stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pöytätenniksen maailmanmestaruuskilpailut 2007
Naisten kaksinpeli

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  |   Zhang Yining | 11 | 11 | 11 | 16 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   Kim Kyung Ah | 3 | 4 | 6 | 14 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   Kim Kyung Ah | 3 | 4 | 6 | 14 |  |  |  |   |   |  |   Zhang Yining | 8 | 7 | 9 | 4 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |   Zhang Yining | 8 | 7 | 9 | 4 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |   Guo Yue | 11 | 11 | 11 | 11 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   Wang Chen | 6 | 3 | 1 | 7 |  |  |  |   |   |  |   Guo Yue | 11 | 11 | 11 | 11 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   Wang Chen | 6 | 3 | 1 | 7 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |   Guo Yue | 11 | 11 | 11 | 11 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 1 |   Guo Yue | 8 | 11 | 4 | 2 | 11 | 11 | 11 |
|  |  |  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 2 |   Li Xiaoxia | 11 | 7 | 11 | 11 | 5 | 2 | 8 |
|   |  |   Guo Yan | 11 | 11 | 11 | 7 | 11 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   Peng Luyang | 6 | 6 | 9 | 11 | 8 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   Peng Luyang | 6 | 6 | 9 | 11 | 8 |  |  |   |  |  |   Guo Yan | 7 | 11 | 5 | 5 | 5 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |   Guo Yan | 7 | 11 | 5 | 5 | 5 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |   Li Xiaoxia | 11 | 5 | 11 | 11 | 11 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   Li Xiaoxia | 11 | 11 | 12 | 14 | 11 |  |  |   |   |  |   Li Xiaoxia | 11 | 5 | 11 | 11 | 11 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   Li Xiaoxia | 11 | 11 | 12 | 14 | 11 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |   Wang Nan | 5 | 6 | 10 | 16 | 8 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Miesten nelinpeli

Loppuottelu:
Chen Qi /  Ma Lin –  Wang Hao /  Wang Liqin 6–11, 11–7, 6–11, 11–3, 11–9, 11–9
Naisten nelinpeli

Loppuottelu:
Wang Nan /  Zhang Yining –  Guo Yue /  Li Xiaoxia 11–5, 11–6, 13–11, 11–9
Sekanelinpeli

Loppuottelua:
Wang Liqin /  Guo Yue –  Ma Lin /  Wang Nan 13–11, 11–7, 8–11, 11–9, 9–11, 12–10
Prysmian Group

| Prysmian S> p.A. |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö (Società per azioni)
Markkina-arvo:   10,57 mrd. USD (2023)
ISIN:  IT0004176001
Perustettu:  8. helmikuuta 2011
Toimitusjohtaja:  Valerio Battista
Puheenjohtaja:  Massimo Tononi
Kotipaikka:   Milano, Italia
Toiminta-alue:  kansainvälinen
Toimiala:  teollisuus, teknologia
Tuotteet:  kaapelit, johdot, valokuidut
Liikevaihto:   16,53 mrd. USD (2022)
Liikevoitto:   750 milj. USD (2022)
Henkilöstö:  yli 28 000
Kotisivu:  fi.prysmian.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Prysmian S.p.A. on italialainen Milanossa pääkonttoriaan pitävä teollisuusalan yritys, joka valmistaa merikaapeleita, johtoja ja valokuituja. Prysmian on markkinajohtaja tuulivoimaloiden kaapelien valmistamisessa, ja sillä on tuotantolaitoksia ympäri maailmaa, mukaan lukien Suomessa Kirkkonummella. Yritys on listattu Italian pörssiin.
Pyhän Paavalin katedraali

