stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Elias Vikstedt
Kaappaus

Elias päätyi taas läheisiin väleihin Larin kanssa jouduttuaan ongelmiin suhteessaan Miskan kanssa. Larilla oli myös ongelmia suhteessaan Kallen kanssa. Lari ja Elias päätyivät suutelemaan. Pian kaksikko alkoi tutkia Larin serkun Mariannan menneisyyttä epäiltyään tämän olevan mieleltään sairas. Elias ja Lari lähentyivät entisestään ja päätyivät sänkyyn. He päättivät kuitenkin yrittää vielä pelastaa omat suhteensa Miskan ja Kallen kanssa, mutta eivät saaneet siihen mahdollisuutta, sillä paljastumistaan pelkäävä Marianna kaappasi pojat ja kertoi näiden kumppaneille poikien karanneen yhteiselle lemmenlomalle. Lopulta Janne, Miska ja Kalle pääsivät vangittujen jäljille. Marianna sai kaapattua vielä Jannen ja Heidin pieneen vankilahuoneeseensa. Myöhemmin Miska ja Kalle saivat pelastettua nämä Mariannan vankilasta, joka oli rakennettu Mariannan huoneeseen hänen ja Heidin yhteiseen asuntoon.
Kaappaus > Kaappauksen jälkeen

Miskan ja Eliaksen suhde loppui pian kaappauksen jälkeen, koska Eliaksella oli liikaa tunteita Laria kohtaan, eikä Miska halunnut enää seurustella Eliaksen kanssa. Elias yrittikin tämän jälkeen saada Larin takaisin, mutta Lari valitsi Kallen. Miska halusi palata Eliaksen kanssa yhteen jätettyään Jonnen, sillä koki rakastavansa Eliasta edelleen. He yrittivät aloittaa suhteensa uudelleen, mutta Elias päätti lähti adoptioäitinsä Merin luo Brysseliin ”tuulettumaan joksikin aikaa”.
Elias palasi kuitenkin vuoden 2015 syksyllä. Hän sai töitä Aki Nikkisen Vinottaresta ja hoiti työnsä hyvin. Elias hoiti Vinottaren ja Moosen yhteistyötä Larin kanssa.
Myöhemmin Elias sai selville, että Lari oli saanut selville Sannin ja Talen Ilja-pojan sieppaajan henkilöllisyyden ja lähtenyt tämän asunnolle. Elias lähti paikan päälle mukanaan Sergein laiton ase, jonka tämä oli jättänyt Sebastianin asuntoon. Sieppaajan asunnossa syntyneen käsirysyn seurauksena ase laukesi ja osui Laria kylkeen, mistä Lari sittemmin toipui. Eliaksen ja Larin rakkaus kukoisti Larin ollessa toipumassa, mutta Elias sai selville, että Marianna oli salaa menettänyt odottamansa Sebastianin vauvan. Elias antoi Mariannalle vuorokauden aikaa kertoa totuuden, mutta Marianna ajoi Eliaksen yli ja aiheutti tämän kuoleman, kun Elias oli matkalla tapaamaan kosinta-aikeissa olevaa Laria.
Muuta

Eliaksen ja hänen biologisen äitinsä Cindyn lempielokuva oli Elämä on ihanaa, jota hän katsoi monta kertaa. Eliaksen kuoltua Lari, Sebastian ja Cindy katsoivat Eliaksen muistoksi kyseisen elokuvan.
Rakkauselämä

Joonatan Sievinen: suudelma ja yksinpuolinen ihastus, joka heterona ei vastannut Eliaksen tunteisiin
Ville Kurtti: suhde, päättynyt
Lari Väänänen: suhde, päättyi Eliaksen kuolemaan
Miska Koistinen: kihlaus, päättyi eroon
Marathonin efebi

