stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karl Gerok
Suomennetut teokset

Saarnoja: 1–3, suom. Julius Krohn, Helsinki: Widerholm 1867–1868.
Saarnoja: 4, suom. J. Krohn, Helsinki: Simelius 1874
Vihkonen palmunlehviä: runoja, suomentanut Hilja Haahti, Helsinki: Otava 1906. – 2. korjattu ja lisätty p., Helsinki: Otava 1959.
Paimenääniä: vuosikerta epistolasaarnoja, suom. Martti Hellevuori, Porvoo: WSOY 1908–1910
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karl Gerok Wikimedia Commonsissa
Ken Nelson

Ken Nelson voi viitata ainakin seuraaviin:
Ken Nelson (1911–2008), yhdysvaltalainen musiikkituottaja
Ken Nelson (s. 1959), brittiläinen musiikkituottaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ken Nelson”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kathryn Cressida

| Kathryn Cressida |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. maaliskuuta 1968 (ikä 56)  Long Beach, Kalifornia
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Kat Cressida
Aktiivisena:  1994–
Merkittävät roolit:  Dee Dee (Dexterin laboratorio)
Aiheesta muualla
www.katcressida.com
IMDb 
Kathryn Cressida (s. 1. maaliskuuta 1968 Long Beach, Kalifornia) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Dee Deenä piirrossarjasta Dexterin laboratorio.
Ura

Cressida syntyi Long Beachissa ja opiskeli myöhemmin Berkeleyn yliopistossa, josta hän valmistui vuonna 1992. Pian hänen näyttelijän uransa sai alkunsa hänen esiinnyttyään televisiosarjassa Murhasta tuli totta vuonna 1994. Sarjan jälkeen Cressida esiintyi vielä sarjoissa Diagnoosi: Murha, Paparazzi vasten tahtoaan, Babylon 5 ja Caroline vuoteen 1997 asti, jonka jälkeen hän ryhtyi täysipäiväiseksi ääninäyttelijäksi saatuaan ensimmäisen merkittävän ääniroolin Emmy-ehdokkuuden saaneessa piirrossarjassa Dexterin laboratorio. Sarjassa Cressida toimi Dee Deen äänenä sarjan toisella ja neljännellä tuotantokaudella, kun taas Allison Moore oli hahmon äänenä ensimmäisellä ja kolmannella tuotantokaudella.
Sarjan jälkeen Cressida on tehnyt lukuisia äänirooleja videopeleihin, toiminut kaksoisäänenä Hollywood-näyttelijöiden kuten Kim Basingerin, Joan Cusackin, Claire Danesin ja Nicole Kidmanin erilaisissa projekteissa, kuten leluissa, videopeleissä ja Disneyn levyillä. Lisäksi Cressida toimii kuuluttajaäänenä ESPN:lle ja on Disneyn The Haunted Mansion -huvipuistolaitteessa ullakon morsiamen (attic bride) äänenä, kun Julia Lee toimii morsiamen kasvon äänenä. Cressida opettaa myös Burbankissa julkisuuden henkilöiden imitointia.
Aiheesta muualla

Kathryn Cressida Voice Chasersissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kathryn Cressida Anime News Networkissa (englanniksi)
Kansallinen tehtävämestari

Kansallinen tehtävämestari on ansioituneille shakkitehtävien laatijoille Suomessa myönnettävä tehtäväshakin arvonimi. Sen myöntää tehtäväshakin kansallinen lajiyhdistys Suomen Tehtäväniekat. Päätöksen vahvisti vuoteen 2011 asti Suomen Keskusshakkiliiton (SKSL) kerhojen kokous. Sittemmin SKSL muutti keväällä 2011 nimensä Suomen Shakkiliitoksi.
Kansallisen tehtävämestarin arvonimen saamisen edellytyksenä on 10 pistettä FIDE-albumeissa julkaistuista shakkitehtävistä. Arvonimen voi saada myös näytetehtävien perusteella. Kansallisen tehtävämestarin arvon on saanut kaikkiaan 31 henkilöä.
Suomen Tehtäväniekat perustettiin vuonna 1935 ja seuraavana vuonna yhdistys perusti kansallisen tehtäväshakin arvonimen. Ensimmäisenä kansallisen arvonimen sai Johannes Öhquist. Öhquist oli 1890-luvulla eräs tehtäväshakin uranuurtajia Suomessa. Viimeisimpänä arvonimen ovat saaneet lahtelainen laatija ja shakinpelaaja Jorma Pitkänen (s. 1941) vuonna 2009 ja tehtäväniekka Mikael Grönroos (s. 1955) vuonna 2016.
Luettelo kansallisen tehtävämestarin arvonimen saaneista henkilöistä

