stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vaasa
Väestö > Uskonto

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Vaasassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Vaasan suomalainen seurakunta
Vähänkyrön seurakunta
Vaasan ruotsalainen seurakunta
Nämä seurakunnat muodostavat Vaasan seurakuntayhtymän (ruots. Vasa kyrkliga samfällighet).
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Vaasassa toimivat Vaasan helluntaiseurakunta ja Vasa Sionförsamling.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Vaasan alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Koulutus

Vuonna 2024 Vaasassa asui yli 14 000 korkeakouluopiskelijaa ja 4 000 ammattillisen koulutuksen opiskelijaa.
Vaasan yliopiston ja ammattikorkeakoulujen lisäksi Vaasassa on oma yliopisto sekä laitoksia muista yliopistoista.
Korkeakoulut
Vaasan yliopisto
Helsingin yliopiston oikeustieteellinen koulutus
Svenska handelshögskolan
Åbo Akademi, Kasvatustieteiden ja hyvinvointialojen tiedekunta
Yrkeshögskolan Novia
Vaasan ammattikorkeakoulu
Länsi-Suomen muotoilukeskus Muova, nykyään Vaasan ammattikorkeakoulun hallinnoima, aikaisemmin osa Aalto-yliopistoa.
Ammattioppilaitokset
Vamia
Yrkesakademin i Österbotten
Lukiot
Vaasan lyseon lukio
Vasa Gymnasium
Vasa Övningsskolas gymnasium
ml. International Baccalaureate-linja
Terveydenhuolto

Vaasassa toimii viisi terveysasemaa, kaksi lähipalvelupistettä ja ruotsinkielinen vastaanotto. Vaasa kuuluu Pohjanmaan hyvinvointialueeseen ja siellä toimii Vaasan keskussairaala.
Talous

