stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Shkodërin piirikunta

| Shkodërin piirikunta Rrethi i Shkodrës |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Albania
Prefektuuri:  Shkodër
Lakkautettu:  2000
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Shkodër
Pinta-ala:  1 631 km²
Väkiluku (2001):  185 794
 – väestötiheys:  113,9 as./km²
Shkodërin piirikunta (alb. Rrethi i Shkodrës) oli yksi Albanian 36:sta piirikunnasta vuoteen 2000 saakka, jolloin se lakkautettiin. Se kuului Shkodërin prefektuuriin, joka vastaa nykyistä Shkodërin maakuntaa. Piirikunnan pinta-ala oli 1 631 neliökilometriä ja vuoden 2001 väestönlaskennassa siellä oli 185 794 asukasta.
Piirikuntaan kuuluivat seuraavat kunnat: Ana e Malit, Bërdicë, Bushat, Dajç, Gur i Zi, Hajmel, Postribë, Pult, Rrethinat, Shalë, Shkodër, Shllak, Shosh, Temal, Vau-Dejës, Velipojë ja Vig-Mnelë. Pääkaupunkina toimi Shkodër.
Yhdystie 2878

Yhdystie 2878 eli Hämeenkatu Riihimäen keskustassa.
Yhdystie 2878 on yhdystie Riihimäellä. Tien pituus on kuusi kilometriä.
Tien kulku

Yhdystie 2878 kulkee koko matkansa Riihimäen kunnan alueella. Tie saa alkunsa seututieltä 130, Lasitehtaan koulun pohjoispuolelta ja kulkee Riihimäen keskustaan ja kääntyy sieltä pohjoiseen yhtyen lopulta kantatiehen 54.
Tie kulkee aluksi nimellä Lasitehtaantie ja sitten nimellä Kalevankatu keskustaan saakka. Keskustassa tie kulkee nimellä Hämeenkatu aina Istuinkivelle asti ja jatkaa tästä Riihimäen Lidl-myymälän tienoille nimellä Karankatu. Tästä tie jatkuu Kantatielle 54 nimellä Pohjoinen Rautatienkatu.
Shkëlqim Troplini

Shkëlqim Troplini (1. lokakuuta 1966 – 9. marraskuuta 2020) oli albanialainen painija, joka kilpaili vuoden 1996 kesäolympialaisissa.
Troplini kuoli 7. marraskuuta 2020 COVID-19:ään 54-vuotiaana COVID-19-pandemian aikana Albaniassa.
Åkerfelt

Åkerfelt on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Harry Åkerfelt (1915–2008), ratameloja
Niklas Åkerfelt (s. 1971), näyttelijä
Rainer Åkerfelt (1934–2016), ratameloja
Rolf Åkerfelt (s. 1941), ratameloja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1952 – naisten korkeushyppy

| Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1952 > Ratalajit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |   | miehet |   | naiset |
| 200 m |  | miehet |  | naiset |
| 400 m |  | miehet |  |  |
| 800 m |  | miehet |  |  |
| 1 500 m |  | miehet |  |  |
| 5 000 m |  | miehet |  |  |
| 10 000 m |  | miehet |  |  |
| 80 m aidat |  |  |  | naiset |
| 110 m aidat |  | miehet |  |  |
| 400 m aidat |  | miehet |  |  |
| 3000 m esteet |  | miehet |  |  |
| 4 x 100 m viesti |  | miehet |  | naiset |
| 4 x 400 m viesti |  | miehet |  |  |
Maraton ja kävelyt
| Maraton |  | miehet |  |  |
| 10 km kävely |  | miehet |  |  |
| 50 km kävely |  | miehet |  |  |
Kenttälajit
| Pituushyppy |  | miehet |  | naiset |
| Kolmiloikka |  | miehet |  |  |
| Korkeushyppy |  | miehet |  | naiset |
| Seiväshyppy |  | miehet |  |  |
| Kuulantyöntö |  | miehet |  | naiset |
| Kiekonheitto |  | miehet |  | naiset |
| Keihäänheitto |  | miehet |  | naiset |
| Moukarinheitto |  | miehet |  |  |
Ottelut
| Kymmenottelu |  | miehet |  |  |
Helsingin olympiakisojen naisten korkeushyppyyn osallistui 17 urheilijaa edustaen 10 kansallisuutta. Kilpailu käytiin 27. heinäkuuta.
Loppukilpailu

