stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kýthnos (kylä)

| Kýthnos Κύθνος |
| --- | --- |
 Kýthnoksen kylää.
 Kýthnos
 Koordinaatit: 37°24′44″N, 24°25′47″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Kéa-Kýthnos
Kunta:  Kýthnos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6302000101
Väkiluku (2011):  561
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kýthnos (kreik. Κύθνος) eli Mesariá (Μεσαριά) tai Chóra (Χώρα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kýthnoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Kýthnoksen kuntaan, Kéa-Kýthnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 561 (vuonna 2011). Kylä on Kýthnoksen saaren pääkylä ja Kýthnoksen kunnan kuntakeskus.
Kýthnoksen kylä sijaitsee saaren pohjoisissa keskiosissa noin kahdeksan kilometriä saaren pääsatamasta Mérichaksesta itään. Kylä on syntynyt 1600-luvulla. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa sen kirkot, joista Agía Triádan (Pyhän Kolminaisuuden) kirkko on saaren vanhin. Loutrássa, lähimmässä rantapaikassa, on kuumia lähteitä.
Kýthnos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κύθνου, Topikí Koinótita Kýthnou), johon kuuluvat varsinaisen Kýthnoksen kylän lisäksi Agía Eiríni, Ágios Stéfanos, Apókrisi ja Loutrá. Koko yhdyskunnan väkiluku on 669.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kýthnoksen kylä eli Chóra Wikimedia Commonsissa
Kýros Vassáras

| Kýros Vassáras> Κύρος Βασσάρας.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. helmikuuta 1966 Thessaloniki, Kreikka
Jalkapallotuomari
Pituus:  186 senttimetriä
| Urheilijan ura> Tuomariura |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaudet | Sarja | Ott    | Ott    |
| 1995–2009 1998–2009 | Kreikan Superliiga FIFA |  |  |

Kýros Vassáras (joskus Vasáras, kreik. Κύρος Βασσάρας, s. 1. helmikuuta 1966 Thessaloniki) on kreikkalainen jalkapalloerotuomari. 186 senttimetriä pitkä ja 84 kilogrammaa painava Vassáras toimi kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n virallisena tuomarina vuodet 1998–2009.
Kotimaansa Kreikan Superliigassa Vassáras tuomitsi vuodet 1995–2009. Vuonna 2004 hän tuomitsi kotimaassaan, Ateenassa käydyn olympiafinaalin Argentiinan ja Paraguayn välillä. Vassáras ei päässyt tuomitsemaan vuoden 2006 MM-kilpailuita, sillä toinen hänen avustavista erotuomareistaan ei läpäissyt vaadittua testiä. Vuoden 2008 EM-kilpailuissa Vassáras tuomitsi kaksi ottelua.
Uransa jälkeen Vassáras on toiminut Romanian jalkapalloliiton tuomarikomission johtajana.
Finaalit

Kesäolympialaisten 2004 miesten finaali
Kreikan cupin finaali 2006–2007
Kurtnan järvialue

Nõmmejärv
Ahnejärv
Must-Jaala järv
Niinsaare järv
Martiska järv
Kuivunut Kihljärv
Kurtnan järvialue (vir. Kurtna järvestik) on Viron koillisosassa Alutagusen kunnassa sijaitseva pieni metsäinen harjualue, jolta löytyy yli 40 pikkujärveä. Se sijaitsee Alutagusen alangon keskiosissa ja on Itä-Virumaalla retkeilijöiden suosiossa. Osa alueesta sisältyy Natura 2000- hankkeen suojelualueisiin.
Alueen piirteitä

