stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alfred E. Neuman

Vuonna 1956 ilmestynyt MAD-lehden numero 30, jonka kannessa kuvittaja Norman Mingon klassinen versio Alfred E. Neumanista nähtiin ensimmäisen kerran.
Alfred E. Neuman  on yhdysvaltalaisen MAD-huumorilehden maskottihahmo, hölmöltä vaikuttava mutta huolettomasti virnistelevä nuorukainen. Hahmo oli esiintynyt jo vuosikymmeniä yhdysvaltalaisessa populaarikulttuurissa ennen kuin MAD 1950-luvun puolivälissä poimi sen käyttöönsä ja nimesi sen. Neumanin tunnuslauseena on aina fraasi ”What, me worry?”, joka Suomen MADissa oli yleensä suomennettu muotoon ”Jaa minä apea?”.
Vuodesta 1955 alkaen Neumanin muotokuva hörökorvineen ja puuttuvine etuhampaineen on esiintynyt MADin jokaisen numeron kannessa, lukuun ottamatta muutamaa erityistapausta. Muotokuva on lähes poikkeuksetta esitettynä suoraan edestä tai takaa. Usein Alfred E. Neumanille on annettu jonkin muun hahmon tai todellisen henkilön vartalo.
Historia > Ennen MADiä

Hahmo sai nimensä vasta MADissä, mutta piirros ja siihen liittynyt ”Me worry?” -teksti olivat olleet sitä ennen olemassa jo pitkään eikä niiden alkuperää ole saatu selville. Tunnetuin versio hahmon ulkonäöstä perustui mahdollisesti postikorttikuvaan, jonka Harry Stuff -niminen kuvittaja piirsi vuonna 1914. Stuffin leski haastoi vuonna 1965 MADin oikeuteen tekijänoikeusrikkomuksesta. MADin lakimiehet kykenivät kuitenkin osoittamaan, että varhaisempia piirroksia hahmosta oli ollut liikkeellä runsaasti jo vuosisadanvaihteen aikoihin, eikä se siten voinut olla Stuffin alkuperäisluomus. Vanhin tunnettu Alfredia muistuttava piirros ilmestyi vuonna 1895 eräässä elintarvikemainoksessa. Yhdysvaltain korkein oikeus ratkaisi kiistan MADin hyväksi ja kumosi kaikki hahmoa koskeneet tekijänoikeusvaateet.
Historia > Kehittely MADissä

MADin silloinen päätoimittaja Harvey Kurtzman näki kuvan hahmosta ensi kertaa postikorttina kollegansa Bernard Shir-Cliffin ilmoitustaululla. Kurtzman kuvaili kasvoja sanomalla: ”Ne olivat kasvot, jotka eivät välittäneet mistään maailman menosta, paitsi kepposista”.
Neuman teki ensimmäisen MADiin liittyneen esiintymisensä marraskuussa 1954 The Mad Reader -albumin kannessa. Kyseessä oli MADin erikoisnumero, joka sisälsi kahden ensimmäisen vuoden ”parhaat palat” -kokoelman. Varsinaisessa MAD-lehdessä hahmo esiintyi ensi kerran maaliskuussa 1955 ilmestyneessä numerossa 21, jossa Neuman oli vain pieni kuva pilailumainoksen reunassa. Kuvassa Neuman-kasvoista kuminaamaria myytiin 1,29 dollarilla ja kasvojen alle oli kirjoitettu teksti ”idiootti”.
Kun MAD kesällä 1955 muutettiin virallisesti aikakauslehdeksi, virnuilevan nuorukaisen kuva alkoi esiintyä jokaisen numeron etukannessa, aluksi tosin vain pienikokoisena osana pääkansikuvaa kiertävää kehystä. Tässä vaiheessa mukaan tuli myös ”What, me worry?” -teksti. Sivun kokoisena hahmo nähtiin ensi kerran numeron 27 takasisäkannessa. Tähän saakka oli käytetty vain suurennosta Kurtzmanin löytämästä mustavalkoisesta postikorttikuvasta, mutta vuonna 1956 Kurtzmanin seuraaja Al Feldstein pyysi kuvittaja Norman Mingoa tekemään hahmosta kunnollisen värikuvan. Mingon teos julkaistiin ensimmäisen kerran numeron 30 etukannessa, jossa Neuman oli asettuvinaan presidentinvaaliehdokkaaksi. Tämä piirros on toiminut kaikkien myöhempien Alfred E. Neumania esittävien kuvien mallikappaleena. Marraskuussa 2008 Mingon alkuperäinen Neuman-muotokuva huutokaupattiin 203 150 dollarilla nimettömälle ostajalle.
Nimi Alfred E. Neuman oli alun perin MADissa ja muissakin EC Comicsin sarjakuvalehdissä toistunut vitsi, joka ei liittynyt tähän hahmoon. Nimi oli lainattu koomikko Henry Morganin radio-ohjelmasta ja Morgan oli ilmeisesti kehittänyt sen väännöksenä elokuvasäveltäjä Alfred Newmanin nimestä. Nimi yhdistettiin ”What, me worry?” -nuorukaiseen ensimmäisen kerran vuonna 1956 MADin numerossa 29, joka oli ensimmäinen Feldsteinin johdolla toimitettu numero.
Historia > Myöhempi käyttö