Pyhän Paavalin katedraali tai Pyhän Paavalin kirkko voi viitata seuraaviin:
Pyhän Paavalin katedraali, kirkko Melbournessa Australiassa
Pyhän Paavalin katedraali, kirkko Spílin kylässä Kreetan saarella Kreikassa
Pyhän Paavalin kirkko, kirkko Bergenissä Norjassa
Pyhän Paavalin kirkon rauniot, rauniot Macaossa Kiinassa
St Paulin katedraali, kirkko Lontoossa Isossa-Britanniassa
Pomarkun kirkko

| Pomarkun kirkko |
| --- | --- |
 Pomarkun uudempi kirkko vuonna 2014
Sijainti:  Pomarkku
Koordinaatit:  61°41′34.3″N, 022°00′39.2″E
Seurakunta:  Noormarkun seurakunta
Rakentamisvuosi:  1921
Suunnittelija:  Ilmari Launis
Materiaali:  graniitti
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pomarkun sankarihaudat.
Pomarkun kirkko rakennettiin vuosina 1914–1921 Ilmari Launiksen tekemien suunnitelmien pohjalta. Alun perin seurakunta tilasi suunnitelmat uudeksi kirkoksi arkkitehti Josef Stenbäckiltä, mutta myöhemmin seurakunta päätyi hylkäämään hänen suunnitelmansa ja valitsi arkkitehtiylioppilas Launiksen suunnitelmat. Kirkko edustaa tyyliltään myöhäistä kansallisromantiikkaa ja on alttarifreskoa ja runsaita koristemaalauksia myöten yhtenäinen kokonaisuus.
Kirkon rakennusmateriaalina on harmaa graniitti. Kirkko on pohjaratkaisultaan perinteinen suorakaiteen muotoinen pitkäkirkko, jonka sivuilta ulkonee kaksi vastakkaista, runkohuonetta matalampaa eteiskylkiäistä. Lisäksi kuoripäädyssä on erillisenä ulokkeena matala sakaristo. Sakaristoa vastapäisen päädyn harjalla on pieni huippuun päättyvä kellotorni. Kellotornin puoleisen seinän päätykolmiossa on keskiaikaista tyyliä imitoivaa komerokoristelua. Kirkon kolmilaivaisen kirkkosalin katossa on betoniholvaus. Tavanomaisista ratkaisuista poiketen kirkon saarnastuoli on sijoitettu alttarin yläpuolelle.
Kirkon alttarifresko kuvaa Jeesuksen kuolinhetkeä ristillä ja sitä ympäröivät pelastushistoriaan liittyvät symboliset kuvat. Kuolemasta muistuttaa freskoissa viikatemies, mutta alkuperäiseen freskoon kuulunut viinaa keittävän paholaisen kuva on piispan määräyksen vuoksi myöhemmin maalattu peittoon.
Kirkko restauroitiin alkuperäiseen asuunsa vuonna 1961.
Kirkossa on istumapaikat 1 300 hengelle. Kirkon pneumaattiset urut ovat Kangasalan urkutehtaan vuonna 1921 rakentamat ja 14-äänikertaiset.
Samassa pihapiirissä kivikirkon kanssa on myös seurakunnan vanha, Heikki Lintulan vuonna 1802 rakentama puinen kirkko. Se on 1800-luvun alkupuolen puukirkoista eräs alkuperäisimpänä säilyneitä esimerkkejä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pomarkun kirkko Wikimedia Commonsissa
Pomarkun seurakunta: Pomarkun kirkko
Ilmari Launiksen suunnittelemia suomalaisia kirkkoja
Kalvolan kirkko | Konneveden kirkko | Lumivaaran kirkko | Pomarkun kirkko | Pornaisten kirkko | Saaren kirkko | Sammaljoen kirkko | Tervon kirkko | Valkjärven kirkko | Vieremän kirkko | Vuokselan kirkko | Ylämaan kirkko
Robert Swinhoe

