stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen Kommunistinen Puolue
Kansainväliset yhteydet > Neuvostoliiton kommunistisen puolueen vaikutus > Vakoilu

Vuodesta 1928 alkaen Neuvostoliitto pyrki välttämään poliittisessa toiminnassa mukana olleiden käyttöä vakoilutehtävissä. Linja muuttui vuonna 1940, kun NKVD alkoi värvätä ystävyysseuralaisia SKP:n yhteydet ohittaen. Jatkosodan aikana rintaman yli loikanneet kommunistit ohjattiin pääasiassa tiedustelutehtäviin NKVD:lle ja GRU:lle. Myös SKP:n Suomen organisaatio kytkettiin Neuvostoliiton sotilastiedustelun käyttöön kesällä 1942.
Punaisen Valpon lakkauttamista valmisteltaessa neuvostotiedustelu rakensi sotilastiedustelua jatkaneen verkoston, joka muotoutui etenkin entisen sotilastoimiston kommunistityöntekijöistä. Verkosto limittyi kaaderiosastolta johdettuun SKP:n sisäiseen tiedusteluun ja vakoilu kytkettiin siten puoluetoimintaan. Verkostoa johti kaaderiosastolla työskennellyt Veikko Sippola puheenjohtaja Aaltosen tukemana. Verkostosta tietoinen SKP:n ydinjohto hyväksyi (ohitseenkin harjoitetun) tiedustelutoiminnan, mutta tapausten noustua julkisuuteen puolue joko kiisti ne tai vaikeni asiasta. Monet kommunistit hyväksyivät Neuvostoliiton auttamisen kaikin keinoin, mutta jäsenistön keskuudessa esiintyi myös kritiikkiä vakoilua kohtaan. Vastustajien ohella NKP valvoi verkostoillaan myös SKP:tä. Neuvostoliitto alkoi vähentää kommunistien käyttöä vakoojina 1950-luvun puolivälissä kaikissa maissa. SKP:hen läheisesti liittyviä henkilöitä ei jäänyt kiinni vakoilusta 1950-luvun lopun jälkeen ja puolueorganisaatio pidettiin erossa toiminnasta. KGB:n n-linja tosin värväsi yksittäisiä kommunisteja jatkossakin.
Aiheesta muualla

SKP:n ohjelmat Pohtiva – poliittisten ohjelmien tietovaranto
Kommunisti-lehdet Kansalliskirjaston digikirjastossa: 1925–1929
Kansan Arkiston valokuvat Finna.fi
| n k Komintern (1919–1943) |
| --- | --- | --- |
| Kansainväliset järjestöt |  Imperialismin vastainen liitto  Kansainvälinen Punainen Apu  Kommunistinen nuorisointernationaali  Kommunististen naisten internationaali  Punainen ammattiyhdistysinternationaali  Punainen talonpoikaisinternationaali  Punainen urheiluinternationaali  Talonpoikaisten vapaa-ajattelijoiden internationaali  Työläisten kansainvälinen apu  |  |
| Jäsenet |  Venäjän kommunistinen puolue  Alankomaiden kommunistinen puolue  Amerikan sosialistinen työväenpuolue  Belgian kommunistinen puolue  Bulgarian kommunistinen puolue  Espanjan kommunistinen puolue  Espanjan kommunistinen työväenpuolue  Industrial Workers of the World  Irlannin työväestön vallankumoukselliset ryhmät  Italian sosialistinen puolue  Itävallan kommunistinen puolue  Jugoslavian kommunistinen puolue  Klassekampen-ryhmä  Latvian kommunistinen puolue  Liettuan kommunistinen puolue  Norjan työväenpuolue  Portugalin maximalistinen liitto  Puolan kommunistinen puolue  Romanian kommunistinen puolue  Ruotsin kommunistinen puolue  Socialist Party of America (vasemmistosiipi)  Sosialistinen työväenpuolue  Spartakistiliitto  Suomen Kommunistinen Puolue  Sveitsin kommunistinen puolue  Tšekkoslovakian kommunistinen puolue  Työväeninternationaalin ranskalainen osasto ja syndikalistit  Ukrainan kommunistinen puolue  Unkarin kommunistinen puolue  Valko-Venäjän kommunistinen puolue  Viron kommunistinen puolue  Workers’ International Industrial Union  Tokion ja Jokohaman sosialistiset ryhmät  |  |
Kansandemokraattien vappumarssikulkue Kaivokadulla 1960.
Puoluetoimisto vuonna 1945 osoitteessa Säästöpankinranta 2, Helsinki.
Suomen kommunistisen puolueen (SKP) keskuskomitea maanpaossa   Moskovassa vuonna 1920. Vasemmalta oikealle: K. M. Evä, Jukka Rahja, Jalo Kohonen, Kullervo Manner, Eino Rahja, Mandi Sirola ja Yrjö Sirola.
Poliittisen vangin Estella Ketolan hautajaiset Porissa 1925.
Kuusisen (oik.) kansanhallituksen ja Neuvostoliiton välisen valtiosopimuksen allekirjoitustilaisuus 1. joulukuuta 1939.
SKP:n 29-vuotisjuhla Messuhallissa 19. elokuuta 1947.
Sisäänkäynti kommunistien salaiseen kirjapainoon Pispalassa.
Pääjärvi (Kuopio)

| Pääjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°48′01″N, 27°19′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Ittalanjoki Keihäsjärveen 
Järvinumero:  14.725.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,6 m  
Pituus:  2,1 km  
Leveys:  470 m  
Rantaviiva:  5,627 km  
Pinta-ala:  27,074 ha  
Suurin syvyys:  12,6 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Pääjärvi tai Pieni Pääjärvi on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Airakselan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 470 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 27 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,6 metriä mpy.
Viita-Lauas

| Viita-Lauas |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°47′13″N, 27°23′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  joki Hoikkajärveen 
Järvinumero:  14.725.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,2 m  
Pituus:  3,1 km  
Leveys:  460 m  
Rantaviiva:  7,385 km  
Pinta-ala:  1,01226 km²   
Tilavuus:  0,00201988 km³ 
Keskisyvyys:  2 m  
Suurin syvyys:  3,3 m  
Saaria:  1 
 fiViita-Lauas 
Viita-Lauas  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Airakselan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 3,1 kilometriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 101 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,02 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00202 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 3,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,2 metriä mpy.
Musta-Hero

| Musta-Hero |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°47′44″N, 27°21′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Pääjärveen 
Järvinumero:  14.725.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,9 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,713 km  
Pinta-ala:  1,605 ha  
Suurin syvyys:  7,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMusta-Hero 
Musta-Hero  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Airakselan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 300 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,9 metriä mpy.
Toy Story: Jonka aika unohti

| Toy Story: Jonka aika unohti> Toy Story That time forgot |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Steve Purcell
Käsikirjoittaja:  Steve Purcell
Tuottaja:  John Lasseter
Säveltäjä:  Michael Giacchino
Pääosat:   Tom Hanks  Tim Allen  Kristen Schaal  Kevin McKidd 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Walt Disney Pictures  Pixar 
Levittäjä:  Disney-ABC Domestic Television Disney+
Ensi-ilta:  16. joulukuuta 2014 (Yhdysvallat) 15. syyskuuta 2020 (Suomi)
Kesto:  21 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Toy Story: Jonka aika unohti on vuonna 2014 valmistunut jouluaiheinen lyhytelokuva. Tapahtumat sijoittuvat Toy Story 3:n jälkeiseen aikaan. Lyhytelokuvan ensi-ilta oli ABC-kanavalla 16. joulukuuta 2014 Yhdysvalloissa. Lyhytelokuvaa ei ole dubattu suomeksi mutta se katsottavissa suomenkielisellä tekstityksellä Disney+-palvelussa. Lyhytelokuvan on käsikirjoittanut ja ohjannut Steve Purcell, ja se on John Lasseterin tuottama.
Lego Cars

Cars LEGO-teema käsittelee Disney Pixarin Autot ja Autot 2 -elokuvia. Samalla teemalla on toteutettu myös muutama Duplo-paketti.
Tuotteet

Tavalliset Legot:
Sarja 1
8200: Salama McQueen
8201: Martti
8206: Tokion varikko
8486: Make kuljetusrekka
8487: Flooran V8-Cafe
8639: Big Benin pako
8679: Tokion kansainvälinen kilparata
Sarja 2
9478: Francesco Bernoulli
9479: Ivan-Martti
9480: Finn McMissile
9481: Jeff Corvette
9483: Vakooja Martin pako
9484: Punan vesipelastus
9485: Upea kilpa-autosarja
9486: Pako öljynporauslautalta
Lego Duplo Cars
5813: Salama McQueen
5816: Make tien päällä
5817: Agentti Martti
5819: Tokion kilpa-ajot
5829: Varikko
6132: Puna
6133: Kilpailupäivä
6134: Siddeley pelastaa päivän
Aiheesta muualla

