stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Immortal (Neolithin albumi)
Aiheesta muualla

Albumi Immortal (Neolithin albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Immortal discogs.com -sivustolla
Neolith
| --- | --- |
Studioalbumit:   Igne Natura Renovabitur Integra  Immortal  Individual Infernal Idimmu  IZI.IM.KURNU-KI 
Kokoelmat:  Trips Through Time and Loneliness
Demot:  Death Comes Slow • Journeys Inside the Maze of Time • Thorn in the Side of My Enemies
Katso myös:  Lux Occulta
Huang Xiaoxiao

Huang Xiaoxiao (kiin.: 黄潇潇; pinyin: Huáng Xiāoxiāo; s. 3. maaliskuuta 1983) on kiinalainen naisten 400 metrin sileän sekä aitojen juoksija. Huang on voittanut Aasian yleisurheilun mestaruuskisoissa kultaa 400 metrin aitajuoksussa Manilassa 2003 ja Incheonissa 2005 sekä 4 x 400 metrin viestijuoksussa 2003 yhdessä Lisha Chenin, Xiaoyuan Zhangin ja Fanfang Bun kanssa ajalla 3.31,3. Aasian kisoissa Dohassa 2006 hän sai kultaa 400 metrin aitajuoksussa ja pronssia 4 x 400 metrin viestissä
Saavutukset > 400 m aidat

15. Aasian mestaruuskilpailut: kultaa, 55,66, Manila, 23. syyskuuta 2003
Kesäolympialaiset 2004: karsiutui välierissä (eränsä 8.), 55,53, Ateena, 22. elokuuta 2004
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2005: 5. sija, 54,57, Helsinki, 13. elokuuta 2005
16. Aasian mestaruuskilpailut: kultaa, 55,63, Incheon, 4. syyskuuta 2005
Aasian kisat 2006: kultaa, 55,41, Doha, 10. joulukuuta 2006
Yleisurheilun maailmancup 2006: 6. sija, 55,06, Ateena, 16. syyskuuta 2006
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2007: 5. sija, 54,15, Osaka, 30. elokuuta 2007
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2009: karsiutui välierissä (eränsä 4.), 55,40, Berliini, 18. elokuuta 2009
Henkilökohtaiset ennätykset

400 metriä: 51,93 Changsha, 24. lokakuuta 2003
400 metrin aidat: 54,00, Osaka 28. elokuuta 2007
Kehitys

| Vuosi | Ikä | 400 m | 400 m aidat |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 20 | 51,93 Changsha | 55,10 Changsha |
| 2004 | 21 | 52,76 Shanghai | 54,83 Ateena |
| 2005 | 22 | 51,95 Nanjing | 54,18 Nanjing |
| 2006 | 23 |  | 54,69 Shanghai |
| 2007 | 24 | 52,76 Arlington | 54,00 Osaka |
| 2008 | 25 | 54,24 Melbourne | 54,50 Peking |
| 2009 | 26 | 52,23 Jinan | 55,40 Berliini |
Venus Isle

| Venus Isle Eric Johnson |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1996, Saucer Studios, Austin, Teksas
 Julkaistu: Syyskuussa 1996
 Tuottaja(t): Eric Johnson ja Richard Mullen
 Tyylilaji: Rock Instrumentaalirock
 Kesto: 58.29
 Levy-yhtiö: Capitol Records
Eric Johnson:in muut julkaisut
| Ah Via Musicom 1990 | Venus Isle 1996 | G3: Live in Concert 1997 |
Venus Isle on yhdysvaltalaisen kitaristi Eric Johnsonin vuonna 1996 julkaistu albumi.
Albumin kappale "S.R.V." on omistettu blues-kitaristi Stevie Ray Vaughanille. Hänen veljensä Jimmie Vaughan soittaa kitarasoolon kyseisessä kappaleessa.
Kappaleet

"Venus Isle" - 5:28
"Battle We Have Won" - 5:59
"All About You" - 8:20
"S.R.V." - 3:03
"Lonely in the Night" - 6:04
"Manhattan" - 4:52
"Camel's Night Out" - 5:17
"Song for Lynette" - 4:54
"When the Sun Meets the Sky" - 7:54
"Pavilion" - 5:02
"Venus Reprise" - 1:29
Kokoonpano

