stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jonas Rannila

Jonas Rannila (s. 22. heinäkuuta 1989 Helsinki) on suomalainen kapellimestari ja kuoronjohtaja. Hän toimi kesäkuuhun 2024 Helsingin filharmonisen kuoron ja  mieskuoro Manifestumin taiteellisena johtajana. Rannila aloitti Uuno Klami -seuran puheenjohtajana syksyllä 2020. Rannila jäi pois johtokunnasta ja seuran toiminnasta aiheuttamansa kohun vuoksi.
Jonas Rannila valmistui joulukuussa 2017 musiikin maisteriksi Taideyliopiston Sibelius-Akatemiasta, pääaineenaan kuoronjohto. Hän on opiskellut orkesterin- ja kuoronjohtoa myös Leipzigissa sekä tutkinut oopperateoksia Rooman Villa Lantessa. Rannila on ollut kysytty kapellimestari eri oopperatuotannoissa ja on johtanut lukuisien suomalaisten oopperoiden kantaesityksiä, muun muassa Mannerheim (Tuomas Kantelinen, Ilmajoen musiikkijuhlat), Aino Ackté (Ilkka Kuusisto, Ilmajoen musiikkijuhlat, Savonlinna ja Helsinki), Lusia Rusintytär (Juha T. Koskinen, Oulunsalo soi ja Helsingin juhlaviikot) ja Himmerrä ja Valo (Heta Aho, Musica nova Helsinki). Muita Rannilan johtamia teoksia ovat muun muassa Bernsteinin Candide-operetti, Benjamin Brittenin Lukretian raiskaus, Mozartin Don Giovanni ja Taikahuilu, Puccinin Le Villi, Straussin Ariadne auf Naxos, Rossinin Sevillan parturi, Joseph Haydnin Il mondo della luna sekä Humperdinckin Hannu ja Kerttu. Rannilan keskeiseen ohjelmistoon ovat kuuluneet myös keskeisimmät suurkuoroteokset.
Rannila on työskentellyt säännöllisesti  Savonlinnan oopperajuhlilla ja Tampereen Oopperassa ja on työskennellyt myös Kuninkaantien muusikoiden kapellimestarina, Opera Cava -festivaalilla 2005–2008 sekä Opera Pienon produktioissa 2005–2010. Rannila lauloi Cantores Minores -poikakuorossa 2000–2012 ja toimi myös poikasopraanosolistina Kansallisoopperassa.
Rannilan kapellimestariopettajia ovat olleet Roland Börger, Leif Segerstam, Florian Ludwig ja Barbara Rucha. Kuoronjohtoa Rannila on opiskellut Matti Hyökin, Nils Schweckendiekin ja Erik-Olof Söderströmin johdolla. Laaja-alaista musiikinopiskelua ovat tukeneet myös pianon, oboen ja alttoviulun soitto sekä klassisen laulun opinnot.
Richard Wagner -kulttuuriyhdistys valitsi Rannilan vuoden 2012 Bayreuth-stipendiaatikseen. Pro Musica -säätiö, Svenska kulturfonden, Taike sekä Salzburgin musiikkijuhlien ystävät Suomessa ry ovat tukeneet Rannilan taiteellista toimintaa. EU:n rahoittama Ulysses Network Platform valitsi Jonas Rannilan jäsenekseen vuonna 2016.
Aiheesta muualla

Kapellimestari Jonas Rannilan pimeä puoli paljastui
Ningxia

| Ningxia 宁夏回族自治区 Níngxià Huízú Zìzhìqū |
| --- | --- |

 Ningxian (punaisella) sijainti Kiinan kartalla.
Valtio:   Kiina
Prefektuuritaso:  5 yksikköä
Piirikuntataso:  21 yksikköä
Hallinto:  
 – hallinnon tyyppi:  autonominen alue
 – hallinnollinen keskus:  Yinchuan
 – suurin kaupunki:  Yinchuan (1 159 457 as., 2010)
Pinta-ala  ():  66 400 km² (27.)
Väkiluku (2013)  ():  6 541 900 (30.)
 – väestötiheys:  98,5  as./km²
BKT (2013):  265,5 mrd. CNY (eli 0,4 % Kiinan BKT:stä)
 – asukasta kohti:  39 420 CNY, noin 4 722 EUR (94 % Kiinan keskiarvosta)
HDI (2010):  0,674
Symbolit:  
 – Kansallinen kirjaintunnus:  NX
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  CN-64
 
