stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sisäkuva, soittava nainen

| Sisäkuva, soittava nainen |
| --- | --- |
Nimi:  Sisäkuva, soittava nainen
Tekijä:  Sulho Sipilä
Valmistumisvuosi:  1931
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  53,50  cm
Leveys:  64,50  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Sisäkuva, soittava nainen on Sulho Sipilän (1895–1949) öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1931. Ateneumin taidemuseo osti sen kokoelmiinsa vuonna 1950.
Sanotaan, että modernisti Sulho Sipilän 1930-luvun taiteessa näkyy siirtyminen kohti klassisempaa maalaustapaa. Tämä katsotaan eurooppalaisen taiteen vaikutukseksi. Sipilä itse käytti uusasiallisuus-termiä (Die Neue Sachlichkeit) asiasta puhuessaan. Merivoimien upseerina hän matkusteli paljon ja näki ja työskenteli taiteilijoille hieman tavanomaisesta poikkeavissa olosuhteissa laivalla maalatessaan.
Sekä Sipilälle että hänen taiteilijavaimolleen Greta Hällfors-Sipilälle Helsingin interiöörit ja kaupunkikuvat olivat mieliaihe. Myös Sisäkuva, soittava nainen -maalauksessa Helsinki näkyy ikkunasta avautuvassa näkymässä. Pariskunta harrasti musiikkia; maalauksen soittajanainen on Greta. Sulho Sipilä soitti viulua ja Greta pianoa ja hanuria. He soittivat yhdessä kaksin ja esittivät myös musiikkia illanistujaisissa ystävien kanssa.
Aiheesta muualla

Teos Suomen Kansallisgallerian sivuilla: Kokoelmat: Soittava nainen.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Seppo Oinonen

Seppo Sakari Oinonen (6. helmikuuta 1917 Kuopio – 16. toukokuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri ja ammattikasvatushallituksen pääjohtaja. Seppo Oinonen kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1936. Hän suoritti diplomi-insinöörin tutkinnon Teknillisen korkeakoulun koneenrakennusosastolla vuonna 1945. Vuonna 1948 Oinonen aloitti Pohjois-Karjalan keskusammattikoulun metallityönosaston ammattiaineiden opettajana ja rehtorina. Vuoden 1959 alussa Oinonen siirtyi Ammattikoulujen Hämeenlinnan opettajaopiston yliopettajaksi ja rehtoriksi. Tästä tehtävästä Oinonen siirtyi ammattikasvatushallituksen ammattiopetuksen osastopäälliköksi vuonna 1969. Ammattikasvatushallituksen pääjohtajaksi hänet nimettiin 1.5.1975. Hän hoiti kyseistä virkaa eläkkeelle jäämiseen asti 1.8.1980.
Oinonen piti opetustyössä tärkeänä ydinkohtien ymmärtämistä, opetuksen havainnollisuutta sekä oppilaiden omatoimisuuden kehittämistä. Ryhmätyöskentelyä varten Oinonen suunnitteli välineistön fysiikan ja kemian opetukseen, joita käytettiin monissa ammattikouluissa. Siirryttyään Hämeenlinnan opettajaopistoon hän antoi kokelaille tehtäväksi suunnitella havaintovälineitä ammattikoulujen teknisille linjoille. Oinonen suunnitteli myös havaintokatsomon, jossa istuimet olivat kahdessa tai kolmessa rivissä ja se voitiin siirtää esiteltävän kohteen viereen. Oinonen teki itse oppituntien työskentelyohjeet. 60-luvulla hän kirjoitti useita oppikirjoja kemian ja fysiikan opetukseen.
Satakuntalainen