Robert Swinhoe
Robert Swinhoe (1. syyskuuta 1836 Kalkutta – 28. lokakuuta 1877) oli englantilainen luonnontieteilijä, lintutieteilijä ja diplomaatti.
Robert Swinhoen isä työskenteli asianajajana Intiassa. Hänen veljensä eversti Charles Swinhoe eli Intiassa ja oli myös ornitologi. Robert lähetettiin Englantiin opiskelemaan 1852, ja hän kävi King's College Schoolia. 1953 hän ilmoittautui Lontoon yliopistoon. 1854 Robert osoitti ensi kerran kiinnostuksensa lintuihin lahjoittamalla pienen kokoelman englantilaisia lintuja ja niiden pesiä sekä munia British Museumille. 1854 Robert keskeytti yliopisto-opintonsa ja värväytyi vuodeksi Kiinan konsulin joukkoihin ylimääräiseksi tulkiksi. Hän saapui Hongkongiin 13. huhtikuuta 1854, ja matkusti tukikohtaansa Xiameniin (Amoy) 1855. Hän opetteli kiinan kielen, sekä virallisen mandariinin että paikallisen, ja myös kiinalaista luonnontiedettä.
Maaliskuussa 1856 hän matkusti ensimmäisen kerran Formosaan ja viipyi siellä pari viikkoa, joiden aikana hän luokitteli ainakin 93 uutta lintulajia ja 17 uutta nisäkästä. 1857 hän avioitui skottilaisen lähetyssaarnaajan tyttären kanssa, jonka kanssa hän sai 2 tytärtä. Palveltuaan lyhyen aikaa Pohjois-Kiinassa hänet määrättiin ensimmäiseksi Britannian konsulin virkamieheksi Formosaan 1860. Täällä hän sairastui ja palasi Englantiin toipumaan 10. toukokuuta 1862. Mukanaan hän toi kokoelman lintuja, jotka on kuvailtu John Gouldin teoksessa Birds of Asia (1863). Parannuttuaan hän palasi Formosaan helmikuussa 1864.
Swinhoe retkeili runsaasti sekä Formosassa että manner-Kiinassa, käyden muun muassa Hainanissa, Jangtsejoella ja Sichuanissa. 1869 hän sairastui jälleen ja palasi Englantiin, tällä kertaa Japanin ja Yhdysvaltojen kautta. 1871 hän palasi taas Kiinaan, nyt konsuliksi Ningpoon ja Chefoohon. Täällä hän sairastui vakavasti ja palasi Englantiin 1875, jossa hän kuoli ilmeisesti syfilikseen 1877.
Swinhoe julkaisi artikkeleita säännöllisesti muun muassa BOU:n The Ibis julkaisussa. Suomessa tavatuista linnuista hän kuvaili ja nimesi tundrakirvisen.
Julkaisuja

Narrative of the North China campaign of 1860. London: Smith, Elder and Co., 1861.
"The ornithology of Formosa, or Taiwan." The Ibis 5 (1863): 198–219, 250–311, 377–435.
Notes on the island of Formosa. London: Frederic Bell, 1863.
"Catalogue of the birds of China, with remarks principally on their geographical distribution." Proceedings of the Zoological Society of London (1863): 259–339.
Reports by Consul Swinhoe of his special mission up the river Yang-tsze-kiang, etc. London: Harrison and sons, 1870.
"A revised catalogue of the birds of China and its islands, with descriptions of new species, references to former notes, and occasional remarks." Proceedings of the Zoological Society of London (toukokuu 1871): 337–423.
"The aborigines of Hainan, and narrative of an exploring visit to Hainan." Journal of the North China Branch of the Royal Asiatic Society (1872): 25–91.
Robert Swan

| Robert Swan |
| --- | --- |
 Swan vuonna 2018
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. heinäkuuta 1956 (ikä 68) Durham, Englanti
Kansalaisuus:  brittiläinen
Ammatti:  tutkimusmatkailija ja aktivisti
Aiheesta muualla
Kotisivu
Robert Swan (s. 28. heinäkuuta 1956 Durham, Englanti) on brittiläinen tutkimusmatkailija ja ympäristöaktivisti. Hän on ensimmäinen ihminen, joka on kävellyt sekä etelä- että pohjoisnavalle.
Swan teki ensimmäisen tutkimusmatkansa etelänavalle vuosien 1986–1987 vaiheessa. Pohjoisnavalle Swan selvisi kahdeksanhenkisen ryhmänsä kanssa 14. toukokuuta 1989, ja ryhmä sai maailmanlaajuista huomiota. Ilmastonmuutoksesta huolestuneena Swan perusti ympäristön hyvinvointiin keskittyvän 2041-säätiön. Säätiö on sponsoroinut useita Etelämantereelle tehtyjä tutkimusmatkoja. Swan on yrittänyt kävellä ensimmäisenä ihmisenä Etelämantereen halki, mutta joutui luovuttamaan huonojen sääolosuhteiden vuoksi.
Aiheesta muualla