Alkaen numerosta 30 aina nykypäivään asti Neuman on esiintynyt tavalla tai toisella lähes jokaisessa MADin kannessa, mutta poikkeuksiakin löytyy. Eräs kuuluisa poikkeus oli syyskuussa 1982 ilmestyneen numero 233:n kansikuva, joka irvaili Time-lehden ”Vuoden henkilö” -kannelle (vuoden henkilöksi oli valittu pelihahmo Pacman). Toinen kuuluisa poikkeus oli vuonna 1974 ilmestynyt numero 166, jonka kannessa oli vain suuri kuva keskisormea näyttävästä kädestä.
Norman Mingo maalasi vielä seitsemän Alfred-kantta vuonna 1957 ja kymmeniä myöhempinä vuosina, aina vuonna 1980 tapahtuneeseen kuolemaansa asti. MADin suuruuden vuosina pääosan Alfred-kansikuvista tekivät Mingo, Frank Kelly Freas ja Richard Williams. Myös muut MADin piirtäjät tekivät niitä ajoittain, kukin omalla piirrostyylillään.
MADissä esiintyi lyhyesti 1950-luvun loppupuolella myös Moxie Cowznofski -niminen naispuolinen versio Alfredista, joka toisinaan esitettiin Neumanin tyttöystävänä. Alfred ja Moxie kuvattiin toisinaan vierekkäin hälventämään epäilyjä, että Moxie olisi Alfred naiseksi pukeutuneena. Moxien nimi lainattiin samannimiseltä portlandilaiselta virvoitusjuomavalmistajalta.
MAD tavanomaisesti yhdistää Neumanin kasvot johonkuhun toiseen henkilöön tai muuten merkittävään ilmiöön. Neuman on vuosikymmenien varrella esiintynyt esimerkiksi seuraavina hahmoina: Joulupukki, Darth Vader, George Washington, King Kong, Batman, Robin, Spider-Man, Maharishi Mahesh Yogi, Rosemaryn painajainen, George S. Patton, Viulunsoittaja katolla, Kellopeliappelsiinin Alex, Barbra Streisand, Mr. T, Indiana Jones, Radar O'Reilly, Bruce Springsteen, Mr. Spock, Bart Simpson, Pee Wee Herman, Michael Jackson, kasvot Mount Rushmoressa, ilotulituksena, linnunpelätin, Päätön ratsumies, Don King, Robin Hood, Abraham Lincoln, Guns N’ Roses -yhtyeen kitaristi Slash, Oscar-palkinto, Jabba the Hutt, Wolverine, Klonkku, Paavo Pesusieni, Agent Smith elokuvasta Matrix, Kurt Cobain, Shrek, Tohtori Mustekala, Dennis Rodman, zombi, sikiö, boa, rotta, korttipakan jokeri, kolme viisasta apinaa, osana toteemipaalua, George W. Bush, Justin Timberlake, Harry Potter, Lordi Voldemort, Barry Bonds, Suri Cruise, Mona Lisa, Che Guevara, Lil Wayne, Barack Obama, Adolf Hitler ja Setä Samuli (”Who Needs You?”), ja lukemattomina muina kuuluisina kasvoina.
Suomen MAD -lehteen tehdyissä kotimaisissa kansikuvissa Alfred nähtiin muun muassa Uuno Turhapurona, Pekka Puupäänä ja Leningrad Cowboys -yhtyeen muusikkona.
Silloin kun Alfred E. Neuman on kansikuvissa kuvattu omana itsenään, hän on usein joutunut johonkin omituiseen, toisinaan fysiikan lakeja rikkovaan kommellukseen. Hän saattaa esimerkiksi sytyttää dynamiitin tulilangan, mutta räjähtääkin selittämättömästi itse dynamiitin sijasta.
Yhdysvaltojen presidentti Donald Trump vertasi pilkkaamistarkoituksessa demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkinyttä Pete Buttigiegiä Neumaniin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alfred E. Neuman -sitaatteja (englanniksi)
Luettelo MAD-viittauksista Simpsoneissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
1910-luvulla julkaistu postikorttikuva.
Eheys (tietoturva)