Järvialue on 10 kilometriä pitkä ja paikoin 5 kilometriä leveä. Se sijaitsee Kurtnan itäpuolella noin 12 kilometriä Jõhvista kaakkoon päin. Järvialueen ympärillä on kallioperän sisältävän öljyliuskeen louhinnan takia suuria louhoksia ja niiden jäänteitä. Öljyliusketta on mahdollisesti myös suojelualueen alla. Itäpuolen Orun turvetuotantoalueelta nostetaan turvetta suurelta alalta. Länsipuolella on laaja Kurtnan kylän peltoaukea.
Alue on kokonaan metsämaata, joka muodostuu kuivasta kangasmetsästä ja sekametsästä. Alueen suhteelliset korkeusero ovat 15–20 metriä, mutta korkein mäki kohoaa 71 metriä mpy. Järvikuoppien katsotaan muodostuneen viime jääkauden loppuvaiheessa, kun mannerjäästä vapautunut, mutta vielä ikiroudan kovettama maaperä, alkoi yksittäisistä paikoista sulaa. Sulaminen näkyi termokarstina, jonka epätasainen sulaminen aiheutti maahan veden täyttämiä painaumia. Painaumat, mahdollisesti myös supat, ovat säilyneet osittain nykypäiviin asti lampina ja järvinä. Syvin järvi on Porkuni järv, joka on 11,5 metriä syvä. Alueella on järviä ainakin 30, mutta monesti näkee järvilukuna myös 42 järveä. Ympäristön teollinen toiminta ja siitä johtuva pohjaveden aleneminen, näkyy järvien vedenpinnan alenemisena. Useat järvet ovat umpijärviä, joilla ei ole laskuojia eikä aina tulo-ojiakaan. Osa järvistä on yhdistetty toisiinsa kaivamalla niiden välille tasoitusojat. Osa näistä ojista on johdettu Mustajõen vesistöön, joka laskee itään päin Narvanjokeen, sekä Vasavere jõgi, joka laskee pohjoissuuntaan Suomenlahteen.
Maisemansuojelualue

Maisemansuojelualue perustettiin vuonna 1987, vahvistettiin vuonna 2005 ja suojellun alueen pinta-ala on 2 820 hehtaaria eli 28 neliökilometriä (vuonna 2019). Suojelualueen järvien yhteispinta-ala on 188 hehtaaria. Merkittävimmät järvet, jotka ovat alueen suojeltaviksi elinympäristöiksi valittuja järviä, ovat esimerkiksi :
Järvialueen suurin järvi Konsu järv ei sijaitse suojelualueella ja Pannjärv on vain hiekanotossa syntynyt järvi. Alueen järvet voivat olla tyypiltään oligotrofinen, mesotrofinen, eutrofinen, dyseutrofinen ja siderotrofinen. Niiden vesi on melko kirkas, sillä näkösyvyys on tavallisesti 2–3 metriä. Metsien harviaisia tai silmällä pidettäviä kasvilajeja ovat metsänemä, harajuuri, isoarho ja järven pohjassa viihtyvä nuottaruoho. Lisäksi alueen järvissä elää rantanuoliainen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kurtnan järvialue Wikimedia Commonsissa
Rantapallo: Seikkailupuisto ja patikointi (Arkistoitu – Internet Archive)
Kurtna matkarada (9 km) (Arkistoitu – Internet Archive)(viroksi)
Kurtna järvestiku puhkekohad(viroksi)
KURTNA MÕHNAD JA JÄRVED (Arkistoitu – Internet Archive)(viroksi)
Lauri Koli

Lauri Anton Koli (14. lokakuuta 1929 Viipuri – 25. syyskuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen biologi ja tietokirjailija. Hän toimi Helsingin yliopiston Eläinmuseon museonhoitajana ja oli myös dosenttina vuosina 1971–1993.
Koli valmistui Helsingin yliopistosta maisteriksi vuonna 1954. Hän teki ja toimitti vuodesta 1961 lähtien useita kalakirjoja, joista on tullut useaan otteeseen uudemman kerran painettuja kalantunnistuksen klassikkoteoksia.
Kirjat

Retkeilijän kalaopas: kalat, sammakkoeläimet ja matelijat (1961, Otava; kuvitus: Björn Ursing)
Someron vedet (1993, Amanita)
Suomen kalaopas (1995, WSOY)
Otavan kalakirja (1997, Otava)
Suomen kalat (1998, Werner Söderström Osakeyhtiö)
Kalat (selässä Pohjolan kalat, 1998, Tammi; toimittaneet Koli, Antti Koli ja Kai Linnilä)
Lee McRae

| Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:  Yhdysvallat> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Rooma 1987 | 4 × 100 m |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Indianapolis 1987 | 60 m |  |
Lee McRae (s. 23. tammikuuta 1966) on aktiiviuransa päättänyt yhdysvaltalainen pikajuoksija. Urallaan hän saavutti maailmanmestaruuskilpailuista kultaa 4 x 100 metrin viestijuoksusta vuonna 1987. Vuoden 1987 MM-kisoissa Roomassa McRae sijoittui lisäksi neljänneksi sekä 100 metrillä kuudenneksi. Sisäratojen MM-kilpailuista hän saavutti kultaa 60 metrin juoksusta vuoden 1987 MM-kilpailuista.
Ennätyksikseen McRae juoksi 60 metrillä ajan 6,50 vuonna 1987, 100 metrillä ajan 10,07 vuonna 1987 ja 200 metrillä ajan 20,50 vuonna 1987.
Liechtensteinin maapäivävaalit 1997