| Sija | Nimi | Maa | 135 | 140 | 145 | 150 | 155 | 158 | 161 | 163 | 165 | 167 | 169 | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Esther Brand |  Etelä-Afrikka | - | O | O | O | O | O | O | XO | XO | XXO | XXX | 167 |
| 2 | Sheila Lerwill |  Iso-Britannia | - | O | - | XO | O | O | O | XXO | XXO | XXX |  | 165 |
| 3 | Aleksandra Tšudina |  Neuvostoliitto | - | - | O | O | O | O | XO | O | XXX |  |  | 163 |
| 4 | Thelma Hopkins |  Iso-Britannia | - | - | - | O | O | O | XXX |  |  |  |  | 158 |
| 5 | Olga Modrachová |  Tšekkoslovakia | - | O | O | O | O | O | XXX |  |  |  |  | 158 |
| 6 | Fedora Schenk |  Itävalta | - | - | O | O | O | XO | XXX |  |  |  |  | 158 |
| 7 | Nina Kossova |  Neuvostoliitto | - | - | O | O | O | XXO | XXX |  |  |  |  | 158 |
| 7 | Dorothy Tyler |  Iso-Britannia | - | - | O | O | O | XXO | XXX |  |  |  |  | 158 |
| 9 | Gunhild Larkin |  Ruotsi | - | O | O | O | O | XXX |  |  |  |  |  | 155 |
| 10 | Alice Whitty |  Kanada | O | O | O | O | XO | XXX |  |  |  |  |  | 155 |
| 11 | Galina Ganeker |  Neuvostoliitto | - | O | O | XO | XO | XXX |  |  |  |  |  | 155 |
| 12 | Denyse De Castro |  Brasilia | - | - | - | O | XXX |  |  |  |  |  |  | 150 |
| 13 | Dawn Josephs |  Kanada | O | O | O | O | XXX |  |  |  |  |  |  | 150 |
| 14 | Solveig Ericsson |  Ruotsi | - | O | XO | O | XXX |  |  |  |  |  |  | 150 |
| 15 | Seija Pöntinen |  Suomi | - | O | O | XXO | XXX |  |  |  |  |  |  | 150 |
| 16 | Sisko Heikkilä |  Suomi | O | O | XXX |  |  |  |  |  |  |  |  | 140 |
| 17 | Tamar Metal |  Israel | O | XO | XXX |  |  |  |  |  |  |  |  | 140 |
O = ylitys, X = pudotus, - = väliin jätetty yritys.
Yhdystie 2891

Yhdystie 2891 Karassa maaliskuussa 2016.
Yhdystie 2891 on yhdystie, joka kulkee Riihimäeltä Hausjärven Karaan. Tien pituus on 4,4 kilometriä.
Tien kulku

Tie saa alkunsa Riihimäen Haapahuhdan alueelta, kantatieltä 54. Tästä se jatkaa koilliseen kohti Karan kylää, yhtyen lopulta seututiehen 290, Karan vanhan koulun tienoilla. Tien alkumetreiltä erkanee myös entinen paikallistie 13823 eli Silakkamäentie Ryttylän suuntaan.
Tie kulkee koko matkansa ajan nimellä Karantie.
Wilde

