stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lina Sandell

| Lina Sandell |
| --- | --- |
 Lina Sandell.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Carolina Wilhelmina Berg
Syntynyt: 3. lokakuuta 1832 Fröderyd, Ruotsi
Kuollut: 26. heinäkuuta 1903 (70 vuotta) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Ammatti:  runoilija, kirjailija
Taiteilija
Salanimi:  L.S.
Taidesuuntaus:  virsirunoilija
Lina Sandell (oik. Carolina Wilhelmina Berg, o.s. Sandell, 3. lokakuuta 1832 – 26. heinäkuuta 1903) oli ruotsalainen runoilija, kirjailija ja virsirunoilija. Sandell oli pappi Jonas Sandellin tytär, kotoisin Fröderydistä, Smålandista ja häntä pidetään Pohjoismaiden tuotteliaimpana hengellisten laulutekstien kirjoittajana.
Sandellin virsiä suomenkielisissä virsi- ja laulukirjoissa > Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirja (1986)

338 Päivä vain ja hetki kerrallansa (Blott en dag, ett ögonblick i sänder, suom. Rauhansäveliä 1894, uud. Julius Engström 1900, Anna-Maija Raittila 1977, Niilo Rauhala 1986)
397 Kun on turva Jumalassa (Tryggare kan ingen vara, suom. Harpunsäveliä 1886, uud. Niilo Rauhala 1986)
411 Rohkenethan, minkä maksoi (Har du mod att följa Jesus, suom. 1869, uud. Kauko Veikko Tamminen 1923, Anna-Maija Raittila 1962, 1984)
461 Kiitä Herraa, yö ja päivä (Ljus och mörker lofve Herren, suom. 1886, 1892, uud. ja säk. 4 suom. Anna-Maija Raittila 1984)
547 Joka aamu on armo uus (Herrens nåd är var morgon ny, suom. Harpunsäveliä 1886, Rauhansäveliä 1894, uud. Herkko Kivekäs 1986)
552 Mua siipeis suojaan kätke (Bred dina vida vingar, suom. 1900)
Sandellin virsiä suomenkielisissä virsi- ja laulukirjoissa > Ruotsin kirkon virsikirja (2003)

45 Jeesus on kuollut puolestamme / Jesus för världen givit sitt liv (suom. Per Boreman 1946, uud. suom. Niilo Rauhala 1995)
81 Herra, kutsu koolle meitä / Herre, samla oss nu alla (suom. Emmanuel Tamminen 1877, Antti Pitkänen 1905, 1910, uud. suom. Pekka Kivekäs 1995)
100 Oi Herramme, tulkoon / Tillkomme ditt rike, o Herre (suom. Julius Engström 1900, Kauko V. Tamminen 1910, uud. suom. Anna-Maija Raittila 1999)
184 Jeesus – tie, kanna, vie / Jesus kär, var mig när (suom. Mikael Nyberg 1921, Anna-Maija Raittila 1969, uud. suom. Anna-Mari Kaskinen 1997)
190 Suojaavin siivin peitä / Bred dina vida vingar (suom. 1900, uud. Pekka Kivekäs 1994, virsikirjan käännöstyöryhmä 1997)
196 Joka vuoden, oi Herrani / Låt mig börja med dig (suom. tuntematon, uud. suom. Niilo Rauhala 1997)
248 Kun on turva Jumalassa / Tryggare kan ingen vara (suom. 1886, uud. Niilo Rauhala 1986, Anna-Mari Kaskinen 1999)
249 Päivä vain ja hetki kerrallansa / Blott en dag (suom. Julius Engström 1900, uud. Niilo Rauhala 1986)
250 Jeesus veljenäni! Onko totta? / Är det sant, att Jesus (suom. Johann A. G. Hymander 1897, uud. suom. Niilo Rauhala 1998)
260 En Herrani lahjoja millään / Jag kan icke räkna dem alla (suom. tuntematon, uud. suom. Pekka Kivekäs 1995)
276 Oi Herra, suojaasi taas minut sulje / Herre, med Kraft ifrån höjden (suom. tuntematon, uud. suom. Niilo Rauhala 1998)
279 Anna kaikki Jeesukselle / Lev för Jesus, intet annat (suom. Georg Gripenstad 1967, uud. suom. Anna-Maija Raittila 1999)
322 Käyn muukalaisen lailla / Jag är en gäst och främling (suom. Emanuel Tamminen 1910, uud. suom. Pekka Kivekäs 1996)
722 Joka aamu on armo uus / Herrens nåd är var morgon ny (suom. 1880-luvulla, uud. 1900, Herkko Kivekäs 1986)
Sandellin virsiä suomenkielisissä virsi- ja laulukirjoissa > Siionin virret (2016)