LEGO cars kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Davide Frattesi

Davide Frattesi marraskuussa 2023.
Davide Frattesi (s. 22. syyskuuta 1999 Rooma) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 178-senttimetrinen. Hän edustaa Serie A:ssa pelaavaa Interiä. Hän on pelannut Italian A-maajoukkueessa vuodesta 2022.
Frattesi pelasi Lazion ja Roman junioreissa ja siirtyi vuonna 2017 Sassuoloon. Hän pelasi kaudella 2017–2018 Sassuolon edustusjoukkueessa vain yhden Italian cupin ottelun. Seuraavat vuodet kuluivat lainalla Serie B -seuroissa: kaudella 2018–2019 Ascolissa, kaudella 2019–2020 Empolissa ja kaudella 2020–2021 Monzassa. Kaudella 2021–2022 hän pelasi Sassuolossa 36 Serie A -ottelua, joissa hän teki neljä maalia. Seuraavalla kaudella hän pelasi 36 Serie A -ottelua, joissa hän teki seitsemän maalia. Kaudella 2023–2024 hän pelasi lainalla Serie A:n mestaruuden voittaneessa Interissä. Hän pelasi Serie A:ssa 32 ottelua ja teki niissä kuusi maalia. Mestarien liigassa hän pelasi seitsemän ottelua ja teki maalin marraskuussa alkulohko-ottelussa Benficaa vastaan. Kesällä 2024 Frattesi siirtyi Interin omistukseen.
Frattesi pelasi Italian nuorisomaajoukkueissa alle 17-vuotiaista alle 21-vuotiaisiin. Hän pelasi kolme ottelua alle 17-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2016 ja viisi ottelua alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2018. Jälkimmäisessä turnauksessa Italia saavutti hopeaa ja Frattesi teki maalin alkulohko-ottelussa sittemmin mestaruuden voittanutta Portugalia vastaan. Frattesi pelasi kuusi ottelua alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2019. Hän teki maalin alkulohko-ottelussa Meksikoa ja puolivälieräottelussa Malia vastaan. Hän ei pelannut enää tappiollisessa pronssiottelussa.
Frattesi pelasi Italian A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran kesäkuussa 2022 Kansojen liigan ottelussa Saksaa vastaan. EM-kilpailuissa 2024 hän pelasi avauskokoonpanossa Italian kaksi ensimmäistä ottelua ja tuli kahdessa muussa vaihdosta kentälle. Hän on pelannut vuoden 2024 loppuun mennessä 25 A-maaottelua, joista 12 on kuulunut Kansojen liigaan ja viisi EM-karsintaan. Hän on tehnyt A-maaotteluissaan kahdeksan maalia: yhden kesäkuussa 2023 Kansojen liigan pronssiottelussa Alankomaita vastaan, kaksi syyskuussa 2023 EM-karsintaottelussa Ukrainaa vastaan sekä yhden lokakuussa 2023 EM-karsintaottelussa Maltaa, kesäkuussa 2024 ystävyysottelussa Bosnia ja Hertsegovinaa, syyskuussa 2024 Kansojen liigan ottelussa Ranskaa, kolme päivää myöhemmin Kansojen liigan ottelussa Israelia ja lokakuussa 2024 jälleen Kansojen liigan ottelussa Israelia vastaan.
Valkea-Hero

| Valkea-Hero |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°48′00″N, 27°20′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.725.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  148,9 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,805 km  
Pinta-ala:  2,526 ha  
Suurin syvyys:  6 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Valkea-Hero  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Airakselan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 360 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 148,9 metriä mpy.
Korkein oikeus (elokuva)