Wilde on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Barbie Wilde (s. 1960), kanadalainen näyttelijä
Brandon deWilde (1942–1972), yhdysvaltalainen teatteri- ja elokuvanäyttelijä
Brian Wilde (1927–2008), englantilainen näyttelijä
Cornel Wilde (1912–1989), yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä, -tuottaja ja -ohjaaja
Danny Wilde (s. 1956), yhdysvaltalainen muusikko
Eduard Vilde tai Wilde (1865–1933), virolainen kirjailija
Filip De Wilde (s. 1964), belgialainen jalkapallomaalivahti
Henry Wilde (1872–1912), englantilainen merimies, RMS Titanicin yliperämies
Jakob Wilde (1679–1755), saksalais-ruotsalainen historioitsija
Jane Wilde (1821–1896), irlantilainen runoilija ja poliittinen aktivisti, kirjailija Oscar Wilden äiti
Jann Wilde (s. 1982), suomalainen muusikko ja lauluntekijä
Jimmy Wilde (1892–1969), walesilainen nyrkkeilijä
Johann Wilde (1700-luvulla), baijerilainen viulisti
Kim Wilde (s. 1960), brittiläinen poplaulaja
Marty Wilde (s. 1939), englantilainen laulaja-lauluntekijä, Kim ja Ricky Wilden isä
Olivia Wilde (s. 1984), yhdysvaltalainen näyttelijä
Oscar Wilde (1854–1900), irlantilais-brittiläinen näytelmäkirjailija, prosaisti ja runoilija
Ricky Wilde (s. 1961), brittiläinen muusikko, lauluntekijä ja musiikkituottaja
Ted Wilde (1889–1929), mykkäfilmien käsikirjoittaja ja ohjaaja
William Wilde (1815–1876), irlantilainen silmä- ja korvalääkäri, Oscar Wilden isä
Nimen muita merkityksiä

Wilde, elokuva
Wilde, oik. Wilde Gomes da Silva (s. 1981), brasilialainen futsalpelaaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Yhdystie 2879

Yhdystie 2879 Riihimäen puolella kesäkuussa 2015.
Yhdystie 2879 on yhdystie, joka kulkee Riihimäeltä Hausjärven Hikiälle, yhtyen lopulta seututiehen 290. Tien pituus on kahdeksan kilometriä.
Tien kulku

Tie saa alkunsa Riihimäeltä, V. I. Oksasen kadun ja Väinö Sinisalon kadun risteyksestä. Tie jatkaa liikenneympyrälle siten, että tien länsipuolelle jää Peltosaari ja itäpuolelle Patastenmäki. Liikenneympyrältä tie jatkaa edelleen alittaen Riihimäki-Lahti-radan ja sivuuttaen Uhkolan, Taipaleen ja Metsäkorven kaupunginosat Riihimäellä sekä Lempivaaran matkailukeskuksen. Tästä tie jatkaa edelleen peltomaiden halki ja yhtyy Hikiällä lopulta seututiehen 290, Eskon koulun tienoilla.
Liikenneympyrälle asti tie kulkee nimellä V. I. Oksasen katu. Tämän jälkeen se jatkaa nimellä Uusi Karhintie ja Metsäkorven kohdilta edelleen nimellä Karhintie aina Hikiälle asti.
Åkerblom

Åkerblom on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anne Åkerblom (s. 1960), suomalainen judoka
Bengt Åkerblom (1967–1995), ruotsalainen jääkiekkoilija
Bror Åkerblom (1908–1984), suomalainen kielitieteilijä, paikallishistorioitsija ja professori
Christian Theodor Oker-Blom, vuoteen 1865 Åkerblom (1822–1900), suomalainen kenraali ja senaattori
Curt Åkerblom, Orre Christian, suomalainen muusikko
Hans Åkerblom (1934–2019), suomalainen lastentautien ja pediatrisen endokrinologian erikoislääkäri ja professori
Iras Åkerblom (1922–2008), suomalainen pituushyppääjä ja kolmiloikkaaja
Kristian Åkerblom (K. V. Åkerblom) (1877–1954), kansakoulunopettaja, kouluneuvos, filosofian kunniatohtori ja RKP:n kansanedustaja 1910–1930-luvuilla
Maria Åkerblom (1898–1981), suomalainen herätysliikkeen johtaja ja unissasaarnaaja
Matti Åkerblom (1740–1819), suomalainen rakennusmestari ja kirkonrakentaja, tunnetaan muun muassa Angelniemen kirkon rakentajana
Rudolf Åkerblom (1849–1925), suomalainen taidemaalari
Teemu Åkerblom (s. 1990), suomalainen jazzbasisti
Viktor Åkerblom, oululainen porvari, Kurimon ruukin omistaja.
Shenzhen Airlines