Kotisivut (englanniksi)
Psidium galapageium

| Psidium galapageium |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Myrtales
Heimo::  Myrttikasvit Myrtaceae
Suku::  Guavat Psidium
Laji::  galapageium
Kaksiosainen nimi
 Psidium galapageium  Hook. f. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Psidium galapageium on guavoiden sukuun kuuluva kasvi, jota kasvaa villinä Galapagossaarilla. Se on pensas tai pieni puu, jolla on soikeat lehdet ja pienet valkoiset kukat. Hedelmä on pyöreähkö marja, raakana keltainen, kypsänä mustanpunainen.
Pohjosen poika

| Pohjosen poika Mikael Gabriel |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 26. tammikuuta 2011
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): OP Beats
 Tyylilaji: rap, pop, elektroninen
 Kesto: 42.26
 Levy-yhtiö: Universal
Listasijoitukset
  9.
Mikael Gabrielin muut julkaisut
| 5 miljoonaa muuta 2009 | Pohjosen poika 2011 | 8190 2011 |
Pohjosen poika on suomalaisen rap-artisti Mikael Gabrielin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 26. tammikuuta 2011 levymerkillä Universal. Levyn vastaavat tuottajat ovat OP Beats ja Mats Takila.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 9.
Kappaleet

Käännä pää – 3.19
Pohjosen poika – 3.15
Sä olit oikees – 3.57
Graindaamaan – 4.23  (mukana Tuomas Kauhanen)
Historiaan – 4.34  (mukana Uniikki)
Rakastu räppäriin – 3.09
Nappulaliiga – 4.17  (mukana Greedy & Mike)
Sydämet yhteen – 3.23
Mitä jos – 3.13  (mukana Timo Pieni Huijaus)
Kuule mua – 4.20  (mukana Kristiina Wheeler)
Päästäkää must irti – 4.35
Arvostelut

Keskisuomalainen: ristiriitainen
Tuoreet Platat:
Päivien kimallus (romaani)

| Päivien kimallus> A Many-Splendoured Thing.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Han Suyin
Kieli:  englanti
Genre:  viihderomaani
Kustantaja:  Bantam
Sivumäärä:  336
ISBN:  0-553-22736-X
Suomennos
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1954
Sivumäärä:  442 s.
ISBN:  951-1-13205-9 (13. p.)
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Päivien kimallus (engl. A Many-Splendoured Thing) on Han Suyinin kirjoittama romaani, joka ilmestyi englanniksi 1952. Se julkaistiin suomeksi 1954 Marja Niiniluodon suomentamana. Romaani on tarina englantilaisesta, naimisissa olevasta toimittajasta, joka rakastuu Hongkongissa euraasialaiseen, Kiinaan kaipaavaan lääkäriin. Teos on vahvasti omaelämäkerrallinen romaanimuodosta huolimatta. Kirjan pohjalta on tehty 1955 samanniminen elokuva.
Robert Sweet (puutarhuri)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Robert Sweet (puutarhuri) Wikimedia Commonsissa
Pyhäjoki (täsmennyssivu)

Pyhäjoki voi tarkoittaa muiden muassa seuraavia:
Pyhäjoki, kunta Pohjois-Pohjanmaalla
Pyhäjoki, joki Pohjois-Pohjanmaalla
Pyhäjoki, kylä Säkylässä Satakunnassa
Pyhäjoki, joki Säkylässä Satakunnassa
Pyhäjoki, kylä ja historiallinen kartano Salossa Varsinais-Suomessa
Punkkinen

Punkkinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Heikki Punkkinen (s. 1932), hanuristi ja trumpetisti.
Ilona Punkkinen (s. 1982), aita- ja pikajuoksija
Jarmo Punkkinen (s. 1951), hiihtovaikuttaja ja valmentaja
Matti Punkkinen (s. 1939), fyysikko, professori
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Pohlampi

| Pohlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°30′18″N, 25°57′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Nuoramoisen alue (14.81)
Laskujoki:  Vanhanmyllynjoki Kilpilampeen 
Järvinumero:  14.814.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,5 m  
Pituus:  620 m  
Leveys:  360 m  
Rantaviiva:  1,461 km  
Pinta-ala:  9,58 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPohlampi 
Pohlampi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Tokeensalmen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 620 metriä pitkä, 360 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Kilpilammen valuma-alueeseen (14.814) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,5 metriä mpy.
Pljussa

| Pljussa Плюсса |
| --- | --- |
 Pljussaa Slantsyn taajamassa.
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Leningradin alue ja Pihkovan alue
Piiri:  Slantsy, Outova, Pljussa ja Strugi-Krasnyj
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Pljussan valuma-alue
Pinta-ala:  6 550 km² 
Yhtyy:  Narvanjoki,  Narvan tekojärvi
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Zapljusskojen järvi, Zapljusjen kylä
 :  58°24′57″N, 29°42′18″E 
Laskupaikka:  Narvan tekojärvi
 :  59°14′58″N, 28°9′18″E 
Sivu-uomat:  Ruja, Janja, Ljuta, Vjorduga, Tšornaja, Paguba, Kureja ja Omuga
Taajamat:  Slantsy, Pljussa
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  noin 70 m mpy. 
Laskukorkeus:  25 m mpy.
Korkeusero:  50 m
Pituus:  281 km 
Kaltevuus:  0,18 m/km
Keskivirtaama:  50 m³/s (MQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Narvan vesistö. Pljussa (Plyussa) virtaa Narvanjoen ja Peipsijärven itäpuolella.
Pljussa tai Pljusa (ven. Плю́сса, vir. Pljussa jõgi) on Luoteis-Venäjälla Leningradin- ja  Pihkovan alueella virtaava Narvanjoen sivujoki, joka yhtyy Narvan tekojärveen.
Joen kulku

Joen lähdejärvi on Zapljusskojen järvestä, joka sijaitsee Zapljusjessa (ven. Заплюсье) Pihkovan alueella Pljussan piirissä. Järven pinta-ala on 255 hehtaaria, mutta matalanveden aikana se jakautuu moneksi järvialtaaksi. Joen luusuassa on pato, jolla järven vedenpintaa säädellään.
Aluksi joki virtaa etelään ja sitten länteen pitkin kaivettua johto-ojaa ja kääntyy Dobrutšin (ven. Добручи) kylästä kohti pohjoista. Joki kiertää Lugan ylänköä sen pohjoispuolelta. Yläjuoksulla joki on uurtanut hiekkamaastoon paikoin syvän uoman. Joen äyräät ovat ylä- ja keskijuoksulla, joka sivuaa vielä Lugan ylänköä, kuivaa metsämaata, mutta alajuoksulla se saapuu alangolle, missä maasto muuttuu kosteaksi ja soistuneeksi. Slantsyn kaupungin kohdalla joessa on koskipaikkoja. Joki on aiemmin ollut Narvanjoen oikeanpuoleinen sivujoki ja se on silloin yhtynyt suoraan jokeen, mutta vuonna 1956 täytetty Narvan tekojärvi peitti yhtymäkohdan allasvedellä. Tekojärvessä on joen entisen uoman paikalla yli 10 kilometriä pitkä lahtimainen osuus, jonka leveys on 200–900 metriä. Joki on purjehduskelpoinen vain Slantsyyn asti eli joensuusta 83 kilometriä ylävirtaan päin.
Joen ilme eräällä suojelualueella
Veneen peräaaltoja joella
Maaston hiekkaisuus Janjan sivuhaarassa
Pljussan uomaa Slantsyssa
Valuma-alue ja vuodenajat