| Korkein Oikeus |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Olli Ylinen
Käsikirjoittaja:  Olli Ylinen, K. Oso Laakso, Laura Iso-Metsälä, Mari Hokkanen
Tuottaja:  Tuuli Siitari
Kuvaaja:  Mara Jelinko
Leikkaaja:  Jari Järvi
Pääosat:  Antti Launonen Jyrki Nousiainen Laura Birn Marja Salo
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Yansa Productions
Ensi-ilta:  24. syyskuuta 2008
Kesto:  1:38
Alkuperäiskieli:  Suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korkein oikeus on suomalainen independent-elokuva vuodelta 2008. Elokuva sai ensi-iltansa 24. syyskuuta 2008 Rakkautta ja Anarkiaa -elokuvafestivaaleilla, ja se valittiin avoimessa nettiäänestyksessä parhaaksi elokuvaksi. Tämän jälkeen se otettiin Finnkinon ohjelmistoon ensimmäisenä indie-elokuvana suomessa. Korkein oikeus on myös ensimmäinen suomalainen indie-elokuva joka oli Jussi-gaalassa ehdolla avoimessa yleisöäänestyksessä.
Elokuva käsittelee helsinkiläisten nuorten alakulttuureita sekä yksilönvapautta. Se on Olli Ylisen ensimmäinen ohjaus. Pääosissa näyttelevät Antti Launonen, Jyrki Nousiainen, Marja Salo ja Laura Birn. 
Elokuvan on tuottanut Yansa Creations.
Cast

Antti Launonen - Noa
Jyrki Nousiainen - Ilmari K. Kurki
Marja Salo - Ronja
Laura Birn - Elisa
Rita Polster - Larissa
Emilia Sinisalo - Outi
Pauliina Palo - Terhi
Pauliina Hukkanen - Kelan virkailija
Tommy Hellsten - Yliopiston luennoitsija
Aiheesta muualla

Korkein oikeus Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Korken oikeus Elonet.
Heinikko-Hero

| Heinikko-Hero |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°47′29″N, 27°21′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Musta-Heroon 
Järvinumero:  14.725.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  136,4 m  
Pituus:  370 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,923 km  
Pinta-ala:  1,969 ha  
Suurin syvyys:  2,9 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Heinikko-Hero  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Airakselan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 370 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,4 metriä mpy.
Rautajärvi (Humppila)

| Rautajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Humppila
Koordinaatit:  60°55′07″N, 23°17′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Mittaustietoja
 fiRautajärvi 
Rautajärvi on kuivatettu järvi Kanta-Hämeessä Humppilassa. Entinen järvi kuului Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella Kojonjoen valuma-alueeseen ja järven läpi virtasi Koenjoki eli Kojonjoki. Järvi kuivatettiin 1800-luvulla niityksi, mutta nykyään se on peltomaata. Järven paikalla lukee nykykartoissa "Rautajärvi" ja sen rantojen jättämät jäljet peltomaassa näkyvät edelleen ilmavalokuvissa.
Historia

Rautajärven lähistöltä eli Humppilan Järvensuolta löydettiin suoturpeen kairausnäytteistä viljan siitepölyä aivan kivikauden lopulla syntyneistä kerroksista. Rautajärvi olisi sen mukaan ollut herkästi tulvivana järvenä viljelyä harjoittavan väestön kiinteä asuinpaikka. Keramiikasta päätellen viljelijät olivat nuorakeramiikan tai kampakeramiikan valmistajat.
Vuoden 1855-56 Kalmbergin kartastossa järvi osuu kahden karttalehden taitteeseen. Se oli tuolloin soikean muotoinen järvi, jonka länsipäässä oli pitkä ja kapea lahti. Koenjoki laski järveen pohjoisesta ja laski pois lännessä lahden perukassa. Jos järvi on piirretty kartastoon tarkasti ja sen mittakaava vastaa piirrettyjä mittoja, olisi järven pituus ollut noin 3,4 kilometriä ja suurin leveys 1,4 kilometriä. Länteen kurottava lahti olisi ollut 2 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Lahden pohjukka oli kaareva, mikä näkyy Koenjoen mutkana edelleen.
Humppilassa haettiin lupa laskea Rautajärvi vuonna 1848. Toisen kerran haettiin samaan hankkeeseen lupa Tammelan pitäjästä vuonna 1862 ja vuosina 1865−1870 järveä lopultakin laskettiin. Hanketta varten perustettiin vuonna 1865 järvenlaskuyhtiö, jossa järven osuudet jaettiin kylittäin.
Vuonna 1913 talollinen K.V. Kylämarkkula ja kumppanit Metsämaalta pyysivät Rautajärven vesijättömaan katselmusta. Tästä voidaan päätellä, että järven vedenpintaa olisi laskettu niin alas, että kuivunutta maata oltaisiin jakamassa kuivausyhtiön osakkaiden kesken.
Suuri Rautajärvi on ilmeisesti laskettu ja kuivatettu useassa vaiheessa aivan samalla tavoilla kuin muitakin järviä. Järven alisen kosken tai luusuan perkaamisen jälkeen vesijättö ojitettiin ja kuivattiin. Kuitenkin tulvaherkkään järvenpohjaan tuli kaivaa uoma tulevaa jokea varten. Eräs ongelma oli Rautaoja, joka laski Rautajärveen. Sen vedet joudutaan nykyään pumppaamaan Koenjokeen, sillä sen vedenpinta on ylempänä kuin järven pohjalla virtaavan Rautaojan. Nämä toimenpiteet tapahtuivat 1900-luvun puolella. Kokonaan kuivatetuksi järvi saatiin 1950-luvulla.
Aiheesta muualla