| Shenzhen Airlines 深圳航空 Shēnzhèn Hángkōng |
| --- | --- |
 IATA: ZH  –  ICAO: CSZ 
Kutsukoodi:  SHENZHEN AIR
Perustettu:  marraskuu 1992
Laivaston koko:  186
Kohteiden määrä:  74
Solmukohdat:  Shenzhen Bao'anin kansainvälinen lentoasema
Kotipaikka:   Shenzhen, Kiina
Kanta-asiakasohjelma:  PhoenixMiles
Allianssi:  Star Alliance
Avainhenkilö(t):  Tadej Tufek (toimitusjohtaja)
Yhtiön sivut:  www.shenzhenair.com
Shenzhen Airlines (kiin. 深圳航空, Shēnzhèn Hángkōng) on kiinalainen lentoyhtiö, jonka kotipaikka on Shenzhen Bao'anin kansainvälinen lentoasema Bao'anissa, Shenzhenissä, Kiinassa.
Yli sadan kapearunkokoneen laivastollaan (Airbus A320 -sarjan ja Boeing 737 -koneillaan) Shenzhen Airlines on Kiinan neljänneksi suurin kotimaanlentoyhtiö (China Southern Airlinesin, China Eastern Airlinesin ja Air Chinan jälkeen), noin seitsemän prosentin osuudellaan kapasiteetistä ja lennoista.
Yhtiö operoi yhteensä 137 kotimaista reittiä yhteensä 58 lentoasemalle, sekä yhdeksää kansainvälistä reittiä. Vuonna 2010 yhtiö kuljetti 16,5 miljoonaa matkustajaa, kasvua 9 % edelliseen vuoteen.
6. heinäkuuta 2011 Shenzhen Airlines virallisesti hyväksyttiin Star Alliancen täysjäseneksi. Yhtiö liittyi Star Allianceen 29. marraskuuta 2012 tullen allianssin toiseksi kiinalaisjäseneksi Shanghai Airlinesin eroamisen jälkeen.
Codeshare-sopimukset

Shenzhen Airlines on tehnyt codeshare-sopimukset seuraavien lentoyhtiöiden kanssa (tammikuussa 2013):
All Nippon Airways
Asiana Airlines
EVA Air
SilkAir
Singapore Airlines
Laivasto

Yhtiön laivastoon kuului toukokuussa 2019 seuraavat koneet, joiden keski-ikä oli 7 vuotta.
8 kpl Airbus A319
84 kpl Airbus A320
6 kpl Airbus A330
88 kpl Boeing 737
Lisäksi yhtiöllä on tilauksessa 3 Boeing 737 MAX konetta.
Aiheesta muualla

Official website (Arkistoitu – Internet Archive)
Review of Shenzhen Airlines (Arkistoitu – Internet Archive)
Star Allianceen kuuluvat lentoyhtiöt
| --- | --- |
Jäsenet:   Aegean Airlines  Air Canada  Air China  Air India  Air New Zealand  All Nippon Airways  Asiana Airlines  Austrian Airlines  Avianca  Brussels Airlines  Copa Airlines  Croatia Airlines  EgyptAir  Ethiopian Airlines  EVA Air  LOT Polish Airlines  Lufthansa  Shenzhen Airlines  Singapore Airlines  South African Airways  Swiss International Air Lines  TAP Air Portugal  Thai Airways International  Turkish Airlines  United Airlines 
Entiset jäsenet:   Adria Airways  Ansett Australia  Avianca Brasil  Blue1  British Midland International  Continental Airlines  Mexicana  Scandinavian Airlines  Shanghai Airlines  Spanair  TACA Airlines  TAM Airlines  US Airways  VARIG 
Shenzhen Airlinesin Boeing 737-800
Boeing 737 vanhassa värityksessään
Silkkaa kryptoniittia