227 Mua siipeis suojaan kätke / Bred dina vida vingar (suom. 1900, uud. Virsikirja 1938)
228 Suojaasi minut peitä / Bred dina vida vingar (suom. 1900, uud. Virsikirja 1938, uud. Jaakko Löytty 2016)
Sandellin virsiä suomenkielisissä virsi- ja laulukirjoissa > Siionin laulut (2016)

60 Oi Jumalani, iloitsen (sävelmä: toisinto saksalaisesta 1500-luvun kansansävelmästä Ich weiss mir drei Blümlein)
Sandellin virsiä suomenkielisissä virsi- ja laulukirjoissa > Viisikielinen

42 Jeesus on kuollut puolestamme (Jesus för världen givit sitt liv)
236 Päivä vain ja hetki kerrallansa (Blott en dag)
305 Taivaassa ei voi koskaan kuolla (Däruppe ingen död skall vara)
330 Joka aamu on armo uus (Herrens nåd är var morgon ny )
Sandellin virsiä suomenkielisissä virsi- ja laulukirjoissa > Hengellinen laulukirja (1992)

32 Juhla on rauhainen (Högtid för handen är ljuvlig och blid)
60 Kirkkauden Herra, Kristus kuninkaani
74 Oi Jeesus, on nimesi
82 Sinusta, Jeesus, laulan (säk. 1–3)
152 Herra, taaskin kokoo meitä (Herre, samla oss nu alla)
162 Kuin Isän pöytään
210 Ah, tulla jo valtakuntasi suo (Tillkomme ditt rike, o Herre)
287 Rohkenethan, minkä maksoi (Har du mod att följa Jesus)
345 Korkeuden voimalla lapsesi täytä (Herre, med Kraft ifrån höjden)
349 Kun on turva Jumalassa (Tryggare kan ingen vara)
395 Mä tiedän lähteen, mi lohdun antaa (Jag vet en källa, som mäktar giva)
410 Oi Jeesus, käy lähellein (Jesus kär, var mig när)
415 Oi Jumala, nyt iloitsen
423 Päivä vain ja hetki kerrallansa (Blott en dag)
462 Turvassa taivaan suojaavain siipein (Under Guds goda, Skyddande vingar)
463 Tahdon seurata sua, Jeesus
490 Lähemmäksi, Jeesus, sinua
495 Oi Jeesus, armon avaruutta
510 Ei kaikkea voi luetella (Jag kan icke räkna dem alla,¨)
514 Kiitä Herraa yö ja päivä (Ljus och mörker lofve Herren)
530 Ylistäkäämme ylkäämme Jeesusta
541 Joka aamu on armo uus (Herrens nåd är var morgon ny)
548 Mua siipeis suojaan kätke (Bred dina vida vingar)
582 Rakas Jeesus, sä alkaissa vuoteni (Låt mig börja med dig)
Sandellin virsiä suomenkielisissä virsi- ja laulukirjoissa > Seurakunta laulaa 2001