www.nx.gov.cn
Ningxia (yksink.: 宁夏; perint.: 寧夏; pinyin: Níngxià) [ningsia] on autonominen alue Kiinassa. Kiinan autonomiset alueet ovat jotakin vähemmistökansallisuutta varten varattuja, Ningxia on varattu hui-kansalle, minkä vuoksi alueen täydellinen nimi on Ningxian hui-kansan autonominen alue. Myös nimeä Ningsia-Hui on käytetty. Hallintoalueen lyhennenimi on Ning ja vanha suomalainen latinaistus Ningsia.
Maantiede

Ningxia on pinta-alaltaan yli 66 400 neliökilometriä. Sen naapurit ovat Sisä-Mongolia pohjoisessa, Shaanxi idässä ja Gansu muissa suunnissa. Alueen pohjoisosat ovat tasankoa, jota halkoo koilliseen virtaava Keltainenjoki. Pohjoisosat ovat myös alueen pääasiallinen maanviljelyvyöhyke. Ningxian eteläosat sijaitsevat korkeammalla merenpinnasta ja ovat osa suurta ylänköaluetta. Lämpötila vaihtelee suuresti vuodenajan mukaan. Koko vuoden keskimääräinen lämpötila on 5–9 °C. Tammikuun keskimääräinen lämpötila on -8 °C ja heinä–elokuun 30 °C. Alueella sataa hyvin vähän ja pääkaupunki Yinchuan on Kiinan maakuntien pääkaupungeista kaikkein kuivin.
Historia

1038–1227 alueella oli tiibetiläisille sukua olleen tanguttien kansan perustama Xixia-valtio. Mongolit valloittivat Xixian vuonna 1227 ja he perustivat Ningxian prefektuurin vuonna 1288, jolloin alueesta alettiin käyttää ensimmäisen kerran sen nykyistä nimeä. Mongolien Yuan-dynastian aikana alueelle saapuivat ensimmäistä kertaa myös muslimit. Qing-dynastian aikana (1644-1912) Ningxian prefektuuri kuului hallinnollisesti Gansun maakuntaan ja se käsitti nykyisen Ningxian alueen pohjoisosat. Vuonna 1928 alueesta tehtiin tuolloin 275 000 km² käsittänyt maakunta, johon kuului alueita myös nykyisestä Sisä-Mongoliasta. 1920-luvulla alueella sattui myös kaksi tuhoisaa maanjäristystä. 16. joulukuuta 1920 magnitudin 8,3 maanjäristys surmasi noin 230 000 henkilöä ja heistä suurin osa kuoli Ningxian alueella. Haiyuan tuhoutui järistyksessä lähes tyystin. Huhtikuussa 1921 Guyuanissa Haiyuanin eteläpuolella sattunut järistys surmasi puolestaan noin 10 000 henkilöä.
Kiinan tasavallan aikana voimakas paikallinen vaikuttaja oli Ma-sukuun kuulunut Tšiang Kai-šekille uskollinen sotaherra Ma Hongkui, joka toimi maakunnan hallinnon päämiehenä vuosina 1932-1949. Kaksi alueen piirikuntaa kuului Kiinan kommunistien vuonna 1936 perustamaan Gansun–Ningxian raja-alueeseen. Mao Zedong perusti lokakuussa 1936 tälle alueelle ensimmäiset piirikuntatason etnisten ryhmien autonomisen alueen hui-kiinalaisille. Ma Hongui valtasi kuitenkin alueen ja pidätytti autonomisen alueen johtajat teloittaen sitä johtaneen Ma Hefun Tongxinin ulkopuolella huhtikuussa 1937. Ningxia päätyi kokonaan kommunistien käsiin syyskuussa vuonna 1949. Kommunistit lakkauttivat sen maakunta-aseman ja alue liitettiin Gansuun. Ningxian hui-kansan autonominen alue perustettiin 25. lokakuuta 1958.
Hallinnollinen jako