Eheys (engl. integrity) tarkoittaa, että tieto ei saa muuttua tahatta tai hyökkäyksessä, tai muutos pitää ainakin havaita. Toisinaan eheys määritellään myös tietojen loogisuudeksi (ns. sisäinen eheys) ja paikkansapitävyydeksi (ns. ulkoinen eheys).
Anouk Ferjac

Anouk Ferjac (s. 25. toukokuuta 1932 Pariisi, Ranska) on ranskalainen näyttelijä. Hän esiintyi kaikkiaan sadassa elokuvassa ja televisio-ohjelmassa vuosina 1946–2000.
Anouk Ferjac, 1951
Elokuvia

Oikeus on tapahtunut (1950)
Mustaa lihaa Pariisissa (1956)
Elää elääkseen (1967)
Rakastan sinua, rakastan sinua (1968)
Tämän miehen on kuoltava! (1969)
Le drakkar (1973)
Le jardin qui bascule (1974)
Naislääkärin päiväkirja (1976)
Le Petit Marcel (1976)
Piparminttujuoma (1977)
Lien de parenté (1986)
Kiitos elämä (1991)
Käännös suomeksi
Ann Selin

Ann Selin Tampereella vuonna 2010.
Ann Orvokki Selin (s. 22. heinäkuuta 1960 Helsinki) on suomalainen ammattijärjestöjohtaja. Hän toimi vuosina 2002–2019 Palvelualojen ammattiliitto PAM ry:n puheenjohtajana.
Keskikoulun jälkeen 16-vuotias Selin aloitti työuransa Liiketyöntekijäin Liitossa, jossa hän oli toimistotyöntekijänä 1976–1986, nuorisotoimitsijana 1987–1991, työsuojelusihteerinä 1991–1993 ja alue-esimiehenä Jyväskylässä 1993–1998 ja Helsingissä 1998–2000. Vuosina 2000–2002 hän oli PAM ry:n aluepäällikkö.
Vuonna 2002 Selin valittiin Pamin puheenjohtajaksi. Edellisen kerran hänet valiittiin uudelle nelivuotiskaudelle kesäkuussa 2015. Selin istuu myös SAK:n hallituksessa ja työvaliokunnassa. Hän on myös SDP:n varavaltuutettu Helsingissä. Selin on VVO-Yhtymän hallituksen jäsen ja Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elon hallituksen varapuheenjohtaja.
Hänellä diagnosoitiin elokuussa 2016 rintasyöpä.
Selinin äidinkieli on isän puolelta ruotsi.
Ann Rutherford