73 Joka aamu on armo uus (Herrens nåd är var morgon ny, suom. 1900, uud. Herkko Kivekäs)
83 Mua siipeis suojaan kätke (Bred dina vida vingar, suom. tuntematon)
84 Herra, koonut olet meitä (Herre, samla oss nu alla, suom. tuntematon)
107 Kiitä Herraa yö ja päivä (Ljus och mörker lofve Herren, suom. tuntematon 1886, uud. ja säk. 4 suom. Anna-Maija Raittila 1984)
120 Ken Isäni on kaltainen (suom. tuntematon, uud. Joel Niininen 1991)
143 On laulumme aiheena Jeesus (O kom, låt oss sjunga om Jesus
183 Nyt laulakaamme (Låtom oss sjunga, Sjunga om Jesu nåd)
318 Kun on turva Jumalassa (Tryggare kan ingen vara, suom. tuntematon 1886, uud.)
320 Päivä vain ja hetki kerrallansa (Blott en dag, suom. Julius Engström 1900, uud. Niilo Rauhala 1986)
331 Ei kaikkea voi luetella (Jag kan icke räkna dem alla, suom. Mikael Nyberg)
338 Turvissa taivaan (suom. Mikael Nyberg)
349 Herrani, kaipaan lähemmä (Gudakärlek utan like, suom. Joel Niininen säk. 1–3, Uno Paano säk. 4–5)
400 Elä Jeesukselle aina (Lev för Jesus - intet annat, suom. tuntematon, uud. Joel Niininen 1996)
401 Hiljennä, oi Herra (Herre, gör mig stilla, suom. Joel Niininen 1991)
472 Leivonen laulavi (Högt upp i skyn sjunger lärkan så glad)
473 Päivänpaistetta on tuolla kunnailla (Det är solsken där uppe på kullens topp)
477 Aika on lyhyt (Tiden är så kort, suom. Joel Niininen 2000)
490 Jos hän tulisi tänään (Om han kommer idag, suom. Joel Niininen 1998)
Sandellin virsiä suomenkielisissä virsi- ja laulukirjoissa > Cantemus 2012

269 Mua siipeis suojaan kätke (Bred dina vida vingar, suom. 1900)
306 Kiitä Herraa yö ja päivä (Ljus och mörker lofve Herren, suom. 1886, uud. ja säk. 4 suom. Anna-Maija Raittila 1984)
Kirjallisuutta

Valen-Sendstad, Astri: Lina Sandell: Päivä vain.  (Suomentanut Alhbin, Mia-Lisa)  Helsinki:  SLEY-Kirjat, 2003.  ISBN 951-618-654-8
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Lina Sandell on Wikiaineistossa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  KulturNav  MusicBrainz 
Muut:  Europeana 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Lina sandell
Käännös suomeksi
Karyá (Lárisa)

| Karyá Καρυά |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Karyá
 Koordinaatit: 39°59′8″N, 22°23′28″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Thessalia
Alueyksikkö:  Lárisa
Kunta:  Elassóna
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kyläkunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  220304
Väkiluku (2011):  719
 – Kylä­yhdys­kunta:  542
 – Kylä:  542
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  402 00
Suuntanumero(t):  +30-2493-xxx-xxx
Rekisterikilpi:  PIx-xxxx
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karyá (kreik. Καρυά; myös transl. Kariá) on Kreikan kylä sekä samanniminen Elassónan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Καρυάς, Dimotikí Enótita Karyás) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 719 ja varsinaisen Karyán kylän väkiluku 542 (vuonna 2011).
Karyán kylä sijaitsee linnuntietä noin 20 kilometriä koilliseen Elassónan kaupungista ja noin 40 kilometriä pohjoiseen Lárisasta. Karyán kunnallisyksikkö käsittää Elassónan kunnan itäosan. Karyá oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Elassónan kuntaan yhdessä Antichásian, Livádin, Ólympoksen, Potamián, Sarantáporon, Tsaritsánin ja Verdikoúsan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Karyán kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Karyá | Karyá | 542 |
| Kryóvrysi | Kryóvrysi | 83 |
| Sykaminéa | Sykaminéa | 94 |
Yhteensä: 719
My Little Pony: Jätä jälkesi maailmaan

| My Little Pony: Jätä jälkesi maailmaan> My Little Pony: Make your mark |
| --- | --- |