| Satakuntalainen |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  ilmaisjakelulehti/tilattava lehti
Kustantaja:  Satakunnan lehdenvalmistajat
ISSN:  ISSN 2341-6114
Perustettu:  2012
Sitoutuneisuus:  Keskusta
Kotikunta:  Kokemäki
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  tabloid
Ilmestymistiheys:  kerran kuussa
Satakuntalainen on Satakunnassa kerran kuussa ilmestyvä lehti. Se on maksuton satakuntalaisille Keskustan jäsenille ja muille tilaajille maksullinen.
Sen taustaorganisaatiot ovat Satakunnan Lehdenvalmistajat Oy ja Keskustan Satakunnan piiri ry. Lehden päätoimittaja on Juhani Seppälä, joka omistaa Satakunnan Lehdenvalmistajat Oy:n.
Lehteä uhkaa lopetus sillä omistaja Juhani Seppälä on maaliskuussa 2014 hakemassa painotaloa ja julkaisuyhtiötä konkurssiin.
Skutari

Skutari voi viitata seuraaviin:
Skutari, Istanbulin esikaupungin Üsküdarin entinen nimi
Shkodra eli Skutari, kaupunki Albaniassa
Skutarijärvi, järvi Albaniassa
Seligson & Co

| Seligson & Co |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Julkinen osakeyhtiö
Perustettu:  1997
Toimitusjohtaja:  Seligson & Co Oyj, Jarkko Niemi Seligson & Co Rahastoyhtiö Oyj Ari Kaaro
Toiminta-alue:  Suomi Ruotsi
Toimiala:  Rahoitus
Tuotteet:  Arvopaperivälitys
Henkilöstö:  26
Emoyhtiö:  Seligson & Co Oyj
Tytäryhtiöt:  Seligson & Co Rahastoyhtiö Oyj
Kotisivu:  www.seligson.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Seligson & Co (Seligson & Co. Oyj) on suomalainen sijoituspalveluyritys, joka on yksi harvoista laajan indeksirahastovalikoiman tarjoajista Suomessa. Syksystä 2020 lähtien yrityksen omistaa LähiTapiola.
Partnerina yhtiössä on muun muassa Peter Seligson, joka on Ahlström-suvun jäsen. Yritys perustettiin 1997.
Vuonna 2014 kahdeksan osakeindeksirahaston ja kolmen passiivisen korkorahaston lisäksi Seligson & Co:n tuotevalikoimiin kuului muun muassa pörssinoteerattuja ETF-rahastoja, Pharos-yhdistelmärahasto sekä Phoebus-sijoitusrahasto, jonka salkunhoitaja Anders Oldenburg pohtii ja perustelee säännöllisesti sijoituspäätöksiään blogissaan.
Toukokuussa 2020 Seligsonin omissa sijoitusrahastoissa oli hallinnoitavia varoja noin 2 miljardia euroa. Summaan eivät sisälly yhteistyökumppanien eivätkä Seligsonin varainhoitopalvelujen hallinnoimat varat.
Aiheesta muualla

Yhtiön verkkosivusto
Seligson & Co Oyj:n osake- ja omistushistoriaa Pörssitiedon nettisivulla
Seligerskajan metroasema

Seligerskaja (ven. Селигерская) on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 22. maaliskuuta 2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seligerskajan metroasema Wikimedia Commonsissa
Romanssihuijaus

Tunnettu suomalainen romanssihuijari Ruben Oskar Auervaara.
Romanssihuijaus on huijaus, jossa tavoitteena on hyötyä taloudellisesti uhrin romanssitoiveista, esimerkiksi nettideittailussa. Rikos on läheistä sukua sähköpostihuijauksille. Huijarit lähestyvät yleensä sosiaalisen median kautta ja pitävät usein yhteyttä uhriin WhatsAppilla. Yhteydenpito on pitkäjännitteistä ja huijarit osaavat käyttää hyväksi uhrin tunteita. Rikos on yleinen Suomessa. Vuonna 2022 ensimmäisen puolen vuoden aikana suomalaisilta varastettiin romanssihuijauksilla 3,8 miljoonaa euroa. Yli 80 % uhreista ei saa rahojaan koskaan takaisin ja romanssihuijaukset jäävät yleensä selvittämättä. Takana on yleensä järjestäytynyt rikollisuus. Vaikka nykyteknologia onkin tehnyt romanssihuijauksista yleisempiä, on se ilmiönä ikivanha. Tunnettu suomalainen huijari Ruben Oskar Auervaara etsi 1930-luvulla kirjeenvaihtoilmoituksilla naisia viedäkseen heidän omaisuutensa.
Tavallinen huijauksen uhri