| Marathonin efebi |
| --- | --- |
 Marathonin efebi.
Nimi:  Marathonin efebi
Valmistumisvuosi:  n. 340–330 eaa.
Taiteenlaji:  veistos
Teostyyppi:  patsas
Materiaali:  pronssi
Korkeus:  1,3 m
Sijainti:  Kansallinen arkeologinen museo, Ateena, Kreikka
Marathonin efebi tai Marathonin nuorukainen on nuorta miestä eli efebiä esittävä antiikin kreikkalainen pronssiveistos. Se on mahdollisesti Praksiteleen koulukunnan tuotantoa ja veistetty noin vuonna 340–330 eaa. Veistos on saanut nimensä siitä, että se löydettiin merestä Marathonin edustalta vuonna 1925. Veistos on sijoitettu Kansalliseen arkeologiseen museoon (sali 28) Ateenassa.
Marathonin efebi, yksityiskohta kasvoista.
Veistos esittää alastonta poikaa, jonka oikea jalka on koukistettu, vasen käsi ojennettuna vyötärön korkeudella ja oikea käsi kohotettuna ikään kuin kaatamaan juomauhria tms. Kummassakin kädessä on ollut joku esine, mutta kumpikin on kadonnut. Muutoin veistos on säilynyt kokonaisena. Poika on usein tulkittu urheiluvoittajaksi. Toisen tulkinnan mukaan kyseessä olisi Hermes, jolloin tämän vasemmassa kädessä olisikin voinut olla esimerkiksi kerykeion. Veistoksen korkeus on noin 1,3 metriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marathonin efebi Wikimedia Commonsissa
Google Kääntäjä

| Google Translate |
| --- | --- |


Verkkosivusto:  Google Translate
Tyyppi:  konekääntäjä
Rekisteröinti:  valinnainen
Omistaja:  Google
Luonut:  Google
Nykyinen tila:  aktiivinen
Google Kääntäjä (engl. Google Translate) on Googlen ilmainen käännöskone, jolla voi kääntää esimerkiksi sanoja, tekstikatkelmia, puhetta, asiakirjoja, internet-sivuja ja teksteistä otettuja valokuvia kielestä toiseen. Kääntäjä osaa 243 kieltä.
Toimintaperiaate

Googlen käännöspalvelu perustui alun perin tilastolliseen kääntämiseen. Siinä tietokoneohjelmalle syötetään opetusaineistona valtava määrä ihmisen kääntämiä tekstikatkelmia ja ohjelma pyrkii oppimaan niistä, millaiset sanat ja sanajonot vastaavat toisiaan eri kielissä. Kuitenkin joissakin kielissä, kuten ranskassa, saksassa ja japanissa, kääntäjä käyttää tekoälyyn pohjautuvaa menetelmää. Lisäksi kääntäjän mahdolliset käyttötavat (esimerkiksi suoraan puheesta kääntäminen tai kuvasta poimitun tekstin kääntäminen) eroavat eri kielten välillä.
Käännösmenetelmästä johtuen käännöksissä on usein erikoisia virheitä erityisesti kielten- ja paikannimien kohdalla. Käännöksissä tulee usein virheitä, koska kääntäjä ei välttämättä tunne asiayhteyttä. Joissakin lauseissa kääntäjä voi päätellä sen, mutta ei kaikissa.
Google Kääntäjä alkoi käyttää hyväkseen neuroverkkoja syksyllä 2016. Käännin hyödyntää voimakkaasti Googlen itse keräämiä hakutuloksia ja verkosta löytyvää tietoa.
Kesällä 2024 kerrottiin PaLM 2 -kielimallin käytöstä, jolloin kääntäjään lisättiin useita uusia kieliä. Googlen mukaan PaLM 2 ymmärtää paremmin ihmisten käyttämien kielien vivahteita ja ymmärtää arvoituksia sekä idiomeja.
Joitakin tuettuja kieliä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  afrikaans  albania  arabia  armenia  azeri  baski  bengali  bosnia  bulgaria  cebu  englanti  espanja  esperanto  filipino  galego  Georgia  gudžarati  haitinkreoli  hausa  heprea  hindi  hmong  hollanti  igbo  iiri  indonesia  islanti  italia  |  jaava  japani  jiddiš  joruba  kannada  katalaani  khmer  kiina  korea  kreikka  kroatia  kymri  lao  latina  |  latvia  liettua  makedonia  malaiji  malta  maori  marathi  mongoli  nepal  norja  persia  pohjoissaame  portugali  punjabi  puola  |  ranska  romania  ruotsi  saksa  serbia  slovakki  sloveeni  somali  suomi  swahili  tagalog  tamil  tanska  telugu  |  thai  tšekki  turkki  ukraina  unkari  urdu  valkovenäjä  venäjä  vietnam  viro  zulu  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Google Translate
Teach You Backwards: An In-Depth Study of Google Translate for 103 Languages
Bob Montgomery

