stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ympäristömyrkky
Raskasmetallit

Raskasmetalleiksi kutsutaan metalleja, joilla on suuri tiheys. Osa näistä aineista muuttuu ympäristömyrkyiksi niiden päästessä luontoon ihmisen toimien vuoksi. Koska raskasmetallit eivät hajoa, ne voivat olla biologisessa kiertokulussa ikuisesti. Joskus myrkyt sitoutuvat järvien ja merien sedimenttiin ja maahiukkasiin. Haitallisimpia ympäristömyrkkyjä ovat elohopea, kadmium ja lyijy. Bakteerit voivat muuttaa elohopean metyylielohopeaksi, joka sitoutuu helposti eliön proteiineihin ja on tavallista elohopeaa myrkyllisempää. Tämä aine voi synnyttää pysyviä hermostovaurioita.
Kadmiumia joutuu luontoon monista eri lähteistä, muun muassa paristoista, PVC-muoveista ja väriaineista. Kadmium ei ole yhtä myrkyllistä kuin elohopea, mutta poistuu elimistöstä verrattaen hitaasti. Kadmium on lisäksi karsinogeeni, eli se voi aiheuttaa syöpää. Lyijyä luontoon vapautuu lähinnä liikenteestä ja teollisuudesta. Muiden myrkkyjen tavoin lyijy voi kulkeutua hyvin pitkiäkin matkoja ilmavirtojen mukana. Tämä raskasmetalli aiheuttaa kasvuhäiriöitä ja elimistön puolustusjärjestelmän heikkenemistä. Lyijy sitoutuu tehokkaasti humukseen eikä liiku maaperässä herkästi, joten lyijyä joutuu kuitenkin vähän eliöihin.
Orgaaniset yhdisteet

Eliöt eivät kykene hajottamaan ihmisen valmistamia orgaanisia yhdisteitä. Nämä aineet häiritsevät ravintoketjujen toimintaa jo hyvin pieninä pitoisuuksina. Esimerkkejä näistä ympäristömyrkyistä ovat DDT ja PCB-yhdisteet sekä dioksiinit.
Osaa ympäristömyrkyistä kutsutaan supermyrkyiksi. Ne ovat erittäin myrkyllisiä yhdisteitä. Niitä syntyy sivutuotteina kemiallisissa tuotantoprosesseissa tai klooripitoisen aineen palaessa. Nämä imeytyvät elimistöön keuhkojen, ihon ja ruoansulatuksen kautta ja voivat aiheuttaa muun muassa syöpää, häiriöitä elimistön immuunijärjestelmässä, sekä aineenvaihdunnan häiriöitä kuten diabetesta.
Yksi orgaanisista ympäristömyrkyistä on öljy, joka muun muassa vaikuttaa eläinten veden- ja lämmöneristyskykyyn heikentävästi, tuhoaa kalojen kutupaikkoja ja aiheuttaa hyvin suuria muutoksia ravintoketjuissa tuhoten jopa joitain populaatioita kokonaan.
Pienikin määrä öljyä voi pilata suuren määrä vettä. Terveydellisen haitan lisäksi pieni määrä öljyä vedessä aiheuttaa maku- ja hajuvirheitä. Öljyä joutuu maaperään pääasiassa vuotavista säiliöistä tai onnettomuuksien yhteydessä. Suomalaisessa maaperässä viileissä olosuhteissa öljy hajoaa erittäin hitaasti ja voi pilata siten pohjavettä pitkään. Erityisen paljon öljyn saastuttamia maa-alueita on vanhojen huoltoasemien alueella.
Altistumisen välttäminen

Monet ympäristömyrkyt kertyvät ravintoketjussa. Tämän vuoksi ruoan kautta voi altistua näille yhdisteille. Väestön terveyden turvaamiseksi kemikaaleille on annettu erilaisia raja-arvoja, kuten enimmäispitoisuuksia ravinnossa tai saantirajoituksia. Lisäksi Suomessa on annettu joitakin poikkeuksia yleisiin kalansyöntisuosituksiin.
Ympäristömyrkkyjä

