stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ylitornio
Väestö > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Ylitornion väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 6 792 | 6 792 |
| 1985 | 1985 |    | 6 648 | 6 648 |
| 1990 | 1990 |    | 6 258 | 6 258 |
| 1995 | 1995 |    | 6 029 | 6 029 |
| 2000 | 2000 |    | 5 535 | 5 535 |
| 2005 | 2005 |    | 5 184 | 5 184 |
| 2010 | 2010 |    | 4 731 | 4 731 |
| 2015 | 2015 |    | 4 291 | 4 291 |
| 2020 | 2020 |    | 3 915 | 3 915 |
Lähde: Tilastokeskus.
Uskonto

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Ylitorniolla toimii  Suomen evankelis-luterilaisen kirkon itsenäinen seurakunta:
Ylitornion seurakunta
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Ylitorniolla toimii Ylitornion helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Ylitornion alueella toimii Pohjois-Suomen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Lapin ortodoksinen kappeliseurakunta.
Koulutus

Ylitorniolla on Meän Opisto. Kirkonkylältä löytyvät Ainiovaaran ylä- ja ala-aste sekä lukio, muita sivukouluja on muun muassa Kaulinrannassa, Mellakoskella ja Raanujärvellä.
Kulttuuri

Suomen puolen Ylitornio ja Ruotsin puolen Övertorneå muodostavat yhdessä historiallisesti, kielellisesti ja kulttuurillisesti ainutlaatuisen kokonaisuudenlähde?. Seudulla puhutaan kolmea kieltä: suomea, ruotsia ja meänkieltä.
Liikenne

Ylitorniolle on hyvät tieyhteydet. Valtatie 21 kulkee kuntakeskuksen länsipuolitse, ja itse kylänraitti, Alkkulanraitti, kulkee aivan valtatien välittömässä läheisyydessä. Raitin varren palvelukeskittymästä löytyvät nauhamaisessa asetelmassa kaikki liikkeet ja palvelut. Ylitorniolla on rajanylityspaikka ruotsin puolelle Aavasaksan kylässä, ja Aavasaksalta lähtevät myös seututiet 932 Raanujärvelle ja 930 Mellakosken kautta Muurolaan, Muurolan kautta pääsee myös kätevästi maakuntakeskukseen Rovaniemelle, jonne matkaa kirkonkylältä kertyy 113 kilometriä. Mellakoskelta haarautuu myös Seututie 929 Tervolaan. Valtatietä 21 pitkin on Tornioon 63 kilometriä ja Pelloon 60 kilometriä. Ruotsin puolelle Övertorneån keskustaan Matarenkiin on Ylitornion keskustasta noin 8 kilometriä.
Ylitornion rautatieasemalla pysähtyvät kaikki Kolariin menevät ja Kolarista tulevat VR:n matkustajajunat.
Palvelut

Ylitorniolla on lähes kaupunkitasoiset palvelut.
Muuta

Ylitorniolla sijaitsee Suomen pohjoisin vankila. Se aloitti toimintansa 18. huhtikuuta 1997. Yksikkö on tarkoitettu avolaitoskelpoisia vankeja varten. Miespaikkoja siellä on 40. Vankilan neljä naispaikkaa siirrettiin lokakuussa 2012 Kestilän avovankilaan. Ylitorniolla sijaitsee Ylitornion kirkko, joka on rakennettu vuonna 1940.
Tunnettuja ylitorniolaisia