Ann Rutherford
Therese Ann Rutherford (2. marraskuuta 1917 Vancouver, Kanada − 11. kesäkuuta 2012 Beverly Hills, Yhdysvallat) oli kanadalaissyntyinen, Yhdysvaltain kansalaisuuden saanut näyttelijä. Hänellä on oma tähtensä Hollywood Walk of Famella.
Rutherford teki elokuvadebyyttinsä vuonna 1935 ja esiintyi vuosina 1935–1937 kaikkiaan kahdeksassatoista elokuvassa. Hän tuli tunnetuksi Mickey Rooneyn esittämän Andy Hardyn tyttöystävänä, Polly Benedictinä. Hän esitti roolia kahdessatoista elokuvassa, joista viimeinen on vuodelta 1942. Hänellä oli sivuosa myös legendaarisessa elokuvassa Tuulen viemää vuonna 1939, jossa hän esitti Carreen O'Haraa.
Rutherfordin muita elokuvia 1940-luvulta ovat muiden muassa Vaarallisia vaimoja kiertueella (1942) ja Hurjimus (1947). Hän esiintyi vuosina 1949–1950 radiossa Blondie-hahmona, jota aiemmin oli esittänyt Penny Singleton. Hänen esiintymistahtinsa harveni 1950-luvulta alkaen, ja 1960-luvulla esiintymiset olivat jo varsin satunnaisia.
Rutherfordille kaavailtiin alun perin Rose Calvertin osaa elokuvassa Titanic, mutta hän päätti luopua roolista Gloria Stuartin hyväksi. Hän näyttäytyi ihailijoilleen ja jakoi nimikirjoituksia vielä 2000-luvulla. Hän oli kahdesti naimisissa.
Rutherford kuoli kotonaan Beverly Hillsissä 11. kesäkuuta 2012. Hän oli kuollessaan 94-vuotias.
Eheys

Eheys voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
eheys, tietoturvan yhteydessä tiedon oikeellisuus siinä mielessä, että viestittyä tai talletettua tietoa ei ole muutettu sen jälkeen, kun tiedon todennettu luoja on sitä viimeksi käsitellyt
eheys, tiedonhallinnan yhteydessä tietojen keskinäinen yhteensopivuus ja oikeellisuus tiettyihin ennalta tunnettuihin ehtoihin nähden
eheys, yleiskielessä sama kuin ehjyys, rikkonaisuuden vastakohta.
eheys (validius, korrektisuus) propositiologiikassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Eheys”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Andorran maantiede

| Andorran maantiede |
| --- | --- |
 Andorran topografinen kartta
Maanosa:  Eurooppa
Naapurimaat:  Ranska, Espanja
Tilastot
Pinta-ala:  468 km²
Rantaviiva:  0 km
Rajan pituus:  120,3 km
Ennätykset
Korkein kohta:  Coma Pedrosa, 2 942 m
Matalin kohta:  jokilaakso, 840 m
Pisin joki:  Valira
Suurin järvi:  Juclarjärvi, 0,28 km²
Andorra on maantieteellisesti vuoristoinen valtio. Andorra sijaitsee Espanjan ja Ranskan välissä, ja sen pinta-ala on 468 neliökilometriä. Maan keskikorkeus ja pääkaupungin korkeus ovat Euroopan suurimmat. Suurin osa ihmisistä asuu jokilaaksoissa, jotka ovat muodostuneet Valiran ja sen kahden sivujoen varsille. Ilmastoon vaikuttavat sekä vuoristoilmasto että välimerenilmasto, joten talvet ovat viileitä mutteivät kylmiä ja kesät ovat lauhkeita.
Elävään luontoon vaikuttaa selvästi maan pinnanmuodot, sillä lajisto muuttuu selvästi noustessa laaksoista vuorten huipuille. Metsät peittävät 38,2 maan pinta-alasta, ja eteläisisten laaksojen lehtimetsissä näkyy erityisesti välimerenilmaston vaikutus. Korkeammalla puusto muuttuu valtaosin männyiksi ja pihdoiksi. Puurajan yläpuolella on vuoristoniittyjä. Laaksoissa kukkii muun muassa Andorran kansalliskukka valkonarsissi.
Fyysinen maantiede