Romanssihuijaukseen lankeavat ovat usein haavoittuvassa tilanteessa, auttamisenhaluisia ja hyväsydämisiä. Monesti he ovat yksinäisiä ja heillä voi olla suuri läheisyyden kaipuu. Monet uhreista ovat herkässä vaiheessa elämää, esimerkiksi leskeksi jääneitä tai eronneita. Ajatus mahdollisesti romanssista vaikuttaa monesti ihmisten harkintakykyyn.
Monesti huijari saa uhrin ihastumaan tai jopa rakastumaan huijarin valeprofiiliin. Kun uhri on voimakkaan tunteen vallassa, on hän monesti auttamisenhaluinen ja hyväuskoinen rikoskomisario Gunnar Golnickin mukaan.
Lähes 90% uhreista on naisia. Usein uhrit ovat varttuneempia naisia. Poliisitarkastaja Tuomas Pöyhösen mukaan rikoksen uhreiksi todennäköisimmin joutuvat haavoittuvaisessa asemassa olevat, yksinäiseksi itsensä tuntevat naiset. Suurin osa rikoksen uhreista on 60–69-vuotiaita naisia. Uhreista yli 70% on 40–80-vuotiaita naisia.
Uhriksi joutuneille miehille luvataan yleensä taas hyvää seksiä tai suoraan parisuhdetta. Huijausprofiili sijaitsee toisessa maassa, eikä valeprofiililla ole varaa matkalippuun.
Oikeuspsykologi Charlotta Björklindin mukaan ihmisillä on ihmissuhteissaan tapana omaksua asiat jotka tukevat tehtyä valintaa ja sivuuttaa vastaan olevat seikat (tunnetaan vahvistusharhana). Björklindin mukaan huijaukseen lankeavat eivät ole muita hauraampia, eivätkä fiksut ja järkevät ihmiset ole sen paremmin huijaukselta turvassa. Hänen mukaansa ihmisillä on erilaisia taipumuksia uskoa ihmisistä hyvää tai rakastua toiseen. Björklindin mukaan kun ihmiset sitoutuvat suhteeseen, he pyrkivät pitämään siitä kiinni.
Romanssihuijauksen vaiheet > 1. Valeprofiilin luominen ja uhrin löytäminen

Romanssihuijari saattaa etsiä potentiaalisia uhreja lehtien seuranhakupalstoilla ja internetin deittipalvelussa, tai lähettämällä massoittain roskapostia satunnaisiin sähköpostiosoitteisiin. Huijari voi myös pyytää uhria kaverikseen Facebookissa valeprofiililla. Toiminta noudattaa yleensä samaa peruskaavaa. Huijari voi esiintyä yhtä hyvin miehenä kuin naisena, riippuen uhrin sukupuolesta.
Poliisin mukaan ulkomaisissa romantiikkahuijauksissa huijari usein tekeytyy huomattavan varakkaaksi ja hyvässä yhteiskunnallisessa asemassa olevaksi. Suomesta lähtöisin olevissa romantiikkahuijauksissa uhri taas usein esittää olevansa huomattavan köyhä esimerkiksi opiskelija. Monesti huijausprofiili on nuoren kauniin naisen valeprofiili. Kuva on usein varastettu netistä tai vaikka Facebookista.
Naisiin kohdistetuissa huijauksissa miesten profiilit ovat yleensä kaavamaisen miehekkäitä, jotka on höystetty pienellä määrällä haavoittuvuutta. Valeprofiilin mies voi olla esimerkiksi voimakas mies, joka osaa olla pehmeä. Profiileihin on nähty paljon vaivaa ja niihin on laitettu asioita mitä monet naiset kaipaavat. Monesti valeprofiili esittää amerikkalaista ulkomailla palvelevaa sotilasta, johon ei saa yhteyttä puhelimella eikä tapaaminenkaan onnistu.
Romanssihuijauksen vaiheet > 2. Yhteyden muodostaminen