Seuraavat henkilöt ovat saaneet kansallisen tehtävämestarin arvon. Suluissa arvonimen myöntämisvuosi.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Johannes Öhquist (1936)  Edvard af Hällström (1937)  John L. W. Lillja (1937)  Yrjö S. Iso-Puonti, alk. Nilsson (1937)  Aleksis Rautanen (1937)  Pentti Sola (1937)  Leo Valve (1945)  Emil Luukkonen (1946)  Visa Kivi (1947)  Erkki A. Wirtanen (1949)  Jan Hannelius (1951)  Julius Gunst (1955)  Matti Myllyniemi (1962)  Antti G. Ojanen (1965)  Osmo Kaila (1966)  Pauli Perkonoja (1968) |   |  Erkki Heinonen (1974)  Tapani Tikkanen (1976)  Veikko Hynönen (1978)  Bruno Breider (1979)  Unto Heinonen (1985)  Harri Hurme (1991)  Reino Heiskanen (1998)  Hannu Harkola (1999)  Kauko Virtanen (1999)  Kari Valtonen (2000)  Henry Tanner (2002)  Jorma Paavilainen (2005)  Marko Ylijoki (2008)  Jorma Pitkänen (2009)  Mikael Grönroos (2016) |
Ken Olin

Ken Olin
Kenneth Edward Olin (s. 30. heinäkuuta 1954) on yhdysvaltalainen näyttelijä, ohjaaja ja tuottaja. Hänet tunnetaan pääosastaan sarjassa Kolkyt ja risat. Hän tuotti ja ohjasi sarjan Brothers & Sisters (2006–2011). Hän on This Is Us -sarjan ohjaaja ja tuottaja.
Olin esitti etsivä Harry Garibaldia Hill Street Bluesissa ja päähenkilöetsivää lyhytaikaisessa sarjassa EZ Streets.
Kansallinen teatteri (Petroskoi)

Petroskoin Kansallinen teatteri 2017.
Petroskoin Kansallinen teatteri on vuonna 1932 perustettu ainoa suomenkielinen teatteri Venäjällä. Teatterin johtajana toimii Irina Šumskaja.
Entiset nimet:
1932 tammikuusta 1932 lokakuuhun – Karjalan Kansallinen draamateatteri
1932–1950 – Valtion suomalainen draamateatteri
1950–1956 – Valtion karjalais-suomalainen draamateatteri
1956–1990 – Valtion suomalainen draamateatteri
1991 joulukuusta – Petroskoin Kansallinen teatteri
Teatterissa on esityksiä suurella näyttämöllä (300 katsomopaikkaa) ja pienellä näyttämöllä (60 paikkaa). Ohjelmistoon kuuluu suomalaisia ja venäläisiä sekä muunmaalaisia näytelmiä. Esityksiä on suomen, karjalan ja venäjän kielillä. Suomenkielisissä näytöksissä on tarjolla venäjänkielinen simultaanitulkkaus kuulokkeiden kautta.
Teatterissa on vieraillut säännöllisesti suomalaisia teatteriohjaajia, kuten Kurt Nuotio, Paavo Liski ja Kaisa Korhonen ja siellä on työskennellyt useita suomalaisia näyttelijöitä, muun muassa Marko Tiusanen. Suomeen muuttaneita teatterin näyttelijöitä ovat muun muassa Pauli Rinne ja Jevgeni Haukka. Teatteri on tehnyt useita vierailuja Suomeen.
Teatteri sijaitsee Petroskoin keskustassa, Kirovin aukion laidalla osoitteessa Karl Marxin valtakatu 19. Samassa rakennuksessa sijaitsee nukketeatteri ja sushiravintola.
Samassa teatterirakennuksessa toimivan nukketeatterin tunnistaa katon rautakoristeista.
Teatterin johtajana toimi 2004–2010 Sergei Pronin. Vuonna 2010 teatteri ajautui kaaokseen, kun johtaja Sergei Pronin irtisanottiin. Se aiheutti irtisanoutumisten aallon, ja merkittäviä näyttelijöitä, kuten Vieno Kettunen ja Pekka Mikšijev, ja muita työntekijöitä ilmoitti lähtevänsä pois. Suomenkielisen ohjelmiston uskottiin olevan vaarassa, kun uusi johtaja Arvid Zeland astui virkaan. Venäjänkieliselle Luova paja -ryhmälle annettiin käyttöön kolmasosa ajasta, ja ohjelmistosta poistettiin suomenkielisiä näytelmiä. Zeland palasi kuitenkin pian vanhaan virkaansa opetustehtäviin, ja heinäkuussa 2011 johtajaksi tuli aiempi varajohtaja Irina Šumskaja. Suomenkieliset esitykset jatkuvat. Tilanteen kohenemisen taustalla on Karjalan tasavallan uusi kulttuuriministeri Jelena Bogdanova, joka puhuu suomea ja karjalaa.
Sergei Proninille myönnettiin vuonna 2011 Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliiton kultainen kunniamerkki.
Aiheesta muualla