| Silkkaa kryptoniittia Peltsix |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1993
 Formaatti: CD-levy
 Kesto: 38.12
 Levy-yhtiö: Flamingo
Peltsixin muut julkaisut
| Lihaa ja leikkeleitä 1991 | Silkkaa kryptoniittia 1993 | Pikku juttu sadan vuoden päästä 2010 |
Silkkaa kryptoniittia on Matti Pellonpään luotsaaman suomalaisen Peltsix-yhtyeen toinen studioalbumi vuodelta 1993.
Kappaleet

Aimo
Ecole militaire (viimeinen valssi)
Hiekkapaperinainen
Kaunokainen
Kenkää sain
Kun pyörii maa
Langetaan loveen
Liituraita
Mikä mieheen meni
Pyyhkeitä
Reppanat
Soilu

Soilu on Koillis-Pohjan Sähkö Oy:n rakennuttama voimalaitos Kuusamossa Soilujoessa Iijoen vesistössä, joka valmistui 1960. Sen putous on 28 metriä ja teho 1,8 MW. Sen omistaa Koskienergia Oy.
Yllönen

| Yllönen Верховье, Verhovje Üllöine |
| --- | --- |
 Riippusilta.
 Yllönen
 Koordinaatit: 60°59′53″N, 33°1′42″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Aunuksen piiri
Kunta:  Aunus
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2011):  710
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yllönen (ven. Верхо́вье, Verhovje; karjalaksi Üllöine) on kylä Karjalan tasavallan Aunuksen piirin Aunuksen kaupunkikunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Alavoisenjoen (Yllösen) varrella Aunuksen koillispuolella. Kylässä on 710 asukasta (vuonna 2011).
1900-luvun alussa seudun kylät muodostivat Riipuskalan volostiin kuuluneen Yllösen kyläkunnan. 1920-luvulta lähtien ne kuuluivat Aunuksen kyläneuvostoon. Sen asukkaista valtaosa oli karjalaisia. Hamoila (Gamoila), Heittoila (Geitoila), Herkkilä (Gerkelitsa), Hukkala eli Rytsöilä  (Ryttšeila), Kaanoila (Kaneila), Keljula (Kelljuilja), Kerkkoila (Kerkoila), Keroila, Kertšula, Kožala, Oinahala (Oinosovo), Paavoila (Pavoila), Timoila, Tšimilä (Tšimilitsa) ja Vanhimala (Vangimala) yhdistettiin virallisesti Yllösen kyläksi vuonna 1957.
Kylässä toimii peruskoulu. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu vuonna 1850 rakennettu kirkko ja kaksi vanhaa asuintaloa. Majoituspalveluja tarjoaa kesäaikaan Aunuscampingin leirintäalue.
Åke Yrjänänpoika Tott

Åke Yrjänänpoika Tott (k. 1520) oli ruotsalainen valtaneuvos ja Suomen sotilaskäskynhaltija.
Hän oli Hämeen linnan päällikkö sen jälkeen kun hänen tätinsä Ingeborg Åkentytär Tott kuoli. Tott toimi todennäköisesti vuodesta 1517 lähtien Suomen sotilaskäskynhaltija, jonka tehtävänä oli torjua tanskalaisten hyökkäykset. Hänet mestattiin tanskalaisten saatua vallan.
Yllätyslaatikko

| --- | --- |
:  Määritelmä: on yleensä kuukausittain ilmestyvä laatikko, jonka asiakas tilaa verkkokaupasta. 
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Yllätyslaatikko. Katso yllätyslaatikko Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Seppo Lohi