Huijarin valeprofiili voi keskustella uhrin kanssa aivan tavallisista arjen asioista. Ensin huijari luo luottamuksellisen suhteen uhriin ja sen jälkeen huijari ja uhri voivat alkaa suunnitella yhteistä tulevaisuutta - ja jopa häitä. Mies kertoo monesti olevansa hyvin varakas ja saattaa lähetellä kuvia timanteista ja huviloista tai väärennetyistä tiliotteista, joilla on miljoonia.
Huijarit saattavat kysellä uhrilta hänen talousasioista jo keskustelun alkuvaiheissa.
Monesti huijarit ovat lahjakkaita sosiaalisesti ja tietävät mitä naruja vetää. Valeprofiili voi tekeytyä olevansa samassa tilanteessa, jakaa samoja unelmia tai huolia esimerkiksi. Huijari vetoaa uhrin tunteisiin, muun muassa kehumalla, vetoamalla samankaltaisuuksiin ja traagisella tarinalla. Nopeasti ystäväpyynnön hyväksymisen tai yhteyden saamisen jälkeen huijari aloittaa sosiaalisen manipuloinnin. Nopeasti edeten huijari lähestyy uhriaan entistä romattisemmilla viesteillä ja lopulta huijari ehdottaa tapaamista.
Kotimaisissa huijauksissa miesuhri on monesti puhunut puhelimessa ennen huijatuksi tulemista, niin ikään miespuolisen huijaajan kanssa erehtyen tämän sukupuolesta. Joissain tapauksissa huijaria on avustanut nainen puhelussa. Huijari voi myös kieltäytyä puheluista tai lopettaa ne lyhyeen vedoten akun loppumiseen tai puhelimen rikki olemiseen. Huijari käyttää internetistä varastamiaan kuvia ja saattaa jopa muokata niitä toisenlaiseksi – esimerkiksi lisätä meikkiä, valkaista hampaita tai lavastaa pusukohtauksen.
Romanssihuijauksen vaiheet > 3. Rahapyyntö > Kotimaiset huijaukset

Kotimaisissa huijauksissa huijarit pyysivät uhrien pankkitunnuksia vedoten rahapulaan, jotta voisivat esimerkiksi ostaa lipun matkaa varten, jotta pääsisivät tapaamaan uhria. Huijarit kertovat uhrille, etteivät halua rahaa tilillensä tai haluavat käteisenä rahaa, koska KELA vähentäisi rahat tililtä tuloina. Pankkitunnukset annettuaan huijari on nostanut tililtä huomattavia summia rahaa sekä tilannut erilaista omaisuutta. Mikäli uhrin luottotiedot ovat olleet kunnossa on huijari monesti ottanut uhrin nimissä suuria pikavippejä ja lainoja.
Uhria voidaan myös painostaa ja syyllistää - jopa uhkailla, mikäli hän ei luovuta huijarille verkkopankkitunnuksia tai lähetä rahaa. Luomalla kiireentuntu, uhri saadaan toimimaan harkitsemattomasti. Kotimainen huijari voi lopettaa yhteydenpidon nopeasti huijauksen onnistumisen jälkeen.
Romanssihuijauksen vaiheet > 3. Rahapyyntö > Ulkomaiset huijaukset