Vaasan työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (0.4%)
Jalostus (26.9%)
Palvelusektori (71.9%)
Muut sektorit (0.79999999999998%)
Talousalueena Vaasa kuuluu Vaasan seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 47 978 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa korkeampi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 11. suurin.
Vaasassa oli vuonna 2022 yhteensä 38 781 työpaikkaa ja kaupungissa asui 31 082 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 84,5 prosenttia. Vaasan työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 71,9 prosenttia, jalostuksen 26,9 prosenttia ja alkutuotannon 0,4 prosenttia.
Vaasan työpaikkaomavaraisuus on 124,8 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 74,7 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,8 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Vaasassa on 118,7 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Vaasa on teollisuuskaupunki, jossa on useita teollisuusalueita. Vaasa on erikoistunut energiateollisuuteen. Vuonna 2015 Vaasan seudun energia-alan yrityksissä oli 11 000 työntekijää eli noin neljäsosa Suomen koko energia-alan työvoimasta. Vuonna 2023 EnergyVaasa--energiateknologiaklusteriin kuului 180 yritystä, jotka työllistivät yhteensä noin 13 000 henkilöä. Klusterin liikevaihto oli 6 miljardia euroa. Vientiin liikevaihdosta meni yli 80 prosenttia.
Vuonna 2020 Vaasan seudun yritysten liikevaihto vuositasolla oli noin 8,4 miljardia euroa.
Teollisuusalueita:
1940-luvulla perustettu Strömberg Park on yksi Suomen merkittävimmistä teollisuus- ja teknologiapuistoista. Teollisuusalueen nimi juontuu Strömberg-yrityksestä, jonka ABB myöhemmin osti. Toimitiloiltaan Strömberg Park on Vaasan suurin yrityspuisto, jossa on tuotanto- ja toimistotilaa yhteensä noin 250 000 neliömetriä. Vuonna 2018 työntekijöitä oli alueella yli 3 000, kaksi kolmannesta ABB:n palveluksessa.
Vaasan lentoaseman ja eteläsuuntaisen moottoritien vieressä sijaitseva Vaasa Airport Parkissa oli 2010-luvulla toimitilaa lähes 200 000 neliömetriä ja yli 4 000 työpaikkaa. Näistä 3 800 työskenteli Runsorissa, missä toimi noin 80 yritystä. Yrityspuistossa toimivat muun muassa Wärtsilä Finland Oy, Vacon Oyj, Vaasa Engineering, The Switch, Mervento Oy, Teknologiakeskus Merinova, Maviko Oy sekä lukuisia energiaklusterin alihankkijayrityksiä.
Wärtsilä Oyj:llä on merkittävä teollisuusalue Vöyrinkaupungilla, lähes kaupungin keskustassa. Wärtsilän Suomen yhtiön kotipaikka on Vaasassa ja vuonna 2015 sen henkilöstöstä 80–90 prosenttia työskenteli Vaasassa. Vaasassa on Wärtsilän suurin tuotekehitysyksikkö ja moottoreiden tuotekehitys on keskitetty Vaasaan.
Työpaikoista neljännes on teollisuudessa. Moni työntekijä tulee töihin ympäryskunnista, kuten Mustasaaresta tai Laihialta. Teollisuuden lisäksi merkittäviä työnantajia ovat Vaasan lukuisat oppilaitokset, kuten peruskoulut, ammattikoulut, lukiot, Vaasan ammattikorkeakoulu, Vaasan yliopisto sekä ruotsinkieliset Novia, Hanken ja Åbo Akademi. Vaasan keskussairaala on koko Pohjanmaan maakunnan pääsairaala.
Vaasan suurimmat työnantajat vuonna 2023:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pohjanmaan hyvinvointialue  Wärtsilä  Vaasan kaupunki  ABB  |  Osuuskauppa KPO  Teese Botnia  Danfoss  |  Vaasan yliopisto  Hitachi Energy  Åbo Akademi  |
Vaasalaisia yrityksiä ovat myös:
Leinolat Group, johon kuuluu muiden muassa T-Drill
Rehuentsyymien valmistaja Finnfeeds
Crimppi valmistaa johtoja.
Ohjelmistoyritys Lemonsoft myy ja kehittää toiminnanohjausjärjestelmiä yrityksille.
Arcteq on vaasalainen sähköalan yritys, jonka toimitilat ovat Palosaarella.
Saneeraus ja remontointipalveluita tarjoaa Vaasassa Rennova, joka on vastannut muun muassa Vaasan satamaterminaalin muutostöistä ja saneerauksesta.
Talous > Vesi-, jäte- ja energiahuolto