Joen valuma-alueen pinta-ala on 6 550 neliökilometriä ja sen keskivirtaama on 50 kuutiometriä sekunnissa. Sen vuodessa purkaama vesimäärä on 1,66 kuutiokilometriä . Joki jäätyy marras-joulukuussa ja vapautuu jäästä maalis-huhtikuun vaihteessa. Pljussalla on yli 30 sivujokea, joista merkittävimpiä ovat esimerkiksi Janja (virtaama noin 6 m³/s), Ljuta (6 m³/s) Vjorduga ja Kureja.
Hallintoalue

Valtiollisen vesistörekisterin mukaan joki ja sen valuma-alue kuuluu Itämeren valuma-alueen piiriin (ven. Балтийский бассейновый округ). Joen rekisterinumero on 01030000412102000026703 . Venäjän puoleisten vesistöjen hallintorakenteesta ei ole tässä tietoa, mutta alue sisältyy kuitenkin Pihkovan- ja Leningradin alueeseen.
Huomautuksia

1 2  Teksti on osittain käännös venäjänkielisestä artikkelista ru:Плюсса (река), jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pljussa Wikimedia Commonsissa
Pljussajoki (Река Плюсса) Кадастр Псковской области. Псков.  1997. Pihkova:  pskovgrad.ru. Viitattu 9.11.2019. (venäjäksi)
Pljussan valuma-alue

Narvan vesistö. Pljussa virtaa Narvanjoen ja Peipsijärven itäpuolella tummanvihreällä väritetyllä alueella.
Lugan ylänkö sijaitsee Pihkovan alueen kartan pohjoisosassa (keltainen alue).
Pljussan valuma-alue on Luoteis-Venäjällä pääosin Leningradin alueella ja Pihkovan alueella sijaitseva valuma-alue, jonka pääuoma Pljussajoki kuuluu Narvanjoen vesistöalueen Narvanjoen alueeseen. Pljussa laskee Narvanjoen kautta Itämeren Suomenlahteen. Sen valuma-alueen pinta-ala on 6 550 neliökilometriä.
Yleistä

Pljussa on Narvanjoen suurin sivujoki ja sen keskivirtaama 50 kuutiometriä sekunnissa (m³/s) vastaa 13 % Narvanjoen alajuoksun 380–400 m³/s keskivirtaamasta. Joki laskee nykyään Narvan tekojärveen, joka on Narvanjokeen vuonna 1956 valmistuneen Narvanjoen vesivoimalaitoksen patojärvi. Patojärven vedenpinta nostetaan 25 metriin mpy. ja siksi sen vesi tulvii Pljussan vanhaan joenuomaan yli kymmenen kilometrin matkalle yläjuoksulle päin. Joen keskivirtaama ei kuvaa joen todellista luonnetta, sillä suuri osa sen virtaamasta syntyy, kun lumet sulaavat keväällä ja virtaavat pois loppukeväällä ja alkukesällä. Syksyllä joen virtaama pienenee ja lopulta talvella se on pienimmillään. Joki jäätyy marras-joulukuussa ja vapautuu jäästä maalis-huhtikuun vaihteessa.
Valuma-alue on pitkittäin luode-kaakko-suuntainen ja se on luoteessa kapeampi kuin kaakossa. Valuma-alue rajautuu koillisessa pääosin Laukaanjoen valuma-alueeseen ja kaakossa Ilmajärven valuma-alueeseen, jonka lasku-uoma Olhavanjoki laskee Laatokkaan. Valuma-alueen länsipuolella sijaitsee Peipsijärvi, jonka muuten kapea valuma-alue työntyy etelässä itäänpäin ylös matalalle Lugan ylängölle. Peipsinjärveen laskevan Velikajan valuma-alue sijaitsee Pljussan valuma-alueen eteläpuolella.
Valuma-alueen luoteisosa sijaitsee Peipsin alangolla, joka jatkuu Suomenlahdelle asti. Valuma-alueen kaakkoisosan keskellä kohoaa siis Lugan ylänkö. Ylänkö toimii lähteenä kaikkissa ilmansuunnissa sijaitseville valuma-alueille. Pljussan valuma-alueen monet sivujoet saavat alkuunsa ylängön kaakkois-, itä- ja pohjoisosista. Pljussajoki itse kiertää ylängön ohitse sen itäpuolelta ennen kuin se ottaa suunnan kohti luodetta ja Peipsijärven alankoa. Valuma-alueen luoteisosissa kuuluu Pihkovan alueeseen, mutta joki virtaa Peipsijärven pohjoisosien korkeudelle, jonka alue kuuluu Leningradin alueeseen.
Valuma-alue > Sivujoet