Kansallisen teatterin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi), (suomeksi), (englanniksi)
Kansallisen teatterin koko ohjelmisto 1932–1995
Kathrine Thorborg Johansen

| Kathrine Thorborg Johansen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. marraskuuta 1989 (ikä 34) Nøtterøy, Norja
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb
Kathrine Thorborg Johansen (s. 8. marraskuuta 1989 Nøtterøy) on norjalainen näyttelijä. Hänen roolejaan on muun muassa Gro Harlem Brundtland televisiosarjassa Valta.
Ura

Johansen opiskeli näyttelijäksi Teaterhøgskolenissa 2009–2013. Hän näytteli Trøndelagin teatterissa kaksi vuotta näyttämötehtävinään muun muassa päärooli musikaalissa Påfuglen ja Hedvigin rooli Henrik Ibsenin klassikkodraamassa Villisorsa. Johansen sai Hedvigin roolistaan hyvät arviot. Sittemmin hän on näytellyt Det Norske Teatretissa ja Norjan kansallisteatterissa.
Johansen on näytellyt muun muassa televisiosarjoissa Öljysäätiö ja Valta, jossa hänen roolinaan on Gro Harlem Brundtland. Lisäksi hän on tehnyt roolisuorituksia muutamissa kokoillan elokuvissa, kuten Skjelvet (2018), Børning 3 (2020) ja Oslo – København (2020).
Aiheesta muualla

Sceneweb: Kathrine Thorborg Johansen
Karl Erich Soldan

Karl Erich Soldan (1811 – 4. maaliskuuta 1870) oli suomalainen lääkäri, viimeisenä virkanaan Salon piirilääkäri. Hän oli tiettävästi ensimmäinen, joka käänsi (vuonna 1838) Kalevalaa saksaksi, mutta työ jäi alkuunsa. Siitä on säilynyt Suomalaisen kirjallisuuden seuran arkistossa vain käsikirjoituksen katkelmia (Vanhan Kalevalan 1., 29. ja puolet 15:ttä runoa. Hän lienee saanut ajatuksen kääntämisestä seuran julkistettua palkinnon.
Soldanin veli oli insinööri August Fredrik Soldan.
Kaulussienet

| Kaulussienet |
| --- | --- |
 Isokaulussieni (Stropharia hornemannii)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Luokka::  Avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Helttasienet Agaricales
Heimo::  Strophariaceae
Suku::  Kaulussienet Stropharia  (Fr.) Quél.
Katso myös
   Kaulussienet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaulussienet (Stropharia) on helttasienisuku. Sukuun kuuluvia lajeja ovat muun muassa isokaulussieni, nurmikaulussieni ja lantakaulussieni.
Osa kaulussienistä, esimerkiksi rikkakaulussieni (Leratiomyces percevalii) ja rantakaulussieni (Leratiomyces magnivelaris), on siirretty toiseen sukuun pengerkaulussienet (Leratiomyces). Lisäksi muun muassa lantakaulussieni (Protostropharia semiglobata) ja haisukaulussieni (Protostropharia umbonatescens) on siirretty sittakaulussienten sukuun (Protostropharia).
Lajeja