Akseli O. Aho, kauppaneuvos
Mauri Gardin, poliitikko
Hanne, laulaja
Mikko Heikka, piispa
Lauri Impiö, kansanedustaja, pappi ja rehtori
Matti Jama, runoilija
Olavi Jama, runoilija ja kriitikko
Sami Jauhojärvi, hiihtäjä
Unto Joensuu, kauppaneuvos
J. A. Juvani, kuvataiteilija
Juho Herman Jurva, valtiopäivämies
Annikki Kariniemi (vuosina 1944–1962 Kariniemi-Willamo), kirjailija
Väinö Kataja, kirjailija
Jarkko Kauvosaari, jääkiekkoilija
Toni Koivisto, jääkiekkoilija
Henri Kyntäjä, voimanostaja, vahvamies
Katja ja Virpi Kätkä, CatCat-lauluduo
Rosa Liksom, kirjailija
Markus (Markku Tranberg), laulaja
Teuvo Oinas, laulaja, Tangokuningas 1986
Tapani Rantala, taidemaalari
Yrjö Rautio, Kansan Uutisten ex-päätoimittaja
Matti Sandqvist, kenraalimajuri, Rajavartiolaitos
Mika Tapaninen, diplomaatti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ylitornio Wikimedia Commonsissa
Ylitornion kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Ylitornion avainluvut
| n k Lapin maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Enontekiö  Inari  Kemi  Kemijärvi  Keminmaa  Kittilä  Kolari  Muonio  Pelkosenniemi  Pello  Posio  Ranua  Rovaniemi  Salla  Savukoski  Simo  Sodankylä  Tervola  Tornio  Utsjoki  Ylitornio 
Entiset kunnat:  Alatornio  Karunki  Kemijärven maalaiskunta  Rovaniemen maalaiskunta  (Kemin maalaiskunta) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Aavasaksan maisemaa.
Ylitornion kristillinen opisto.
Aleksi Matinmikko

| Aleksi Matinmikko> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. maaliskuuta 2000 (ikä 24) Oulu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Ale
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  181 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura:  Tappara
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  21
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  Ässät (SML) TPS (SML) Kiekko-Espoo (Mestis)
Aleksi Heikki Mikael Matinmikko (s. 6. maaliskuuta 2000 Oulu) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Tapparassa. Hän osaa pelata tarvittaessa myös hyökkääjänä. Matinmikko laukoo oikealta.
Ura > Seuraura > Junioriura

Matinmikko on Kiekko-Laserin kasvatti. Hän toimi kaudella 2015–2016 seuran C-nuorten kapteenina. Matinmikko oli C-nuorten Mestiksessä kymmenellä osumallaan joukkueen paras maalintekijä Kasperi Hemmin ja Lauri Ilkan kanssa. Kaudeksi 2017–2018 hän siirtyi Oulun Kärppien B-nuoriin, jossa Matinmikko voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Kauden 2018–2019 päätteeksi hän voitti A-nuorten Suomen-mestaruuden. Matinmikko debytoi kauden aikana myös miesten peleissä pelattuaan 11 runkosarjaottelua lainalla Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekossa tehden kaksi syöttöpistettä.
Ura > Seuraura > SM-liigauran alku Ässissä

Huhtikuussa 2019 Matinmikko teki 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen Porin Ässien kanssa. Hän pelasi suurimman osan kaudesta 2019–2020 seuran A-nuorissa. Matinmikko sijoittui tehoilla 14+16=30 A-nuorten SM-liigan alku- ja runkosarjan yhteenlasketussa puolustajien pistepörssissä kymmenenneksi. Hän teki liigadebyyttinsä 25. lokakuuta 2019 vieraissa Pelicansia vastaan. Matinmikolle avautui paikka Ässien kokoonpanosta Jyri Marttisen ja Niklas Peltomäen loukkaantumisten sekä Teemu Vuorisalon pelikiellon myötä. Hänet merkittiin Ässien kolmospuolustajapariin Saku Salmelan viereen. Matinmikko sai ottelussa jääaikaa 17.36 minuuttia. Hän keräsi ottelussa myös syöttöpisteen Tylor Spinkin tekemään ylivoimamaaliin. Matinmikko keräsi myös yhden kahden minuutin jäähyn kiinnipitämisestä. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa neljä runkosarjaottelua.
Kaudella 2020–2021 Matinmikko pelasi SM-liigassa 23 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi kauden aikana myös hyökkääjän pelipaikalla. Matinmikko pelasi myös neljä runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua seuran U20-joukkueessa. Toukokuussa 2021 Ässät käytti hänen sopimuksessaan olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Matinmikon kanssa. Kaudella 2021–2022 hän ei osoittanut kehityksen merkkejä ja Matinmikko jäi Ässissä 32 ottelussa ilman tehopisteitä. Joulukuussa 2021 seura vuokrasi hänet Turun Palloseuraan, joka tarvitsi paikkaajaa loukkaantumisten myötä. Matinmikko pelasi siellä viisi ottelua tehden kolme syöttöpistettä. Hän pelasi kauden aikana myös yhteensä seitsemän ottelua lainalla Mestis-joukkue Kokkolan Hermeksessä. Matinmikko vahvisti myös yli-ikäisenä Ässien U20-joukkuetta pudotuspeleissä.
Ura > Seuraura > Läpimurto Kiekko-Espoossa