| Bob Montgomery |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Bob Montgomery
Syntynyt: 10. helmikuuta 1919 Sumter, Etelä-Carolina
Kuollut: 25. elokuuta 1998
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Nyrkkeilijä
Lempinimi:  Bobcat
Pituus:  173  cm
Painoluokka:  kevytsarja
Kätisyys:  Oikea
Ammattilaistilastot
Ottelut:  97
Voitot:  75
– tyrmäysvoitot:  37
Tappiot:  19
Ratkaisemattomat:  3
Bob Montgomery (10. helmikuuta 1919 –  25. elokuuta 1998) oli yhdysvaltalainen nyrkkeilijä, jonka uran huippuvuodet ajoittuivat 1940-luvun tienoille. Urallaan hän otteli ammattilaisena 97 ottelua, joista hän voitti 75 (37 tyrmäyksellä), hävisi 19 ja kolme ottelua päättyi ratkaisemattomina.
Montgomery aloitti ammattilaisuransa vuonna 1938 ja voitti 23 ensimmäistä otteluaan, jotka kaikki käytiin Philadelphiassa ja Atlantic Cityssä. Hän otteli neljä ottelua Beau Jackia vastaan 1940-luvulla. Ensimmäisen kerran miehet kohtasivat 21. toukokuuta 1943 NYSAC:n kevytsarjan 15-eräisessä maailmanmestaruusottelussa. Montgomery voitti ottelun kaikin tuomariäänin. Samana vuonna 19. marraskuuta hän kuitenkin hävisi tittelin takaisin Jackille. Voitettuaan Ike Williamsin ja hävittyään Bummy Davisille Montgomery eteni jälleen mestaruusotteluun Jackia vastaan 3. maaliskuuta vuonna 1944 ja voitti. Neljännen kerran miehet kohtasivat New Yorkin Madison Square Gardenissa 15 822 katsojan edessä ottelussa, jossa mestaruus ei ollut panoksena. 10-eräisen ottelun Montgomery hävisi. Pian ottelun jälkeen molemmat joutuivat armeijaan.
Vuonna 1946 Montgomery puolusti titteliään Allie Stolzia ja Wesley Mouzonia vastaan menestyksekkäästi. 4. elokuuta 1947 hän kuitenkin hävisi kiistattomassa maailmanmestaruusottelussa Ike Williamsille teknisellä tyrmäyksellä kuudennessa erässä.  Urallaan Montgomery voitti lukuisia maineikkaita vastustajia, kuten Lew Jenkins, Davey Day, Lulu Costantino, Fritzie Zivic, Joey Peralta, Leo Rodak ja Tony Pellone.
Aiheesta muualla

Ammattilaisottelutilastot BoxRec-tietokannassa
Montgomery IBHOF:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Crossfaith

| Crossfaith |
| --- | --- |
 Crossfaith Rock am Ringissa vuonna 2014.
Tiedot
Toiminnassa:  2006–
Tyylilaji:  melodinen death metal, trance metal, metalcore, nu metal
Kotipaikka:   Osaka, Japani
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Koie Kenta, Laulu   Takemura Kazuki, Kitara   Ikegawa Hiroki, Basso   Amano Tatsuya, Rummut   Tamano Terufumi, Vision, Programmer, Panorama  
Levy-yhtiö:  Zestone Records,TRAGIC HERO RECORDS, Sony Music, (Japani, Japani)  
Aiheesta muualla
www.crossfaith.jp
Infobox OKNimi-testi OK: 
Crossfaith on japanilainen trance metal- ja metalcore-yhtye, joka muodostettiin vuonna 2006. Crossfaith yhdistelee raskaita metalcore-soundeja synkkiin ja trance-henkisiin syntetisaattoreihin. Vuonna 2009 yhtye julkaisi debyyttialbuminsa The Artificial Theory For The Dramatic Beauty ZESTONE RECORDSin alla. 2011 yhtye julkaisi albumin The Dream, The Space. Yhtye on yksi trance-metalligenren luojista Blood Stain Childin, Project Silencen ja Lost Edenin ohella ja on kehittänyt genreä omalta osaltaan.
Kokoonpano

Takemura Kazuki – kitara
Koie Kenta – laulu
Ikegawa Hiroki – basso
Amano Tatsuya – rummut
Tamano Terufumi - kosketinsoittimet, ohjelmointi, taustalaulut
Kenta Koie
Kazuki Takemura
Hiroki Ikegawa
Terufumi Tamano
Tatsuya Amano
Diskografia > Albumit