Isokaulussieni (Stropharia hornemannii)
Hirvenkaulussieni (Stropharia alcis)
Kalvaskaulussieni (Stropharia albonitens)
Korpikaulussieni (Stropharia pseudocyanea)
Nuhrukaulussieni (Stropharia inuncta)
Nurmikaulussieni (Stropharia coronilla)
Tarhakaulussieni (Stropharia cyanea)
Viherkaulussieni (Stropharia aeruginosa)
Viljelykaulussieni (Stropharia rugosoannulata)
Aiheesta muualla

UniProt, Taxonomy: Stropharia (englanniksi)
Rantakaulussieni kuuluu kevätsieniin
Karl Erikson

Karl Erik Israel Erikson (20. elokuuta 1873 Turku − 27. marraskuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen juristi ja korkeimman oikeuden oikeusneuvos.
Eriksonin vanhemmat olivat merikapteeni Carl Petter Erikson ja Matilda Aurora Amnorin. Hän pääsi ylioppilaaksi 1892 Turun ruotsalaisesta klassillisesta lyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1897. Erikson sai varatuomarin arvon 1900.
Erikson oli asianajajana Turussa 1902−1911, Turun hovioikeudessa kanslistina vuodesta 1910, kirjaajana vuodesta 1911, notaarina vuodesta 1912, viskaalina vuodesta 1917 ja asessorina vuodesta 1918. Hän oli Turun hovioikeuden hovioikeudenneuvoksena 1927−1930 ja korkeimman oikeuden apujäsenenä 1925−1930 ja oikeusneuvoksena 1930−1943. Erikson oli Turun kaupunginvaltuuston jäsenenä 1911−1925 ja valtuuston varapuheenjohtajana 1919−1921 sekä 1924−1925.
Kaulustrapit

| Kaulustrapit |
| --- | --- |
 Lännenkaulustrappi (Chlamydotis undulata)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kurkilinnut Gruiformes
Heimo::  Trapit Otididae
Suku::  Kaulustrapit Chlamydotis  Lesson, 1839
Katso myös
   Kaulustrapit Wikispeciesissä   Kaulustrapit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaulustrapit (Chlamydotis) on trappien heimoon kuuluva lintusuku.
Kaulustrappeihin (Chlamydotis) kuuluvia lajeja

Idänkaulustrappi (Chlamydotis macqueenii)
Lännenkaulustrappi (Chlamydotis undulata)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

Osana hallituksen tietoyhteiskuntaohjelman toteuttamista vuoden 2006 aikana laadittiin kansallinen tietoyhteiskuntastrategia vuosille 2007–2015. Strategiassa on määritelty millaisen tietoyhteiskunta Suomesta halutaan luoda ja millaisiin toimiin aiotaan ryhtyä sen saavuttamiseksi. Hankkeet on valittu niin että tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia hyödynnetään elämänlaadun, osaamisen, kansainvälisen kilpailukyvyn ja vuorovaikutuksen parantamiseksi. Strategiassa kuvataan myös suomalaisen tietoyhteiskunnan nykytilaa ja toimintaympäristön muutoksia. Strategian käytäntöönpanosta on vuonna 2007 loppuneen tietoyhteiskuntaohjelman jälkeen vastannut Arjen tietoyhteiskunnan neuvottelukunta.
Kansallisia tietoyhteiskuntahankkeita strategian pohjalta on toteutettu neljällä eri osa-alueella. Tietoyhteiskunnan perusvaatimuksiksi luetaan kansallisen tietoturvastrategian ja saavutettavuusstrategian luominen. Tietoyhteiskuntastrategian osa-alueita sekä niiden sisältämiä yksittäisiä hankkeita ovat muun muassa 
:
Infrastraktuurin kehittäminen
• Sähköisen tunnistamisen avuksi tulee määritellä sähköisen tunnistamisen periaatteet ja säätää laki vahvasta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä allekirjoituksista (säädetty kesäkuussa 2009).
• Sähköisen laskutuksen käyttöönottoa pyritään tukemaan pk-sektorilla ja julkishallinnon organisaatiot siirtyvät sähköiseen laskutukseen viimeistään vuoden 2008 aikana.
• Kansallisen laajakaistastrategian mukaan kaikilla kansalaisille tulisi tarjota mahdollisuus 1 Mbps yhteyteen vuoden 2010 loppuun mennessä sekä 100 Mbps yhteys vuoden 2015 loppuun mennessä. Tätä varten on asetettu laki tarkoituksenmukaisen internet-yhteyden vähimmäisnopeudesta yleispalvelussa. :
Innovaatioympäristön parantaminen
• Kansallisen innovaatiostrategian luominen.
• Taloudellisten ja teollisten periaatteiden noudattaminen elektronisessa kommunikaatiossa.
• Tekijänoikeuksien tarkentaminen.
Sisällön ja palveluiden kehittäminen
• Julkisen sektorin palveluiden sähköistäminen.
•	Kansalaisen sähköinen asiointitilin luominen. Asiointitilin tulisi tarjota yksi sisäänkäynti  kaikkiin julkisiin sähköisiin palveluihin.
•	Kansalaisportaalin (suomi.fi) ja yritysportaalin (yrityssuomi.fi) muuttaminen interaktiivisiksi palveluportaaleiksi.
•	Kansallinen potilaskertomusarkisto ja e-resepti tullaan ottamaan käyttöön terveydenhuoltosektorilla.
•	Julkisella sektorilla otetaan käyttöön standardit ja avoimet rajapinnat sekä luodaan palveluarkkitehtuuri.
•	Kansallisen digitaalisen kirjaston perustaminen.
Taitojen ja valmiuksen kehittäminen
• ICT-taitojen kehitystä yrityksissä tullaan tukemaan.
• Oppilaitoksia kannustetaan hyödyntämään tieto- ja viestintätekniikka opetuksessa.
• ICT-tukipalveluiden ostot tulevat vähennyskelpoisiksi yksityishenkilöille.
Kritiikki ja tulokset vuoteen 2010 mennessä