Bilund, Antti & Sepänmaa, Timo & Jussila, Timo: Rauma-Forssa voimajohtolinjan muinaisjäännösinventointi (Arkistoitu – Internet Archive), Mikrolitti OY, 2011
Sinimusta liike

| Sinimusta liike |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  13. tammikuuta 2021
Puheenjohtaja:  Tuukka Kuru
Puoluesihteeri:  Terhi Kiemunki
Varapuheenjohtajat:  Tapio Rantanen
Ideologia:   uusfasismi  valkoinen nationalismi  suomalainen nationalismi  traditionalismi  maahanmuuttovastaisuus  EU-vastaisuus 
Poliittinen kirjo:  äärioikeisto
Osoite:  Hämeenlinna
Jäsenmäärä:  171 (2022) 
Värit:           sininen ja musta
Kotisivu:  sinimustaliike.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sinimusta liike (lyhenne SML) on suomalainen uusfasistinen, nationalistinen ja traditionalistinen yhdistys. Se merkittiin puoluerekisteriin kesäkuussa 2022, mutta korkein hallinto-oikeus purki rekisteröintipäätöksen huhtikuussa 2024. Sinimusta liike kertoo tavoitteensa olevan itsenäinen, elinvoimainen ja riippumaton Suomi, ja sen pysyminen suomalaisten kotimaana.
Liike syntyi etnonationalismista johtuneesta riidasta perussuomalaisissa, joka johti Perussuomalaisten Nuorten hajoamiseen ja sen edustajien erottamiseen puolueesta. Sen nimi ja väritys ovat Isänmaallisen kansanliikkeen innoittamia.
Ideologia ja sijoittuminen poliittisella kartalla

Helsingin Sanomien arvokartan mukaan puolue on vasemmistolainen ja kansalliskonservatiivinen, mikä puheenjohtaja Tuukka Kurun mukaan on tarkoituskin.
Tuukka Kurun mukaan puolue kuuluu samaan aatteelliseen kolmannen tien jatkumoon, mihin kuuluivat toista maailmansotaa edeltäneet eurooppalaiset liikkeet, jotka etsivät kolmatta vaihtoehtoa kapitalismin ja kommunismin rinnalle.
Kolmannen tien liikkeitä olivat Kurun mukaan muun muassa Saksan kansallissosialistit, Italian fasistit, Espanjan francolaiset ja Suomen Isänmaallinen kansanliike.
Sinimusta liike on julistanut olevansa avoimen rasistinen ja fasistinen.
Historia