Vaasan vesihuollosta vastaa Vaasan Vesi ja jätehuollosta Ab Stormossen Oy. Vaasan Sähkö ja sen tytäryhtiö Vaasan Sähköverkko toimivat sähkökaupan, sähkönsiirron ja kaukolämmön parissa.
Vaasan sataman alueella on useita voimalaitoksia. Vaskiluoto 1 on Etelä-Pohjanmaan Voima Oy:n omistama käytöstä poistettu hiilivoimalaitos. Vaskiluoto 2 on Vaskiluodon Voima Oy:n omistama hiilivoimalaitos, joka tuottaa sähkön ohella myös suurimman osan Vaasan kaupungin kaukolämmöstä. Vaskiluoto 3 on PVO-Huippuvoima Oy:n omistama öljyvoimalaitos. Alueella toimivat lisäksi kantaverkkoyhtiö Fingridin kaasuturbiinilaitos ja Vaasan Sähkön lämpökeskus.lähde?
Vaskiluodossa sijaitsee Vaskiluoto 2 -hiilivoimalaitos, jonka nettosähköteho on 230 MW ja kaukolämpöteho 175 MW. Vuonna 2011 Vaasan voimalaitos tuotti sähköä 1 099 GWh ja kaukolämpöä 613 GWh. Vaskiluotoon rakennetaan vuoden 2012 aikana polttoaineteholtaan 140 MW:n biomassan kaasutuslaitos, jolla mahdollistetaan puu- ja peltoenergian sekä energiaturpeen käyttö olemassa olevan kivihiilivoimalaitoksen polttoaineena. Kaasutustekniikkaa ei ole missään päin maailmaa ennen käytetty tässä mittakaavassa tähän tarkoitukseen. Kyse on maailman suurimmasta metsähakkeen kaasua polttavasta voimalaitoksesta. Uuden kaasutuslaitoksen ansiosta 25–40 prosenttia kivihiilestä voidaan korvata kotimaisilla biopolttoaineilla. Samalla hiilidioksidipäästöt vähenevät noin 230 000 tonnilla vuodessa. Vuonna 1993 voimalaitoksen rikkidioksidipäästöjä rajoitettiin rakentamalla rikinpoistolaitos ja typenoksidipäästöjä on vähennetty uusimalla hiilikattilan polttotekniikkaa 1994 ja 2007.lähde?
Vaasassa kaukolämpöä tuottavat myös Westenergyn Mustasaaren puolella, Stormossenin kaatopaikan vieressä sijaitseva jätteenpolttolaitos, ja keskusta-alueen lämpövoimalaitos lähellä Palosaaren siltaa, jota käytetään talvipakkasilla tuottamaan lisäkaukolämpöä. Westenergyn jätteenpolttolaitos hyödyntää energiaksi noin 150 000 tonnia lajiteltua kotitalouksien, yritysten ja teollisuuden jätettä sekä rakennusjätettä vuodessa. Kyseisellä vuotuisella jätemäärällä myytävää sähköä syntyy vuodessa noin 87 GWh ja lämpöä 280 GWh. Kaukolämmön osuus polttolaitoksen tuottamasta energiasta tulisi olemaan noin 73 %. Laitos tulee toimimaan oleellisena osana Vaasan Sähkön kaukolämpötuotantoa. Jätteenpolttolaitoksen ansioista nykyisin kesäaikaan käytössä oleva öljykattila poistuu käytöstä. Hiilellä tuotetusta kaukolämmöstä noin kolmannes voidaan korvata jätteenpoltolla. Myös talven kaukolämmönkulutushuippujen aikaan käytössä oleva öljy voidaan korvata jätteenpoltolla. Jätteenpolttolaitos valmistui vuonna 2012.
Vaasassa on lisäksi useita pieniä huippuvoimalaitoksia sekä yritysten tuotekehitykseen liittyviä koevoimalaitoksia. Niiden energiantuotto on vähäinen.lähde?
Kulttuuri > Nähtävyydet

Mustasaaren kirkko, Pyhän Nikolaoksen kirkko ja Vaasan kirkko
Suomen Vapaudenpatsas ja Jääkäripatsas
Korsholman linnan vallit ja Vanhan Vaasan rauniot
Vaasan entinen kasarmialue
Vaasan kauppahalli
Vaasan vesitorni
Wasaborgin talo
Öjbergetin hiihtokeskus ja Vesipuisto Tropiclandia
Kulttuuri > Museot

Vaasassa on viisi kaupunginmuseota:
Kuntsin modernin taiteen museo
Pohjanmaan museo, jossa sijaitsee muun muassa Hedmanin taidekokoelma.
Tikanojan taidekoti
Vanhan Vaasan museo Wasastjernan talossa
Vaasassa sijaitsee myös muun muassa:
Bragen ulkomuseo
Stundarsin museo ja kulttuurikeskus (Mustasaaressa) ja
Vaasan taidehalli
Wasa Graffitilandia Opistokadulla
Kulttuuri > Tunnettuja vaasalaisia

Tunnettuja vaasalaisia yhtyeitä ovat muun muassa Klamydia, Rotten Sound ja Sturm und Drang. Myös laulaja Lauri Tähkä on kotoisin Vaasasta.
Kulttuuri > Tapahtumat

