten kissat ja rotat, elinympäristön häviäminen |  |
| Marquesasinkalastaja (Todiramphus godeffroyi) | Marquesassaaret Ranskan Polynesiassa | Noin 350 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen, vieraslajit kuten kissat, pöllöt ja rotat |  |
Sarvinokkalinnut

| Laji | Levinneisyysalue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sulunsarvinokka (Anthracoceros montani) | Filippiinit | 1–50 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen, metsästys |  |
| Visayasinsarvinokka (Rhabdotorrhinus waldeni) | Filippiinit | 1 500–4 000 | Elinympäristön häviäminen, metsästys |  |
| Naurusarvinokka (Rhinoplax vigil) | Myanmarista Malesiaan, Jaava ja Borneo | Ei arvioitu | Metsästys nokan vuoksi, elinympäristön häviäminen |  |
Sorsalinnut

| Laji | Levinneisyysalue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laysaninsorsa (Anas laysanensis) | Laysanin saari Havaijilla | 500–680 täysikasvuista yksilöä | Vieraslajit, luonnonkatastrofit, loiset |  |
| Sumatransorsa (Asarcornis scutulata) | Myanmarista Sumatralle | 150–450 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen |  |
| Kiinansotka (Aythya baeri) | Intiasta Venäjälle ja Japaniin | 250–1 000 | Elinympäristön häviäminen |  |
| Madagaskarinsotka (Aythya innotata) | Madagaskar | Alle 50 | Metsästys, elinympäristön häviäminen, vieraslajit, kannan sisäsiittoisuus |  |
| Brasiliankoskelo (Mergus octosetaceus) | Brasiliasta Argentiinaan | 50–250 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen ja saastuminen |  |
| Ruusupääsorsa (Rhodonessa caryophyllacea) | Intiasta Myanmariin | Alle 50 | Elinympäristön häviäminen |  |
| Amurinsorsa (Tadorna cristata) | Venäjältä Etelä-Koreaan | Alle 50 | Elinympäristön häviäminen |  |
Rantalinnut

| Laji | Levinneisyysalue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lusikkasirri (Calidris pygmaea) | Venäjältä Sri Lankaan | 360–690 | Elinympäristön häviäminen |  |
| Uudenseelanninkurmitsa (Charadrius obscurus) | Uusi-Seelanti | Noin 120 | Vieraslajit |  |
| Mustapitkäjalka (Himantopus novaezelandiae) | Uusi-Seelanti | Alle 50 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen, vieraslajit kuten rotat ja hillerit, risteytyminen muiden lajien kanssa |  |
| Eskimokuovi (Numenius borealis) | Kanada ja Yhdysvallat | Alle 50 täysikasvuista yksilöä, viimeisimmät vahvistetut havainnot 1960-luvulla | Metsästys, elinympäristön häviäminen |  |
| Kaitanokkakuovi (Numenius tenuirostris) | Venäjä | Alle 50 | Elinympäristön häviäminen |  |
| Intianviippa (Rhinoptilus bitorquatus) | Intia | 70–400 | Elinympäristön häviäminen |  |
| Filippiinientiira (Sterna bernsteini) | Kiina, Etelä-Korea ja Filippiinit | Alle 50 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen, munien keruu, pesinnän epäonnistuminen |  |
| Turnix novaecaledoniae | Uusi-Kaledonia | Mahdollisesti hävinnyt, viimeiset havainnot 1900-luvun alussa | Elinympäristön häviäminen, metsästys, vieraslajit |  |
| Okrapyyjuoksija (Turnix olivii) | Australia | Alle 250 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen, vieraslajit |  |
| Arohyyppä (Vanellus gregarius) | Kazakstan ja Venäjä | 16 000–17 000 | Metsästys |  |
| Jaavanhyyppä (Vanellus macropterus) | Jaava | Viimeisin havainto 1939, mahdollisesti hävinnyt | Metsästys, elinympäristön häviäminen |  |
Kyyhkylinnut