Kestoaika:  22 min
Kehittäjä(t):  Gillian Berrow
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Netflix
Tuotanto
Ohjaaja(t):   Gillian Berrow  William Lau 
Käsikirjoittaja(t):  Gillian Berrow
Säveltäjä(t):  Sean James Boyer
Tuotantoyhtiö(t):   Allspark Animation  Boulder Media  Entertainment One  Hasbro Studios  Thunderbird Films 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
My Little Pony: Jätä jälkesi maailmaan (engl. My Little Pony: Make your mark) on yhdysvaltalainen TV-sarja. Ensimmäiset 8 jaksoa julkaistiin Netflixissä 26. syyskuuta 2022. Juoni on jatkoa Jätä jälkesi maailmaan pilotti -jaksolle, joka julkaistiin  vuoden 2022 toukokuussa. Sarjan animoi Atomic Cartoons. Sarja on kokonaisuudessaan 23 jaksoa, joista jokaisen pituus on 22 minuuttia.
Näyttelijät > Alkuperäiset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jenna Warren  | … |  Sunny Starscout   |
|  J.J. Gerber  | … |  Hitch Trailblazer   |
|  Ana Sani  | … |  Izzy Moonbow   |
|  AJ Bridel  | … |  Pipp Petals   |
|  Maitreyi Ramakrishnan  | … |  Zipp Storm   |
|  Rob Tinkler  | … |  Sparky Sparkeroni   |
|  Athena Karkanis  | … |  Opaline   |
|  Amanda Martinez  | … |  Misty   |
|  Bahia Watson  | … |  Kuningatar Haven   |
|  Kimberly-Ann Truong  | … |  Posey Bloom   |
|  Samantha Bielanski  | … |  Jazz Hooves   |
|  Jonathan Tan  | … |  Rocky Riff   |
|  Joshua Graham  | … |  Sprout   |
|  Tara Strong  | … |  Twilight Sparkle   |
Näyttelijät > Suomenkieliset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Maija Lang  | … |  Sunny Starscout (Luku 1, jaksot 5-9)   |
|  ?  | … |  Sunny Starscout (Jaksot 2-4)   |
|  Anni Kajos  | … |  Sunny Starscout (laulu), Jazz Hooves   |
|  Osku Ärilä  | … |  Hitch Trailblazer, Rocky Riff, Alphabittle, sivuäänet   |
|  Ninni Norra  | … |  Izzy Moonbow (dialogi)   |
|  Amy Burgess  | … |  Izzy Moonbow (laulu), Windy, Sparky Sparkeroni (Osassa jaksoja, "Talvitoiveen päivä")   |
|  Jenny Pitkänen  | … |  Pipp Petals (dialogi) (Jaksot 2-), Glory, Sugar Moonlight, sivuäänet   |
|  Marketta Tikkanen  | … |  Pipp Petals (laulu)   |
|  Hanna Mönkäre  | … |  Pipp Petals (Luku 1), Windy (Luku 1)   |
|  Mimosa Willamo  | … |  Zipp Storm   |
|  Rob Tinkler  | … |  Sparky Sparkeroni   |
|  Pinja Hanski  | … |  Opaline Arcana   |
|  Maaria Nuoranne  | … |  Misty Brightdawn  |
|  Katja Sirkiä  | … |  Kuningatar Haven, Figgy -mummo, Blaize Skysong, sivuäänet   |
|  Antti L. J. Pääkkönen  | … |  Sprout, Toots, Zoom (Luku 2, "Talvitoiveen päivä"), Comet (Luku 6), sivuäänet   |
|  Henni-Liisa Stam  | … |  Twilight Sparkle   |
|  Saara Lehtonen  | … |  Sparky Sparkeroni (Luku 5)   |
|  Silja Kutvonen  | … |  Ruby Jubilee   |
|  Jari Salo  | … |  Spike   |
|  Maria Kuusiluoma  | … |  Allura   |
Karyés (Lakonia)

| Karyés Καρυές |
| --- | --- |
 Karyésin kylä.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Karyés
 Koordinaatit: 37°17′30″N, 22°30′03″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Lakonia
Kunta:  Spárti
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kyläkunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  430103
Väkiluku (2011):  729
 – Kylä­yhdys­kunta:  729
 – Kylä:  729
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  AK
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karyés (kreik. Καρυές; transl. myös Kariés) on Kreikan kylä sekä samanniminen Spártin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Καρυών, Dimotikí Enótita Karyón) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kylän ja kunnallisyksikön väkiluku on 729 (vuonna 2011).
Karyésin keskusaukio.
Karyésin kylä (suom. ”Pähkinäpuut”) sijaitsee Lakonian pohjoisosissa Arkadian rajan lähellä linnuntietä noin 25 kilometriä pohjoiseen Spártin kaupungista. Kylän aiempi nimi oli Aráchova (Αράχωβα). Vuonna 1930 se nimettiin uudestaan antiikin aikaisen Karyain kaupungin mukaan, sillä sen katsottiin sijainneen samalla paikalla tai lähistöllä. Nykyisin antiikin ajan kaupunki sijoitetaan kuitenkin yleensä eri paikkaan, Análipsiin lähelle Trípolin kunnan Pigadákian kylää.
Karyésin kunnallisyksikkö käsittää Spártin kunnan pohjoisosan. Karyés oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Spártin kuntaan yhdessä Fárisin, Mystráksen, Oinoúntaksen, Pellánan ja Therápnesin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karyés Wikimedia Commonsissa
Nokiankoski