Liechtensteinin maapäivävaalit 1997 toimitettiin 2. helmikuuta 1997. Vaaleissa valittiin 25 edustajaa Landtagiin. Vaaleissa äänesti lähes 13 000 liechtensteinläistä, äänestysprosentti oli 86,8. Vaaleissa Edistyksellinen kansanpuolue menetti yhden paikan, Vapaa lista sai yhden.
Tulokset

Paikkajako vaalien jälkeen:
Isänmaallinen liitto: 13
Edistyksellinen kansanpuolue: 10
Vapaa lista: 2.
L.A. Connection

| ”L> A. Connection” Rainbow |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Long Live Rock 'n' Roll
 Äänitetty : Le Chateau, Pariisi, Ranska, 1977
 Julkaistu: syyskuu 1978
 Formaatti: 7"-single
 Tuottaja(t): Martin Birch
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 03.42
 Levy-yhtiö: Polydor Records
Listasijoitukset
 Britannia: 40. (30. syyskuuta 1978)
Rainbow’n muut singlet
| ”Long Live Rock ’n’ Roll” 1978 | ”L.A. Connection” 1978 | ”Since You Been Gone” 1979 |
L.A. Connection on Rainbow-yhtyeen kappale ja single vuonna 1978 ilmestyneeltä albumilta Long Live Rock 'n' Roll. Se ylsi Britannian listalla sijalle 40. Kappaleen kirjoittivat yhteistyössä Ritchie Blackmore ja Ronnie James Dio, kuten suurimman osan Long Live Rock 'n' Rollin materiaalista. Kappaleessa yhtyeen on sanottu ottaneen vaikutteita Bad Company -yhtyeen musiikista.
Kappaleen riffiä kierrätettiin myöhemmin Rainbow’n kappaleessa ”Tite Squeeze” (1982) sekä kitaristi Ritchie Blackmoren toisen yhtyeen, Deep Purplen, kappaleessa ”One Man’s Meat” (1993).
Laulun aihe

Rumpali Cozy Powellin mukaan kappale kertoo yhtyeen kosketinsoittaja Tony Careysta, joka erosi yhtyeestä kesken Long Live Rock 'n' Roll-albumin levytystä:
»Teimme kamalia temppuja hänelle. Kappale ”L.A. Connection” kertoo hänen häipymisestään linnasta, jossa levytimme. Rehellisesti sanoen teimme hänen elämästään kärsimystä. Viimeisen kerran näimme hänet kun hän lähti taksilla lentokentälle Los Angelesiin menevään koneeseen.» 
(Cozy Powell)
Kappaleet

A-puoli
L.A. Connection – 3.42 (säv. Blackmore/Dio)
B-puoli
Lady of the Lake – 3.33 (säv. Blackmore/Dio)
Lähde:
Kokoonpano

Ritchie Blackmore – kitara
Ronnie James Dio – laulu
David Stone – kosketinsoittimet
Bob Daisley – bassokitara
Cozy Powell – rummut
Kuljetin

Kuljetin on materiaalin siirtoon tarkoitettu kone. Kuljetin on yleensä vaakatasossa tai jollakin sellaisella kaltevuudella, että siirrettävä aine vielä pysyy kyydissä. Pystysuoraan nostavat laitteet luokitellaan useimmiten hisseiksi. Hissejä koskevat tiukemmat turvamääräykset kuin kuljettimia, minkä vuoksi erottelu on oleellista. Myös ihmisiä siirtävät kuljettimet, kuten liukuportaat ja liikkuvat jalkakäytävät (liukukäytävät) joudutaan tarkastamaan turvallisuuden suhteen tarkemmin kuin tavalliset kuljettimet. Kuljettimen voiman lähteenä on sähkömoottori ja, jos kuljettimen nopeus on säädettävissä, niin tähän käytetään taajuusmuuttajaa.
Kuljettimien historia