Pljussalla on monia sivujokia, jotka yhtyvät pääuomaan oheisen taulukon mukaisesti. Sivujoista merkittävimpiä ovat Janja (virtaama noin 6 m³/s) ja Ljuta (6 m³/s). Sarake ”yhtyy” tarkoittaa missä kohdassa pääuomaa sivujoki yhtyy siihen mitattuna etäisyytenä Narvan tekojärvestä joen uomaa seuraten.
| yhtyy  (km suusta) | nimi | nimi (ven>  ) | pituus (km) | valuma-alue (km²) | lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 | Borovenka | Боровенка | 20 |  | 1 |
| 19 | Kušelka | Кушелка | 22 | 161 | 1 |
| 21 | Ruja | Руя | 48 | 274 | 1 |
| 33 | Veinka (Veijenka) | Вейнка (Вейенка) | 26 | 74 | 1 |
| 39 | Jelminka | Ельминка | 15 |  | 1 |
| 71 | Krapivenka | Крапивенка | 25 | 73 | 1 |
| 90 | Rakin | Ракин | 11 |  | 1 |
| 101 | Srednjaja Otoka | Средняя Отока | 14 |  | 1 |
| 106 | Užovka | Ужовка | 12 |  | 1 |
| 112 | Borovenka | Боровенка | 10 | 21 | 1 |
| 115 | Janja | Яня | 57 | 772 | 1 |
| 135 | Ljuta | Люта | 96 | 660 | 1 |
| 136 | nimetön |  | 25 |  | 1 |
| 147 | Rudena | Рудена | 16 |  | 1 |
| 152 | Sjaberka | Сяберка | 12 |  | 1 |
| 163 | nimetön |  | 11 |  | 1 |
| 182 | Vjorduga | Вëрдуга | 26 | 539 | 1 |
| 194 | Tšornaja | Чëрная | 52 | 389 | 1 |
| 200 | Paguba | Пагуба | 30 | 429 | 1 |
| 231 | Gorodonka | Городонька | 30 | 110 | 1 |
| 235 | Kureja | Курея | 80 | 478 | 1 |
| 242 | Kureika | Курейка | 12 |  | 1 |
| 253 | Pesnetsa | Песнеца | 6 |  | 1 |
| 256 | Omuga | Омуга | 19 | 206 | 1 |
| 260 | Pohonka | Похонька | 13 |  | 1 |

Lähde: 1 =
Valuma-alue > Järviä

Narvan tekojärvi on valuma-alueen suurin järvi. Luonnollisia järviä löytyy satunnaisesti valuma-alueen luoteisosissa, mutta kaakossa Lugan ylängön itäpuolella niitä on enemmän. Lugan ylängöllä sijaitsevat sivujoen Tšornajan valuma-alueella Štširskoje (8,5 km²), Tšornoje (8,8 km²) ja Dolgoje (1,6 km²), ja ylängön itäpuolella suoraan Pljussaan laskeva Pesno (4,9 km²). Muita pienempiä järviä ovat esimerkiksi Bitinskoje, Gornešenskoje, Ktinskoje, Lebevoje, Peljuga, Užovo, Voronovskoje, Zapljusskoje ja Zaverdužje.
Valuma-alue > Asutus

Alue on pääosin haja-asutusaluetta, jossa lukuisat kylät ovat asukasmääriltään pienet. Suurempia taajamia ovat yläjuoksulta ja samalla Pihkovan alueelta päin lueteltuina Strugi-Krasnyje (8 400 asukasta), Pljussa (3 450 as.), Zapolje, Zapljusje (1 096 as.), Nežadovo, Novoselje, Ljady, Tšernjovo, Plesna ja Veino, ja alajuoksulla Leningradin alueella sijaitsevat Gostitsy, Vyskatka ja Slantsy (33 587 as.).