Seppo Lohi (s. 31. toukokuuta 1947 Kuukasjärvi, Ranua) on Simon seurakunnan entinen kirkkoherra. Lohi on teologian maisteri ja filosofian tohtori sekä Suomen ja Skandinavian kirkkohistorian dosentti Oulun yliopiston humanistisessa tiedekunnassa ja Itä-Suomen yliopiston filosofisen tiedekunnan teologisessa osastossa. Hän on tutkinut Lars Levi Laestadiusta, lestadiolaisen liikkeen leviämistä ja hajaannusprosessia sekä kirjoittanut herätysliikkeen historiasta kirjoja ja artikkeleita. Seppo Lohi itse lukeutuu vanhoillislestadiolaisiin.
Seppo Lohen pojista Olli Lohi on väitellyt lääketieteen, Hannes Lohi molekyyligenetiikan (filosofian) ja Tuomas Lohi filosofian tohtoriksi; Simo Lohi on lääketieteen ja hammaslääketieteen lisensiaatti ja Arttu Lohi on hammaslääketieteen lisensiaatti.
Julkaisut

He ovat voittaneet. Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys (SRK). Hämeenlinna 1978.
Näetkö Hänen kasvonsa. Arvi Hintsalan puheita ja kirjoituksia. Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys (SRK). Jyväskylä 1987.
Sydämen kristillisyys. Lars Levi Laestadius ja lestadiolaisen herätyksen alkuvaiheet. Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys (SRK). Jyväskylä 1989. 447 sivua.
Pohjolan kristillisyys. Lestadiolaisuuden leviäminen Suomessa 1870-1899. Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys (SRK). Väitöskirja. Oulu. Jyväskylä 1997. 784 sivua.
Lestadiolaisuuden suuri hajaannus ja sen taustat. Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys (SRK). Jyväskylä 2007. 576 sivua.
Christianity of the Heart. Lars Levi Laestadius and the beginning phases of the Laestadian Revival. Published by Laestadian Lutheran Church. Printed in the United States of America. Loretto, MN 2019.
Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1952 – naisten kuulantyöntö

| Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1952 > Ratalajit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |   | miehet |   | naiset |
| 200 m |  | miehet |  | naiset |
| 400 m |  | miehet |  |  |
| 800 m |  | miehet |  |  |
| 1 500 m |  | miehet |  |  |
| 5 000 m |  | miehet |  |  |
| 10 000 m |  | miehet |  |  |
| 80 m aidat |  |  |  | naiset |
| 110 m aidat |  | miehet |  |  |
| 400 m aidat |  | miehet |  |  |
| 3000 m esteet |  | miehet |  |  |
| 4 x 100 m viesti |  | miehet |  | naiset |
| 4 x 400 m viesti |  | miehet |  |  |
Maraton ja kävelyt
| Maraton |  | miehet |  |  |
| 10 km kävely |  | miehet |  |  |
| 50 km kävely |  | miehet |  |  |
Kenttälajit
| Pituushyppy |  | miehet |  | naiset |
| Kolmiloikka |  | miehet |  |  |
| Korkeushyppy |  | miehet |  | naiset |
| Seiväshyppy |  | miehet |  |  |
| Kuulantyöntö |  | miehet |  | naiset |
| Kiekonheitto |  | miehet |  | naiset |
| Keihäänheitto |  | miehet |  | naiset |
| Moukarinheitto |  | miehet |  |  |
Ottelut
| Kymmenottelu |  | miehet |  |  |
Helsingin olympiakisojen naisten kuulantyöntöön osallistui 20 urheilijaa edustaen 13 kansallisuutta. Kilpailu käytiin 26. heinäkuuta.
Karsinta