Andorran maantiedettä hallitsevat vuoret ja laaksot. Maa sijaitsee Pyreneiden itäosassa vuoriston Välimeren puoleisella rinteillä. Andorran keskikorkeus on 1 996 metriä, ja sen keskikorkeus on Euroopan valtiosta suurin. Lisäksi Andorra la Vella on 1 079 metrin korkeudessa Euroopan korkeimmalla sijaitseva pääkaupunki. Yli 65 vuorta kohoaa yli 2 000 metriin, ja korkein niistä on 2 942 metriä korkea Coma Pedrosa. Matalin kohta puolestaan on 840 metrin korkeudessa olevassa jokilaaksossa.
Vuoristojen välisissä laaksoissa virtaavat Andorran kolme merkittävintä jokea, Valira ja sen sivujoet Valira del Nord ja Valira d’Orient. Valira del Nord saa alkunsa Andorran luoteiskulmasta ja virtaa etelään. Se yhdistyy Escaldesissa Valira d’Orientin ja muodostavat Valiran pääuoman. Valira virtaa Espanjan puolelle, jossa se laskee Segrejokeen. Ariège-joki puolestaan muodostaa osan Andorran ja Ranskan välisestä rajasta.
Laaksot ovat syviä, mutta niiden pohjalta löytyvät oikeastaan Andorran ainoat tasaiset alueet. Kalliot nousevat laakson reunoilta lähes pystysuoraan kymmeniä metriä. Lähes kaikki Andorran asukkaat asuvat näissä viimeisimmän jääkauden aikana muodostuneissa laaksoissa, ja maan kaupungit ja kylät seuraavat toisiaan jokilaaksoissa.
Andorrassa on yli 60 pientä jääkaudella syntynyttä vuoristojärveä. Niistä suurin on 28 hehtaarin Juclarjärvi. Joidenkin järvien vesi on niin puhdasta, että sitä pystyy juomaan suoraan järvestä.
Pyreneet muodostuivat 100–150 miljoonaa vuotta sitten. Magmakivet ja metamofiset kivet ovat yleisiä Andorran kallioperässä. Erityisen yleisiä ovat graniitti, gneissi, liuske ja saviliuske.
Kulttuurimaantiede

Andorra sijaitsee Espanjan ja Ranskan välissä. Maan pinta-ala on 468 neliökilometriä. Andorran erottaa Espanjan Kataloniasta 63,7 kilometrin ja Ranskan Foix’n arrondissementista 56,6 kilometrin pituinen raja.
Ilmasto

Andorran ilmastoon vaikuttavat sekä vuoristoilmasto että välimerenilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 5–10 °C. Talvet ovat viileitä, mutta erityisen kylmiä vain korkeimmilla alueilla. Joskus arktinen säärintama yltää Pyreneille asti ja tuo Andorraan kylmiä tuulia ja kovia tuulia. Kesät ovat lauhkeita ja auringonpaisteisia.
Sadanta on kohtuullista ympäri vuoden ja vaihtelee vuosittain noin 800:sta 1 200:een millimetriin. Sekä Atlantin että Välimeren kostea ilmamassa nousee Pyreneillä ja aiheuttaa sateita. Talvisin, marraskuulta jopa huhtikuun alkuun, sateet tulevat lumena.
Elävä luonto > Kasvillisuus