The Artificial Theory For The Dramatic Beauty (2009)
The Dream, The Space (2011)
Apocalyze (2013)
Xeno (2015)
Ex Machina (2018)
AЯK (2024)
Diskografia > EPt

Blueprint of reconstruction (2008)
Zion (2012)
Freedom (2017)
Wipeout (2018)
Species (2020)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yhtyeen myspace
Lincoln Ellsworth

Lincoln Ellsworth.
Lincoln Ellsworth (12. toukokuuta 1880 Chicago, Illinois, Yhdysvallat – 26. toukokuuta 1951 Lenzburg, Sveitsi) oli yhdysvaltalainen tutkimusmatkailua harrastanut monimiljonääri.
Ellsworth syntyi rikkaan miehen poikana, mutta levottoman luonteensa vuoksi hän noin kaksikymmenvuotiaana riitautui isänsä kanssa joka ajoi hänet kotoa pois käskien palata kunhan olisi miehistynyt. Poika totteli ja teki useita vuosia raskasta ruumiillista työtä mm. rautatien rakentajana, kunnes aloitti omat liiketoimensa. Kun hän sai kuulla isänsä olevan kuolemansairaana, hän palasi tämän luokse ja sai anteeksiannon - ei vähiten siksi, että hän oli paitsi miehistynyt, vaan myös kasannut aivan omin toimin omaisuuden, joka kelpasi malliksi "amerikkalaisesta unelmasta".
Nyt Ellsworth sai isänsä liikeimperiumin haltuunsa, mutta hän päättikin jättää sen osaavien apulaisten hoitoon ja itse keskittyi tekemään sitä mikä oli kiinnostavaa.
Kun Ellsworth kuuli että Roald Amundsen oli taloudellisen tuhon partaalla, hän otti tähän yhteyttä ja tästä alkoikin näiden kahden erilaisen miehen pitkä ja tuloksekas yhteistyö.
Amundsenin kadottua jäljettömiin Ellsworth jatkoi yksin.  Hän kiinnostui Etelämantereesta ja varusti retkikunnan.  Alukseksi hankittiin norjalainen troolari Fanefjord joka sai uuden nimen Wyatt Earp.  Retkikunnalle rakennettiin Northrop Corporationin tehtailla oma varta vasten suunniteltu lentokone, joka sai nimen Polar Star. Hän sai lentäjikseen kolme todella hyvää miestä: Bernt Balchenin, Hubert Wilkinsin ja toiselle matkalle myös Herbert Hollick-Kenyonin.
Juuri ennen ensimmäisen retkikunnan lähtöä Ellsworth meni naimisiin nuoren yhdysvaltalaisen Mary Louise Ulmerin kanssa, ja häämatka suuntautui Uuteen Seelantiin jossa retkikunta odotti johtajaansa.
Ensimmäinen retkikunta päättyi nolosti, kun jääkentälle laskettu lentokone vaurioituikin pahoin kun jään liikkeet avasivat railon johon kone osittain putosi.  Kone pelastettiin ja päätettiin palata kotiin.  Yhdysvalloissa tehtiin korjaukset ja parannukset - toisellakin retkikunnalla tuli ongelmia: Deception-saarelta lentäminen epäonnistui ensin vaikeasti korjattavien konevikojen takia ja niiden tultua selväksi sää lämpeni ja vaivalla rakennettu lumikiitorata suli kelvottomaksi.  Lopulta monen yrittämisen jälkeen Polar Star onnistui ylittämään Etelämantereen.
Ellsworth jatkoi tutkimusmatkoja hajanaisesti kuolemaansa asti.
Lincoln Ellsworth on ehkä erikoisin kaikista tutkimusmatkailijoista: hän ei itse tehnyt mitään valmisteluja vaan suurta omaisuuttaan ja vaikutusvaltaansa hyödyntäen delegoi kaikki tällaiset tehtävät päteville alaisilleen. Valmistelujen aikana hän itse saattoi metsästellä Mato Grossossa tai kylpeä Baden-Badenissa, mutta varsinaisella retkellä hän kyllä osallistui aktiivisesti kaikkeen.
Ammunta kesäolympialaisissa 1988 – miesten 50 metrin pienoiskiväärin makuuammunta

| Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmakivääri |   | Miehet |   | Naiset |  |
| 50 m pienoiskiväärin makuu |  | Miehet |  |  |  |
| 50 m pienoiskiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  |  |  |
| 50 m vakiopienoiskiväärin asentokilpailu |  |  |  | Naiset |  |
| Pistooli | Pistooli | Pistooli | Pistooli | Pistooli |  |
| 10 m ilmapistooli |  | Miehet |  | Naiset |  |
| 25 m olympiapistooli |  | Miehet |  |  |  |
| 25 m urheilupistooli |  |  |  | Naiset |  |
| 50 m vapaapistooli |  | Miehet |  |  |  |
| Haulikko | Haulikko | Haulikko | Haulikko | Haulikko |  |
| Metsästyshaulikko (skeet) |  | Avoin | Avoin | Avoin |  |
| Olympiahaulikko (trap) |  | Avoin | Avoin | Avoin |  |
| Riistamaali | Riistamaali | Riistamaali | Riistamaali | Riistamaali |  |
| 50 m villikarju |  | Miehet |  |  |  |
Miesen 50 m pienoiskiväärin makuu ammuttiin 19. syyskuuta. Kilpailun voitti Tšekkoslovakian Miroslav Varga tuloksella 703.9 (600+103.9).
Peruskilpailun jälkeen kilpailua johti Varga sivuavalla ME:llä. Peruskilpailussa olosuhteet muuttuivat nopeasti tuuliseksi, sateiseksi ja hämäräksi, siksi Varga ampui kilpailun 28 minuutissa. Finaaliin lähdettäessä tilanne oli tasainen, koska kaikki kahdeksan ampujaa olivat kolmen pisteen sisällä. Finaalissa Varga ampui varmasti voittoon 1.1 pisteen erolla, vaikka hopeamitalisti korealainen Cha Young-chul uhkasikin häntä välillä. Korealaisyleisö innostui kannustamaan Chata niin, että alkoivat taputtaa kierrosten aikana ennen kuin kaikki ampujat olivat ehtineet laukaista aseensa.  Pronssille ampui Unkarin Attila Záhonyi.
Kilpailussa Suomea edustivat Juha Hirvi ja Kurt Thune. Molemmat sijoittuivat jaetulle sijalle 24. tuloksella 594. Kummatkin ampujat ampuivat hitaasti, mikä oli huono valinta jatkuvasti vaikeutuvissa olosuhteissa.
| --- | --- |
Kultaa:  Miroslav Varga Tšekkoslovakia (TCH)
Hopeaa:  Cha Young-chul Etelä-Korea (KOR)
Pronssia:  Attila Záhonyi Unkari (HUN)
Finaali

|  | Urheilija | Maa | Perus- kilpailu | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Finaali | Yhteensä | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Miroslav Varga |  Tšekkoslovakia | 600 | 10.5 | 10.5 | 10.5 | 9.7 | 10.8 | 9.6 | 10.6 | 10.5 | 10.6 | 10.6 | 103.9 | 703.9 | FOE |
| 2 | Cha Young-chul |  Etelä-Korea | 598 | 10.9 | 10.0 | 10.7 | 10.6 | 10.2 | 10.5 | 11.0 | 10.6 | 10.0 | 10.3 | 104.8 | 702.8 |  |
| 3 | Attila Záhonyi |  Unkari | 597 | 10.5 | 10.2 | 10.6 | 10.6 | 10.8 | 10.8 | 10.1 | 10.4 | 10.6 | 10.3 | 104.9 | 701.9 |  |
| 4 | Pavel Soukeník |  Tšekkoslovakia | 598 | 11.0 | 9.8 | 10.4 | 10.7 | 10.6 | 10.3 | 10.0 | 10.9 | 10.2 | 9.3 | 103.2 | 701.2 |  |
| 5 | Alister Allan |  Iso-Britannia | 598 | 10.4 | 10.4 | 10.2 | 10.1 | 10.7 | 10.4 | 9.3 | 10.5 | 10.2 | 10.7 | 102.9 | 700.9 |  |
| 6 | Xu Xiaoguang |  Kiina | 597 | 10.5 | 10.3 | 9.7 | 10.7 | 10.5 | 10.4 | 9.9 | 10.6 | 10.8 | 10.2 | 103.6 | 700.6 |  |
| 7 | Bernd Rücker |  Länsi-Saksa | 597 | 10.7 | 10.1 | 10.6 | 10.7 | 9.7 | 10.0 | 10.3 | 10.3 | 10.3 | 10.8 | 103.5 | 700.5 |  |
| 8 | Michael Ashcroft |  Kanada | 597 | 9.8 | 10.3 | 10.1 | 10.0 | 10.8 | 10.8 | 10.1 | 9.4 | 9.9 | 10.3 | 101.5 | 698.5 |  |
Viro