Matinmikko siirtyi kaudeksi 2022–2023 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kiekko-Espooseen. Hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehden 42 runkosarjaottelussa 13 maalia ja 53 tehopistettä, joilla Matinmikko sijoittui sarjan puolustajien pistepörssissä toiseksi edellään vain joukkuetoveri Atro Leppänen ja koko sarjan pistepörssissä seitsemänneksi. Hän, Leppänen ja Ketterän Jere Vertanen rikkoivat sekä IPK:n Alex Cotton sivusi Mestiksen kaikkien aikojen puolustajien yhden kauden piste-ennätystä, joka oli Kalle Valtolan hallussa kaudelta 2017–2018. Matinmikko rikkoi myös puolustajien yhden kauden syöttöennätyksen, joka oli Miika Franssilan (37 syöttöpistettä) hallussa kaudelta 2016–2017. Hän jakoi myös Mestiksen tehotilaston voiton KeuPa HT:n Mikko Pertun kanssa lukemalla +34, mutta Jari Hirsimäki -palkinnon voitti kuitenkin suuremman plus-merkintöjän turvin Perttu. Matinmikko äänestettiin sarjan joulukuun kuukauden pelaajaksi. Hän jakoi pelipaikastaan huolimatta kahdeksalla osumallaan koko sarjan pudotuspelien maalipörssin voiton Ketterän Mikko Haaparannan kanssa. Matinmikko rikkoi puolustajien yhden kauden pudotuspelien maaliennätyksen. Kuudennessa puolivälieräottelussa 3. huhtikuuta 2023 vieraissa TUTO Hockeya vastaan hän ratkaisi Kiekko-Espoolle 3–4-voiton ylivoimalla toisessa jatkoerässä ajassa 83.51. Matinmikon osuma ratkaisi joukkueelle välieräpaikan. Maali hyväksyttiin videotarkistuksen päätteeksi. Hän voitti kauden päätteeksi Mestiksen mestaruuden. Matinmikko palkittiin sarjan parhaana puolustajana Jari Lippojoki -palkinnolla ja hänet äänestettiin ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Matinmikko voitti kauden aikana myös Suomen Cupin.
Ura > Seuraura > Paluu Ässiin

Kaudeksi 2023–2024 Matinmikko palasi vuoden mittaisella sopimuksella Ässiin. Hän teki SM-liigauransa ensimmäisen maalin runkosarjan toisella kierroksella 16. syyskuuta 2023 KalPaa vastaan. Matinmikon tekemä avausosuma syntyi vain 1.15 minuutin pelin jälkeen ja se jäi lopulta Ässien 6–0-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi. Hän sai ottelussa myös syöttöpisteen Leevi Viitalan tekemään 3–0-maaliin ja Matinmikko keräsi tasakentällisin teholukeman +3. Hän onnistui kauden aikana nostamaan tasoaan reilusti edellisestä SM-liigavisiitistään. MTV Urheilun asiantuntija, Matinmikkoa aiemmin Ässissä valmentanut Karri Kivi luonnehti hänen alkukauttaan seuraavasti:
»Tällä hetkellä hän on SM-liigan parhaita pelaajia siniviivalla. Kun mietitään ihan maailmanlaajuisesti vaikka NHL:n ja Euroopan parhaita pakkeja, niin hänellä on se ominaisuus, joka on pakille hyökkäyssinisellä tärkeä: Kun hän saa kiekon, se toimitusvarmuus maalille on absoluuttista huipputasoa. Fakta! Joka erässä se näkyy.»
Matinmikko oli Dylan Fabren ohella Ässien ainoa kauden kaikki 60 runkosarjaottelua pelannut pelaaja. Hän teki niissä viisi maalia ja yhteensä 23 tehopistettä. Matinmikko sai ottelua kohden peliaikaa 20.13 minuuttia, mikä oli vain 13 sekuntia vähemmän kuin joukkueesta eniten jääaikaa saanut Martin Lefebvre.
Ura > Seuraura > Tapparaan