Eric Johnson - kitara, laulu, piano, pedal steel-kitara ja sähkösitar
Kyle Brock - basso
Tommy Taylor - rummut ja perkussio
Stephen Barber - koskettimet ja Hammond-urut
Roscoe Beck - basso
James Fenner - perkussio
Steven Hennig - kitara
Christopher Cross - taustalaulu
Vesijärvenkatu

Vesijärvenkadun ja Loviisankadun risteys.
Vesijärvenkatu on Lahden keskustan merkittävin pohjois–eteläsuuntainen väylä. Se alkaa Sibeliustalon luota Lahden satamasta ja päättyy Lahden rautatieasemalle, jossa se vaihtuu Uudenmaankaduksi. Kadun pituus on noin 2,5 kilometriä ja sen tärkeimpiin poikkikatuihin kuuluvat pääkatu Aleksanterinkatu, Vapaudenkatu sekä Harjukatu.
Vesijärvenkadun varrella ovat mm. Lanupuisto, kauppakeskus Syke, Kirkkopuisto, kauppakeskus Trio ja Kaupungintalonpuisto. Merkittäviä rakennuksia ovat myös mm. Asunto Oy Lahden Hämeenkatu 24, entinen Lahden taidemuseo, Vesijärvenkadun huoltoasema ja Vesijärvenkadun sähkölaitos. Kadun varrella on sijainnut myös musiikkistudio Microvox.
Lahden kaupunki on pyrkinyt rauhoittamaan Vesijärvenkatua, sillä sen vilkas läpimenoliikenne on koettu epämiellyttäväksi ja kadulla on todettu liikenneturvallisuus-, melu- ja ilmanlaatuongelmia. Toisaalta kadusta ollaan tekemässä paikallisliikenteen tärkeintä solmukohtaa Lahden kauppatorin ympäristön rauhoittamisen myötä.
Vesijärvenkatu tunnetaan Lahdessa myös lempinimellä Vesku.
Vesijärvenkadun sähkölaitos

| Vesijärvenkadun sähkölaitos |
| --- | --- |
 Sähkölaitoksen kulmaus Kirkkokadun ja Vesijärvenkadun risteyksessä.
Osoite:  Vesijärvenkatu,Kirkkokatu 21
Sijainti:  Lahti
Koordinaatit:  60°59′03.7982″N, 25°39′45.1414″E
Valmistumisvuosi:  1908
Suunnittelija:  Valter Jung ja Emil Fabritius
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vesijärvenkadun sähkölaitos tai Lahden sähkölaitos on Valter Jungin ja Emil Fabritiuksen suunnittelema, vuonna 1908 valmistunut, Lahdessa Vesijärvenkadulla sijaitseva rakennus. Lahden kaupungin sähkölaitoksen toiminta alkoi jo vuonna 1907, ja vuotta myöhemmin rakennettu sähkölaitos oli kaupungin ensimmäinen julkinen rakennuskohde. Teknisestä toteutuksesta vastasivat helsinkiläinen diplomi-insinööri Bernhard Wuolle ja Insinööritoimisto Zitting & Co.
Vanha sähkölaitos edustaa jugend-tyylisuuntaa. Rakennuksen alkuperäisestä käyttötarkoituksesta viestivät salamakuviot julkisivussa.
Tuulivoima maittain