Karsintaraja oli 12,30.
| Sija | Nimi | Maa | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Klavdija Totšenova |  Neuvostoliitto | 13,88 |
| 2 | Gertrud Kille |  Saksa | 13,71 |
| 3 | Galina Zybina |  Neuvostoliitto | 13,66 |
| 4 | Marianne Werner |  Saksa | 13,62 |
| 5 | Marija Radosavljevic |  Jugoslavia | 13,15 |
| 6 | Magdalena Bregula |  Puola | 13,05 |
| 7 | Paulette Veste |  Ranska | 12,91 |
| 8 | Tamara Tyskievits |  Neuvostoliitto | 12,76 |
| 9 | Eivor Olson |  Ruotsi | 12,70 |
| 10 | Yvette Williams |  Uusi-Seelanti | 12,64 |
| 11 | Dorothea Kress |  Saksa | 12,57 |
| 12 | Jaroslava Krítková |  Tšekkoslovakia | 12,57 |
| 13 | Meeri Saari |  Suomi | 12,57 |
| 14 | Nada Kotlusek |  Jugoslavia | 12,35 |
| 15 | Ingeborg Pfüller |  Argentiina | 11,85 |
| 16 | Elzbieta Krysinska |  Puola | 11,50 |
| 17 | Gretel Bolliger |  Sveitsi | 11,48 |
| 18 | Janet Dicks |  Yhdysvallat | 11,44 |
| 19 | Ingeborg Mello de Preiss |  Argentiina | 10,82 |
| 20 | Choi Myeong-Suk |  Etelä-Korea | 10,76 |
Loppukilpailu

| Sija | Nimi | Maa | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Galina Zybina |  Neuvostoliitto | 15,00 | 14,58 | 14,04 | 14,55 | 14,33 | 15,28 | 15,28 |
| 2 | Marianne Werner |  Saksa | 13,89 | 13,91 | X | X | 14,04 | 14,57 | 14,57 |
| 3 | Klavdija Totšenova |  Neuvostoliitto | 14,42 | X | 14,50 | 14,11 | 14,06 | 14,35 | 14,50 |
| 4 | Tamara Tyskievits |  Neuvostoliitto | 14,42 | 14,13 | 13,57 | 14,00 | 13,45 | 13,88 | 14,42 |
| 5 | Gertrud Kille |  Saksa | X | 12,49 | 13,48 | 13,77 | 13,74 | 13,84 | 13,84 |
| 6 | Yvette Williams |  Uusi-Seelanti | 12,27 | 11,54 | 13,35 | 12,68 | 12,28 | 11,73 | 13,35 |
| 7 | Marija Radosavljevic |  Jugoslavia | 13,23 | X | 13,30 |  |  |  | 13,30 |
| 8 | Meeri Saari |  Suomi | 12,05 | 12,61 | 13,02 |  |  |  | 13,02 |
| 9 | Paulette Veste |  Ranska | 12,96 | 12,23 | 12,88 |  |  |  | 12,96 |
| 10 | Magdalena Bregula |  Puola | X | 12,39 | 12,93 |  |  |  | 12,93 |
| 11 | Dorothea Kress |  Saksa | 12,91 | 12,52 | 12,61 |  |  |  | 12,91 |
| 12 | Jaroslava Krítková |  Tšekkoslovakia | 12,18 | 12,59 | 12,73 |  |  |  | 12,73 |
| 13 | Eivor Olson |  Ruotsi | 12,46 | 11,28 | 12,05 |  |  |  | 12,46 |
| 14 | Nada Kotlusek |  Jugoslavia | 11,98 | X | 11,76 |  |  |  | 11,98 |
Kilpailun kärkikolmikko palkintopallilla.
Sheikh Jarrah

Näkymä Sheikh Jarrahiin. Taustalla Jerusalemin keskusta.
Sheikh Jarrah (arab. الشيخ جراح‎, Aš-Šayḫ Jarraḥ, hepr. ‏שייח' ג'ראח‎, Šeyx Džara) on kaupunginosa Jerusalemissa. Kaupunginosa kuuluu niin sanottuun Itä-Jerusalemiin. Aikanaan se oli osa uuttakaupunkia, jota rakennettiin 1800-luvun loppupuolella vanhankaupungin ulkopuolelle. Tuolloin se tunnettiin arabikaupunginosana, jonne Jerusalemin mahtisuvut rakennuttivat kartanoita, kuten nykyisen Oriental Housen. Alue on ollut Israelin hallinnassa sitten kuuden päivän sodan vuonna 1967. Sen asuntojen ja maan omistukseen on liittynyt oikeuskiistoja juutalaisten ja palestiinalaisten välillä.
Historia