Kaudeksi 2024–2025 Matinmikko siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Tapparaan.
Ura > Maajoukkueura

Matinmikko on pelannut Suomen A-maajoukkueessa seitsemän ottelua ilman tehopisteitä. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 10. huhtikuuta 2024 Riiassa pelatussa harjoitusottelussa Latviaa vastaan. Matinmikko merkittiin Suomen kolmospuolustajapariin Atro Leppäsen viereen. Hän sai ottelussa myös yhden kahden minuutin jäähyn poikittaisesta mailasta. Matinmikko putosi viimeisten joukossa Suomen MM-joukkueesta vuoden 2024 turnaukseen.
Matinmikko on pelannut myös 15 nuorten maaottelua.
Muuta

Matinmikko valmistui ylioppilaaksi Kastellin lukiosta keväällä 2019.
Lasiohjaamo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lasiohjaamo Wikimedia Commonsissa
Aleksanteri Kaskimäki

| Aleksanteri Kaskimäki |
| --- | --- |
 Aleksanteri Kaskimäki nuorten talviolympialaisissa 2020.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. helmikuuta 2004 (ikä 21) Espoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Kaski
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  89 kg
Seura
Seura:  St. Louis Blues
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  HIFK (SML)
NHL-varaus:  73. varaus, 2022 St. Louis Blues
Aleksanteri Pekka Olavi Kaskimäki (s. 6. helmikuuta 2004 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, jolla on tulokassopimus NHL-seura St. Louis Bluesin kanssa. Kaskimäki on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös laidassa.
Ura > Seuraura