Tuulivoimaa tuotetaan tuuliturbiineilla. Tuulivoima sopii kotitalouskäyttöön, hajautettuun tuotantoon ja laajempaan myyntiin tarkoitettuun tuotantoon tuulipuistoissa. Tuulipuistoissa on useita tuuliturbiineja ryhmässä.
| Tuulivoima 2007-8 (MW)> Sija | Tuulivoima 2007-8 (MW)> Maa | Tuulivoima 2007-8 (MW)> 2007 | Tuulivoima 2007-8 (MW)> 2008 | Tuulivoima 2007-8 (MW)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 6 818 | 25 170 |  |
| 2 |  Saksa | 22 247 | 23 903 |  |
| 3 |  Espanja | 15 145 | 16 754 |  |
| 4 |  Kiina | 6 050 | 12 210 |  |
| 5 |  Intia | 8 000 | 9 645 |  |
| 6 |  Italia | 2 726 | 3 736 |  |
| 7 |  Ranska | 2 454 |  3 404 |  |
| 8 |  Britannia | 2 389 | 3 241 |  |
| 9 |  Tanska | 3 125 | 3 180 |  |
| 10 |  Portugali | 2 150 | 2 862 |  |
| 11 |  Kanada | 1 856 | 2 369 |  |
| 12 |  Alankomaat | 1 746 | 2 225 |  |
| 13 |  Japani | 1 538 | 1 880 |  |
| 14 |  Australia | 824 | 1 306 |  |
| 15 |  Ruotsi | 788 | 1 021 |  |
| 30 |  Suomi | 110 | 143 |  |
| Eurooppa (MW) | Eurooppa (MW) | 57 136 | 65 947 |  |
| Maailma (MW) | Maailma (MW) | 94 112 | 120 791 |  |
Tuulipuistot

Suuria tuulipuistoja on esimerkiksi Yhdysvalloissa Horse Hollow Wind Energy Center (Texas) 735 MW (421 kpl turbiinia) ja Tanskassa Horns Rev 1 (160 MW). Kaliforniassa on myös laajoja tuulipuistoja. Lähivuosina rakennetaan suuria määriä merituulipuistoja. Saksa suunnittelee 35,4 GW uusia tuulipuistoja, joista 22,8 GW:lla on lupa. Suurin on Sandbank 4 720 MW. Britannia on päättänyt rakentaa maailman suurimman merituulipuiston 1 000 MW 2008-2010. Se rakennetaan 12 mailin päähän Kent:n rannalta. Siinä on 341 turbiinia. Glasgow'n lähelle suunnitellaan 322 MW:n tuulipuistoa. Tanska on päättänyt ainakin kahdesta 200 MW:n puistosta.
Viro suunnittelee yhteensä 200 tuulivoimalaa 1 000 MW:n teholla. New Yorkiin Long Islandin lähelle suunnitellaan 40-turbiinin merivoimalaa. Koska merellä tuulee enemmän, European Wind Energy Association (EWEA) ennustaa merituulivoiman lisääntyvän 0,6 GW:sta 10.GW tällä vuosikymmenellä ja 70 GW:n (2020). US. Department of Energy mukaan maailman tuulivoimapotentiaali on 15-kertainen energiatarpeeseen verrattuna.
Eurooppa > Suomi

| Tuulivoima (MW)> Sija | Tuulivoima (MW)> Maa | Tuulivoima (MW)> 2005 | Tuulivoima (MW)> 2006 | Tuulivoima (MW)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Saksa | 18 415 | 20 622 |  |
| 2 | Espanja | 10 028 | 11 615 |  |
| 3 | USA | 9 149 | 11 603 |  |
| 4 | Intia | 4 430 | 6 270 |  |
| 5 | Tanska (& Färsaaret) | 3 136 | 3 140 |  |
| 6 | Kiina | 1 260 | 2 604 |  |
| 7 | Italia | 1 718 | 2 123 |  |
| 8 | Britannia | 1 332 | 1 963 |  |
| 9 | Portugali | 1 022 | 1 716 |  |
| 10 | Ranska | 757 | 1 567 |  |
| 11 | Hollanti | 1 219 | 1 560 |  |
| 12 | Kanada | 683 | 1 459 |  |
| 13 | Japani | 1 061 | 1 394 |  |
| 14 | Itävalta | 819 | 965 |  |
| 15 | Australia | 708 | 817 |  |
| 16 | Kreikka | 573 | 746 |  |
| 17 | Irlanti | 496 | 745 |  |
| 18 | Ruotsi | 510 | 572 |  |
| 19 | Norja | 267 | 314 |  |
| 20 | Brasilia | 29 | 237 |  |