Dioksiini
Raskasmetallit
Torjunta-aineet
POP-yhdisteet
PCB-yhdisteet
Bisfenoli-A
Ftalaatit
PFAS-yhdisteet
Parabeenit
Metyylielohopea
TBT ja muut orgaaniset tinayhdisteet
PAH-yhdisteet
CFC-yhdisteet
Värkkilampi (Mäntyharju)

| Värkkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°17′15″N, 26°43′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Pikijärveen 
Järvinumero:  14.915.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93,7 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,765 km  
Pinta-ala:  1,603 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVärkkilampi 
Värkkilampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Vanhakorven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 290 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Nurmaanjärven valuma-alueeseen (14.915) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 93,7 metriä mpy.
Yakubu Gowon

| Yakubu Gowon |
| --- | --- |
 Yakubu Gowon vuonna 2007.
Nigerian presidentti (sotilas)
 1. elokuu 1966 – 29. heinäkuu 1975  
Edeltäjä:  Johnson Aguiyi-Ironsi
Seuraaja:  Murtala Mohammed
Puolustusvoimien ylipäällikö
 1966  
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. lokakuuta 1934 Pankshin, Plateau
Tiedot
Sotilaspalvelus
Sotilasarvo:  kenraali
Kenraali Yakubu Dan-Yumma Gowon (s. 19. lokakuuta 1934) oli Nigerian sotilashallituksen johtaja vuosina 1966–1975. Hänen kaudellaan käytiin Biafran sota (1966–1970).
Gowon opiskeli sotilasuralle Ghanassa ja Englannin Sandhurstissa. Tammikuun 1966 vallankaappauksen yhteydessä kenraali Johnson Aguiyi-Ironsi nimitti Gowonin ylipäälliköksi. Myöhemmin hän noisi valtionpäämieheksi ja jatkoi toimessa vuoteen 1975 asti.
Sotilashallitus kaatui vallankaappauksessa kesällä 1975, ja  Gowon lähti maanpakoon Britanniaan, jossa hän hankki tohtorintutkinnon  valtiotieteellisestä Warwickin yliopistosta. Gowan asui  maanpaossa Pohjois-Lontoon ja Hertfordshiren rajalla, missä hän on suurelta osin tullut osaksi alueen englantilaista yhteisöä .Hän toimi myös tuolloin kirkkoherrana  Pyhän Neitsyt Marian seurakuntakirkossa
Širazin kansainvälinen lentoasema

Širazin kansainvälinen lentoasema (IATA: SYZ, ICAO: OISS) sijaitsee Šīrāzissa, Iranissa. Se on Fārsin provinssin tärkein lentoasema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Širazin kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Lentoaseman kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
World Jump Day

World Jump Day T-paita
World Jump Day  oli tapahtuma, jonka tarkoituksena oli saada mahdollisimman monta ihmistä hyppäämään samaan aikaan maapallolla. Suomen aikavyöhykkeellä hyppy tapahtui 20. heinäkuuta 2006 kello 12.39:13 iltapäivällä. Tapahtuman tarkoituksena oli saada muutettua maapallon liikerataa ja estää ilmaston lämpeneminen. Tapahtuman kotisivuilla oli laskuri, joka ilmoitti tarkan ajan sekunnilleen, milloin ihmisten tulisi hypätä. Sivuilla olevassa laskurissa ja aikavyöhykkeittäin mainituissa kellonajoissa oli sekaannusta, eli vielä 19. heinäkuuta laskuri ja hypyn ajankohta näytti väärää aikaa.
Tapahtuma sai skeptikkojen piirissä julkisuutta Internet-huumorina tai eräänlaisena taideinstallaationa. Tosin monet ihmiset innostuivat tästä ideasta huumorimielellä ja kertoivat hypänneensä kyseisenä ajankohtana. Tapahtuman kotisivun mukaan rekisteröityneitä hyppääjiä olisi jo yli 600 miljoonaa. Internet World Statsin tilaston mukaan tämä olisi yli puolet Internetin käyttäjistä koko maailmassa. Todellisen rekisteröityneiden käyttäjien määrän arvioidaan olevan noin 250 000.
Myös kaikkien kiinalaisten yhtäaikaisesta hyppäämisestä on esitetty vastaava ajatusleikki.
Idean mahdottomuus