Kaskimäki on Jokipoikien kasvatti. Kaudella 2019–2020 hän sijoittui tehoilla 22+26=48 koko B-nuorten Mestiskarsintojen maalipörssissä kolmanneksi ja pistepörssissä neljänneksi. Kaskimäki siirtyi kaudeksi 2020–2021 Helsingin IFK:n organisaatioon. Hän pelasi suurimman osan alkukaudestaan seuran U20-joukkueessa tehden 13 ottelussa tehot 1+1=2. HIFK:n U18-joukkueessa Kaskimäki pelasi kolme ottelua tehden kaksi maalia. Seuran junioreiden kausi päättyi kuitenkin joulukuun 2020 vaihteessa, kun pääkaupunkiseudulla juniorikiekkoilun kilpailutoiminta keskeytettiin koronavirusrajoitusten vuoksi.
Kauden 2021–2022 Kaskimäki aloitti HIFK:n U20-joukkueessa. Hän voitti joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 19+21=40 sekä sisäisen tehotilaston lukemalla +19. Kaskimäki valittiin U20 SM-sarjan syyskuun kuukauden nuoreksi pelaajaksi. Hänet valittiin kauden päätteeksi sarjan toiseen tähdistökentälliseen. Kaskimäki debytoi kauden aikana myös HIFK:n SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi neljä runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Kaskimäki teki liigadebyyttinsä 4. joulukuuta 2021 vieraissa Rauman Lukkoa vastaan, kun vain 17-vuotiaalle Kaskimäelle avautui paikka HIFK:n kokoonpanosta Jere Innalan pelikiellon myötä. Hänet merkittiin heti joukkueen ykkösketjun vasempaan laitaan Eetu Koivistoisen ja Juha Jääskän viereen. Kaskimäki sai ottelussa jääaikaa kahdeksan minuuttia. Hän teki ottelussa myös liigauransa avausmaalin.
Toukokuussa 2022 Kaskimäki teki HIFK:n kanssa kolmivuotisen SM-liigasopimuksen.
Kaskimäestä odotettiin parhaimmillaan ensimmäisen kierroksen varausta NHL:n varaustilaisuudessa 2022. Marraskuussa 2021 kanadalaisen The Sports Network-kanavan asiantuntija Craig Button listasi hänet rankingissaan sijalle 26. NHL:n varaustilaisuuteen 2022. Lopulta St. Louis Blues varasi Kaskimäen kolmannella kierroksella numerolla 73. Varsinaisella SM-liigan tulokaskaudellaan 2022–2023 hän pelasi HIFK:ssa 41 runkosarjaottelua tehopistein 3+4=7 ja seitsemän playoff-ottelua tehopistein 3+1=4. Kaudella 2023–2024 Kaskimäki pelasi SM-liigassa 48 runkosarjaottelua tehopistein 10+7=17 ja kuusi playoff-ottelua tehden yhden syöttöpisteen.
Toukokuussa 2024 Kaskimäki teki kolmivuotisen NHL-tulokasopimuksen St. Louis Bluesin kanssa. Hänen kausipalkkansa on NHL:n puolella 950 000 dollaria ja AHL:n puolella 82 500 dollaria.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:  Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Saksa 2022 | jääkiekko |  |
Kaskimäki pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2023 ja 2024. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2022, jolloin Kaskimäki toimi Suomen varakapteenina. Pronssiottelussa Tšekkiä vastaan hän sai syöttöpisteen Joakim Kemellin tekemään 2–1-johtomaaliin, joka jäi lopulta Suomen 4–1-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi ja se ratkaisi joukkueelle MM-pronssin.
Kaskimäki pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2021. Hän voitti Suomen sisäisen tehotilaston lukemalla +2. Kaskimäki edusti alle 18-vuotiaiden maajoukkuetta myös Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2021, jolloin hän toimi joukkueen kapteenina ja johdatti Suomen kultaan. Kaskimäki jakoi tehoilla 2+3=5 Suomen sisäisen pistepörssin voiton Oskari Vuorion, Lenni Hämeenahon ja Jere Lassilan kanssa.
Kaskimäki edusti myös alle 16-vuotiaiden maajoukkuetta Sveitsin Lausannessa järjestetyissä nuorten olympiakisoissa vuonna 2020. Hän on toiminut myös joukkueen varakapteenina valmistavissa otteluissa. Yhteensä Kaskimäki on pelannut 24 nuorten ja 36 poikien maaottelua.
Pelityyli

EP Rinksiden suomenkielisten sivujen päätoimittaja Lassi Alasen mukaan Kaskimäen selkeä vahvuus on hyvä liike, joka koostuu räjähtävästä kiihdytyksestä ja hyvästä huippunopeudesta. Alasen mukaan hän on väläytellyt myös kykyä haastaa puolustajia yhdellä yhtä vastaan. Alasen mukaan Kaskimäki on joutunut vielä antamaan tasoitusta fysiikan kanssa, mikä on näkynyt erityisesti kaksinkamppailuissa.
Kaskimäki on itse maininnut luistelun, pelikäsityksen, laukomisen ja maalinteon vahvuuksikseen, joita hän haluaa kehittää edelleen.
Läheltä piti