Ningxia on jaettu viiteen prefektuuritason kaupunkiin, jotka jakautuvat edelleen yhteentoista piirikuntaan, kahdeksaan kaupunkipiiriin ja kahteen piirikuntatason kaupunkiin.
1. Yinchuan (hallintokeskus)
2. Shizuishan
3. Wuzhong
4. Zhongwei
5. Guyuan
Väestö

| Ningxian etniset ryhmät vuosien 2000 ja 2010 väestönlaskennoissa> ..Koko väestö | Ningxian etniset ryhmät vuosien 2000 ja 2010 väestönlaskennoissa> .2000.5 486 393 | Ningxian etniset ryhmät vuosien 2000 ja 2010 väestönlaskennoissa> .2010.6 301 350 |
| --- | --- | --- |
| Han-kiinalaiset | 3 590 563 | 4 086 367 |
| Hui-kiinalaiset | 1 862 474 | 2 173 820 |
| Mantšut | 21 962 | 24 902 |
| Mongolit | 4 898 | 6 661 |
| Dongxiangit | 2 168 | 1 261 |
Ningxian väkiluku on ollut vahvassa kasvussa usean vuosikymmenen ajan. Väkiluku oli 3,90 miljoonaa vuonna 1982, 4,66 miljoonaa vuonna 1990 ja 5,49 miljoonaa vuoden 2000 väestönlaskennassa. Vuoden 2010 väestönlaskenta kirjasi 6,30 miljoonaa asukasta, joka oli 0,44 prosenttia Kiinan väestöstä (ilman Hongkongia ja Macaota). Autonominen alue oli Kiinan 30. väkirikkain eli neljänneksi vähäväkisin maakuntatason hallintoalue. Vuoden 2013 lopun väestöarvio oli 6,54 miljoonaa ja arvio väestötiheydestä 98,5 henkeä neliökilometrillä.
Hui-kiinalaiset ovat alueen suurin vähemmistö. Heille ominainen piirre on islamin uskon harjoittaminen. Pienempiä vähemmistöjä ovat esimerkiksi mongolit ja mantšut.
Talous

Ningxian hui-kansan autonomisen alueen bruttokansantuote oli vuonna 2013 yhteensä 256,5 miljardia yuania (CNY) eli 30,7 miljardia euroa. Tämä oli 0,4 prosenttia koko Kiinan BKT:stä. Henkeä kohti laskettuna se teki 39 420 CNY, eli 4 722 EUR. Tämä oli melko lähellä (94 %) Kiinan keskiarvotasoa. Kuitenkin etenkin alueen eteläosat ovat erittäin köyhiä. Alueen luonnonvaroihin kuuluvat kipsi, hiili ja muut mineraalit. Keltainenjoki ja sen sivujoet mahdollistavat vesivoimaloiden käytön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ningxia Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto Ningxian autonominen alue. (kiinaksi)
| n k  Kiinan alueellinen hallinto |
| --- | --- |
Maakunnat:  Anhui  Fujian  Gansu  Guangdong  Guizhou  Hainan  Hebei  Heilongjiang  Henan  Hubei  Hunan  Jiangsu  Jiangxi  Jilin  Liaoning  Qinghai  Shaanxi  Shandong  Shanxi  Sichuan  Yunnan  Zhejiang 
Itsehallinnolliset alueet:  Guangxi  Ningxia  Sisä-Mongolia  Tiibet  Xinjiang 
Itsehallinnolliset kunnat:  Chongqing  Peking  Shanghai  Tianjin 
Erityishallintoalueet:  Hongkong  Macao 
Xixia-valtion aikainen hautamonumentti.
Ningxian prefektuuritason hallinnollinen jako.
Tongxinin moskeija.
Kansojen historia