Vaasan kaupunki järjestää vuosittain muun muassa Taiteiden yön, Vaasan Kuorofestivaalit, luontoelokuvafestivaalin Vaasa Wildlifen sekä kirjallisuustapahtuma Vaasa LittFest Vasan.
Kamarimusiikkiin keskittyneet Korsholman musiikkijuhlat järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1983.
Vaasan kevyen musiikin tapahtumia ovat olleet Rantarock vuosina 1995–2001 ja Rockperry-festivaali vuosina 2001–2010. Muita vaasalaisia musiikkifestivaaleja ovat Pienet festarit preerialla ja vuonna 2013 toista kertaa järjestetty Hippiknik.
Nykyään Vaasassa järjestetään kesällä vuonna 2016 ensimmäisen kerran järjestetty Vaasa Festival. Tapahtuma järjestetään Vaasan sisäsatamassa.
Vaasassa on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Herättäjäjuhlat on järjestetty Vaasassa 1964 ja seuraavan kerran vuonna 2024. Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Vaasassa vuosina 1920 ja 2015.
Kulttuuri > Musiikki ja esittävät taiteet

Vaasan kaupunginorkesteri on ammattiorkesteri, joka on perustettu vuonna 1930 ja sen työ- ja konserttipaikka on Vaasan kaupungintalo. Tammikuusta 2016 lähtien orkesterin ylikapellimestarina on toiminut James Lowe. Hänen seurajakseen valittiin Anna-Maria Helsing, vuosiksi 2025–2028.
Vaasan kaupunginorkesteri on toiminut kansainvälisen Jorma Panula Kapellimestarikilpailun järjestäjänä yhteistyössä Viljo ja Maire Vuorion säätiön kanssa. Vaasan kaupunginorkesteri on mukana jokakeväisellä kansainvälisellä Jorma Panula -kapellimestarikurssilla. Tämän lisäksi Vaasassa on myös toiminut Vaasan Varuskuntasoittokunta.
Tunnettuja vaasalaisia kuoroja ovat mm. mieskuoro Pohjanmiehet sekä sekakuoro Sirpaleet. Vaasassa toimii myös säveltäjä Toivo Kuulan mukaan nimensä saanut musiikkioppilaitos, Kuula-opisto, joka antaa musiikin ja tanssin perusopetusta.
Vaasassa toimivia ammattiteattereita ovat Vaasan kaupunginteatteri sekä Wasa Teater. Vaasassa toimii myös Vaasan Ooppera joka Suomen vanhimpia maakuntaoopperoita.
Kulttuuri > Media ja viestintä

Ilkka-Pohjalaisella on toimitus Vaasassa ja Seinäjoella. Ruotsinkielisen Vasabladetin toimitus sijaitsee Vaasassa. Kaupungissa ilmestyy ilmaisjakelulehti Vaasa.
Radio Vaasa toimii sekä suomeksi että ruotsiksi.
Lifestyle-ohjelma Strömsö kuvataan Vaasassa.
Kulttuuri > Liikuntapaikkoja

Vaasan suurin urheilualue on Hietalahti. Siellä sijaitsee muun muassa Vaasa Arena-jäähalli, Hietalahden jalkapallostadion, uimahalli, Hietalahden pesäpallostadion, Kaarlen kenttä, Vaasan ravirata ja Tennis-Center.lähde?
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Vaasan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suolasiika, silakkalaatikko, Sundomin savusilakat ja Jaakoon puolukkajuoma.
2000-luvulla Vaasan uudeksi paikalliseksi erikoisuudeksi on tullut tillillä ja aromisuolalla maustettu tillimakaroni.
Kulttuuri > Viittauksia kulttuurissa

Raili Mikkanen: Pähkinäpuinen lipas (2008) sijoittuu Vanhaan Vaasaan
Mikaela Nykvist: 1800-luvun Vaasaan sijoittuva neliosainen ”Runsor”-romaanisarja: Savua taivaalla (2021), Palon jälkeen, Tuhkaa ja jäätä sekä Vahvana valoa kohti (2022)
Jorma Ojaharju: Vaasa-trilogia: Valkoinen kaupunki (1976), Paremmassa maailmassa (1978) ja Maa kallis isien (1982).
Hallinto ja politiikka > Päätöksenteko