| Läheltä piti> A Close Shave |
| --- | --- |
 Elokuvan nimiplanssi.
Ohjaaja:  Nick Park
Käsikirjoittaja:  Bob Baker Nick Park
Tuottaja:  Michael Rose Carla Shelley
Säveltäjä:  Julian Nott
Kuvaaja:  Dave Alex Riddett
Leikkaaja:  Helen Garrard
Pääosat:  Peter Sallis Anne Reid
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Britannia
Tuotantoyhtiö:  Aardman Animations
Levittäjä:  BBC
Ensi-ilta:   24. joulukuuta 1995  20. joulukuuta 1996
Kesto:  30 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  1 300 000 $
Edeltäjä:  Väärät housut
Seuraaja:  Wallace & Gromit: Kanin kirous
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Läheltä piti (engl. A Close Shave) on Nick Parkin tekemä Wallace ja Gromit -lyhytelokuva vuodelta 1995. Vaha-animaation äänirooleissa esiintyvät Peter Sallis ja Anne Reid, suomenkielisessä dubbauksessa Vesa Vierikko ja Emilia Pokkinen.
Läheltä piti voitti parhaan lyhytanimaation Oscar-palkinnon vuoden 1996 Oscar-gaalassa.
Läheltä piti eroaa usein tavoin sitä edeltäneistä Wallace ja Gromit -animaatioista. Se sisältää dialogia, kun aiemmin Wallace oli puhunut vain joko itsekseen tai Gromitille. Naishahmo Wendoline oli Wallacen ohella ensimmäinen puhuva hahmo koko sarjassa. Tarina sisälsi myös enemmän hahmoja kuin aiemmat ja esitteli yleisölle muun muassa Late Lampaan (Shaun) ja hänen lammaslaumansa. Tarina oli myös edellisiä synkempi ja pahat henkilöt kuvattiin enemmänkin pakkomielteisiksi psykopaateiksi siinä missä aiemmat konnat, kuurobotti ja roistopingviini, olivat lähinnä nyrjähtäneitä antisankareita.
Tarina

Wallacen ja Gromitin ikkunanpesufirma saa toimeksiannon: Wendolenen villakaupan ikkunat. Työn aikana Wallace rakastuu villakaupan pitäjään Wendoleneen. Gromit taas lavastetaan syylliseksi lähistöllä sattuneisiin lammasvarkauksiin. Wendolenen Preston-koiran takia Gromit joutuu vankilaan, mutta Wallace pelastaa hänet lampaiden avulla. Yhdessä Wallace ja Gromit paljastavat Prestonin, joka osoittautuu kyberkoiraksi.
Alfred Ander

| Alfred Ander |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Johan Alfred Andersson Ander
Syntynyt: 27. marraskuuta 1873 Ljusterö, Upplanti, Ruotsi
Kuollut: 23. marraskuuta 1910 (36 vuotta) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Muut tiedot
Rikokset:  ryöstömurha
Uhrit:  Viktoria Hellsten
Rangaistus:  kuolemantuomio
Johan Alfred Andersson Ander (27. marraskuuta 1873 Ljusterö, Upplanti – 23. marraskuuta 1910 Tukholma) oli viimeinen Ruotsissa kuolemaan tuomittu ihminen, ja ainoa Ruotsissa giljotiinilla teloitettu.
Rikos

Tukholmassa Malmtorgsgatanilla tapahtui 5. tammikuuta 1910 ryöstö, jonka yhteydessä kassaneiti Viktoria Hellsten pahoinpideltiin ja hän kuoli vammoihinsa. Poliisi alkoi heti levittää tietoa tapahtuneesta ja sai nopeasti vinkin Hotelli Temperancessa asustelleesta miehestä, joka oli vaikuttanut epäilyttävän hermostuneelta. Poliisien saapuessa hotelliin mies oli ehtinyt lähteä. Hän oli sanonut matkustavansa Vaxholmiin ja hakevansa laukkunsa myöhemmin. Poliisi löysi matkalaukun hotellihuoneesta, ja laukusta 4 500 kruunun arvosta ulkomaisia seteleitä, tyhjän lompakon, johon oli merkitty kassaneidin nimi ja osoite, sekä tarjoilija Alfred Anderia esittävän muotokuvan. Vahtimestari tunnisti huonetta vuokranneen miehen kuvasta, ja poliisi lähti etsimään häntä Vaxholmista.
Ander löydettiin isänsä luota Vaxholmista. Hänet pidätettiin ja vietiin Tukholmaan.
Viktoria Hellsten
Alfred Anderin pidätyskortti
Oikeudenkäynti