| Kansojen historia> Världshistoria : folkens liv och kultur.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Carl Grimberg
Kieli:  ruotsi
Genre:  maailmanhistoria
Kustantaja:  P. A. Norstedt & söner
Julkaistu:  1926–
Suomennos
Suomentaja:  Jussi Teljo, Kaarina Visakanto, Asser Jokinen, Weikko Pakarinen
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1928–1949; 2.l 1956–; 3.l 1981–
ISBN:  951-0-09728-4
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kansojen historian kaksitoista nidettä persiankielisenä käännöksenä.
Kansojen historia (Världshistoria : folkens liv och kultur) on maailmanhistoriaa käsittelevä ruotsalaisen Carl Grimbergin teossarja. Sen ensimmäinen osa ilmestyi ruotsiksi vuonna 1926. Teos kirjoitettiin 20-osaiseksi, mutta enimmäkseen sitä myytiin versiona, jonka sidoksissa oli kaksi osaa yhdessä. Uusiin painoksiin lisättiin jatko-osia niin että teoksesta tuli sidottuna 12–14-osainen.  Viimeisiä osia Grimberg ei eläessään saanut valmiiksi, vaan ne kirjoitti Ragnar Svanström. Ensimmäinen suomennos ilmestyi kymmenosaisena vuosina 1928–1949, toinen laitos vuodesta 1956 alkaen ja kolmas laitos vuodesta 1981 alkaen. Teosta on myyty ainakin 500 000 kappaletta, Suomessakin yli 100 000.lähde?
Asiantuntijat pitävät Kansojen historian kapeaa ja Euroopan korkeakulttuuriin keskittyvää asiasisältöä vanhentuneena.
Sarja tunnetaan värikkäästä kirjoitustyylistään.
Nalle Puhin uudet seikkailut

| Nalle Puhin uudet seikkailut> The New Adventures of Winnie the Pooh |
| --- | --- |


Tyyli:  Animaatio
Kestoaika:  23 min
Luoja(t):  Walt Disney Television
Pääosissa:  Jim Cummings Paul Winchell John Fiedler Ken Sansom Hal Smith Peter Cullen Patricia Parris Michael Gough Nicholas Melody Tim Hoskins
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   MTV3  Playhouse Disney  Nelonen
Esitetty:  10. syyskuuta 1988 – 7. lokakuuta 1991 (5 erikoisjaksoa 1991–2002)
Jaksoja:  83
Ikäraja:  
Tunnuskappale:  "The New Adventures of Winnie the Pooh Theme"
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Karl Geurs
Tuotantoyhtiö(t):  Walt Disney Television Animation
Palkinnot
Voitetut:  Humanitas Prize (1989, 1992) Daytime Emmy (1990)
Ehdokkuudet:  Young Artist (1989) Daytime Emmy (1992) Humanitas Prize (1992)
Aiheesta muualla
IMDb 
Nalle Puhin uudet seikkailut (engl. The New Adventures of Winnie the Pooh) on yhdysvaltalainen Daytime Emmyllä palkittu piirrossarja Walt Disney Television Animationilta, ja sen inspiraation lähteenä toimivat A. A. Milnen Nalle Puh -tarinat. Sarjaa esitettiin USA:ssa vuodesta 1988 vuoteen 1991 ABC-kanavalla. Sarja kertoo Nalle Puhin ja hänen ystäviensä seikkailuista Puolen hehtaarin metsässä.
Ääninäyttelijät