Radan muuttaminen ehdotetulla tavalla ei ole mahdollista. Maapallon liikeradan muuttaminen maasta itsestään löytyvällä massalla (hyppäävillä ihmisillä) ilman, että tämä massa poistuisi maasta pois, on mahdotonta. Maan liikerata voisi teoriassa muuttua sen lyhyen ajan, kun hyppääjät ovat ilmassa, mutta palautuisi takaisin heti kun hyppy on ohi. (Kts. mekaniikan III peruslaki.)
Vaikka vastaava massa putoaisikin ulkoavaruudesta, vastaisi se silti vain noin kahta prosenttia nykyaikaisen ydinaseen vapauttamasta energiamäärästä. Näin ollen maapallon liikerata voisi muuttua vain atomin halkaisijan murto-osan verran.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tapahtuman viralliset kotisivut (englanniksi)
Vastatapahtuman kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
[www.tiede.fi/kysy_asiantuntijalta/kysymys/444/_mita_tapahtuisi_jos_kaikki_kiinalaiset_hyppaisiva Mitä tapahtuisi, jos kaikki kiinalaiset hyppäisivät yhtä aikaa ilmaan ja tulisivat yhtä aikaa alas? - Tiede (9/2005)] (suomeksi)
Yakuin ōdōrin metroasema

Laituritaso
Yakuin ōdōrin metroasema (jap. 薬院大通駅, Yakuin ōdōri eki) on Fukuokan kaupungin Chūōn suuralueella sijaitseva metroasema. Asema on neljäs asema Nanakuma-linjalla Tenjin-Minamin aseman päästä lukien. Asema on avattu 3. helmikuuta 2005.
Aseman lähistöllä sijaitsevat muun muassa:
Fukuokan kaupungin kasvi- ja eläinpuutarha
Minamin puisto
Fukuokan Teishin sairaala
Fukuokan julkinen vakuutuskeskus
Keskuspaloasema
KKR Hotel Fukuoka
Fukuoka Ōdōri Center Building
Aiheesta muualla

Yakuin ōdōrin aseman viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (japaniksi)
Fukuokan kaupungin metron Nanakuma-linja
Asemat: Tenjin-Minami | Watanabe dōri | Yakuin | Yakuin ōdōri | Sakurazaka | Ropponmatsu | Befu | Chayama | Kanayama | Nanakuma | Fukudai-mae | Umebayashi | Noke | Kamo | Jirōmaru | Hashimoto
Ł

Ł (ł) on kirjain, jota käytetään puolan, kašubin ja sorbin kielissä,  latinalaisin kirjaimin kirjoitetussa valkovenäjän kielessä, sekä venetsian ja navahon kielissä.
Puolan kielessä se vastaa äännettä /w/ joka äännetään kuten w englannin kielen sanassa what. Puolan aakkosissa se on kirjainten L ja M välissä.
Valkovenäjän latinalaisissa Łacinka ([laˈt͡sinka] -aakkosissa se vastaa kyrillistä kirjainta Л.
Zoltán Dömötör

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Zoltán Dömötör ensimmäisessä rivissä toinen oikealta. |  Zoltán Dömötör ensimmäisessä rivissä toinen oikealta. |  Zoltán Dömötör ensimmäisessä rivissä toinen oikealta. |  |
Maa:   Unkari
Miesten vesipallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tokio 1964 | Vesipallo |  |
|  Pronssia | Rooma 1960 | Vesipallo |  |
|  Pronssia | México 1968 | Vesipallo |  |
Zoltán Dömötör (21. elokuuta 1935 Budapest – 20. marraskuuta 2019) oli unkarilainen vesipalloilija ja olympiavoittaja. Hän edusti seuratasolla Újpesti TE:tä. Dömötör osallistui olympialaisiin kolmesti, vuosina 1960–1968. Hän voitti yhteensä kolme mitalia, joista yksi oli kultainen ja kaksi pronssisia.
Ľudovít Štúran ritarikunta

Ritarikunnan tunnuksia
Ľudovít Štúran ritarikunta (slovakiksi Rad Ľudovíta Štúra) on slovakialainen ritarikunta. Se perustettiin 2. helmikuuta 1994. Ritarikunta on nimetty Slovakian kansalliseen heräämiseen vaikuttaneen Ľudovít Štúrin mukaan.
Kunnianosoitusta jaetaan tunnustuksena poikkeuksellisista saavutuksista demokratian ja sen kehityksen, ihmisoikeuksien sekä vapauden hyväksi. Lisäksi Slovakian puolustaminen sekä erityislaatuiset ansiot politiikan hallinnon, paikallisen itsehallinnon, talouden, tieteen, taiteen, koulutuksen ja urheilun saralla lasketaan myöntämisperusteiksi. Saajan ei tarvitse olla Slovakian kansalainen.
Ehdotukset ritarikunnan nimityksiin tekee joko Slovakian hallitus tai parlamentti, jotka presidentti hyväksyy. Presidentti voi myös käyttää omaa harkintaansa nimityksissä ilman parlamentin tai hallituksen ehdotuksia.
Kunniamerkkiä jaetaan kahdessa divisionassa (siviilit ja sotilaat) sekä kolmessa luokassa:
I luokka
II luokka
III luokka
Ágios Panteleímonas (Attika)