| 29 | Suomi | 82 | 86 |  |

|  | Maailma (MW) | 59 091 | 74 223 |  |
Suomessa on tuulivoimaa 86 MW (2006) 93 voimalassa. 90-luvulla tavoitteeksi asetettiin 494 MW (2010). Tuulivoiman ennustetaan lisääntyvän 20–30 %:n kokonaisenergiasta. 3 500 MW vastaa 10 % Suomen sähkönkulutuksesta. Kasvua on aiemmin hidastanut heikot uusiutuvan energian tuet. Useissa maissa tuulivoimaa tuetaan syöttötariffilla, joka on lisännyt niissä tuulivoimaa nopeasti. Suomen tuuliolosuhteet ovat yhtä hyvät kuin Saksan, joka on investoinut eniten tuulivoimaan 2006. Ilmatieteenlaitos kerää tietoa Suomen tuuliolosuhteista. 
Suomen ensimmäinen tuulipuisto oli Vaasan seudulle Korsnäsin 1991 perustettu tuulipuisto. Sen teho oli 800 kW neljällä tuuliturbiinilla. Tehoa lisättiin aluksi 200 kW:sta 1 000 kW:n ja viime vuosien aikana 3 MW. Reposaaren tuulipuistossa kymmenen voimalan yhteisteho on 10,3 MW. Raahen tuulipuistossa on viisi 2,3 MW:n tuuliturbiinia (11,5 MW). Hangossa on 8 MW:n tuulipuisto neljällä voimalalla.
Eurooppa > Ruotsi

Germanwatchin ilmastopolitiikan arvion Climate Change Performance Index 2008 mukaan Ruotsi oli lisännyt huonosti uusiutuvaa energiaa. Vuonna 2006 tuulivoimaa oli 562 MW. Vuonna 2008 sen määrä lähes kaksinkertaistui 1 021 MW:n. Ruotsin hallituksen tavoite on kuitenkin lisätä sitä nykyisestä 1 TWh:sta (2006) 10 TWh:iin (2015). Tuulivoimalle myydään sähkösertifikaatteja, jotka lisäävät sen kilpailukykyä vuodesta 2008.(se wiki). Ruotsalainen energiayhtiö on osakkaana tanskalaisessa tuulipuistossa. Öresundiin valmistuu 2007 Lillgrund-nimellä 110 MW:n (48 kpl 2,3MW) tuulipuisto. Turbiinit on Siemens Wind Powerin
Eurooppa > Norja

Norjalaisten energiatutkijoiden mukaan tuulivoimasta voi tulla yhtä suuri myyntimenestys kuin öljystä. Öljyä viedään 2 500 TWh/vuosi ja maan tuulivoimapotentiaali on 14 000 TWh. Asiantuntijat ennustavat 20 TWh tuotantoa vuonna 2020. Aker Kværner on osallistunut Ranskan ja Saksan merituulivoiman rakentamiseen. StatoilHydro kehittää tuulivoimaa Enovan tuella. Tuulivoimaa pidetään potentiaalinen kultakaivoksena norjalaiselle teollisuudelle.
Eurooppa > Espanja

Espanjassa on tuulivoimaa 11615 MW (2006). Vuonna 2006 asennettiin lisää 1587 MW. Espanjan osuus maailman tuulivoimasta on 15,6 % (2006). Espanjan ennustetaan lisäävän 2000 MW vuodessa tavoitteeseensa 20 000 MW (2010). Tuulivoima antaa 8,8 % sähköstä (2006). Kaikki tuulivoima on kytketty yhteiseen kontrollikeskukseen, joka säätää verkkoeroja. Espanja julkaisee yksityiskohtaisen uusiutuvan energian suunnitelman 2008-2020. ‘Environmental Initiatives Plan for 2007-2008’ edistää myös tuulipuistoja monin toimenpitein.
Eurooppa > Italia

Italiassa on tuulivoimaa 2 123 MW (2006). Italiassa tuulienergialle on ollut syöttötariffi vuodesta 1992, joka vaihdettiin 2002 Green Certificate –järjestelmään. Siihen sisältyy velvoite voimayhtiöille tuottaa tietty energiamäärä uusiutuvalla energialla. Geotermistä- ja vesienergiaa on vaikea lisätä. PV-markkinat kehittyvät syöttötariffin vauhdittamana, mutta tavoite rajoittuu 300 MW:n (2010). Italia todennäköisesti saavuttaa vuoden 2010 tavoitteensa (2 500 MW) jo vuonna 2007.
Eurooppa > Britannia