Nokiankoski 1890-luvulla,
Valokuva: I. K. Inha.
Nokiankoski eli Emäkoski on entinen koski Nokianvirrassa.
1900-luvun alussa koskeen rakennettiin Nokiankosken vesivoimala, joka sijaitsi entisen sellutehtaan kohdalla lähellä Nokian keskustaa. Voimalan omisti selluloosaa valmistanut Nokia-yhtiö. Padon jäänteet ovat vielä selvästi nähtävissä Emäkoskentien sillalta. Sen korvaajaksi on rakennettu Melon vesivoimalaitos.
Veroparatiisi

Veroparatiisi (myös verokeidas tai veroetuvaltio) tarkoittaa maata tai aluetta, jossa on matala tai olematon verotusaste, alhainen sääntely ja usein myös tiukka pankkisalaisuus tai muita salassapitokäytäntöjä. Tietojen saaminen veroparatiiseista on usein vaikeaa tai mahdotonta, mikä mahdollistaa myös rahanpesun ja muun talousrikollisuuden. Veroparatiiseihin siirretään rahoja verotuksen välttämiseksi tai varojen kätkemistarkoituksessa.
OECD:n mukaan veroparatiisin määrittää kolme keskeistä tekijää:
Olemattomat tai vain nimelliset verot. Lisäksi alueet tarjoavat mahdollisuuden välttää veroja myös sellaisille henkilöille, jotka eivät asu alueella.
Puutteellinen tietojen vaihto. Alueiden lait ja hallintokäytännöt tavallisesti salaavat liiketoiminnan tai ihmisten tiedot muilta veroviranomaisilta.
Avoimuuden puute. OECD:n mukaan lakeja pitäisi soveltaa avoimesti ja johdonmukaisesti. Jos yksi alue salaa tietoja, eivät muiden alueiden veroviranomaiset voi soveltaa lakejaan tehokkaasti tai reilusti.
Tyypillistä veroparatiiseille on myös se, että niiden tarjoamat edut on rajattu pääosin ulkomaisille sijoittajille.lähde?
Eräiden arvioiden mukaan maailmassa on yhteensä noin 70–80 veroparatiisia. Arvioita ovat tehneet muun muassa Kansainvälinen valuuttarahasto, Tax Justice Network -järjestö ja useat tutkijat. Veroparatiiseja ovat muun muassa Sveitsi, Luxemburg, Liechtenstein, Jersey, Belgia, Mansaari, Monaco, Guernsey, Itävalta, Andorra ja Brittiläiset Neitsytsaaret.
Veroparatiisien erilaisia käyttötarkoituksia

Englantilaisen verotarkastajan Richard Brooksin mukaan veroparatiisitalletuksille on olemassa vain harvoja muita kuin veronkierrollisia syitä. Jotkut käyttävät veroparatiisitilejä laillisesti verojen vähentämiseen, ja toiset piilottavat rahaa niiden avulla.
Ei-perinteisiin verokeitaisiin, kuten Luxemburgiin, tytäryhtiöitä perustetaan esimerkiksi ostettaessa yritys epävakaasta maasta, kuten Venäjältä. Tämä suojaa poliittisilta riskeiltä ja vastuilta, esimerkiksi siltä, että kohdevaltio yrittäisi kaapata yrityksen, kuten Jukos-öljy-yhtiön kohdalla tehtiin.
Valtiovarainministeriössä työskennellyt veroasiantuntija, oikeustieteen tohtori Janne Juusela sanoo, että verokeitaat eivät auta verosuunnittelussa, koska esimerkiksi osinkotulot sellaisesta verotetaan täysimääräisesti, vaikka EU-maista saadut osinkotulot ovat verottomia. Juuselan mukaan yhteydet perinteisiin verokeitaisiin ovat luultavasti syntyneet yritysostoissa: ostetulla yhtiöllä on ollut tytäryhtiö verokeitaassa.
Verokeitaasta saatujen tulojen jättäminen ilmoittamatta on rangaistavaa verovilppiä.
Helsingin yliopiston kansainvälisen vero-oikeuden professori Marjaana Helminen sanoo, että yrityksen tai henkilön "yhteydet" verokeitaisiin eivät tarkoita, että toiminnassa olisi jotain moitittavaa. Verosuunnittelu on eduskunnan tarpeellisiksi katsomien mahdollisuuksien, kuten vähennysten, laillista käyttämistä. Eduskunnan tehtävä on päättää lakeja säätämällä, miltä osin verosuunnittelua halutaan rajoittaa.
Juuselan mukaan joissain tapauksissa pyrkimys kotiuttaa voitot johtaisi kaksinkertaiseen verotukseen ja näin ei saataisi investointeja ja työpaikkoja tuovaa rahoitusta. Helmisen mielestä on silti olemassa myös ei-toivottavaa verosuunnittelua, jossa verot kertyvät eri valtioon kuin liiketoiminta.
Veronkierron seuraukset