| Rooli | Alkuperäinen ääni | Suomenkielinen ääni (VHS-julkaisut, 1990 -luku) | Suomenkielinen ääni (DVD-julkaisut, 2000 -luku) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nalle Puh | Jim Cummings | Jarmo Koski | Jarmo Koski |
| Nasu | John Fiedler | Olavi Ahonen Antti Pääkkönen (jaksossa Frankenpuhin hirvitys) | Riko Eklundh |
| Tiikeri | Paul Winchell (1-2. kaudet) Jim Cummings (3-4. kaudet) | Jarkko Rantanen | Petteri Summanen |
| Kani | Ken Sansom | Aarre Karén | Aarre Karén |
| Ihaa | Peter Cullen | Veikko Honkanen | Markus Bäckman |
| Kengu | Patricia Parris | Tiina Bergström | Tiina Bergström |
| Ruu | Nicholas Melody | Tuomas Oksanen | Akira Takaki |
| Pöllö | Hal Smith | Ilkka Moisio | Tuomas Mattila |
| Myyrä | Michael Gough | Veikko Honkanen | Eero Saarinen |
| Risto Reipas | Timothy Hoskins Edan Gross (jaksossa Nalle Puhin joulu) | Christopher Romberg Tuomas Oksanen | Oula Yliperttula |
| Riston äiti | Patricia Parris | Tiina Bergström (jaksoissa Se on vain elokuvaa ja Taikakorvaläpät) Ulla Ollikainen (jaksossa Lapsenvahti) |  |
| Bruno | Jim Cummings | Petri Liski | ei esiinny |
| Tane Tärppä | Ken Sansom | Pekka Autiovuori | ei esiinny |
| Möhkö Möhköfantti | Chuck McCann  | Veikko Honkanen | ei esiinny |
| Kessi | Laura Mooney (jaksossa Linnunpoika) Tracy Rowe (jaksossa A Bird in the Hand) | Outi Alanen | ei esiinny |
| Hevonen | Jim Cummings | Esko Salminen | ei esiinny |
| Sivuroolit | Hal Smith Chuck McCann Patricia Parris Jim Cummings | Veikko Honkanen Päivi Sorsa Pekka Lehtosaari Pekka Autiovuori |  |
| Tunnusmusiikki | Steve Wood | Pave Maijanen | Pave Maijanen |
Sarja Suomessa

Kaikkia sarjan jaksoja ei ole dubattu suomeksi. Sarjaa on esitetty 1990-luvulta lähtien televisiossa moneen otteeseen, muun muassa MTV3:lla ja Nelosella. Viimeksi sarja on esitetty MTV3:lla keväällä 2010. Sarjan jaksoja on julkaistu 1990- ja 2000-luvulla VHS-kaseteilla, ja 2002-2006 julkaistuilla DVD-julkaisuilla. Osa jaksoista on julkaistu vain VHS:llä, osa vain DVD:llä.
Sarjan suomenkieliset ohjaukset teki 1990-luvulla Pekka Lehtosaari ja 2000-luvulla Carla Rindell. Jarmo Koski (Nalle Puh), Aarre Karén (Kani) ja Tiina Bergström (Kengu) ovat ainoat sarjan parissa työskennelleet ääninäyttelijät, jotka ovat olleet mukana alusta loppuun.
Sarja Suomessa > VHS-julkaisut

Nalle Puh ja linnunpoika
Nalle Puhin uudet seikkailut: Suuri hunajaryöstö
Nalle Puhin uudet seikkailut: Nalle Puh-Maailman vahvin karhu
Nalle Puhin uudet seikkailut: Nalle Puh ja suuri yllätys
Nalle Puhin uudet seikkailut: Näkemiin herra Puh
Nalle Puhin joulu
Nalle Puh: Suuri hunajaryöstö
Nalle Puh: Poutapilvi Puh
Nalle Puh: Nalle Puh ja suuri yllätys
Nalle Puh: Puolen hehtaarin sankari
Nalle Puh: Pullopostia
Nalle Puh: Tuulen viemää
Nalle Puh: Kummittelua kerrakseen
Sarja Suomessa > DVD-julkaisut