Vaasan kaupunginjohtajana on vuodesta 2011 toiminut Tomas Häyry. Vaasan hallinto muodostuu kaupunginjohtaja Häyryn johtamasta konsernihallinnosta sekä kolmesta toimialasta (sivistys, konserniohjaus ja kaupunkiympäristö).
Kaupungin hallintoa johtaa 11-jäseninen kaupunginhallitus, joka
valmistelee valtuuston käsittelemät asiat
valvoo kaupungin etuja
huolehtii kaupungin palvelusta ja varainhoidosta.
Vuonna 2022 kaupunginhallituksen puheenjohtajana toimii Maria Tolppanen, 1. varapuheenjohtajana Marko Heinonen ja 2. varapuheenjohtajana Anne Rintamäki.
Vaasan 55 edustajan kaupunginvaltuusto johtaa kunnan hallintoa hyväksymänsä strategian mukaan.
Kaupunginvaltuuston puolueet ovat vuoden 2021 kuntavaalien jälkeen seuraavat: Ruotsalainen kansanpuolue 16 paikkaa, Suomen Sosialidemokraattinen puolue 11 paikkaa, Kansallinen Kokoomus 10 paikkaa, Perussuomalaiset 9 paikkaa, Vihreät 3 paikkaa, Vasemmistoliitto 2 paikkaa, Keskusta 2 paikkaa ja Kristillisdemokraatit 2 paikkaa. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii Joakim Strand, 1. varapuheenjohtajana Tommi Mäki ja 2. varapuheenjohtajana Päivi Karppi. Vuodesta 20212 valtuuston puheenjohtajana ollut Strand siirtyy miniteriksi kesällä 2024, ja hänen seuraajansa valtuuston puheenjohtajana valitaan elokuussa.
Hallinto ja politiikka > Päätöksenteko > Pormestarit ja kaupunginjohtajat

Pormestarit
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  1690: Kristian Backman  1691–1693: Lars Rivelius  1707–1728: Herman Ross  1750–1761: Jakob Zollin  1761: G. H. Peldan  |  1762–1779: Erik Ludolf Leopold  1779–1788: K. J. Fagerström  1789–1803: Fredrik Adolph Björkman  1803–1823: Jonas Högman  1824–1833: H. G. Zidén  |  1834–1849: J. J. Neuman  1850–1864: J. G. Withander  1864–1876: K. O. Elfving  1876–1887: Isidor Eskil Henrik Taucher  1888–1899: Gustaf Viktor Cajanus  |  1899–1934: Ivar Wilhelm Hasselblatt  1934–1937: Otto Jacobsson  1937–1944: Gunnar Ahlbäck  1945–1961: Axel E. Laxén  |
Kaupunginjohtajat
| --- | --- |
 1929–1932: Harald Boucht  1933–1953: Eino Rostén  1953–1979: Lauri Järventaka  1979–1984: Eilo Eriksson  1984–1990: Martti Ursin :  1990–1996: Juhani Turunen  1997–2001: Seppo Sanaksenaho  2001–2011: Markku Lumio  2011–edelleen: Tomas Häyry
Hallinto ja politiikka > Kunta- ja alueliitokset