| Ágios Panteleímonas Άγιος Παντελεήμονας |
| --- | --- |
 Ágios Panteleímonaksen kylä nähtynä Ateenalaisten hautakummulta.
 Ágios Panteleímonas
 Koordinaatit: 38°7′3″N, 23°58′52″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Itä-Attika
Kunta:  Marathónas
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  4906010102
Väkiluku (2011):  1 591
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ágios Panteleímonas (kreik. Άγιος Παντελεήμονας, kath.kreik. Άγιος Παντελεήμων, Ágios Panteleímon) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Marathónaksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 1 591 (vuonna 2011).
Ágios Panteleímonaksen Pyhän Panteleimonin (Ágios Panteleímonas) kirkko.
Ágios Panteleímonaksen kylä sijaitsee Marathónaksen tasangolla linnuntietä noin 27 kilometriä koilliseen Ateenasta, lähellä Attikan itärannikkoa. Se on osa Marathónaksen kaupunkiyhdyskuntaa. Kylä on saanut nimensä sen Pyhälle Panteleimonille omistetusta kirkosta. Kylässä sijaitsee vuoden 490 eaa. Marathonin taistelusta muistuttava Ateenalaisten hautakumpu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ágios Panteleímonas Wikimedia Commonsissa
Ykkösen kausi 2013

| Ykkösen kausi 2013 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Ajankohta:  2013-04-2929. huhtikuuta 2013 – 2013-10-055. lokakuuta 2013
Mestari:  SJK
Pudonneet joukkueet:  AC Kajaani, OPS
Maalit:  367
Paras maalintekijä:  Jussi Aalto (15)
Paras pelaaja:  Josu (SJK)
Yleisökeskiarvo:  1 048
Ylempi sarjataso:  Veikkausliiga
Alempi sarjataso:  Kakkonen
  ← 2012 :  2014 → 
Ykkösen kausi 2013 oli Suomen jalkapallon toiseksi korkeimman sarjatason Ykkösen 41. kausi. Kausi pelattiin kymmenen joukkueen kolminkertaisena sarjana, jolloin ottelumääräksi tuli 27. Sarjan voitti Seinäjoen Jalkapallokerho, joka nousi Veikkausliigaan. Ykkösestä Kakkoseen putosivat AC Kajaani ja Oulun Palloseura.
Joukkueet

| Joukkue  | Paikkakunta  | Päävalmentaja  | Sijoitus edellisellä kaudella  |
| --- | --- | --- | --- |
| AC Kajaani | Kajaani | Mika Lumijärvi | 1. (Kakkosen Pohjoinen) |
| AC Oulu | Oulu | Rauno Ojanen | 6. |
| KooTeePee | Kotka | Sami Ristilä | 7. |
| Viikingit | Helsinki | Ilkka Jäntti | 3. |
| Haka | Valkeakoski | Harri Kampman | 12. (Veikkausliiga) |
| Ilves | Tampere | Mika Malinen | 1. (Kakkosen Läntinen) |
| JIPPO | Joensuu | Jarmo Korhonen | 8. |
| OPS | Oulu | Luiz Antônio | 5. |
| PK-35 Vantaa | Vantaa | Ilir Zeneli | 4. |
| SJK | Seinäjoki | Simo Valakari | 2. |
Joukkueet > Päävalmentajavaihdokset