Kun uhri on viestitellyt valeprofiilin kanssa jonkin aikaa, kertoo valeprofiili olevansa tulossa Suomeen. Juuri sillä hetkellä tapahtuu jotain odottamatonta, kuten läheisen sairastuminen tai onnettomuus. Tällöin huijari pyytää rahaa, mitä moni lähettää. Valeprofiili voi myös kertoa että hänen miljoonaomaisuutensa on jumissa jossain odottamattoman syyn takia. Sen lunastamiseen tarvitaan pieni rahapalkkio, jota huijari pyytää lähettämään.
Rahaa pyydetään esimerkiksi perinnön lunastamiseen pankista, ulkomailta Suomeen lähetetyn arvokkaan paketin lunastusmaksuihin, rakennusprojekteihin, lasten opiskelumaksuihin tai sairaalamaksuihin. Rahaa voidaan myös pyytää erilaisiin viranomaismaksuihin.
Huijari lupaa maksaa rahat korkojen kera takaisin. Tili sijaitsee ulkomailla, mutta tähän on aina joku selitys.
Joissain ulkomaisissa tapauksissa huijari kertoo olevansa maasta, jossa elintaso on huomattavasti uhrin kotimaata alhaisempi. Jotta matka uhrin luokse olisi mahdollista toteuttaa, pyytää huijari tässä vaiheessa uhrilta rahaa matkakuluihin. Mikäli uhri lähettää tai nostaa käteistä rahaa, seuraavaksi huijari saattaa ilmoittaa viranomaisten edellyttävän että hakijalla tulee olla hallussaan tietty rahasumma oleskelupäivää kohden viisumin myöntämisen ehtona. Mikäli uhri lähettää jälleen rahaa, seuraava rahapyyntö tulee taas jollain verukkeella ja huijaus jatkuu niin kauan kuin uhri jatkaa rahan lähettämistä.
Yleisesti käytettyjä keinoja on vetoaminen hädänalaiseen tilanteeseen kuten ryöstetyksi tulemiseen, onnettomuuteen joutumiseen tai vakavaan sairastumiseen. Yleensä huijari lähettää näistä sähköpostitse ikään kuin todisteeksi valokuvia rikosilmoituksista tai lääkärintodistuksista. Näillä ei ole kuitenkaan minkäänlaista todistearvoa koska niitä voi kirjoittaa helposti kuka tahansa. Joskus internetiin on jopa luotu kokonainen verkkopankkia muistuttava huijaussivusto, jolla huijari yrittää saada tarinalleen uskottavuutta aidon näköisine rahaliikenteineen. Kestipä huijaus kuinka pitkään tahansa, lopputulos on aina sama, eli uhri ei koskaan tapaa huijaria ja uhri on menettänyt rahansa lopullisesti, vaikka huijari tunnustaisi tekonsa ja lupaamalla maksaa takaisin, mitä ei tapahdu.
Romanssihuijauksen vaiheet > 4. Rahan lähettämisen kierre

Kun uhri suostuu ensimmäiseen rahansiirtoon tai käteisnostoon, yleensä huijari vaatii lisää rahaa. Mikäli uhrilla ei ole riittävästi rahaa mitä lähettää, voi huijari tiedustella paljonko uhrilla on rahaa. Huijari voi painostaa uhrin ottamaan lainaa tai ison pikavipin ja lähettämään rahat huijarille.
Kun uhri lopettaa rahan lähettämisen, katoaa yleensä huijarin profiilikin netistä kokonaan.
Mitä enemmän uhri on "lainannut" rahaa huijarille, sitä tärkeämmäksi uhrille tulee saada takaisin lainaamansa rahat. Varsinkin silloin kun uhri on ottanut lainaa omissa nimissään lainatakseen sitä edelleen huijarille tai jos uhri lähettänyt huijarille kaikki säästönsä. Yhteydenpidon lopettaminen johtaisi uhrin kaikkien rahojen menetykseen tai kertominen muille ihmisille Joskus huijari saattaa mennä poliisin luo tekemään uhrista rikosilmoituksen[lähde? ]
Oikeuspsykologi Charlotta Björklindin mukaan suhteeseen liittyvä alistaminen ja henkinen väkivalta ovat tuhoisia ja ne vähentävät uhrin itsetuntoa ja uskoa tehdä itsenäisesti päätöksiä. Mitä ahtaammalle uhri joutuu, sitä enemmän hän kaipaa huijarin hyväksyntää tunteakseen itsensä arvokkaaksi. Itsetuntonsa menettäneen uhrin on vaikea irtautua kuvitteellisesta suhteestaan huijarin kanssa, kunnes saa itsetuntonsa takaisin. Kun huijari esittää aina kovempia vaatimuksia (esimerkiksi lainan otosta), uhrin itsetunto vähenee yhä enemmän ja hänen on yhä vaikeampi irtautua suhteesta.
Huijauksen seuraukset uhrille > Häpeän tunne