Vuonna 1936 Vaasaan liitettiin Mustasaaren kuntaan kuuluneet, vuonna 1907 taajaväkisiksi yhdyskunniksi muodostetut Huutoniemen ja Vetokannaksen esikaupunkialueet, jotka sijaitsivat kaupungin pohjois- ja koillispuolella.
Osa Mustasaaren Runsorin kylistä liitettiin Vaasaan vuonna 1955 osana Vaasan lentokentän pakkolunastusta.
Vuonna 1973 Vaasaan liitettiin Sulvan luoteisosassa sijainnut Sundomin alue sekä Mustasaaren kunnasta Gerbyn, Mustasaaren, Västervikin ja Runsorin kylät sekä Purolan ja myöhemmin rakennetun Metsäkallion alueet. Samalla Vaasan pieniä eksklaaveja siirrettiin Mustasaareen, johon yhdistettiin myös Björköbyn, Kouvulahden ja Raippaluodon kunnat sekä loput Sulvan kunnasta.
Vuonna 2013 Vähäkyrö liittyi osaksi Vaasaa. Kunnilla ei ollut yhteistä rajaa, joten Vähästäkyröstä tuli Mustasaaren alueen erottama Vaasan kaupungin eksklaavi..
Joulukuussa 2018 Vaasa ja Mustasaari esittivät liitossopimusta. Liitoshanke kuitenkin kaatui Mustasaaren valtuuston äänestäessä sitä vastaan.
Hallinto ja politiikka > Ystävyyskaupungit

Vaasalla on 11 ystävyyskaupunkia:
Harstad, Norja vuodesta 1949
Malmö, Ruotsi vuodesta 1940
Uumaja, Ruotsi vuodesta 1949
Schwerin, Saksa vuodesta 1965
Kiel, Saksa vuodesta 1967
Morogoro, Tansania vuodesta 1988
Helsingør, Tanska vuodesta 1949
Šumperk, Tšekki vuodesta 1984
Herson, Ukraina vuodesta 2023
Pärnu, Viro vuodesta 1956
Bellingham, Yhdysvallat vuodesta 2008
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vaasa Wikimedia Commonsissa
Vaasan kaupungin kotisivu
Tilastokeskus – Vaasan avainluvut
Vaasan matkailusivusto
YLE Elävä arkisto – Vaasa 1949
Vaasan merialueen vierasvenesatamat
| n k Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Kaskinen  Korsnäs  Kristiinankaupunki  Kruunupyy  Laihia  Luoto  Maalahti  Mustasaari  Närpiö  Pedersören kunta  Pietarsaari  Uusikaarlepyy  Vaasa  Vöyri 
Entiset kunnat:  Alaveteli  Bergö  Björköby  Jepua  Koivulahti  Lapväärtti  Maksamaa  Munsala  Oravainen  Petolahti  Pirttikylä  Purmo  Raippaluoto  Siipyy  Sulva  Teerijärvi  Tiukka  Uudenkaarlepyyn maalaiskunta  Vähäkyrö  Vöyri-Maksamaa  Ylimarkku  Ähtävä 
Suomen 30 suurinta kuntaa väkiluvun mukaan (31. joulukuuta 2024)
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. Helsinki | 684 589 | 7. Jyväskylä | 149 269 | 13. Lappeenranta | 73 369 | 19. Porvoo | 51 753 | 25. Lohja | 45 693 |
| 2. Espoo | 321 031 | 8. Kuopio | 125 668 | 14. Vaasa | 70 374 | 20. Salo | 50 867 | 26. Nurmijärvi | 45 026 |
| 3. Tampere | 260 358 | 9. Lahti | 121 383 | 15. Hämeenlinna | 68 376 | 21. Kotka | 50 210 | 27. Tuusula | 42 238 |
| 4. Vantaa | 251 405 | 10. Pori | 83 316 | 16. Seinäjoki | 66 610 | 22. Kokkola | 48 368 | 28. Kirkkonummi | 41 660 |
| 5. Oulu | 216 194 | 11. Joensuu | 78 743 | 17. Rovaniemi | 65 738 | 23. Hyvinkää | 47 047 | 29. Rauma | 38 975 |
| 6. Turku | 206 035 | 12. Kouvola | 78 399 | 18. Mikkeli | 51 893 | 24. Järvenpää | 46 866 | 30. Kerava | 38 476 |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Vatikaani 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef 
Vanha Vaasa, Johan Knutssonin litografia 1840-luvulta.
Keskiaikainen Pyhän Marian kirkko tuhoutui Vaasan palossa vuonna 1852, ja siitä jäi jäljelle vain rauniot.
Vaasan kaavaehdotus vuodelta 1945.
Jääkäripataljoona Vaasan torilla helmikuussa 1918, joukot tarkastaa kenraali Mannerheim.
Vanha kasarmi Vaasassa.
Satelliittikuva Söderfjärdenin törmäyskraatterista, joka sijaitsee noin kymmenen kilometriä Vaasan keskustasta etelään osittain Vaasan kaupungin alueella.
Mustasaaren kirkko.
Vaasan keskusta ilmakuvassa.
Kirkkokujanne sijaitsee Mustasaaren kirkon vieressä.
Vaasan kirkko.
Vaasan yliopisto.
Vaasan ydinkeskustaa vesitornista kuvattuna, kuvassa näkyy mm. kauppakeskus Rewell Center.
Vaasan kauppahalli yöllä.
Vaasan vesitorni.
Vaasan keskustan katuja.
Näkymä mereltä Vaskiluodon voimalaitokselle.
Pohjanmaan museo.
Vaasa Arena on muun muassa Vaasan Sport -jääkiekkojoukkueen kotihalli.
Vaasan kaupungintalo vihittiin käyttöön 1883.
Kartta Vaasan ja Mustasaaren alueliitoksista.
Mauno Rainto