DVD -levityksessä sarjasta käytettiin nimeä Nalle Puhin taikamaailma. Suurin osa julkaisuista on temaattisia.
| Nimi | Sisältää jaksot | Julkaistu |
| --- | --- | --- |
| Nalle Puhin taikamaailma – Kaikki yhden ja yksi kaikkien puolesta | Kani kätkee aarteen, Hunaja on herkkua, Kuningas Nasu, Ihaa mököttää | 2002 |
| Nalle Puhin taikamaailma – Pieniä tärkeitä asioita | Toivomusnalle, Hunajaa Kanista, Puutarhuri Ihaa ja Paras lahja | 14. huhtikuuta 2004 |
| Nalle Puhin taikamaailma – Ystävyyden Lahja | Metsän jättiläinen, Kanin kallis kasvimaa, Raidat ja Tiikerin kengät | 26. tammikuuta 2005 |
| Nalle Puhin taikamaailma – Leikkihetki Puhin seurassa | Aprilli-Puh, Hyvät Pahat ja Tiikeri, Kupla juttu ja Missä mennään Puh? | 6. huhtikuuta 2005 |
| Nalle Puhin taikamaailma – Ikuiset Ystävät | Näkemiin, herra Puh, Minne on Nasu kadonnut?, Kuin kala metsässä kertoo ja Puh pilvissä | 6. huhtikuuta 2005 |
| Nalle Puhin taikamaailma – Suurien keksintöjen päivä | Toivomuslähde, Lapsenvahti, Kanin kekkerit ja Nasu runoilee | 6. huhtikuuta 2005 |
| Nalle Puhin taikamaailma – Oppia ikä kaikki | Pomppuja ja pilveilyä, Varjoa vailla, Myyrän myyräntyö ja Ötökkä irtaimenaan | 2005 |
| Nalle Puh: Epäystävänpäivä ja ystävänpäiväkortti | Epäystävänpäivä,  Ystävänpäiväkortti ja Kolme pientä Nasua | 2006 |
| Nalle Puhin taikamaailma – Jaettu ilo | Hikotuksen karkotus, Ei pöllömpi pelätti, Valot pois ja Rotat ryöstöpuuhissa | 22. maaliskuuta 2006 |
| Nalle Puh: Kummittelua kerrakseen ja Haamuhassuttelua | Ritari rohkea, Enneuni, Yön äänet, Frankenpuhin hirvitys ja Puh Kuu | 11. lokakuuta 2006 |
Aiheesta muualla

Nalle Puhin uudet seikkailut TV.comissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Nalle Puhin uudet seikkailut Big Cartoon Databasissä (englanniksi)
Growing Up with Winnie the Pooh: A Great Day of Discovery DVD Review with Pictures (englanniksi)
Growing Up with Winnie the Pooh: Friends Forever DVD Review with Pictures (englanniksi)
Miriam Bryant

| Miriam Melanie Bryant |
| --- | --- |
 Miriam Bryant vuonna 2024
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. maaliskuuta 1991 (ikä 34) Göteborg, Ruotsi
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Laulukielet:  englanti, ruotsi, suomi
Aktiivisena:  2011–
Tyylilajit:  pop, soul
Levy-yhtiöt:  100Songs / EMI
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Miriam Bryant (s. 8. maaliskuuta 1991 Göteborg, Ruotsi) on ruotsinsuomalainen laulaja ja lauluntekijä.
Elämä ja ura

Bryant syntyi Göteborgissa brittiläiselle isälle ja suomalaiselle äidille. Hän kävi siellä suomalaista koulua ja vietti aikaa myös Suomessa äitinsä kotikunnassa Iisalmessa. Bryantin mukaan hänen lapsuudessaan suomalaistaustaiset kohtasivat Ruotsissa väheksyntää, minkä vuoksi hän toi esille mieluummin isänsä puoleisia englantilaisjuuriaan.
Bryantin esikoisalbumi Raised in Rain ilmestyi vuonna 2013. Osallistuttuaan vuonna 2015 Ruotsin Så mycket bättre -televisio-ohjelmaan, joka vastaa formaatiltaan suomalaista televisiosarjaa Vain elämää, hänen suosionsa kasvoi nopeasti. Kahdella ensimmäisellä albumillaan Bryant käytti englantia laulukielenään, kolmannella PS jag hatar dig -albumilla (2021) hän vaihtoi kielen ruotsiksi. Vuonna 2024 Bryant julkaisi ensimmäisen suomenkielisen singlensä ”Mustelmilla”, joka perustuu hänen alun perin ruotsinkieliseen hittikappaleeseensa ”Blåmärkshårt (Mi Amor)”.
Diskografia > Albumit

Raised in Rain (2013)
Bye Bye Blue (2017)
PS jag hatar dig (2021)
Diskografia > EP:t