Romanssihuijausta pidetään yhtenä hävetyimmistä rikoksista. Tapa, jolla rikos tehdään asettaa uhrin haavoittuvaan asemaan: rikos tekee muille ihmisille näkyväksi uhrin salaisen romantiikan kaipuun ja hyväuskoisuuden. Uhreja monesti hävettää jo se, että on tullut huijatuksi sekä se, ettei kyennyt näkemään miten asiat oikeasti olivat. Oman häpeän lisäksi oman kunnian menetys ympäristön silmissä tuottaa kärsimystä uhrille. Uhrit voivat olla huolissaan ympäristön tuomitsevista asenteista.
Huijatuksi tulleet eivät aina edes ilmoita asiasta viranomaisille vaikka ymmärtäisivät itsekin tulleensa huijatuksi. Uhrit kokevat häpeää monesti sekä siitä, että ovat menettäneet rahansa, että siitä että heitä on käytetty ihmissuhteessa hyväksi. Oikeuspsykologi Julia Korkman näkee romantiikkahuijauksissa paljon yhteneväisyyksiä hyväksikäyttörikoksiin: esiin tulee uhrin luottamuksen pettäminen ja häpeän tuntemukset.
Huijauksen seuraukset uhrille > Mielenterveyden järkkyminen

Joskus uhreilla on itsetuhoisia ajatuksia huijauksen paljastumisen jälkeen.
Aina uhrit eivät usko tulleensa huijatuksi edes ollessaan poliisiasemalla kuulusteluissa romanssihuijaukseen liittyen, vaan pitävät yhä yllä toivoa kuvitteellisen valeprofiilin tapaamisesta. Uhri voi pitää yllä uskoaan valeprofiiliin senkin jälkeen, kun hänelle on todistettu ettei valeprofiilia ole olemassa, sillä ihastuksesta luopuminen on vaikeaa. Oikeuspsykologi Korkmanin mukaan romanssista luopuminen voi olla kivuliaampaa uhrille, kuin tieto rahojen menetyksestä. Monesti valeromanssi täyttää uhrin hyvin syvää emotionaalista tarvetta, ja siitä luopuminen voi olla siksi kivuliasta.
Huijauksen seuraukset uhrille > Taloudelliset menetykset

Huijarin uhrin nimissä ottamat velat ja pikavipit, sekä tekemät ostot, ovat osassa tapauksia päätyneet uhrin itsensä maksettavaksi. Uhrilta voi mennä luottotiedot romanssihuijauksen seurauksena ja uhri voi joutua velkajärjestelyyn.
Suomalaisilta varastetaan keskimäärin joitain kymmeniä tuhansia euroja per romanssihuijaus. Suurimmassa paljastuneessa huijauksessa suomalainen uhri menetti noin 300 000 euroa. Ruotsissa vahinko on keskimäärin 370000 kruunua (36000 euroa).
Suomalaisilta varastettiin romanssihuijauksilla vuonna 2020 tammi- ja huhtikuun välisenä aikana 2,2 miljoonaa euroa. Vuonna 2022 tammi- ja kesäkuun aikana suomalaisilta varastettiin pankkitietojen mukaan 3,8 miljoonaa euroa. Poliisin mukaan varastettiin 3,5 miljoonaa euroa, koska kaikki eivät tee rikosilmoitusta. Yli 80% uhreista ei saa rahojaan koskaan takaisin. Jotkin uhrit menettävät kaiken omaisuutensa.
Huijauksen seuraukset uhrille > Syyllistyminen talousrikokseen ja jopa vankeus