Mauno Engelbert Rainto, vuoteen 1906 Grönlund (6. marraskuuta 1887 Turku – 19. lokakuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.
Rainton vanhemmat olivat käsityönopettaja Gustav Rainto, aiemmin Grönlund, ja Maria Simonintytär ja puoliso vuodesta 1916 Valdi Augusta Grönkvist. Rainto kävi kuusi luokkaa oppikoulua ja suoritti Turun kauppaopiston kurssin vuonna 1908. Hän oli Turussa Suomen Polkupyörä- ja Konetehtaan konttoripäällikkö 1908–1929, kunnes siirtyi omien yritystensä pariin. Polkupyörien ohella Rainto oli kiinnostunut valo- ja elokuvauksesta. Vuonna 1920 hän perusti 
kumppanin kanssa valokuvaustarvikeliikkeen ja laajensi sitä vuonna 1923 tytäryhtiöllä, jonka palvelukseen tuli Suomen mainosvalokuvausten pioneeri Emmi Fock. Rainto oli osakas myös muissa valokuva-alan yrityksissä.
Vuonna 1931 Rainto tuli polkupyörätehdas Pyrkijän toimitusjohtajaksi, yhtiön osakas ja hallinnon jäsen hän oli ollut jo 1920-luvulta. Yhtiöstä kehittyi hänen johdossaan Suomen merkittävin polkupyörien valmistaja, joskin sota-aikana se valmisti myös häkäpönttöjä ja ilmastointilaitteita. Sotien jälkeen Pyrkijän polkupyörätuotanto kasvoi edelleen. Mopedeja yritys alkoi tuottaa 1950-luvulla ja meni samalla vuosikymmenellä mukaan muoviliiketoimintaan, johon se sittemmin keskittyi 1970-luvulla. Polkupyöräteollisuuden järjestäytymisessä ja yhteistyössä Suomessa keskeisesti mukana ollut Rainto oli osakas useissa muissakin yhtiöissä. Hän sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1950.
Ami Rinta-Valkama

| Ami Rinta-Valkama> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1997
Poliitikko
Puolue:  Suomen Kristillisdemokraatit
Asema:  KD Nuoret Puheenjohtaja 2022–2023
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Ami Rinta-Valkama (s. 1997) on suomalainen juristi ja kristillisdemokraattinen poliitikko. Rinta-Valkama toimi puolueen nuorisojärjestön puheenjohtajana vuosina 2022–2023. Vuosina 2020–2021 hän oli yhdistyksen ensimmäinen varapuheenjohtaja. Lisäksi hän on toiminut puolueen ja nuorisojärjestön piirijärjestöjen ja paikallisosastojen hallituksissa.
Antonín Barák