Andorra on metsäinen valtio, ja 38,2 prosenttia sen pinta-alasta on tiheän metsän peitossa. Niityt ja laidunmaat peittävät 26,2 prosenttia ja pensaikot 10,1 prosenttia pinta-alasta. Iso osa Andorraa on myös kasvipeitteettömiä kivikkoja ja kallioita. Kasvillisuuteen vaikuttaa Andorrassa paljon maastonkorkeus. Välimerellinen vaikutus on suurimmillaan matalimmilla alueilla Andorran eteläosissa lähellä Sant Julià de Lòriaa. Siellä kasvaa muun muassa kastanjoita, jalopähkinöitä ja mäntyjä. Ylöspäin mentäessä puusto muuttuu männyiksi ja pihdoiksi, kunnes saavutetaan puuraja.
Metsät ovat Andorran monimuotoisin kasviympäristö. Valtalajeja 1400–1800 metrissä ovat varjoisten rinteiden saksanpihta ja aurinkoisten rinteiden mänty. Subalpiinisella vyöhykkeellä kasvaa esimerkiksi vuorimäntyjä. Jokien ja purojen varsilla on puolestaan kosteita rantametsiä. Tervaleppää kasvaa kostella keskikorkeuksien rinteillä. Muita jokivarsien puita ovat saarni, saksanpähkinä ja mustaselja.
Metsävyöhykkeen ja vuoristoniittyjen välissä on nummikasvillisuutta, jotka kasvavat pääosin happamassa maaperässä. Ruostealppiruusu kasvaa nummeilla erityisen runsaana. Kalkkipitoisessa maastossa kasvaa lapinvuokkoja ja varjoisilla rinteillä sielikköjä ja variksenmarjoja. Kataja puolestaan on sopeutunut kuivemmille alueille, ja korkeilla rinteillä kasvaa sen maata pitkin kasvavaa alalajia lapinkatajaa. Niittyjen kasvillisuus riippuu paljon kosteudesta ja maaperästä. Lämpimillä rinteillä kasvaa natalajia Festuca paniculata. Muita niittyjen lajeja ovat toinen natalaji Festuca eskia, huopakeltamo ja kuivien niittyen mattomaisesti kasvava jäkki.
Jokilaaksoissa kasvaa runsaasti erilaisia kukkivia kasveja. Näihin kuuluu muun muassa Andorran kansalliskukka valkonarsissi. Kosteiden paikkojen lajeja ovat myös rentukka, tähtirikko ja purolitukka. Kosteiden maaperien asukkeja ovat myös kaksi hyönteisiä syövää kasvia, isokukkainen isoyökönlehti ja pyöreälehtikihokki.
Vuorten huipuilla ja muilla kivikkoisilla alueilla kasvaa vain joitakin kasveja, sillä maaperän ja veden puute sekä kova tuuli ja lämpötilan suuri vaihtelu aiheuttavat raa’at olosuhteet. Jääleinikki on sopeutunut kasvamaan jopa yli 4 000 metrin korkeduessa.
Elävä luonto > Eläimistö

Andorran eläimistö on tyypillisen eurooppalaista, ja siellä elää monia laajalle Euroopassa levinneitä lajeja. Kasvien tapaan myös eläinten levinneisyyteen vaikuttaa maastonkorkeus. Kivikkoisten vuoristoalueiden lajeja ovat partakorppikotka ja Andorran kansallissymboli pyreneittengemssi. Alppiniittyjen yläpuolella voi nähdä hanhikorppikotkia. Perhoslajisto on myös runsasta, ja ruohoisilla ja kosteilla alueilla elää muun muassa vaskitsoja, aspiskyitä ja kenttämyyriä. Nummien lintulajeja ovat muun muassa kiiruna, rautiainen ja kangaskiuru.
Valirajoen varrella elää monia viileiden ja kosteiden ympäristöjen lintuja, kuten västäräkki, virtavästäräkki, koskikara ja peukaloisia. Joissa ja jokien lähistöllä elää myös erilaisia sammakkoeläimiä, kuten pyreneidenvesiliskoja, tulisalamantereita. Nisäkkäistä vesien yhteydessä voi tavata pyreneidenvesikontiaisia. Purotaimen on Valiran suurin kalalaji.
Metsien lintuja ovat puolestaan palokärki, helmipöllö, puukiipijä ja tiaiset. Nisäkäslajistoon kuuluu puolestaan näätiä, oravia, korvayökkö, harmaakarhu, susi, kettu ja jäniksiä.
Annihiloiva polynomi