Tutkinnan valmistuttua tapauksen käsittely aloitettiin Tukholman raastuvanoikeudessa helmikuun lopussa ja se jatkui toukokuun puoliväliin, jolloin hänet tuomittiin kuolemaan. Ander kiisti koko ajan olevansa syyllinen.
Teloitus

Alfred Ander teloitettiin Långholmenin keskusvankilan pihalla giljotiinin avulla 23. marraskuuta 1910. Teloituksen suoritti Anders Gustaf Dalman. Kyseessä oli viimeinen kerta, kun Ruotsissa käytettiin kuolemanrangaistusta, ja ainoa kerta, kun rangaistus pantiin täytäntöön giljotiinilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alfred Ander Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Aleksi Heimosalmi

| Aleksi Heimosalmi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. toukokuuta 2003 (ikä 21) Pori, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Heimo, Allu, Jallu
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  181 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura (P):  Carolina Hurricanes
Sarja:  NHL
Nyk. seura:  Chicago Wolves (AHL)
Pelinumero:  47
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  Ässät (SML)
NHL-varaus:  44. varaus, 2021 Carolina Hurricanes
Aleksi Mikael Heimosalmi (s. 8. toukokuuta 2003 Pori) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-seura Carolina Hurricanesin organisaatiossa. Hän pelaa pääasiassa AHL-joukkue Chicago Wolvesissa. Hän laukoo oikealta.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Kanada 2022 | jääkiekko |  |
Heimosalmi pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2019. Yhteensä hän on pelannut 34 nuorten ja 30 poikien maaottelua.
Heimosalmi pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2021, jolloin hän jakoi tehoilla kahdeksalla tehopisteellä turnauksen puolustajien pistepörssin voiton Kanadan Corson Ceulemansin ja Olen Zellwegerin kanssa. Heimosalmi jakoi myös Suomen sisäisen syöttöpörssin voiton Samu Tuomaalan ja Ville Koivusen kanssa. Hänet valittiin turnauksen parhaaksi puolustajaksi ja tähdistökentälliseen. Valmennus valitsi Heimosalmen Suomen turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Hänet valittiin myös Tšekkiä vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Heimosalmi pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2022 ja 2023, joista ensimmäinen turnaus päättyi hopeaan. Hän jakoi Suomen sisäisen tehotilaston voiton Joakim Kemellin ja Roni Hirvosen kanssa lukemalla +4. Heimosalmi valittiin sekä Kanadaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun että finaaliottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Vuoden 2023 turnauksessa hän toimi Suomen varakapteenina. Valmentajat valitsivat Heimosalmen joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Hänet valittiin myös Yhdysvaltoja vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Pelityyli

Carolina Hurricanesin toimitusjohtaja Don Waddellin mukaan Heimosalmi on erittäin taitava kahden suunnan puolustaja. Jatkoaika.com-verkkolehden toimittaja Riku Isokosken mukaan hän on sulava luistelija ja hänen vahvuutensa ovat hyökkäysten tukemisessa. Isokosken mukaan Heimosalmi kuitenkin tarvitsee vielä huomattavasti lisää fyysisyyttä ja varmuutta puolustuspelaamiseensa.
Yhdysvaltalaisen The Athletic-lehden toimittaja Jesse Marshall vertasi Heimosalmea pelityyliltään Kris Letangiin heinäkuussa 2021. Hän on itse kertonut seuranneensa paljon Julius Honkaa ja haluavansa kehittyä samantyyliseksi pelaajaksi. Heimosalmi on seurannut myös Cale Makaria ja Adam Foxia.
Muuta

Heimosalmi harrasti lapsena omatoimisesti myös frisbeegolfia, laskettelua ja jalkapalloa.