Antonín Barák vuonna 2018.
Antonín Barák (s. 3. joulukuuta 1994 Příbram) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 190-senttimetrinen. Hän on kesästä 2017 alkaen pelannut Italian Serie A:ssa Udinesen, Leccen, Hellas Veronan ja Fiorentinan joukkueissa mutta siirtyi syyskuussa 2024 kauden loppuun kestävälle lainalle turkkilaisseura Kasımpaşaan.
Seurajoukkueura

Barák aloitti liigauransa kotikaupunkinsa Příbramin joukkueessa ja lainalla Graffin Vlašimissa. Tammikuussa 2016 hän siirtyi Slavia Prahaan, jossa hän pelasi 1,5 kautta. Hän voitti Tšekin mestaruuden vuonna 2017.
Kesällä 2017 Barák siirtyi Italiaan Udinesen joukkueeseen, jossa hän pelasi 50 Serie A -ottelua ja teki niissä seitsemän maalia. Kevätkauden 2020 hän pelasi lainalla Leccessä, jossa hän pelasi 16 Serie A-ottelua ja teki kaksi maalia. Kauden 2020–2021 hän oli lainalla Hellas Veronassa, jossa hän pelasi 34 Serie A -ottelua ja teki seitsemän maalia. Kesällä 2021 hän siirtyi Hellas Veronan omaksi pelaajaksi. Kaudella 2021–2022 hän pelasi 29 Serie A -ottelua ja teki niissä 11 maalia, joista kolme syntyi tammikuussa Sassuoloa vastaan. Seuraavalla kaudella Barák ehti pelata yhden liigaottelun Hellas Veronassa mutta siirtyi elokuun lopulla lainalle Fiorentinaan. Siirto vakinaistettiin tammikuussa 2023, ja Barák pelasi tuolla kaudella Fiorentinassa 30 Serie A -ottelua ja teki niissä kaksi maalia. Fiorentina ylsi Konferenssiliigassa loppuotteluun, jonka se hävisi englantilaisseura West Hamille, ja Barák pelasi 12 ottelua ja teki viisi maalia, joista yksi oli jatkoajalla tehty loppuottelupaikan ratkaissut maali toisessa välieräottelussa sveitsiläistä FC Baselia vastaan. Kaudella 2023–2024 Barák pelasi Serie A:ssa 20 ottelua, joissa hän teki kaksi maalia, ja Konferenssiliigassa, jossa Fiorentina ylsi loppuotteluun, kymmenen ottelua ja teki niissä kolme maalia.
Barák aloitti kauden 2024–2025 vielä Fiorentinassa mutta siirtyi syyskuussa 2024 kauden loppuun kestävälle lainalle Turkin Superliigassa pelaavaan Kasımpaşaan. Hän teki Turkissa ensimmäisen liigamaalinsa joulukuussa 2024 Eyüpsporia vastaan.
Maajoukkueura

Barák on pelannut Tšekin nuorisomaajoukkueissa. Tšekin A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran marraskuussa 2016 ystävyysottelussa Tanskaa vastaan ja teki ottelun kahdeksannella minuutilla joukkueensa ainoaksi jääneen maalin. Hän on vuoden 2024 loppuun mennessä pelannut 44 A-maaottelua ja tehnyt niissä 11 maalia. Kesän 2021 EM-kilpailuissa hän pääsi loppuhetkiksi kentälle alkulohko-ottelussa Kroatiaa vastaan sekä pelasi täydet minuutit neljännesvälierässä Alankomaita ja puolivälierässä Tanskaa vastaan. EM-kilpailuissa 2024 hän tuli vaihdosta kentälle Tšekin kahdessa ensimmäisessä ottelussa. Hän pääsi kolmannessa ottelussa avauskokoonpanoon mutta sai 20 minuutissa kaksi varoitusta ja joutui ajetuksi ulos kentältä.