Annihiloiva polynomi on annettuun neliömatriisiin liittyvä polynomifunktio, jolla on sellainen ominaisuus, että kun matriisi sijoitetaan polynomiin muuttujan paikalle, tulokseksi saadaan nollamatriisi. Luonnollisesti tässä polynomi ei saa olla nollapolynomi (siis nollan suuruinen vakio). Matemaattisesti ilmaistuna polynomi  p(x) on matriisin  A annihiloiva polynomi, jos ja vain jos
missä  O on siis nollamatriisi. Matriisi on siis annihiloivan polynominsa nollakohta. Cayleyn–Hamiltonin lauseen nojalla jokaisella neliömatriisilla on ainakin yksi annihiloiva polynomi, nimittäin kyseisen matriisin karakteristinen polynomi. Annihiloivia polynomeja voi olla kuitenkin myös muita.
Minimaalipolynomi

Erityisen tärkeä annihiloiva polynomi on alimmanasteinen pääpolynomi, joka toimii matriisin annihiloivana polynomina. Voidaan osoittaa, että tämä polynomi on annetulle matriisille yksikäsitteinen ja se tunnetaan matriisin minimaalipolynomina. Minimaalipolynomi on tärkeä, sillä siitä on luettavissa suoraan monia vastaavan matriisin ominaisuuksia.
Minimaalipolynomi > Minimaalipolynomiin liittyviä ominaisuuksia

Keskenään similaareilla matriiseilla on sama minimaalipolynomi.
Matriisi on diagonalisoituva jos ja vain jos sen minimaalipolynomin kaikki nollakohdat ovat erisuuria.
Jos n×n-matriisin  A kaikki  n ominaisarvoa ovat erisuuria, sen minimaalipolynomilla  \psi _{A} ja karakteristisella polynomilla  c_{A} on yhteys
Tämä tulos myös yleistyy: minimaalipolynomi on aina jokin karakteristisen polynomin tekijä.
Minimaalipolynomin avulla voidaan tutkia myös mm. matriisin Jordanin normaalimuotoa tai komponenttimatriiseja.
Erastus B. Tyler

Erastus B. Tyler
Erastus Barnard Tyler (24. huhtikuuta 1822 – 9. tammikuuta 1891) oli yhdysvaltalainen sotilas ja turkisteollisuudessa vaikuttanut liikemies. Hän ei koskaan saanut muodollista sotilaskoulutusta, mutta hän palveli tästä huolimatta Unionin kenraalina Yhdysvaltain sisällissodassa.
Sisällissodan syttyessä Tyler oli mukana luomassa Ohion 7. vapaaehtoisrykmenttiä. Tyler valittiin yksikkönsä komentajaksi, minkä myötä hänestä tehtiin eversti. Keväällä 1862 Tylerin komentoon annettiin James Shieldsin divisioonaan kuulunut prikaati. Toukokuussa 1862 hänet ylennettiin prikaatikenraaliksi. Tyler palveli loppusodan erilaisissa komentotehtävissä toimien muun muassa hetken aikaa 8. armeijakunnan komentajana. Sodan lopulla hänelle myönnettiin brevet-ylennys kenraalimajuriksi.
Ametistipeippo

| Ametistipeippo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Loistopeipot Estrildidae
Suku::  Ametistipeipot Granatina
Laji::  granatina
Kaksiosainen nimi
 Granatina granatina  (Linnaeus, 1766) 
Synonyymit
 Uraeginthus granatinus 
Katso myös
   Ametistipeippo Wikispeciesissä   Ametistipeippo Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Ametistipeippo (Granatina granatina) eli aiemmalta nimeltään orvokkipeippo on loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Ametistipeippoa tavataan Angolassa, Botswanassa, Mosambikissa, Namibiassa, Etelä-Afrikassa, Sambiassa ja Zimbabwessa. Lajia on kuvattu yleiseksi taipaikallisesti yleiseksi. Sen kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Anders Henrik Snellman