Britannia aikoo ohittaa Tanskan suurimpana merituulivoiman rakentajana vuonna 2008. Ennuste on 20 000 MW merituulivoimaa (2020) eli 17 % sähköstä. projekteihin sisältyy London Array 1 000 MW (2012), Greater Gabbard 500 MW (2010) ja Thanet 300 MW (2010) ja Walney 450 MW (hyväksytty).
Britanniassa on tuulivoimaa 1963 MW (2006). Lisäystä vuodessa oli 634 MW (2006). 
Britannia on sitoutunut lisäämään uusiutuvan enrgian määrää Hallituksen tavoite on vähentää hiilidioksidipäästöjä 60 % (2050). Useita tuulipuistoja on suunnitteluvaiheessa sekä merelle että maalle. UK Department of Trade and Industry (DTI) laskee, että vuoden 2010 uusiutuvan energian 10 000 MW lisäystarve saataisiin 3 000-5 000 tuuliturbiinilla. Isossa-Britanniassa on 144 tuulipuistoa, jotka tuottavat energiaa 2 144 MW. Näistä onshore on 85 %. Rakenteilla on 1266 MW tuulivoimaa (63 % onshore). Lupa on myönnetty 3 789 MW:lle tuulivoimalle (42 % onshore). Suunnitteluvaiheessa on 10 787 MW (66 % onshore). Uusimpia tuulipuistoja ovat Cefn Croes Walesissa ja Cambrian Mountains. Glasgow'sta etelään rakennetaan 322 MW:n tuulipuisto. Maa ostettiin 350 miljoonalla eurolla (Scottish Power). 140 tuuliturbiinia tilattiin Siemens:ltä. Tuulivoima on merkittävin lisättävä uusiutuva energialähde Englannissa. Vuonna 2007 suurin valmistuva puisto on 322 MW Skotlannissa Glasgow'sta etelään. Englannissa on vuodesta 2001 Renewables Obligation, Green Certificate tukijärjestelmä. Ison-Britannian ennustetaan lisäävän tuulivoimaa 4 000 MW 2007-2010.
Britannia on päättänyt rakentaa maailman suurimman merituulipuiston 1 000 MW. London Arrey (2008-2010). Puiston nimi on London Array ja siinä on 341 turbiinia. Se rakennetaan 12 mailin päähän Kent:n rannalta. Osat on jo valmiina. Rakentajina ovat Shell Wind Energy, E.ON UK Renewables ja Core. Hinta on £1,5bn. Puistoa rakennetaan 4 vuotta ja se valmistuu vaiheittain 2008-2010. Se tuottaa 1 000 MW sähköä, joka riittää 750 000 kotiin.
Englannissa on laskettu, että maa voisi tuottaa 40 % sähköstään (48 GW) tuulivoimalla (2030), jos se rakentaisi joka vuosi tuulivoimaa 2 500 MW merelle. Tavoite on saavutettavissa englantilaisilla yrityksillä. Ohjelma työllistäisi 36 000 ihmistä ja vähentäisi maan hiilidioksidipäästöjä 21 %. Britannian tuulivoimapotentiaali on 919 GW, eli 10-kertainen maan vuoden 2002 sähkönkulutukseen verrattuna.
Britanninan merituulipuistoihin sisältyy:
Scroby Sands (30 × 2MW) (2004) Vestas
North Hoyle 60 MW (30 × 2MW) (2004) Vestas
Kentish Flats 90 MW (30 × 3MW) (2005) Vestas
Barrow 90 MW (30 × 3MW) (2006) Vestas
Burbo 90 MW (30 × 3MW) (2007) Siemens Wind Power
Shell Flat 324 MW (90 × 3,6 MW) (valmis 2009)
London Array 1 000 MW (valmis 2008-10)
Eurooppa > Portugali

Portugalissa on tuulivoimaa 1 716 MW (2006). Lisäystä vuodessa oli 694 MW (2006).
Eurooppa > Ranska

Ranskassa oli tuulivoimaa 3 404 MW vuonna 2008 (1 567 MW 2006). Ranskan ennustetaan lisäävän tuulivoimaa 4 000 MW 2007-2010.
Eurooppa > Saksa