Viron tasavalta (vir. Eesti Vabariik) eli Viro on valtio, joka sijaitsee Pohjois-Euroopassa Itämeren itärannalla Suomenlahden eteläpuolella Baltiassa. Se on Baltian maista pohjoisin. Virolla on maaraja Venäjän ja Latvian kanssa.
Viron väkiluku on 1 366 000. Pääosan maan asukkaista muodostavat virolaiset, ja merkittävä vähemmistö on vironvenäläiset. Noin kolmannes (434 426) Viron asukkaista asuu maan pääkaupungissa Tallinnassa. Tallinnan jälkeen suurimpia kaupunkeja ovat yliopistokaupunki Tartto (98 449 asukasta), teollisuuskaupungit Narva (59 049 asukasta) ja Kohtla-Järve (37 198 asukasta) sekä kesäkaupunki Pärnu (40 005 asukasta).
Viro on alavaa maata, jonka maisemaa hallitsevat metsät ja suot. Maahan kuuluvista saarista suurimmat ovat maan länsirannikolla sijaitsevat Saarenmaa ja Hiidenmaa. Viron suurin järvi on maan itäosassa, osittain Venäjän puolella sijaitseva Peipsijärvi.
Toisen vuosituhannen aikana vuorotellen niin Ruotsin, Saksan kuin Venäjän vallan alla ollut Viro itsenäistyi ensimmäisen kerran Neuvosto-Venäjästä vuonna 1918, mutta toisen maailmansodan aikana maa joutui noin vuodeksi Neuvostoliiton ja tämän jälkeen kolmeksi vuodeksi Natsi-Saksan miehityksen kohteeksi. Vuosina 1944–1991 maa oli yksi neuvostotasavalloista. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Viron talous ja elintaso ovat kohonneet merkittävästi, joskaan ne eivät ole saavuttaneet Pohjoismaiden tasoa. Muihin entisiin neuvostotasavaltoihin verrattuna Virossa on korkein elintaso, toimivin demokratia ja vähiten korruptiota. Maa liittyi Euroopan unioniin ja sotilasliitto Natoon vuonna 2004 sekä Euroopan yhteisvaluutta-alueeseen vuonna 2011.
Maantiede

Viron pinta-ala on noin 45 339 neliökilometriä. Alueeltaan se on näin ollen Baltian maista pienin. Se on suurempi kuin esimerkiksi Alankomaat, Sveitsi tai Tanska. Idästä länteen Virolla on leveyttä 350 kilometriä ja pohjoisesta etelään pituutta 240 kilometriä. Muiden valtioiden pääkaupungeista Tallinnaa lähinnä on Helsinki: Suomenlahden yli matka on noin 85 kilometriä.
Viron maaseutua täplittävät yli 1 500 järveä, joista suurin on Venäjän rajalla oleva Peipsijärvi. Viron suurimmat joet ovat Narvanjoki ja Emajoki. Virossa on noin 800 saarta. Pinnanmuodoiltaan Viro on melko tasainen. Korkein kohta on etelässä sijaitseva Iso Munamäki (vir. Suur Munamägi), joka on 318 metriä meren pinnan yläpuolella. Keskimäärin Viro on vain 50 metriä merenpinnan yläpuolella, ja alle 10 prosenttia maan pinta-alasta on yli 100 metrin korkeudella merenpinnasta.
Pohjois- ja Länsi-Viro ovat pinnanmuodoiltaan tasaisia, mutta Etelä-Viron pinnanmuodot ovat vaihtelevampia. Länsi-Viron manneralueen pääosa kuuluu Länsi-Viron alankoon, joka on vanhaa merenpohjaa. Pohjois- ja Länsi-Virossa on laaja kalkkikivitasanko, joka on osa Baltian klinttiä. Tasangon reunan kalkkikivitörmästä muodostuu jyrkänteitä, joista korkein on Koillis-Virossa sijaitseva Ontika, jolla on korkeutta 56 metriä. Ontikaa matalampi, mutta kuuluisampi on Saarenmaan Pangan rantatörmä, jolla on pituutta 2,5 kilometriä ja korkeutta 21 metriä. Pohjois- ja Länsi-Viron nummilla on kalkkikiven hajotessa syntyneitä karstiluolia. Sedimenttikerrostumat ovat ohuita lukuun ottamatta Etelä-Viroa, jossa sedimenttikerrostumien paksuus voi olla jopa 76 metriä. Huomattavimmat luonnonmaantieteelliset piirteet Virossa on muovannut mannerjäätikkö, joka vetäytyi Virosta 13 000–10 000 vuotta sitten.
Maantiede > Ilmasto