| Joukkue | Lähtevä valmentaja | Lähdön syy | Lähdön päiväys | Tuleva valmentaja | Tulon päiväys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AC Oulu | Juha Malinen | Sopimuksen päättyminen | tuntematon | Rauno Ojanen | 2012-10-033. lokakuuta 2012 |
| KooTeePee | Janne Hyppönen | Sopimuksen päättyminen | tuntematon | Sami Ristilä | 2012-11-066. marraskuuta 2012 |
| Haka | Juha Malinen | Lainan päättyminen | tuntematon | Harri Kampman | 2012-11-1212. marraskuuta 2012 |
| Haka | Harri Kampman | Erotettu | tuntematon | Asko Jussila | 2013-6-2323. kesäkuuta 2013 |
| Haka | Asko Jussila | Siirto muihin valmennustehtäviin | tuntematon | Juho Rantala  | 2013-7-44. heinäkuuta 2013 |
| PK-35 Vantaa | Pasi Pihamaa | Erotettu | tuntematon | Ilir Zeneli  | 2013-7-1414. heinäkuuta 2013 |
Sarjataulukko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | SJK | 27 | 18 | 5 | 4 | 51 | 17 | +34 | 59 | Joukkue nousi Veikkausliigaan |
| 2 | Haka | 27 | 15 | 9 | 3 | 44 | 17 | +27 | 54  |  |
| 3 | KooTeePee | 27 | 12 | 9 | 6 | 35 | 29 | +6 | 45  |  |
| 4 | Ilves | 27 | 11 | 8 | 8 | 46 | 38 | +8 | 41  |  |
| 5 | AC Oulu | 27 | 11 | 7 | 9 | 36 | 38 | −2 | 40  |  |
| 6 | PK-35 Vantaa | 27 | 8 | 6 | 13 | 35 | 43 | −8 | 30  |  |
| 7 | Viikingit | 27 | 7 | 8 | 12 | 35 | 39 | −4 | 29  |  |
| 8 | JIPPO | 27 | 7 | 8 | 12 | 18 | 30 | −12 | 29  |  |
| 9 | OPS | 27 | 7 | 7 | 13 | 40 | 50 | −10 | 28 | Joukkue putosi Kakkoseen |
| 10 | AC Kajaani | 27 | 3 | 5 | 19 | 27 | 66 | −39 | 14 | Joukkue putosi Kakkoseen |
Lähde: palloverkko.palloliitto.fi
Parhaat maalintekijät

|  | Pelaaja |  |  | O | M |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Jussi Aalto |  | Haka | 24 | 15 |
| 2. | Jonne Hjelm |  | Ilves | 25 | 12 |
| 3. | Kalle Multanen |  | Ilves | 26 | 12 |
| 4. | Fidan Seferi |  | PK-35 | 26 | 12 |
| 5. | Toni Lehtinen |  | SJK | 25 | 10 |
| 6. | Josu |  | SJK | 25 | 9 |
| 7. | Venance Zézé |  | Haka | 19 | 8 |
| 8. | Kasperi Liikonen |  | Viikingit | 23 | 8 |
| 9. | Michael Nzekwe |  | AC Kajaani | 25 | 8 |
| 10. | Valeri Minkenen |  | KooTeePee | 25 | 8 |
Kuukauden pelaajat

Toukokuu 2013: Gert Kams SJK
Kesäkuu 2013: Kalle Multanen Ilves
Heinäkuu 2013: Venance Zézé Haka
Elokuu 2013: Daniel Caumo SJK
Syyskuu 2013: Akseli Pelvas SJK
Oulun paikallisottelu OPS–AC Oulu 31. toukokuuta.
Zoltán Halmay