Saksassa oli tuulivoimaa 23 903 MW vuonna 2008 (20 622 MW 2006). Saksan osuus maailman tuulivoimasta oli vuonna 2006 27,8 % ja 2008 20 %. Vuonna 2007 Saksan osuuden ennustettiinkin supistuvan lähivuosina. Tuotanto vaihtelee alueittain. Esimerkiksi Schleswig-Holstein tuotti sähköstä tuulivoimalla: 38 % vuonna 2008, 35 % v. 2006 ja 25 % v. 2004. Koko Saksassa tuulisähkö oli 7 % sähkönkulutuksesta vuonna 2008. Saksassa on maailman suurimmat tuuliturbiinit. Vuonna 2020 tuulipuistot maalla ja merellä voivat tuottaa 20 % Saksan energiankulutuksesta. 2006 10 % energiasta on uusiutuvista lähteistä. Tavoite on käyttää vähintään 50 % uusiutuvaa energiaa 2050.
Bundesverband Erneuerbare Energie mukaan (2009) uusiutuvan energian tuella vuonna 2020 Saksan sähköstä voidaan tuottaa tuulivoimalla 150 GWh vuodessa, mikä vastaa 25 % ennustetusta vuoden 2020 (ja toteutuneesta v. 2003) sähkönkulutuksesta. Uusiutuva energia mahdollistaisi luopumaan 97 %:sta nykyistä (2007) ydinvoimaa ja tekisi Itämeren kaasuputkihankeen tarpeettomaksi.
Saksa suunnittelee 35,4 GW uusia tuulipuistoja, joista 22,8 GW:lla on lupa: Pohjanmerelle 21 411 MW ja Itämerelle 1 382 MW. Suurimpia rakennettavia tuulipuistoja ovat:
Sandbank (3-5 MW) 4 720 MW selvennä
Hochsee Windpark Nordsee 2286 MW – 1. vaihe: 400 MW 2009
Nördlicher Grund (3-5 MW) 1 206-2 010 MW
Borkum Riffgrund (2,5-5 MW) 1 800 MW
BARD Offshore I (3-5 MW) 1 600 MW
Dan Tysk (5 MW) 1 500 MW
Global Tech I (4,5 MW) 1 440 MW
Nordsee Ost (4-5 MW) 1 250 MW
Offshore NorthSea Windpower (4-5 MW) 1 255 MW
Gode Wind (3-5 MW) 1 120 MW
Borkum West (5 MW) 1 040 MW
Arkona Becken Südost (4-5 MW) 1 005 MW (Itämerelle)
Eurooppa > Tanska

| Tanskan tuulipuistot> Vuosi | Tanskan tuulipuistot> Puisto | Tanskan tuulipuistot> Kapasiteetti | Tanskan tuulipuistot> Turbiinit | Tanskan tuulipuistot>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991 | Vindeby | 5 MW | 450 kW - 11 kpl |  |
| 1995 | Tunø Knob | 5 MW | 500 kW – 10 kpl |  |
| 2001 | Middelgrunden | 40 MW | 2 MW – 20 kpl |  |
| 2002 | Horns Rev 1 | 160 MW | 2 MW – 80 kpl |  |
| 2003 | Samsø | 23 MW | 2,3 MW – 10 kpl |  |
| 2003 | Rønland | 17 MW | 4 × (2 ja 2,3 MW) |  |
| 2003 | Frederikshavn | 8 MW | 4 × 2,3 MW + 3 MW   |  |
| 2003 | Nysted Offshore | 165 MW | 2,3 MW - 72 kpl |  |
Tanskassa on tuulivoimaa 3 136 MW (2006). Tanska on johtava tuulivoiman tuottaja maailmassa. Tanskassa sähköstä 20 % tuotetaan tuulella. Tanska varautuu investoimaan tuulivoimaan yli 50 % sähkönkulutuksestaan vuoteen 2025 mennessä. 
Tanskassa Vindeby Lolland:ssa (1991) oli maailman ensimmäinen tuulipuisto. Siellä on 11 kpl 450 kW:n turbiineja. Tanskan isoimmat tuulipuistot ovat Horns Rev 1 ja Nysted Offshore. Horns Rev 1:n 160 MW omistaa Vattenfall (60 %) ja Dong Energy (40 %). Nysted Offshore 160 MW omistaa Dong Energy ( 80 %) ja E.ON Ruotsi (20 %). Siellä on 72 tuuliturbiinia 8 rivissä 10 kilometrin päässä rannalta. Korkeus on noin 110 metriä.
Vuodesta 2004 on testattu 165 metrin tuuliturbiineja 5 MW kapasiteetilla. Dong Energy rakensi 200MW:n tuulipuiston, Horns Rev 2, joka valmistui vuonna 2009. Dong Energy ja E.ON Ruotsi rakensivat 200 MW:n Rødsand tuulipuiston, joka valmistui 2010. Molemmat rakennettiin merelle. Yhteensä ne vastaavat 4 %:sta Tanskan sähkönkulutuksesta.
Eurooppa > Viro