Vuonna 2010 suomalaisista 31% oli laajakaistan piirissä kun puolestaan 91% yrityksistä oli käytössään laajakaista. 66% kansalaisista käytti verkkopankkia ja 51% etsi terveystietoa internetistä. Nämä luvat ovat kansainvälisestikin erittäin korkeita mutta parannettavaa löytyy vielä paljon julkisten palveluiden sähköistämisessä ja yritysten sähköisessä kaupankäynnissä.
Useiden osa-alueiden projektit tulevat myöhästymään aiemmin sovitusta aikataulustaan. Tähän mennessä tietoyhteiskuntastrategian puitteissa tehty toiminta on ollut melko tuloksetonta kautta linjan huomattavista investoinneista huolimatta. 
.
Kaulussepikkä

| Kaulussepikkä |
| --- | --- |
 Kaulussepikkä ylhäältä päin kuvattuna
Uhanalaisuusluokitus
 {{{status}}} 
 
Suomessa:
 Erittäin uhanalainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Elateriformia
Heimo::  Sepikät Eucnemidae
Suku::  Melasis
Laji::  buprestoides
Kaksiosainen nimi
 Melasis buprestoides  (Linnaeus, 1761) 
Katso myös
   Kaulussepikkä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaulussepikkä (Melasis buprestoides) on sepiköiden (Eucnemidae) heimoon kuuluva kovakuoriaislaji. Kaulussepikän tieteellinen lajinimi buprestoides tulee kreikan kielestä ja merkitsee Buprestis-suvun lajien kaltaista. Kaulussepikkä on 4–9 millimetrin mittainen. Sen kuori on musta ja mattapintainen. Etuselkä on päätä kohti levenevä. Tuntosarvet ovat kampamaiset. Kaulussepikän sääret ovat hyvin litteät ja leveät. Sen levinneisyysalue kattaa alueita Irlannista ja Espanjasta aina Siperian länsiosiin ja Pohjois-Afrikkaan asti. Suomessa lajista on vain yksi varmistettu havainto Ahvenanmaan pohjoisosasta 1970-luvulta. Kaulussepikän toukat kehittyvät kovassa, kuivassa puussa, erityisesti äskettäin kuolleiden kesävihantien puiden rungoissa. Ne tunkeutuvat puuhun syömällä kohtisuoraan puun syitä myöten ja kuoriutuvat siitä jättäen siihen pyöreän, 2–3,5 millimetrin levyisen reiän.
Kuvia