Vuonna 2022 romanssihuijarit ovat alkaneet käyttämään uhreja rikollisen omaisuuden rahanpesemisessä. Romanssihuijauksen uhrit syyllistyvät rahanpesurikokseen, kun auttavat rikollisia siirtämään rahaa omalta tililtä toiselle tilille eteenpäin.  Romassihuijauksen uhreille on vuonna 2022 annettu jopa vankeustuomioita rahanpesurikoksesta.
Rikostutkinta

Suomessa tehtiin vuoden 2021 aikana 482 rikosilmoitusta rakkaushuijauksista. Viranomaisiin ei oteta yhteyttä huijatuksi tulemisen jälkeen usein häpeän vuoksi. Poliisiin ottaa yleensä yhteyttä tuskastunut lähiomainen. Itse huijatut tekevät harvoin rikosilmoitusta itse. Mikäli uhri ei ole syyntakeeton tai holhouksen alla, ei poliisi voi puuttua meneillä olevaan huijaukseen.
Romanssihuijausten selvittämisprosentti on lähellä nollaa Ruotsissa. Ne edustavat maan suurinta talouspetosryhmää. Ruotsin poliisi saa vuosittain neljännesmiljoona rikosilmoitusta romanssihuijauksista. Yleensä poliisi ei edes tutki uhrien tietokoneita tai rikollisten verkko-osoitteita Ruotsissa. Tukholman kriminaalikomissario Jan Olssonin mukaan poliisi keskittyy tutkimaan niitä huijauksia, joissa selvittämismahdollisuudet ovat suurimmat. Näitä ovat tapaukset joissa on ollut valtavia rahamääriä tai jotka ovat olleet kotimaisia huijauksia. Puolestaan Kiinaan tai Pohjois-Koreaan menneitä rahoja ei yleensä tutkita, sillä rikoksen selviämismahdollisuudet ovat lähellä nollaa.
Viranomaisten on käytännössä mahdotonta ryhtyä etsimään ja tavoittelemaan ulkomailta, etenkin Venäjältä tai Itä-Euroopasta käsin toimivia huijareita. Huijari toimii yleensä sähköpostin takaa tekaistulla henkilöllisyydellä ja rahat voidaan siirtää palvelulla, jossa ei jopa edellytetä henkilötietojen antamista tai tunnistautuneena varat voidaan nostaa esimerkiksi eri puolilla Venäjää. Näin ollen teosta ei jää mitään tutkittavia jälkiä ja rahat on lopullisesti menetetty. Joissain Kaakkois-Aasian ja Afrikan maissa, sekä osassa Välimeren maita poliisi jättää hoitamatta rikosten tutkinnan kokonaan.
Marin tasavallan Yoshkar-Olassa ja muualla Venäjällä on myös tehty laajoja pidätyksiä muun muassa, kun huijattu on ottanut yhteyttä suoraan presidentti Putiniin. Huijatulla on mahdollisuus ilmoittaa huijarit niistä varoittaviin sivustoihin kuvineen ja kertomuksineen. Ghanan internet-rikollisuuden poliisipäällikön Herbert Gustav Yanksonin mukaan romanssihuijaukset ovat maassa laajalle levinnyt, houkutteleva ja matalan riskin rikollisuuden muoto.
Romanssihuijaus osana ammattirikollisuutta > Järjestäytynyt rikollisuus