Kuljettimien käyttö teollisuudessa, kaivostoiminnassa ja varastoissa on ollut sidoksissa sähkömoottorin käytön alkamiseen 1900-luvun alussa. Sähkömoottori antaa heti riittävän vääntömomentin kuljettimen saamiseksi liikkeelle. Vuonna 1901 Sandvik kehitti  teräksistä nauhaa käyttävän kuljettimen ja aloitti sen valmistuksen. Kuljettimen ääreen organisoitua teollista valmistusmenetelmää kutsutaan liukuhihnatuotannoksi. Jo hyvin varhain on käytetty joko ihmis- tai kotieläinvetoisia pumppuja peltojen kasteluun ja koska teknisesti joillakin näistä ratkaisuista on voinut siirtää myös hiekkaa ja viljaa, keksintönä kuljetinta voidaan pitää vanhana.
Pisimmät kuljettimet

Länsi-Saharassa sijaitseva 100 kilometrin mittainen kaivannaisten kuljetinjärjestelmä on maailman pisin. Sitä käytetään fosfaattikaivannaisten siirtoon Bu Craan kaivoksesta  rannikolle El-Aaiun satamaan.
Pisin yhtenäinen kuljetinhihna kulkee Intian Meghalayasta Bangladeshin Sylhetiin. Järjestelmän pituus on 17 kilometriä ja sillä kuljetetaan kalkki- ja liuskekiveä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuljettimet Wikimedia Commonsissa
Nämä sataman kuljettimet siirtävät materiaalia junanvaunuista varastokasoihin ja kasoista laivoihin. Vastaavia kuljetinjärjestelyjä on esimerkiksi sellutehtailla hakkeen siirrossa.
Ruuvikuljettimen toimintaperiaate.
Lena Einhorn

Lena Einhorn.
Lena Einhorn (s. 1954) on ruotsalainen kirjailija, ohjaaja, tieteilijä ja lääkäri. Hän syntyi Nina ja Jerzy Einhornin lapsena; jälkimmäinen oli tunnettu poliitikko.
Einhorn on koulutukseltaan ja varsinaiselta ammatiltaan lääkäri, ja hänen tohtoritutkintonsa Karolinska Instituutissa, Tukholmassa keskittyi virologiaan sekä kasvainviruksiin. 80-luvulla hän ryhtyi työskentelemään lääkinnällisenä konsulttina sekä televisioeditoijana. Hän käsikirjoitti ja tuotti dokumenttielokuvia sekä Yhdysvalloissa että Ruotsissa, ja voitti niillä myös palkintoja. Hän kuvaa äitinsä selviytymistä Varsovan ghetosta menestysromaanissaan Ninan matka (2005), josta on tehty myös hänen itse ohjaamansa ja käsikirjoittamansa elokuva. Kirja voitti Ruotsin kansallisen -kirjallisuuspalkinnon, ja elokuva voitti kansallisen Guldbagge-palkinnon sekä lukuisia kansainvälisiä palkintoja.
Myös Lenan veli Stefan Einhorn on lääkäri ja julkaistu kirjailija.
Einhorn on kirjoittanut kaksi kirjaa, jotka esittävät vaihtoehtoisen käsityksen Jeesuksen elämästä, kuolemasta ja ylösnousemuksesta, The Jesus Mystery vuonna 2007 ja A Shift in Time vuonna 2016.  Einhorn kuuluu myös ruotsalaiseen Vetenskapsforum COVID-19 -ryhmään, joka kritisoi Ruotsin hallituksen vastausta Ruotsin COVID-19-pandemiaan.
Laiha (järvi)

| Laiha |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Lohja
Koordinaatit:  60°20′26″N, 23°46′33″E
Järvinumero:  23.074.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  62,6 m 
Rantaviiva:  1,5 km 
Pinta-ala:  0,09 km² 
Suurin syvyys:  2,7 m 
 fiLaiha 
Laiha on tummavetinen, matala humusjärvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 19 kilometriä luoteeseen.
Maantiede