| Laji | Levinneisyysalue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuamotunpyykyyhky (Alopecoenas erythropterus) | Tuamotun saari Ranskan Polynesiassa | Noin 200 | Vieraslajit kuten rotat ja kissat, elinympäristön häviäminen |  |
| Brasilianmaakyyhky (Claravis godefrida) | Brasiliasta Argentiinaan | 50–250 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen |  |
| Hopeakyyhky (Columba argentina) | Indonesian ja Malesian saaristot | Alle 50 | Elinympäristön häviäminen, metsästys, vieraslajit |  |
| Brasilianvarpuskyyhky (Columbina cyanopis) | Brasilia | 110–260 | Elinympäristön häviäminen |  |
| Hammasnokkakyyhky (Didunculus strigirostris) | Samoa | 70–380 | Metsästys, elinympäristön häviäminen, vieraslajit |  |
| Negrosinhaavakyyhky (Gallicolumba keayi) | Filippiinit | 70–400 | Elinympäristön häviäminen, metsästys |  |
| Tawitawinhaavakyyhky (Gallicolumba menagei) | Filippiinit | Alle 50, mahdollisesti hävinnyt | Elinympäristön häviäminen |  |
| Mindoronhaavakyyhky (Gallicolumba platenae) | Filippiinit | 70–400 | Elinympäristön häviäminen, metsästys, pyydystäminen lemmikiksi |  |
| Grenadanjuoksukyyhky (Leptotila wellsi) | Grenada | Noin 160 | Elinympäristön häviäminen, vieraslajit kuten mangustit |  |
| Otidiphaps insularis | Papua-Uusi-Guinea | 50–250 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen |  |
| Phapitreron frontalis | Filippiinit | Alle 50 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen |  |
| Negrosinhedelmäkyyhky (Ptilinopus arcanus) | Filippiinit | Alle 50 | Elinympäristön häviäminen, metsästys |  |
| Pitkänokkakyyhky (Ptilinopus huttoni) | Ranskan Polynesia | 50–250 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen, vieraslajit kuten rotat ja kissat |  |
Petolinnut

| Laji | Levinneisyysalue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Haitinhiirihaukka (Buteo ridgwayi) | Dominikaaninen tasavalta | Noin 400 | Elinympäristön häviäminen, munien keruu ja pesien tuhoaminen, loiset |  |
| Chondrohierax wilsonii | Kuuba | 70–400 | Elinympäristön häviäminen |  |
| Kaliforniankondori (Gymnogyps californianus) | Yhdysvallat ja Meksiko | Noin 230 | Ampuminen, lyijymyrkytys |  |
| Savannikorppikotka (Gyps africanus) | Lähes koko Saharn eteläpuolinen Afrikka | 270 000 | Elinympäristön häviäminen, hyönteismyrkyt |  |
| Bengalinkorppikotka (Gyps bengalensis) | Afganistanista Malesiaan | 3 500–15 000 | Diklofenaakin käyttö karjanhoidossa |  |
| Intiankorppikotka (Gyps indicus) | Pakistan ja Intia | 45 000 | Diklofenaakin käyttö karjanhoidossa |  |
| Suomukorppikotka (Gyps rueppelli) | Sahelin alue ja Itä-Afrikassa Sudanista Tansaniaan | 30 000 | Elinympäristön häviäminen, Diklofenaakin käyttö karjanhoidossa |  |
| Gangesinkorppikotka (Gyps tenuirostris) | Nepalista Malesiaan | 1 500–3 800 | Elinympäristön häviäminen, diklofenaakin käyttö karjanhoidossa |  |
| Madagaskarinmerikotka (Haliaeetus vociferoides) | Madagaskar | 240 täysikasvuista yksilöä | Ampuminen, takertuminen kalaverkkoihin, elinympäristön saastuminen |  |
| Huppukorppikotka (Necrosyrtes monachus) | Saharan eteläpuolinen Afrikka | 197 000 | Hyönteismyrkyt, tappaminen |  |
| Filippiinienkotka (Pithecophaga jefferyi) | Filippiinit | 250–750 | Elinympäristön häviäminen, metsästys |  |
| Kalmokorppikotka (Sarcogyps calvus) | Pakistanista Malesiaan | 3 500–15 000 | Elinympäristön häviäminen, diklofenaakin käyttö karjanhoidossa |  |
| Kirjokorppikotka (Trigonoceps occipitalis) | Saharan eteläpuolinen Afrikka | 11 000–19 000 | Elinympäristön häviäminen, hyönteismyrkyt, ravintonisäkkäiden kannan vähentyminen |  |
Kanalinnut