Romanssihuijausten taustalla on yleensä ammattirikollisia ja järjestäytynyt rikollisuus, joilla on suuri organisaatio toiminnan taustalla. Huijareina toimivat ovat psykiatrisen vankisairaalan ylilääkärin Hannu Lauerman mukaan yleensä tunnekylmiä psykopaatteja, joilla ei ole omatuntoa. He kokevat huijaamisen hauskaksi ja jännittäväksi.
Esimerkiksi Venäjällä, Ghanassa ja Malesiassa huijauksista on tullut jopa satoja miljoonia tuottava rikollisuuden ala. Nigeriasta liikkeelle lähteneet rikollisorganisaatiot ansaitsevat romanssihuijauksilla miljardeja dollareita vuosittain ja ovat laajentuneet 80 eri maahan.
Tukholman kriminaalikomissario Jan Olssonin mukaan monet ammattirikolliset harjoittavat romanssihuijauksia elinkeinonaan. Yksi rikollinen voi pyörittää kymmenestä kahteenkymmentä eri huijausta samanaikaisesti. He tekevät huijauksia noudattaen tietynlaista valmista käsikirjoituksia, jossa esitetään tiettyjä kysymyksiä ja annetaan tiettyjä selityksiä asioille. Näin voidaan huijata mahdollisimman paljon rahaa uhrilta.  Valeprofiilien elämäkerrat on laadittu taitavasti, niin että ne näyttävät aukottomalta kaikista suunnista katsottuna.
Rikosten takana toimii yleensä ammattimaisia järjestäytyneitä liigoja joilla on kokonainen organisaatio verkkosivuineen. Rikollisliigat tietävät missä maassa kannattaa avata pankkitili, jotta maksettuja rahoja ei voida palauttaa. Romanssihuijauksiin erikoistuneet rikollisliigat toimivat ryhmissä ja käyttävät yleensä samaa käsikirjoitusta. Eri rikollisryhmät vaihtavat keskenään myös valeprofiilien kuvia ja keksittyjä identiteettejä. Heillä on yleensä pankkitilejä ympäri maailmaa. Rikollisryhmät jopa myyvät uhrejaan eteenpäin toisille rikollisorganisaatioille.
Moldovan Chișinăussa luotuna on yleinen The Bat! toimisto-ohjelma, jolla pystytään käsittelemään runsaita määriä eri sähköpostitilejä.  Sähköpostit yleensä edelleen lähetetään esimerkiksi tietokoneen satelliittiyhteydestä eri maissa toimivien palvelinten kautta.
Romanssihuijaus osana ammattirikollisuutta > Rikollisten mustat markkinat

Facebookissa toimivilla mustilla markkinoilla myydään kaikkea rikollisuuden harjoittamiseen tarvittavaa, kuten osaamista, tietoa ja valeprofiileja. Uhreja myydään myös eteenpäin toisille rikollisille käytettäväksi hyväksi huumeiden salakuljetuksessa tai rahanpesussa. Myynnissä on myös ulkomaisia pankkitilejä rahanpesua varten.
Myynnissä on myös "formaatteja" eli käsikirjoituksia, mitä käytetään huijauksissa. Käsikirjoituksia on eri tilanteisiin ja profiileille: ulkomailla toimivalle sotilaalle, sairastuneen äidin huijaus, lottopalkintohuijaukseen tai homoseksuaalisiin seksi-chattailyihin esimerkiksi. Salaisissa ryhmissä opetetaan jäljittelemään amerikkalaista aksenttia ja naisten puheääntä.
Mustilla markkinoilla myydään myös monenlaista osaamista, esimerkiksi dokumenttien väärentämiseen ja kuvien muokkaamiseen. Palkattavana on myös paikallisia ihmisiä, jotka voivat toimittaa kukkia uhrille tämän kotimaassa.