I Am Dragon (2014)
Hisingen och hem igen (2016)
Mi Amor (2019)
Diskografia > Singlet

Finders, Keepers (2012)
Raised in Rain (2012)
Push, Play (2013)
Last Soul on Earth (2013)
Dragon (2014)
One Last Time (2015)
Ett sista glas (2015)
Life Is a Flower (2015)
Stationen (2015)
The Only One (2015)
Allt jag behöver (2015)
Black Car (2016)
Game (2016)
Nån av oss (2020)
Passa dig (2020)
Ge upp igen (2020)
Mustelmilla (Mi Amor) (2024)
Otan kii (Isac Elliot feat. Miriam Bryant, 2024)
Tää on slut (2024)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Miriam Bryant Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Yle 
Muut:  Europeana  Hufvudstadsbladet
Raskas patteristo 1

Raskas patteristo 1 (Rask.Psto 1) oli Suomen armeijan kenttätykistö joukko-osasto, joka perustettiin Kurikassa. Raskas patteristo 1:n muiston kunnioittamiseksi Kurikkaan perustettiin -80 luvulla tykkipuisto, jossa on kaksi Patteriston sota-aikana käyttämää 155H/17 haupitsia.
Raskas patteristo 1 oli jatkosodassa Päämajan alainen yksikkö. Patteriston perustaminen jatkosodassa alkoi 19. kesäkuuta 1941 kokoontumisella Kurikan kirkolle. Patteristoon kuului 520 miestä. Patteristo koostui suurelta osin kurikkalaisista miehistä, mutta siinä oli monia miehiä myös lähipitäjistä ja myös muualta Suomesta. Alkuvaiheessa patteristoa komensi Heimo Hukki ja vuoden 1942 alusta Arvo Kervinen. 1. patterin päällikkönä oli Arthur Rytövaara, synt.Gylling, sittemmin taas Gylling, 2. patterin päällikkönä Juho Oksa ja 3. patterin päällikkönä ensin Ilmari Kukkula ja lopuksi Martti Kasari. Matka sotaan alkoi Kurikan asemalta 24./25. kesäkuuta 1941, josta patteristo matkasi junalla Seinäjoen ja Haapamäen kautta Jyväskylään, josta saatiin kunnostetut 155 H 17 haupitsit 12 kpl mukaan. Varsinainen sotataival alkoi Wärtsilästä heinäkuun alussa 1941 ja eteni itään "koukaten" etelään syyskuussa 1941, kun patteristo tuki Tuulosjoen ylimenohyökkäystä. Sieltä matka jatkui kohti Prääsää, johon patteristo saapui 15. syyskuuta. Matka jatkui muun muassa Suojun ja Kontupohjan kautta Karhumäkeen, joka vallattiin joulukuun alussa 1941. Sen jälkeen patteristo taisteli pohjoisessa Krivillä kunnes siirretiin Syvärin eteläpuolelle Baraniin helmikuussa 1942. Siellä patteristo oli asemissa aina kesäkuuhun 1944, jolloin se siirrettiin Juustilaan, jossa se otti osaa Tali-Ihantilan taisteluihin. Sieltä se siirrettiin elokuussa 1944 lepoon Luumäelle, josta patteristo kotiutettiin marraskuussa 1944. Raskas patteristo 1 taisteli usean divisioonan tukena ja sitä liikuteltiin tarpeen mukaan muiden yksiköiden mukaan. Ammuskulutus jatkosodan aikana oli yli 200 000 laukausta. Maksimikantama oli 11 km. Tulinopeus oli max. 4 lauk/min per tykki.
Patteriston vaiheet jatkosodassa

Koska Rask.Psto 1 perustettiin Päämajan alaisena yksikkönä sillä oli suhteellisen hyvä varustus. Sitä alistettiin eri Divisioonille ja siitä johtuen se joutui usein kiperiin taistelupaikkoihin.
Varustus jatkosodassa