Laihan pituus kaakosta luoteeseen on 550 metriä. Saaria ei ole. Järven rannalla on haja-asutusta ja metsämaata. Laihan koillisrannalle virtaa laskuoja pohjoisesta, Laihasta ei lähde selkeitä laskuojia. Laiha sijaitsee Vähä Ruokjärven ja Iso Ruokjärven välissä. Lihava-järvi sijaitsee kilometrin Laihasta luoteeseen.
Laiha (23.074.1.009) kuuluu Hämjoen valuma-alueeseen (23.074), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07). Hämjoen alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä; niiden nimet ovat varsin epätavallisia, kuten Sevolampi, Kivimäen Kaita, Lihava ja Laiha.
Laigny

| Laigny |
| --- | --- |
 Laignyn kirkko
 Laigny
 Koordinaatit: 49°51′32″N, 03°51′14″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Hauts-de-France
Departementti:  Aisne
Arrondissementti:  Vervins
Hallinto:  
 – Pormestari:  Yves Gosset
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  10,83 km²
Väkiluku (2013):  209
 – Väestötiheys:  19,3 as./km²
Postinumero:  02140
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laigny on kunta Aisnen departementissa Ranskassa. Vuonna 2013 siellä oli arviolta 209 asukasta. Kunnan pinta-ala on 10,83 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laigny Wikimedia Commonsissa
Kuusamon Uistin

| Kuusamon Uistin Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1967
Perustaja:  Paavo Korpua ja Paavo Putila
Toimitusjohtaja:  Kimmo Korpua
Liikevaihto:  2,8 milj. € (2012, vahvistamaton)
Tilikauden tulos:  0,2 milj. € (2012, vahvistamaton)
Henkilöstö:  30
Kotisivu:  http://www.kuusamonuistin.fi/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuusamon Uistin Oy on suomalainen Kuusamossa toimiva kalastustarvikevalmistaja, joka on erikoistunut metallisiin uistimiin.
Historia

Yrityksen perustajat Paavo Korpua ja Paavo Putila aloittivat valmistamalla 1960-luvun puolessa välissä puisia Kitkan viisas -vaappuja navetassa sijainneessa pajassaan Kuusamossa. Kuusamon Uistin -yritys rekisteröitiin 1967. Se hankki tuotantotilat, työvoimaa ja keskittyi sitten tuotannossaan metalliuistimiin - lippoihin ja lusikkauistimiin. Uistinten tunnettavuus parani, kun yhtiö panosti markkinointiin. Rakennettiin teollisuushalli, ja tuotevalikoimaan tulivat legendaariset Professor- ja Räsänen-lusikkauistimet.
Kuusamon Uistin työllisti 28 ihmistä 2011, ja sen liikevaihto vuonna 2012 oli 2,8 miljoonaa euroa. Yhtiö kehittää ja testaa jatkuvasti uusia uistimia käyttäjiltä saamiensa kommenttien perusteella. Valikoimassa on kymmeniä erilaisia uistinmalleja, ja yritys valmistaa myös muita kalastustarvikkeita kuten syvääjiä, perukkeita ja leikareita.
Valtakunnallinen yrittäjäpalkinto myönnettiin Kuusamon Uistimen Paavo ja Kimmo Korpualle 2009.
Uistimia

Räsänen on lusikkamallinen uistin. Yleisin saaliskala on hauki, pienemmällä viehemallilla myös ahven, mutta Räsänen pyytää myös muita kaloja. Heitto- ja vetouistelun lisäksi uistin soveltuu  pilkkimiseen.
Professor on myös lusikkauistin, joka pyytää pääasiassa haukea; siihen voi käydä myös ahven, taimen, lohi tai kuha.
Aiheesta muualla

Kuusamon Uistimen kotisivu
Laukaan rautatieasema

Laukaan rautatieasema (lyh. Lau) on rautatieliikennepaikka Laukaan kunnan alueella rataosuudella Jyväskylä–Haapajärvi. Asema avattiin vuonna 1898 Äänekosken maantien risteykseen. Kerrotaan, että Laukaan seurakunnassa toiminut rovasti Stenroth olisi pelännyt, että rautatie vie kirkolta rauhan, ja rata olisi tästä syystä rakennettu muutama kilometri kirkonkylästä länteen alkuperäisistä suunnitelmista poiketen. Laukaan asemarakennus rakennettiin Bruno Granholmin suunnitteleman V-luokan aseman tyyppipiirustuksen mukaan. Rakennusta on myöhemmin laajennettu. Aseman luokse syntyi teollisuutta ja pientaloasutusta, mutta kirkonkylä on edelleen suurempi taajama.
Henkilöliikenne lopetettiin koko radalta vuonna 1987, ja samana vuonna Laukaan aseman miehitys loppui. Tällä hetkellä se toimii välisuojastuspisteenä. Paikalla on yksi sivuraide, jota on ajoittain käytetty ratatöiden varastointi- ja huoltoalueena. Asemalta johdettu soraraide on purettu vuonna 2000.
Aiheesta muualla