Brittiläisen työväenpuolueen mukaan veronkierron seurauksena on verotulojen väheneminen ja sitä myötä valtioiden julkisten palveluiden heikkeneminen.
Hyväntekeväisyysjärjestö Oxfamin mukaan 30 prosenttia Afrikan rahavarallisuudesta on veroparatiiseissa, joka tarkoittaa noin 14 miljardin menetettyjä verotuloja vuodessa koko Afrikan maanosalle.
Verohallinto on arvioinut, että suuryritysten verosuunnittelu vie Suomen valtiolta verotuloja vuosittain 320 miljoonaa euroa.
Veroparatiisitalouden laajuus

Tax Justice Network arvioi, että maailmanlaajuisesti ainakin 21 000  – 32 000 mrd dollaria oli sijoitettu verottajan ulottumattomiin vuonna 2010.
Veroparatiiseihin on sijoitettu rahamäärä, joka vastaa keskimäärin 10% osuutta maailman bruttokansantuotteesta. Tämä luku sisältää suuria vaihteluja: Skandinavian BKT:stä vain muutama prosentti on veroparatiiseissa; Manner-Euroopassa luku on 15%; Persianlahden maissa ja joissakin Latinalaisen Amerikan maissa osuus yltää 60% saakka.
Gabriel Zucman on kollegoidensa kanssa arvioinut, että globaalisti noin 40 prosenttia monikansallisten yritysten voitoista on siirretty veroparatiiseihin.
Maailmassa verosuunnittelu aiheuttaa OECD:n arvion mukaan yli 100 miljardin dollarin menetykset. Euroopan unionin alueella europarlamentti puhuu noin 60 miljardin euron menetyksestä.
Tax Justice Networkin arviossa koko maailman menetykset ovat luokkaa 189 miljardia dollaria koko maailmassa.
Kansainvälinen valuuttarahasto IMF arvioi vuonna 2000, että yli puolet pankkien omaisuudesta on talletettu veroparatiiseihin.lähde tarkemmin?
Veroparatiisitalouden laajuus > Suomessa

Gabriel Zucmanin ja hänen kollegoidensa mukaan Suomi menetti vuonna 2017 veroparatiiseihin siirrettyjen voittojen vuoksi yli 700 miljoonaa euroa. Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen mukaan verotulojen menetys on Suomessa joitakin satoja miljoonia euroja.
Veronkierron torjunnan vaikutukset

HS-taloustoimittaja Paavo Teittinen kirjoittaa, että vaikka arviot määrän suuruudesta olisivat oikein, se ei tarkoittaisi, että koko summaa voisi saada takaisin, ja yritys estää verosuunnittelu voi tulla Viitalan mukaan hyötyjä kalliimmaksi, koska se vaikuttaa yritysten ja yksityisten käyttäytymiseen. Etenkin Suomen kaltaiset pienten kotimarkkinoiden vientivetoiset taloudet ovat varmimmin häviäjiä yrityksessä suitsia veronkiertoa. Kiina ja Intia olisivat todennäköisempiä voittajia.
Veroparatiisivaltiot ja salailevat valtiot