Viro suunnittelee 200 tuulivoimalan (1000 MW:n) tuulipuiston rakentamista Hiidenmaan luoteisrannikolle vaiheittain vuodesta 2010.
Vuonna 2010 Virossa tuulivoimaa oli asennettuna 149 MW, Liettuassa 154 MW ja Venäjällä 9 MW.
Australia

Australiassa on tuulivoimaa 817 MW (2006). Tuulipuistoja oli 27 (2006). Australian tuulipuistot: rakenteilla 521 MW, tarjousvaiheessa 165 MW ja suunnittelu hyväksytty 2327 MW. Australian tuulipuistoihin sisältyy:
Wattle Point (SA) - 90,75 MW
Alinta/Walkaway (WA) - 90 MW
Lake Bonney (stage 1) (SA) - 80,5 MW
Cathedral Rocks (SA) - 66 MW
Emu Downs Wind Farm, Western Australia (WA) - 80 MW
Intia

Intia on maailman suurimpia tuulivoimamarkkinoita. Intiassa oli tuulivoimaa 9 645 MW vuonna 2008 (6 270 MW 2006). Vuonna 2006 Intiassa oli 8,4 % maailman tuulivoimasta.. Tuulivoimaa käytetään muun muassa vedenpumppaukseen maanviljelyssä ja kotitalouksissa. Intialaisiin tuulivoimayrityksiin sisältyy Suzlon Energy.
Japani

Japanissa oli tuulivoimaa 1 880 MW vuonna 2008. (1 394 MW 2006). Yksi tuulipuistoista on: Wakamatsu ward (Kitakyushu). Japanin tuulivoima on saanut piristysruiskeen valtion vaatimuksesta, että voimayhtiöiden on tuotettava tietty osa energiasta uusiutuvalla energialla. Tuulivoima lisääntyi 2003-06: 461 → 1 400 MW. Pyörremyrskyt ovat hidastaneet käyttöönottoa. Japanilainen sähköstandardi poikkeaa kansainvälisestä IEC-standardista. Tavoite on 3 000 MW (2010). Japanilla on valtava merituulivoimavaranto. Ensimmäinen Tokion yliopiston ja sähköyhtiön tutkimus totesi, että 10 % sähköstä saataisiin Tokion merituulivoimalla.
Kanada

Kanadassa oli tuulivoimaa 2 369 MW vuonna 2008. Vuonna 2005 sitä oli vain 683 MW, joten lisäys on huikea. Kanadan provinssien tavoitteena lisätä tuulivoimaa vähintään 10 000 MW:iin (2015). Kanadalaisia tuulipuistoja on:
Prince Project - osa I & II (Ontario), 189 MW
Murdochville Project - osa I & II & III (Quebec), 162 MW
Centennial (SaskPower near Swift Current, Saskatchewan), 149,4 MW
Erie Shores (Ontario), 99 MW
St Leon - Phase 2 (Manitoba), 84 MW
Kiina