| Laji | Levinneisyysalue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sininokkahokko (Crax alberti) | Kolumbia | 2 200 | Elinympäristön häviäminen, metsästys, munien keruu |  |
| Crax pinima | Brasilia | Alle 50 | Elinympäristön häviäminen, metsästys |  |
| Annaminfasaani (Lophura edwardsi) | Vietnam | Mahdollisesti hävinnyt luonnosta | Elinympäristön häviäminen, metsästys |  |
| Punaperäfasaani (Lophura erythrophthalma) | Malesia ja Sumatra | Ei arvioitu | Elinympäristön häviäminen, metsästys |  |
| Vasarapääkana (Macrocephalon maleo) | Indonesia | 12 000–21 000 | Elinympäristön häviäminen, munien kerääminen |  |
| Himalajanviiriäisfasaani (Ophrysia superciliosa) | Intia | Alle 50 | Elinympäristön häviäminen |  |
| Sirankypärähokko (Pauxi koepckeae) | Peru | Alle 400 | Metsästys, elinympäristön häviäminen |  |
| Perunkypärähokko (Pauxi unicornis) | Bolivia | 1 500–7 500 | Metsästys, elinympäristön häviäminen |  |
| Assaminpensasviiriäinen (Perdicula manipurensis) | Intia | Alle 200 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen, metsästys |  |
| Trinidadinsaku (Pipile pipile) | Trinidad | 80–230 | Metsästys, elinympäristön häviäminen |  |
| Djiboutinfrankoliini (Pternistis  ochropectus) | Djibouti | 300–750 | Elinympäristön häviäminen |  |
| Harja-argusfasaani (Rheinardia ocellata) | Laos ja Vietnam | 10 000–20 000 | Metsästys, elinympäristön häviäminen |  |
Kurkilinnut

| Laji | Levinneisyysalue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Intiantrappi (Ardeotis nigriceps) | Intia ja Pakistan | Noin 300 | Elinympäristön häviäminen, metsästys |  |
| Kuubanluhtakana (Cyanolimnas cerverai) | Kuuba | 70–400 | Elinympäristön häviäminen, vieraslajit kuten rotat ja mangustit |  |
| Kanakkiluhtakana (Gallirallus lafresnayanus) | Uusi-Kaledonia | Viimeisin havainto 1890 | Vieraslajit kuten rotat ja kissat |  |
| Aasianuikkukana (Heliopais personatus) | Kaakkois-Aasia | 110–380 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen, metsästys |  |
| Bengalintrappi (Houbaropsis bengalensis) | Intiasta Kambodžaan | 350–1 500 | Elinympäristön häviäminen |  |
| Guaminluhtakana (Hypotaenidia owstoni) | Guam | Alle 50 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen, vieraslajit kuten käärmeet ja kissat |  |
| Lumikurki (Leucogeranus leucogeranus) | Venäjä | 3 500–4 000 | Elinympäristön häviäminen |  |
| Samoanliejukana (Pareudiastes pacificus) | Samoa | Viimeisin havainto 1873, mahdollisesti hävinnyt | Elinympäristön häviäminen, vieraslajit kuten kissat ja rotat |  |
| Salomoninliejukana (Pareudiastes silvestris) | Salomosaaret | Alle 50 | Vieraslajit |  |
| Psophia obscura | Brasilia | Muutamia satoja | Elinympäristön häviäminen |  |
| Pilkkarääkkiäinen (Sarothrura ayresi) | Etiopia, Zimbabwe ja Etelä-Afrikka | Noin 700 täysikasvuista yksilöä | Elinympäristön häviäminen |  |
| Intianpikkutrappi (Sypheotides indicus) | Intia | Noin 730 täysikasvuista yksilöä | Metsästys, elinympäristön häviäminen, vieraslajit |  |
Flamingolinnut

| Laji | Levinneisyysalue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Huppu-uikku (Podiceps gallardoi) | Argentiina ja Chile | 650–800 täysikasvuista yksilöä | Vieraslajit, elinympäristön häviäminen |  |