Tax Justice Networkin mukaan maailman pahin veroparatiisivaltio on Sveitsi, mutta Yhdistynyt kuningaskunta sijoittuisi ensimmäiseksi, jos mukaan laskettaisiin kaikki sen hallinnoimat veroparatiisialueet, esimerkiksi Caymansaaret, Bermuda, Jersey ja Gibraltar, ja niiden vaikutukset maailmantalouteen.
Salailevat valtiot ovat joko varsinaisia veroparatiiseja tai sellaisia maita, joilla on salaileva lainsäädäntö, joka mahdollistaa pääomien piilottelemisen verottajien ulottumattomiin. Esimerkiksi Ruotsi on listattu salailevaksi valtioksi luultavasti johtuen siitä, että se tarjoaa kotimaisille sijoittajille salaisuussuojaa hallintarekisterin avulla.
Veroparatiisivaltiot ja salailevat valtiot > Suomi veroparatiisina

Joitakin veroparatiiseista tuttuja etuja on tarjolla Suomessakin. Esimerkiksi sijoitusrahastoista, osakesäästötileistä ja kapitalisaatiosopimuksista ei tarvitse maksaa veroja ennen kuin vasta siinä vaiheessa, kun nostaa sijoituksensa tuottoja. Näin raha voi rauhassa kasvaa korkoa korolle, mikä on huomattava etu pitkällä aikavälillä.
Tax Justice Networkin vuoden 2018 indeksissä Suomi saa 53 pistettä, kun kaikkein avoimin sai 42 ja salailevin 89 pistettä. Suomi saa moitteita erityisesti yritysten ajantasaisten omistajatietojen keräämisestä (Erittäin salaileva); kiinteistöjen ja tullaamattoman varallisuuden omistajatietojen julkisuudesta (Erittäin salaileva)  ; rajavastuuyhtiöiden kanssa solmittujen kumppanuuksien omistajuuden ja tilinpäätöstietojen julkisuudesta (Erittäin salaileva) ; listaamattomien osakeyhtiöiden omistajatietojen julkisuudesta (Erittäin salaileva) sekä verotusta koskevien oikeudenkäyntien puutteellisesta julkisuudesta (Erittäin salaileva) .
Veroparatiisivaltiot ja salailevat valtiot > Yhdysvallat

Yhdysvaltojen senaatin valiokunta on tehnyt laajan raportin veronkierrosta Yhdysvalloissa, johon sisältyy muun muassa sveitsiläisen UBS:n, liechtensteinilaisen LGT:n ja kalifornialaisen kiinteistösijoittajan Igor Olenicoffin tapaus. UBS auttoi Olenicoffia kätkemään monimutkaisilla järjestelyillä 200 miljoonaa dollaria piiloon verottajalta.
Sveitsin lakien salassapitopykälät ovat auttaneet pankkia kätkemään myös sen omia lainvastaisia toimia Yhdysvalloissa. Subprime-kriisissä tappioita tehnyt UBS lopetti Sveitsin tiliensä markkinoinnin Yhdysvalloissa vuonna 2008.
Kun perinteisistä veroparatiiseista saatavat edut ovat paljastusten ja tietojen vaihdon myötä heikentyneet, esille ovat nousseet ne edut, jotka ovat edelleen sijoittajien saatavana Yhdysvalloista.
Yhdysvaltain lainsäädännön porsaanreikien seurauksena omaisuutta voidaan sijoittaa trusteihin, joissa ne ovat verovapaita. Esimerkiksi Nevadassa trustin verovapaus voi kestää jopa 365 vuotta. Erilaisissa trusteissa omaisuus on suojassa esimerkiksi velkojilta, joilla muuten olisi siihen oikeus, ja trusti voidaan suojata tietojenvaihdolta yksinkertaisella operaatiolla.
Yhdysvaltain trustit houkuttelevat myös monia ulkomaalaisia: esimerkiksi eteläamerikkalaiset, saudiarabialaiset, ja venäläiset hyödyntävät niitä.
Nevadan trusteissa on tallessa varallisuutta määrä, joka vastaa 261 miljoonaa dollaria jokaista Nevadan asukasta kohden. Yhdysvaltain kaikissa trusteissa saattaa olla omaisuutta piilossa triljoonan dollarin edestä.