Rask.Psto 1 rakentui suurelta osin kurikkalaisista miehistä. Patteristolla oli käytössä raskaat haupitsit 155 H/17. Niiden kantama oli noin 10 km. Yksi haupitsi painoi noin 3 tonnia ja käytettyjen ammuksien paino oli 43 kg. Kyseiset raskaat haupitsit olivat hevosvetoisiksi tehdyt, mutta ne modifioitiin moottorivetoisiksi. Patteristolla oli käytössä jatkosodassa Kurikasta ja lähipitäjistä kutsuttuja automiehiä kuorma-autoineen sekä tykkien vetäjinä tuliterät Citroen kuorma-autot.
Rask.Psto 1:een kuului sodan aikana kolme tulipatteria:
1. patteri/Rask.Psto 1
2. patteri/Rask.Psto 1
3. patteri/Rask.Psto 1
Varustus jatkosodassa > Tulipatterin tulenjohtue

Kuhunkin tulipatteriin kuului tulenjohtue. Tulenjohtueessa olivat:
tulenjohtaja
aputulenjohtaja
tulenjohtoryhmä
Tulenjohtueella oli käytössä neljä ajoneuvoa.
Raskaan Patteriston patterissa saattoi olla kaksi tulenjohtuetta, joskaan ei kaikissa tapauksissa.
Komentajat

Heimo Hukki
Arvo Kervinen
Raskas Patteristo 1:n 80 v. muistomerkki

Raskas Patteristo 1:n perinneyhdistys pystytti Tohmajärvelle 4.7.2021 Raskas Patteristo 1:n 80-vuotismuistomerkin.
Aiheesta muualla

Raskas patteristo 1:n historian selvitysprojekti
Raskas patteristo 1:n Suomi 100 tykkinäytös Parolassa 28.6.2017
Raskas patteristo 1:n perinneyhdistys
Antti Boman

Antti Boman (s. 5. elokuuta 1974 Pomarkku) on suomalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkotuomari. Boman tuomitsee pääsääntöisesti jääkiekon SM-liigaa ja Mestistä päätuomarina. Hän tuli SM-liigaan tuomariksi kaudella 2007–2008. Hänet palkittiin kaudella 2010–2011 Unto Wiitala -palkinnolla SM-liigan parhaana tuomarina yhdessä Jari Levosen kanssa. Hänet on palkittu kahdeksan peräkkäistä kertaa kaudesta 2017–2018 kauteen 2024–2025 Kultaisella pillillä SM-liigan pelaajien äänestämänä parhaana tuomarina. Kaudella 2015–2016 Boman toimi päätuomarina KHL:ssä.
Boman tuomitsi kaudella 2008–2009 CHL-pelejä. Kansainvälinen Jääkiekkoliitto IIHF valitsi hänet tuomitsemaan Jääkiekon MM -kilpailuja 2012 Suomessa ja Ruotsissa.
Liigan neljännesfinaaliottelussa 22.4.2021 Boman tuomaroi uransa 700. ottelunsa Liigassa. Hän on neljäs tähän ottelumäärään yltänyt suomalainen erotuomari.
Pelaajaura

Boman on pelannut yli 160 ottelua Suomen, Ruotsin, Saksan, Norjan ja Ranskan sarjoissa. SM-liigassa hän edusti Porin Ässiä ja Tampereen Tapparaa ja pelasi vuosina 1996–2004 runkosarjassa 139 ottelua, joissa hän teki seitsemän maalia ja sai 14 syöttöpistettä sekä istui jäähyllä 44 minuuttia.
Pirkko

| Pirkko |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  7. lokakuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Pirjo, Piritta, Pirre
Vastineita eri kielissä:  Birgit, Britt
Nimen alkuperä:  Birgitta tai Brigida
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pirkko on suomalainen naisen etunimi. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi on Suomessa annettu 34 972 naiselle ja alle 25 miehelle. Yli puolet Pirkoista on syntynyt 1940- ja 1950-luvuilla.
Nimen alkulähteenä on Birgitta. Pirkon samoin kuin Birgitankin nimipäivä on 7. lokakuuta, Pyhän Birgitan muistopäivänä. Vuosina 1890–1907 Pirkko vietti päiväänsä myös 1. helmikuuta, irlantilaisen Pyhän Brigidin muistopäivänä.