Kaulussepikkä Saksassa.
Kaulussepikkä alhaalta päin kuvattuna.
Kaksi kaulussepikkää Unkarissa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kaulussepikkä (Melasis buprestoides)
Funet:  Kaulussepikkä (Melasis buprestoides)
iNaturalist: Kaulussepikkä (Melasis buprestoides)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Melasis buprestoides (englanniksi)
UK Beetles: Melasis buprestoides (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Melasis buprestoides (englanniksi)
Ken Ogata

Ken Ogata vuonna 1965
Ken Ogata (jap. 緒形拳; 20. heinäkuuta 1937 – 5. lokakuuta 2008) oli japanilainen näyttelijä. Hän esiintyi muiden muassa elokuvissa Narajaman balladi (1983), Mishima – elämän neljä lukua (1985) ja The Pillow Book (1996). Hänellä oli Toyotomi Hideyoshin rooli taiga-sarjassa Taikōki (1965).
Ogata sai useita palkintoja, kuten kolme Japanin akatemian palkintoa ja näiden lisäksi vuonna 2009 Japanin akatemian palkinnon elinikäisistä saavutuksista. Ogata jatkoi uraansa lähes kuolemaansa saakka. Hän kuoli maksasyöpään.
Aiheesta muualla

Ken Ogata Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Keskileveysasteet

Keskileveysasteet eli keskileveydet tarkoittavat napapiirin ja kääntöpiirin välistä vyöhykettä eli Maapallon pohjoisia ja eteläisiä leveyspiirejä 23°26'22" – 66°33'39".
Aurinko ei paista keskileveyksille koskaan suoraan zeniitistä, mutta niillä ei myöskään ole kaamosaikaa tai yöttömiä öitä.
Meteorologiassa puhutaan keskileveysasteiden matalapaineista, jotka erotellaan trooppisista matalapaineista rakenteensa eikä koordinaattien mukaan, vaikka ne useimmin syntyvätkin keskileveysasteilla.
Keskiliike

Keskiliike ( n) on tähtitieteessä käytetty suure. Se kuvaa nopeutta, jolla kappale kiertää toista kappaletta (esimerkiksi satelliitti Maata tai planeetta Aurinkoa). Keskiliike vastaa kuitenkin kappaleen todellista liikenopeutta ainoastaan siinä tapauksessa, että rata on ympyränmuotoinen. Muulloin se on keskiarvo. Keskiliike lasketaan keskuskappaleen massasta  M ja kiertävän kappaleen kiertoradan isoakselin puolikkaasta  a kaavalla
n={\sqrt {\frac {GM}{a^{3}}}},
missä  G on gravitaatiovakio.
Keskiliike sellaisenaan esiintyy käytännön laskuissa vain harvoin. Tällaisia tilanteita tulee kuitenkin taivaankappaleiden toistensa ratoihin aiheuttamien häiriöiden laskemisen yhteydessä. Keskiliikkeellä on hyvin läheinen yhteys kappaleen kulkeman radan kuvaamisessa tarvittaviin rataelementteihin kuuluvaan keskianomaliaan.
Jyväskylän maalaiskunta