Anders Henrik Snellman (16. elokuuta 1848 Kuopio – 12. elokuuta 1911 Helsinki) oli suomalainen valtiopäivämies, senaattori ja Suomen senaatin oikeusosaston jäsen.
Snellmanin vanhemmat olivat senaattori, kanslianeuvos Johan Wilhelm Snellman ja Johanna Lovisa Wennberg. Anders Henrik Snellman pääsi ylioppilaaksi vuonna 1868 Helsingin ruotsalaisesta normaalikoulusta ja opiskeli Helsingin yliopistossa suorittaen tuomarintutkinnon vuonna 1873. Snellman sai varatuomarin arvon vuonna 1875.
Snellman toimi Viipurin hovioikeuden hovioikeudenneuvoksena vuosina 1893–1900, Ilomantsin tuomiokunnan tuomarina vuosina 1900–1905 ja senaattorina Suomen senaatin oikeusosastolla vuosina 1905–1909. Snellman oli myös aatelissäädyssä sukunsa edustaja valtiopäivillä vuosina 1882, 1900 ja 1905–1906.
Anders Henrik Snellman oli naimisissa vuodesta 1880 Anna Maria Alfthanin (1850–1930) kanssa. Heidän poikansa oli jääkärimajuri, toimitusjohtaja Johan Wilhelm Kristian Snellman ja tyttärensä taidemaalari Anna Snellman-Kaila.
Anders Hilden

Tampereen punaisia päälliköitä. Otto Degerman vasemmalla, Anders Hilden oikealla.
Anders Hilden (k. 5. toukokuuta 1918) oli helsinkiläinen työmies ja Helsingin punakaartin pataljoonan päällikkö Suomen sisällissodassa. Hän otti miehineen osaa Tampereen taisteluun, jossa hän vastasi Messukylän puolustuksesta. Sodan jälkeen hän joutui Tampereella valkoisten vangiksi. Hänet tuomittiin kenttäoikeudessa kuolemaan ja ammuttiin Kalevankankaalla.
Ann Robinson

Ann Robinson 1955
Ann Robinson (s. 1. toukokuuta 1935) on yhdysvaltalainen näyttelijä, jolla oli tunnettu rooli elokuvassa Maailmojen sota (1953). Hän on 1960-luvun alun jälkeen esiintynyt vain satunnaisesti.
Robinson oli vuoteen 1967 naimisissa kuulun matadori Jaime Bravon kanssa.
Aiheesta muualla

Ann Robinson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Epping

| Epping |
| --- | --- |
 Eppingin pääkatua.
 fiEpping 
 51°42′00″N, 0°06′32″E 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Englanti
Hallintoalue:  Itä-Englanti
Kreivikunta:  Essex
Hallintopiiri:  Epping Forest
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  7,73 km²
Väestö
Väkiluku (2018):  12 349
Väestötiheys:  1 598 as./km²
 www.eppingtowncouncil.gov.uk 
Epping on noin 12 300 asukkaan kaupunki ja kunta (civil parish) Essexin kreivikunnassa, Itä-Englannissa.
Se sijaitsee noin 30 km koilliseen Lontoon keskustasta. Se oli aikoinaan Lontoosta East Angliaan kulkevan valtatien varressa, ja aikoinaan monet maantierosvot vaanivat sen liepeillä.
Eppingin metroasemalle pääsee Lontoon metron Central Linella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Epping Wikimedia Commonsissa