Sinimusta liike järjesti vuoden aikana lukuisia korttienkeruutapahtumia eri puolella Suomea. Keräyksen viimeisenä päivänä 11. toukokuuta 2022 sähköisiä kannattajakortteja oli kasassa 4 251 kappaletta ja lisäksi puolue ilmoitti keräävänsä paperisia kannattajakortteja. Lopulta liike sai kasaan yhteensä 5 296 kannattajakorttia.
Oikeusministeriö piti puolueen ohjelmaa niin radikaalina ja demokratianvastaisena, että se piti osittain kirjoittaa uudelleen. Puolue esimerkiksi halusi etnisen rekisterin Suomessa asuvista ihmisistä, kieltää ei-perinteisen perhemallin kannattamisen ja kaikkien 1990 jälkeen kansalaisuuden saaneitten kansalaisuuden uudelleenkäsittelyn. Oikeusministeriön mukaan liikkeen tavoitteet olivat ristiriidassa perus- ja ihmisoikeuksien kanssa. Ministeriö ei hyväksynyt kirjauksia, jotka olisivat tarkoittaneet ennakkosensuuria. Liike olisi esimerkiksi halunnut säätää laittomaksi kaikki puheet, jotka voitaisiin tulkita suomalaisuuden tai heteronormatiivisuuden vastaisiksi. Ministeriö vastusti syrjintäkiellon ja yhdenvertaisuuden vastaisia pyrkimyksiä. Ministeriön mukaan liikkeen kaavailemaa etnistä rekisteriä käytettäisiin tiettyjen henkilöryhmien seuraamiseen, eristämiseen ja heidän kansalaisuutensa oikeudettomaan riistämiseen. Sinimusta liike siisti asiakirjojaan, minkä jälkeen oikeusministeriö näytti puoluehankkeelle vihreää valoa keväällä 2021. Puolue merkittiin puoluerekisteriin 16. kesäkuuta 2022.
Joulukuussa 2023 poliisi otti kiinni luvattomasti teräasetta kantaneen sinimustan liikkeen puolueaktiivin. Vaalikoneissa aktiivi oli kertonut, että hänen ”agendanaan” oli ”väestönvaihdon estäminen”.
Kevään 2023 eduskuntavaaleissa puolue kampanjoi juuri niillä teemoilla, jotka se oli ministeriön vaatimuksesta poistanut ohjelmastaan. Ohjelmaan palautettujen kohtien vuoksi oikeusministeriö pyysi korkeimmalta hallinto-oikeudelta (KHO) lupaa Sinimustan liikkeen puoluerekisteröinnin purkamiseksi. Päätöksellään 23. huhtikuuta 2024 KHO purki oikeusministeriön tekemän rekisteröintipäätöksen. 31. toukokuuta Oikeusministeriö hyväksyi Sinimustan liikkeen uuden yleisohjelman, ja liike kerää kannattajakortteja 1. kesäkuuta 2024 alkaen.lähde?
Kannattajat

Kannatusilmoitusten perusteella puolueen kannattajia ovat usein nuoret miehet. Kannattajia on erityisen paljon Jyväskylässä ja sen lähikunnissa. Monella kannattajista on järjestyksenvalvoja- tai vartijakortti. Mikäli kannattaja oli osallistunut kunnallisvaalehin, he olivat useimmiten perussuomalaisten ehdokkaina.
Sinimustien tukijoissa oli keskimääräistä enemmän sellaisia kansalaisia, jotka ovat joskus joutuneet syytteeseen rikoksesta, mukaan luettuna väkivalta- ja henkirikoksista. Kannatusilmoituksen allekirjoittajien joukossa oli mies, joka hyökkäsi ulkoministeri Timo Soinin kimppuun; mies, joka puukotti filosofi Esa Saarista; mies, joka tuomittiin pride-kulkueeseen kohdistuneesta iskusta; ja mies, joka tuomittiin ehdolliseen vankeuteen iskusta synagogaan. Kannattajiin lukeutuivat kirjailija Timo Hännikäinen, tavaratalokauppias Juha Kärkkäinen, useat kielletyn uusnatsijärjestö Pohjoismaisen vastarintaliikkeen jäsenet ja viisi miestä, joita epäillään äärioikeistolaisista terrorismirikoksista.
Kannatusilmoituksen allekirjoittivat myös eräät henkilöt, jotka kertoivat, että eivät kannata puolueen tavoitteita, vaan tekivät sen esimerkiksi altistaakseen puolueen ajatukset kritiikille demokraattisessa prosessissa tai kannattaakseen poliittista osallistumista ylipäätään.
Kauppakeskus Valkeassa 18. kesäkuuta 2024 tapahtuneesta rasistisen puukotuksen tehneeltä 16-vuotiaalta uusnatsilta löytyi kotietsinnän yhteydessä sinimustan liikkeen materiaaleja.
Politiikka

Sinimusta liike määrittelee itsensä radikaaliksi, traditionalistiseksi ja suomenmieliseksi ja sen keskeisenä poliittisena tavoitteena on suomalainen valtio ja rodullisesti suomalainen kansa. Puolueen puheenjohtajan Tuukka Kurun mukaan puoluetta voi pitää myös fasistisena.
Puolue haluaa edistää tietoa suomalaisten kulttuurillisista juurista ja haluaa muun muassa opetusjärjestelmässä opetettavan suomalaisesta alkuperäisuskonnosta kristinuskon kanssa. Puolue haluaa myös suomen kielestä Suomen ainoan virallisen kielen.