Viro kuuluu mantereisen ja merellisen ilmaston siirtymävyöhykkeeseen. Ilmasto on lauhkea, kesät ovat lämpimiä ja talvet leutoja. Viron ilmastoon vaikuttavat muun muassa Suomenlahti, Itämeri, sekä Golfvirran ja Atlantin läheisyys. Viron vuotuinen sademäärä on noin 670 mm. Pysyvä lumipeite saapuu ensiksi itäiseen Viroon, yleensä joulukuun alussa, ja viimeisenä Saarenmaalle, yleensä vasta tammikuun puolella. Lumipeite pysyy suurimmassa osassa maata noin 100 päivän ajan, mereisillä alueilla se pysyy lyhyimmän aikaa. Pisimpään lumipeite pysyy Haanjan ylängöllä. Lumet ovat sulaneet lounaisesta Virosta ja Saarenmaalta yleensä maaliskuun viimeiseen päivään mennessä, ja muualta Virosta huhtikuun alkupäivinä. Keväät ovat kuivia ja aurinkoisia, terminen kesä alkaa keskimäärin toukokuun puolessavälissä.lähde?
Heinäkuu on lämpimin kuukausi, jolloin keskimääräinen lämpötila on 17,4 astetta. Kylmin on helmikuu, jolloin keskilämpötila on −4,5 astetta. Yli puolet vuodesta sää on liikkuvien matalapaineiden takia pilvinen, tuulinen ja sateinen, etenkin syyskuukausina. Sateisin kuukausi on elokuu. Tuulet puhaltavat enimmäkseen lounaasta, mutta keväällä ja alkukesällä tuuli puhaltaa lännestä ja koillisesta.
Luonto > Kasvillisuus

Suot kattavat noin 22 prosenttia Viron pinta-alasta, mikä on toiseksi eniten maailmassa Suomen jälkeen. Yli yhden hehtaarin kokoisia soita Virossa on noin 10 000. Valtaosa Viron soista on pieniä, 1–10 hehtaarin kokoisia soita. Vanhimmat suot ovat 7 000–8 000 vuotta vanhoja. 66 prosenttia kaikista soista on syntynyt maan soistuessa. Loput ovat umpeen kasvaneita järviä. Tyypillisiä piirteitä Viron soille ovat paksu turvekerros ja suonsilmäkkeet. Soiden suojelu alkoi 1970-luvulla kun huolestuttiin niiden ojittamisesta. Nykyisin suojeltua suota on Virossa noin 216 000 hehtaaria. Soista noin 1 600 on riittävän suuria turpeentuotantoon. Turvetta nostetaan 103 paikasta, ja sitä käytetään lämmitykseen ja maataloudessa.lähde?
Metsät kattavat Viron maapinta-alasta noin 49 prosenttia. Suurimmat metsät sijaitsevat Lounais- ja Koillis-Virossa. Kaikista metsistä noin 20 prosenttia on suojeltu. Viro on taiga- ja lehtimetsien rajavyöhykettä. Yleisimpiä puulajeja ovat mänty, kuusi, koivu, haapa ja tervaleppä. Metsäpinta-alasta 33 % on mäntymetsää ja 31 % koivumetsää.
Tammi, saarni, lehmus ja vaahtera ovat Virossa selvästi yleisempiä kuin Suomessa. Länsi-Virossa on lehtoniittyjä, jolla kasvaa monia harvinaisia pohjoisen lehtipuulajeja. Monet lehtoniityt ovat muuttumassa lehtometsiksi. Parhaiten säilyneitä lehtoniittyjä on suojeltu. Länsi-Virossa on lehtoniittyjen lisäksi rantaniittyjä, joilla aiemmin kasvatettiin maitokarjaa. Karjanpidon loputtua monet niistä ovat vesakoituneet. Luonnonsuojelualueilla tätä on yritetty välttää tuomalla alueelle lihakarjaa.