Kiinassa oli tuulivoimaa 12,2 GW vuonna 2008. Vuonna 2005 sitä oli vain 1260 MW, eli Kiina on kymmenkertaistanut kapasiteetin 3 vuodessa. Kiinan tuulivoimapotentiaali on 250 GW maalla ja 750 GW merellä.  Kiina oli neljänneksi suurin tuulivoiman markkinamaa maailmassa vuonna 2008. Tuulivoiman lisäystä Kiinassa nopeuttaa  Kioton pöytäkirjan puhtaan kehityksen -projektirahoitus (Clean Development Mechanism CDM). Vuonna 2006 Kiinan tavoite oli 5 GW vuonna 2010, jonka he uskoivat saavuttavansa etuajassa.
Ajankohtaisuus

Tietojen ajankohtaisuus kannattaa tarkistaa: Tuotantomäärät ja tavoitteet lisääntyvät vuosittain. Maailman tuulivoiman kapasiteetti oli 59 GW vuonna 2005 ja 121 GW vuonna 2008. Kasvunopeutta rajoittava tekijä on tuuliturbiinien ja niihin tarvittavien osien tuotantokapasiteetti.
Aiheesta muualla

Potentials of wind energy Enercon
Wind power outlook 2007, Wind: Powering a Cleaner, Stronger America American Wind Energy Association AWEA
Uusiutuva energia ja kestävä kehitys
| --- | --- |
Aurinkovoima::  aurinkokenno | aurinkolämmitys | aurinkokeräin |  keskittävä aurinkovoima  | aurinkojäähdytys
Tuulivoima::  merituulivoima | luettelo merituulivoimasta | tuulipuisto | tuulimylly
Vesivoima::  aaltoenergia | vuorovesienergia | vuorovesimylly
Maa, vesi ja ilma::  geoterminen energia | maalämpö | ilmalämpöpumppu | ilma-vesilämpöpumppu | ilmavirtavoimala
Biologinen::  biomassa | energiakasvit | puupolttoaine | pelletti | biopolttoaine | bioetanoli | E85 | biodiesel | biokaasu
Kemiallinen::  polttokenno | vetytalous | metanolitalous 
Muuta:  energiansäästö | energiatehokkuus | fuusioreaktori | vihreä sähkö | hajautettu energiantuotanto | sähköntuotanto | lämmöntuotanto | kaukolämpö | energiankulutus| valaistus | tuontisähkö | säätövoima | lämmön varastointi | sähkön varastointi | kuljetus | sähköauto | hybridiauto | joukkoliikenne | kimppakyyti
Energiantuotanto
Tuulipuisto Steiermarkissa, Itävallassa
Tuulipuisto Iissä, Pohjois-Pohjanmaalla.
Vesa Tuomi

Vesa Jarmo Tuomi (s. 24. lokakuuta 1946) on suomalainen muusikko, jonka pääinstrumentteja ovat harmonikka ja kosketinsoittimet. Hän valmistui musiikin teorian ja säveltapailun opettajaksi Sibelius-Akatemiasta ja työskenteli Tampereen konservatoriossa 39 vuotta. Vuonna 1989 Tuomi voitti Seinäjoen tangomarkkinoiden sävellyskilpailun teoksellaan ”Rannalla”, joka on julkaistu Arja Korisevan tuplaplatinaa myyneellä esikoisalbumilla Arja Koriseva. Kappale julkaistiin myös tangomarkkinoiden omalla platinalevyrajan ylittäneellä julkaisulla Tangokuningatar ja kuningas, jolla sen esittää niin ikään Arja Koriseva. Sanoitus on Tuula Heikkilän tekemä.
Aiheesta muualla

Vesa Tuomen sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Vetelin-Halsuan helluntaiseurakunta

| Vetelin-Halsuan helluntaiseurakunta |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  1980
Pastori:  Gideon Waljus
Pääkirkko:  Kustintie 1, 69700 Veteli
Jäseniä:  130 (2012)
TV:  TV7
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vetelin-Halsuan helluntaiseurakunta on Vetelissä toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1980. Seurakunnan pastorina toimii Gideon Waljus. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Vetelin keskustassa Kustintiellä.
Seurakunnan toimintamuotoihin kuuluva päiväkokousten lisäksi lähetystyö, kuorotoiminta ja nuorisotyö. Seurakunta ylläpitää myös kristillistä leiri- ja toimintakeskus Majakkaa.
Seurakunnan tilaisuuksia lähetetään muun muassa TV7:n televisio- ja verkkokanavilla.