| Jyväskylän maalaiskunta Jyväskylä landskommun> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Jyväskylä |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Maalaiskunnassa sijainnut Vaajakoski ilmakuvassa.
Sijainti:  62°17′20″N, 025°44′30″E
Lääni:  Länsi-Suomen lääni
Maakunta:  Keski-Suomen maakunta
Seutukunta:  Jyväskylän seutukunta
Kuntanumero:  180
Hallinnollinen keskus:  Vaajakoski
Perustettu:  1868
– emäpitäjä:  Laukaa
Kuntaliitokset:  Osa Laukaasta (1927)
Liitetty:  2009
– liitoskunnat:  Jyväskylä Korpilahti Jyväskylän maalaiskunta
– syntynyt kunta:  Jyväskylä
Pinta-ala:  534,37 km²  (1.1.2008)
– maa:  450,76 km²
– sisävesi:  83,61 km²
Väkiluku:  36 465   (31.12.2008)
– väestötiheys:  80,9 as./km² (31.12.2008)
Ikäjakauma:  2007 
– 0–14-v.:  21,5 %
– 15–64-v.:  66,5 %
– yli 64-v.:  12,1 %
Maalaiskunnan kunnantalo sijaitsi Jyväskylän kaupungin puolella.
Jyväskylän maalaiskunta (ruots. Jyväskylä landskommun), virallisissa yhteyksissä lyhennettynä Jyväskylän mlk, oli Suomen kunta, joka sijaitsi Keski-Suomen maakunnassa, Länsi-Suomen läänissä Jyväskylän kaupungin luoteis-, pohjois- ja itäpuolella. Kunta liittyi uuteen Jyväskylän kaupunkiin 1. tammikuuta 2009. Jyväskylän maalaiskunta oli Suomen viimeinen maalaiskunta-nimikettä käyttänyt kunta.
Ennen vuoden 1965 alueliitosta Jyväskylän maalaiskunta ympäröi Jyväskylän kaupungin joka puolelta. Sittemmin sen alue käsitti kaksi toisistaan lähes erillistä lohkoa, luoteisen ja kaakkoisen, joiden välissä oli Jyväskylän kaupunki. Sen väkiluku kasvoi nopeasti, 2000-luvulla monena vuonna nopeammin kuin Jyväskylän kaupungin. Vuonna 2008 kaupungin väkiluku kuitenkin kasvoi nopeammin.
Jyväskylän maalaiskunnan naapurikunnat olivat Jyväskylä, Korpilahti, Laukaa, Muurame, Petäjävesi, Toivakka ja Uurainen. Vuoteen 1993 saakka naapurikuntiin kuului myös Säynätsalo.
Jyväskylän maalaiskunta, Korpilahti ja Jyväskylä muodostivat 1. tammikuuta 2009 lukien uuden kunnan, jonka nimeksi tuli Jyväskylä. Aikaisemmin Jyväskylän maalaiskunnasta oli liitetty useita alueita Jyväskylän kaupunkiin. Suurimmat näistä liitoksista tapahtuivat vuosina 1941 ja 1965. Pienempiä liitoksia tapahtui ainakin 1914, 1948, 1968 tai 1967, 1978 ja 1990. Kaupungin ja maalaiskunnan yhdistämisestä päätettiin 18. helmikuuta 2008, ja tällöin perustettuun uuteen Jyväskylän kaupunkiin liittyi samalla myös Korpilahden kunta. Liitoksista enemmän Jyväskylästä kertovan artikkelin osiossa Alueliitokset.
Jyväskylän maalaiskunnan virastot sijaitsivat Jyväskylän kaupungissa Rajakadulla.
Nimi

Jyväskylän maalaiskunta oli viimeinen Suomen kunta, joka käytti nimessään maalaiskunta-sanaa. Kuntia, jotka ovat aikaisemmin käyttäneet nimessään sanaa maalaiskunta, on kuitenkin olemassa vielä kolme: Keminmaa (ent. Kemin maalaiskunta), Pedersören kunta (ent. Pietarsaaren maalaiskunta) ja Vantaa (ent. Helsingin maalaiskunta). Enimmillään maalaiskunta-nimisiä kuntia on ollut yli 30.
Maantiede

Jyväskylän maalaiskunta sijaitsi Sisä-Suomen reunamuodostuman kohdalla, joten maasto on enimmäkseen epätasaista ja mäkistä, vaikkakaan ei erityisen korkeaa. Suomen toiseksi suurimman järven Päijänteen pohjoispää on kunnan alueella, samoin suuri osa Leppävedestä. Näiden kahden järven välillä olevan Vaajakosken putouskorkeus on 2,5 metriä.
Jyväskylän maalaiskunta oli, kun kaupunkeja ei otettu lukuun, väkiluvultaan Suomen suurin kunta, kunnes Nurmijärvi ja Tuusula ohittivat sen.
Entisen Jyväskylän maalaiskunnan Tikkakosken taajamassa sijaitsee Jyväskylän lentoasema, joka on yksi Suomen vilkkaimmista. Muita asutuskeskuksia ovat Vaajakoski ja Palokka, jotka kuuluvat Jyväskylän keskustaajamaan. Alueen läpi kulkee pääväylistä nelostie, jonka ansiosta bussiyhteydet taajamiin Jyväskylän kaupungista ja muualta Suomesta ovat hyvät. Myös poikittaiset tieyhteydet Jyväskylästä itään päin (ja länteenkin) kulkivat kunnan läpi, samoin tärkeä Jyväskylä–Pieksämäki-poikkirata, joskaan Vaajakosken asema ei ole enää käytössä, joten henkilöjunaliikenne hoidetaan Jyväskylän rautatieaseman kautta.