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Zoltán Halmay |  Zoltán Halmay |  Zoltán Halmay |  |
Maa:   Unkari
Miesten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Saint Louis 1904 | 50 jaardin vapaauinti |  |
|  Kultaa | Saint Louis 1904 | 100 jaardin vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Pariisi 1900 | 200 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Pariisi 1900 | 4000 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Lontoo 1908 | 100 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Lontoo 1908 | 4 × 200 m vapaauintiviesti |  |
|  Pronssia | Pariisi 1900 | 1000 m vapaauinti |  |
| Välikisat  | Välikisat  | Välikisat  |  |
|  Kultaa | Ateena 1906 | 4 × 250 m vapaauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Ateena 1906 | 100 m vapaauinti |  |
Imrich Zoltán von Halmay (18. kesäkuuta 1881 Vysoká pri Morave – 20. toukokuuta 1956 Budapest) oli unkarilainen uimari ja olympiavoittaja. Hän edusti urallaan MUE- ja MTK-seuroja. Halmay nimitettiin uinnin kansainväliseen kunniagalleriaan vuonna 1968.
Halmay oli ensimmäinen mannereurooppalainen suuruimari. Hän voitti ensimmäiset olympiamitalinsa Pariisissa 1900, jossa hän sai hopeaa 200 ja 4 000 metrin vapaauintimatkoilta sekä pronssia 1 000 metriltä. Hän voitti St. Louisin olympiakisoissa 1904 kultaa 50 jaardin uinnissa ajalla 28,0 ja 100 jaardin matkalla ajalla 1.02,8. Halmayn voitto 50 jaardilla tuli uusinnan jälkeen. Yhdysvaltalainen Scott O'Leary protestoi ensimmäisessä finaalissa väittäen, että Halmay olisi estänyt tätä, ja koska tuomarit eivät pystyneet päättämään voittajasta, kilpailu uitiin uudelleen.
Halmay, joka ui pääosin käsivoimin liikuttamatta jalkojaan, teki vuonna 1905 sadan metrin vapaauinnin maailmanennätyksen. Hänen tulostaan 1.05,8 pidetään ensimmäisenä matkan maailmanennätyksenä, ja se kesti yli neljä vuotta, mikä oli pitkä aika nopeasti kehittyvässä lajissa. Halmay sai matkalla hopeaa Ateenan välikisoissa 1906 ja oli mukana maansa kultaa voittaneessa 4 × 250 metrin vapaauintiviestijoukkueessa. Hän oli hopealla 100 metrin vapaauinnissa ajalla 1.06,2 ja 4 × 200 metrin viestissä vielä Lontoon olympialaisissa 1908.
Halmay teki vuonna 1908 uuden maailmanennätyksen 220 jaardin vapaauinnissa. Hänen aikansa 2.26,8 oli 1,8 sekuntia nopeampi kuin Frederick Lanen edellinen maailmanennätys. Halmay piti ennätystä nimissään seuraavaan vuoteen, kunnes Charles Daniels rikkoi sen.
Värjärinuolimyrkkysammakko

| Värjärinuolimyrkkysammakko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Sammakot ja konnat Anura
Heimo::  Nuolimyrkkysammakot Dendrobatidae
Alaheimo::  Dendrobatinae
Suku::  Dendrobates
Laji::  tinctorius
Kaksiosainen nimi
 Dendrobates tinctorius  Schneider, 1799 
Katso myös
   Värjärinuolimyrkkysammakko Wikispeciesissä   Värjärinuolimyrkkysammakko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Värjärinuolimyrkkysammakko (Dendrobates tinctorius) kuuluu nuolimyrkkysammakkojen (Dendrobatidae) heimoon. Laji on elinvoimainen.
Ulkonäkö ja koko

Värjärinuolimyrkkysammakko kasvaa noin 3,5 – 6 cm:n pituiseksi. Sammakon pohjaväri vaihtelee keltaisesta siniseen, mutta kaikissa on mustia laikkuja. Värjäri-nimi tulee siitä, että tarinoiden mukaan alueen asukkaat hierovat sammakon ihoa eräisiin papukaijoihin, joille kasvaa tästä eri värisiä höyheniä.
Levinneisyys

Lajia esiintyy Keski-Amerikassa Guyanan, Surinamen ja Brasilian alueella. Sen elinalue muodostuu eristäytyneistä laikuista. Värjärinuolimyrkkysammakoita pidetään myös lemmikkeinä terraarioissa.
Kuvia

Dendrobates tinctorius morph.
Dendrobates tinctorius
Dendrobates tinctorius
Dendrobates tinctorius var. Patricia (young female)
Dendrobates tinctorius var. Patricia (male)
Dendrobates tinctorius var. Cobalt (male)
Dendrobates tinctorius var. New River / 'Blue Sipaliwini / Kutari River'
Dendrobates tinctorius var. Regina
Dendrobates tinctorius tinctorius
Dendrobates tinctorius var. 'Citronella'
Dendrobates tinctorius var. Azureus (left) and Dendrobates tinctorius var. Regina (right)
Dendrobates tinctorius var. Regina
Dendrobates tinctorius, Suriname.
Dendrobates tinctorius var. Powderblue (left) & Epipedobates tricolor (right)
Aiheesta muualla

ITIS: Dendrobates tinctorius (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Dendrobates tinctorius (englanniksi)
PheroBase: Semiochemicals of Dendrobates tinctorius, the Dyeing poison frog (englanniksi)
Yakuinin asema