Vaunut.org: Kuvia Laukaan asemalta
Laigueglia

| Laigueglia |
| --- | --- |

 vaakuna
 Laigueglia
 Koordinaatit: 43°58′47″N, 8°9′30″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Liguria
Maakunta:  Savona
Pinta-ala:  
 – Maa:  2,72  km²
Korkeus:  6 (min. 0 - maks. 371)  m
Väkiluku (2015):  1 802 
 – Väestötiheys:  661  as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laigueglia on kunta Pohjois-Italiassa olevassa Savonan maakunnassa Ligurian alueella. Se sijaitsee Välimeren rannikolla Italian Rivieralla.
Historia

Ensimmäiset kirjalliset tiedot Laiguegliasta ovat peräisin 1100-luvulta, jolloi se kuului Genovan tasavallan hallinta-alueeseen. Kalastus on ollut alueella tärkeä elinkeino. 1100- ja 1200-luvuilla alueelle muutti paljon katalonialaisia, jotka hankkivat elantonsa keräämällä korallia. Merirosvot ovat usein tehneet kaupunkiin hyökkäyksiä, joista vakavimmat tapahtuivat 1500-luvun puolivälissä.
Lena Endre

| Lena Endre |
| --- | --- |
 Lena Endre Guldbagge-gaalassa vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. heinäkuuta 1955 (ikä 69) Lidingö, Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1972–
Merkittävät roolit:   Katarina Ahlsell  Wallander-elokuvat  Eva Hansteen  Mustamaalattu 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Lena Endre (s. 8. heinäkuuta 1955 Lidingö) on ruotsalainen näyttelijä. Hän on tehnyt pitkän ja moni­puolisen uran teatterissa, elo­kuvissa ja televisio­sarjoissa. Hän on näytellyt televisio­sarjoissa Öhmanin tavaratalo (Varu­huset) ja Mustamaalattu. Hän on esiintynyt myös syyttäjä Katarina Ahl­sellin roolissa Wallander-elo­kuvissa.
Likolahti

Likolahti on Kuopioon kuuluva alue. Alueella on enimmäkseen teollisuusyrityksiä, autokorjaamoja ja kierrätyskeskuksia. Alueella sijaitsi pitkään, 1920-luvulta 2010-luvulle asti, Atrian ja sen edeltäjien tuotantolaitos, joka työllisti parhaimmillaan noin 700 ihmistä.
Leimuniitty

| Leimuniitty |
| --- | --- |

Sijainti:  Tapiola, Espoo
Koordinaatit:  60°10′32.0″N, 024°48′44.0″E
Pinta-ala:  7 hehtaaria
Perustettu:  1959
Suunnittelija:  Jussi Jännes
Leimuniitty ja Tapiolan liikenneympyrä vuonna 1965.
Leimuniitty (ruots. Flamängen) on puistoalue ja valtakunnallisesti arvokas kulttuurimaisema Tapiolan itäosassa kaakkoisessa Espoossa. Se koostuu Leimuniitystä ja Kontionkentästä. Alue rajautuu lännessä Tapiolantiehen, luoteessa Køgenpuistoon ja kaakossa Otsolahden Otsovalkamaan. Koillisessa ja etelässä on asuinalueita. Puiston suunnitteli Jussi Jännes 1950-luvun lopulla ja se peruskorjattiin 2010-luvulla.
Jännes suunnitteli Leimuniitystä nykyaikaisen puutarhataiteen edustajan. Lähtökohtana oli merinäkymä Otsolahdelle ja näyttävä sisääntulo Tapiolan puutarhakaupunkiin. 1960-luvulla puisto sai mainetta värikkäistä leimukukistaan, mutta alue rappeutui ja pusikoitui hiljalleen. Leimukukat poistettiin, maasto painui ja rakenteet rapistuivat. Leimukukat palautettiin 2010-luvun kunnostuksen myötä ja alueen avara yleisilme palautettiin. Puiston halki rakennettiin itä–länsisuuntainen kanava ohjaamaan hulevesiä ja suojaamaan meriveden tulvinnalta. Puistosommitelman olennaisena osana on Aarne Ervin kaupunkisuunnitelmaan kuulunut Tapiolan liikenneympyrä, joka oli välillä poistettu mutta rakennettiin täysin uudestaan Ervin suunnitelman henkeä mukaillen.
Leimuniityn kanavan ylittävä silta rakennettiin uudistuksen myötä uudestaan ja sen itäpuolelle kehitettiin amfimainen terassiratkaisu. Puiston itäosaan rakennettiin kuntoilualue.
Aiheesta muualla