Nykyisin Jerusalemin kaupunkiin kuuluva Sheikh Jarrah oli alkujaan oma kylänsä. Nimensä se sai 1100-luvulla ristiretkeläisiä vastaan taistelleen Salah al-Dinin eli Saladinin lääkäri Hussam al-Din al-Jarrahin mukaan. Jarrah on eräänlainen lääkärin arvonimi. Hussam al-Din al-Jarrah haudattiin kylän viereen ja haudan yhteyteen rakennutettiin suufilainen zawiya, josta tuli uskonnollinen vierailukohde. 1400-luvun historiallisissa lähteissä mainitaan lähistöllä olleen myös muiden "pyhien soturien" hautoja.
Paikkakunta kasvoi muun kaupungin kanssa 1800-luvulla. Kasvavan kaupungin asukkaita alkoi muuttaa vanhankaupungin ulkopuolelle niin sanottuun uuteen kaupunkiin, johon Sheikh Jarrah sittemmin sisältyi. Juutalaiset ja arabit perustivat omia uusia kaupunginosiaan. Sheikh Jarrahista tuli arabikaupunginosa. Sen kehitykseen vaikuttivat etenkin Jerusalemin palestiinalaiset mahtisuvut Husseini ja Nashashib. Husseinin suvun mufti rakennutti paikalle kesäasuntonsa 1840-luvulla. Sittemmin kaksi mahtisukua rakennuttivat useita palatseja turkkilais-eurooppalaiseen sekatyyliin. Husseini-suvun jäsen rakennutti Orient Housen, josta tuli myöhemmin ensin hotelli ja 1990-luvulla palestiinalaishallinnon Jerusalemin päämaja. Rabah Effendi Husseini rakennutti puolestaan oman kartanonsa, josta tuli vaikutusvaltaisen amerikkalaisperheen amerikkalainen siirtokunta. Jerusalemin mahtisukujen lapset opiskelivat Sheikh Jarrahin Pyhän Yrjön yksityiskoulussa. Kaupunginosan myöhempi merkitys palestiinalaisille on korostunut etenkin palestiinalaisiin mahtisukuihin liittyvän historian takia.
Israelin itsenäisyyssodan aikana  vuonna 1948 alueella käytiin taisteluita. 13. huhtikuuta arabijoukot väijyttivät siellä Haganan saattueen, jonka mukana oli sairaanhoitajia ja lääkäreitä. Juutalaiset joukot valtasivat alueen 25. huhtikuuta, mutta brittijoukot pakottivat heitä perääntymään. Aluetta kuvailtiin taistelujen jälkeen hylätyksi. Sodan jälkeen Sheikh Jarrah oli osa Jordanian hallitsemaa Länsirantaa ja Itä-Jerusalemia. Vuonna 1956 Jordania asutti paikalle 56 pakolaistaustaista palestiinalaisperhettä, jotka olivat lähtöisin vuoden 1948 sodan jälkeen Israeliin liitetyiltä alueilta. Pakolaiset eivät omistaneet maata tai asuntojaan. Vuonna 1967 syttyi kuuden päivän sota, jonka aikana Israel miehitti Jordanian Länsirannan.
Historia > Oikeuskiistat omistuksesta

Israelin miehitettyä alueen alkoivat oikeuskiistat alueen omistuksesta. Joidenkin siirtolaisjärjestöjen mukaan alue oli ollut juutalaisessa omistuksessa ennen Osmanien valtakunnan romahdusta. Oikeustaistelujen perusteella israelilaiset oikeusistuimet ovat antaneet häätömääräyksiä alueella asuville palestiinalaisille. Toukokuussa 2021 uusi uhkaava häätömääräys johti laajoihin yhteenottoihin palestiinalaisten ja juutalaisten välillä Jerusalemissa, mutta myös muualla Israelissa ja Länsirannalla.
Amerikkalainen siirtokunta ilmakuvassa vuodelta 1931.
Orient House.