Yksi Yakuinin aseman sisäänkäynneistä.
Yakuinin asema (jap. 薬院駅, Yakuin eki) on Fukuokan kaupungin Chūōn suuralueella sijaitseva rautatie- ja metroasema. Asema on kolmas asema Nanakuma-linjalla Tenjin-Minamin aseman päästä lukien sekä toinen asema Nishitetsun Tenjin-Ōmuta-linjalla.
Metroasema avattiin 3. maaliskuuta 2005, mutta rautatieasema on alun perin valmistunut 1. kesäkuuta 1927. Asemaa ryhdyttiin muuttamaan korotetuksi 25. maaliskuuta 1995 alkaen, jotta se olisi yhteensopiva Hiraon aseman kanssa. Rakennusvaiheen aikana asemalla pysähtyivät vain pikalinjat. Rakennusvaihe loppui maaliskuussa 1996, jolloin aseman siirtyi myös lähiliikenteen käyttöön.
Yakuinin asema toimii metro- ja rautatieasemana. Rautatieasema on korotettuna ilmassa ja sen alla sijaitsee kauppoja. Metron asema sijaitsee maan alla.
Aseman lähistöllä sijaitsevat muun muassa:
Fukuokan kaupungin vedenhuollon virastotalo
FM Fukuoka
Kyushu Electric Powerin päätoimisto (Denki building ja Denki hall)
Fukuoka Broadcasting Systemin päätoimisto
Partner's Hotel Ōmiya
APA Hotel Fukuoka Watanabe dōri
Fukuoka Toei Hotel
Fukuokan keskuskirkko
New Otani Hakata -hotelli
Yakuin kinenin puisto
Shogakukan Fukuoka building
Kawaijuku Fukuokan koulu
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nishitetsun kotisivut (japaniksi)
Yakuin (Arkistoitu – Internet Archive) - aseman sivut (japaniksi)
Fukuokan kaupungin metron Nanakuma-linja
Asemat: Tenjin-Minami | Watanabe dōri | Yakuin | Yakuin ōdōri | Sakurazaka | Ropponmatsu | Befu | Chayama | Kanayama | Nanakuma | Fukudai-mae | Umebayashi | Noke | Kamo | Jirōmaru | Hashimoto
Fukuokan junaliikenne Tenjin-Ōmuta-linja
Asemat: Fukuokan (Tenjin) | Yakuin | Hirao | Takamiya | Ōhashi | Ijirie | Zasshonokuma | Kasukabaru | Shirakibaru | Shimoōri |Tofurōmae | Futsukaichi (Dazaifu linja >>) | Asakura-Gaidō | Sakuradai | Chikushi | Tsuko | Mikuni ga Oka | Mitsusawa | Ōhoe | Ogo'ori | Hatamae | Ajisaka | Miya no Jin (<< Amagi-linja) | Kushiwara | Kurume | Hanabatake | Shikenchōmae | Tsubuku | Yasutake | Daizenji | Mizumae | Inuzuka | Ōmizo | Hacchōmuta | Kamachi | Yakabe | Yanagawa | Tokumasu | Shiotsuka | (Nakajimashingōjō) | Nakashima | E no ura | Hiraki | Wataze | Kuranaga | Higashiamagi | Ginsui | Shinsakaemachi | Ōmuta
Ágios Andréas (Euboia)

| --- | --- |
Sijainti:  38°10′19″N, 24°09′09″E, Kárystos Euboia, Keski-Kreikka Kreikka
Saariryhmä:  Euboian saaret
Vesialue:  Eteläinen Euboianlahti
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,073 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ágios Andréas (kreik. Άγιος Ανδρέας) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Eteläisessä Euboianlahdessa Stýran saaren länsipuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,073 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Ágios Andréas kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.
Šipkansola

Näkymä solasta.
Shipkansola 
(bulg. Шипченски проход, Šiptšeski prohod) on Balkanvuorten läpi kulkeva sola Bulgariassa. Se kuuluu nykyään Bulgarkan luonnonpuistoon.
Päätie Tonavan rannalla sijaitsevasta Rusen kaupungista Stara Zagoraan ja edelleen Turkin Edirneen kulkee Šipkansolan kautta, joten se on ollut strategisesti tärkeä. Solan luona käytiin ankaria taisteluja vuosien 1877–1878 Venäjän ja Turkin välisessä sodassa. Paikalle pystytettiin vuonna 1934 suuri muistomerkki, joka muistuttaa keskiaikaista linnoitustornia.