Helsingin Sanomat: Espoon Tapiolasta löytyy veistos, joka on myös kiipeilyteline
Lentoestevalo

Lentokoneiden varoitusvalot Mannheimin tietoliikennetornissa, taustalla höyrykrakkauslaitoksen kirkas soihtu, etäisyydessä tuuliturbiinien varoitusvalot
Lentoestevalot ovat varoitusvaloja, jotka asennetaan korkeisiin kohteisiin varoittamaan ilma-aluksia ilmatilassa olevista esteistä. Valoja asennetaan etenkin rullaustien läheisyydessä oleviin rakennelmiin. Mikäli rullaustietä ei käytetä öisin, päivämerkintöjen käyttö näissä kohteissa voi riittää. Kiertolähestymisalueella eli noin kymmenen kilometrin säteellä lentoasemasta lentoestevaloja edellytetään rakenteilta, jotka ovat yli 45 metriä korkeita maanpinnasta. Sitä kauempana valoja edellytetään yli 70 metrin korkuisilta rakenteilta.
Laukaan rauhanyhdistys

| Laukaan rauhanyhdistys |
| --- | --- |
 Laukaan rauhanyhdistys lokakuussa 2023.
Sijainti:  Harhalantie 49 41340 Laukaa
Seurakunta:  Laukaan rauhanyhdistys ry (SRK)
Rakentamisvuosi:  2021
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laukaan rauhanyhdistys on Laukaassa sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa ovat seurojen järjestäminen. Seurojen ohjella rauhanyhdistys järjestää lapsi- ja nuorisotyötä.
Historia

Lestadiolaisuus saapui Laukaaseen vuonna 1875, jolloin alueella liikkui saarnaaja Kustaa Jalo. Lestadiolainen herätys levisi Laukaassa rautatieläisten keskuudessa. 1900-luvun alussa rauhanyhdistys jäjresti seuroja ahkerasta ja toiminta vakiintui 1920-luvun aikana. Laukaan rauhanyhdistys perustettiin 19. maaliskuuta 1939. Vuodesta 1945 Laukaassa toimi lestadiolainen kappalainen Väinö Vesterinen. Vuonna 2005 Laukaan rauhanyhdistykseen kuului 354 jäsentä.
Toimitalo

Laukaan rauhanyhdistyksen ensimmäinen toimitalo rakentui Harhalan pappilan naapuriin vuonna 1986. Rauhanyhdistyksen uusi toimitalo valmistui vuonna 2021. Toimitalo rakentui vanhan rauhanyhdistyksen paikalle. Uuden rakennuksen suunnittelu käynnistettiin vuonna 2019, ja maaliskuussa 2020 alkoi rakentaminen.
Leimet

| Leimet Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1964
Perustaja:  Eino Leino
Toimitusjohtaja:  Leinon perhe
Kotipaikka:  Rauma
Toiminta-alue:  Pohjoismaat, Keski-Eurooppa
Toimiala:  metalliteollisuus
Tuotteet:  teräksiset paalutusvarusteet
Liikevaihto:  11,3 milj. € (2012)
Henkilöstö:  42 (2014)
Omistaja:  Antti Leino
Kotisivu:  www.leimet.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Leimet Oy on Rauman Lapissa vuodesta 1964 toiminut metalli­alan yritys, joka valmistaa paalu­tuksessa tarvittavia betoni­paalujen teräksisiä jatkos- ja kärki­kappaleita. Leimetin asiakkaita ovat betoni­paalu­valimot Pohjois­maissa ja läntisessä Euroopassa. Tuotannosta noin 90 prosenttia menee vientiin.