stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juurijalkaiset

| Juurijalkaiset |
| --- | --- |
 Ammonia tepida -huokoseläin
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Chromista
Alakunta::  Harosa
Osakunta::  Rhizaria  Cavalier-Smith 2002
Pääjaksoja ja luokkia
 Cercozoa Verkkolevät (Chlorarachnea)  Möhösienet (Phytomyxea)  Proteomyxidea  Sarcomonadea  Imbricatea / Silicofilosea  Thecofilosea  Phaeodarea  Ebridea  Retaria Huokoseläimet (Foraminifera)  Säde-eläimet (Radiolaria) 
Katso myös
   Juurijalkaiset Wikispeciesissä   Juurijalkaiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Juurijalkaiset (Rhizaria) on runsaslajinen eliöryhmä, johon kuuluu erilaisia yksisoluisia aitotumaisia, jotka aikaisemmin luokiteltiin alkueliöiksi ja alkueläimiksi niiden yleensä toisenvaraisen elintavan vuoksi. Joillakin lajeilla tosin voi olla soluissaan endosymbionttisia yksisoluisia leviä tai niistä evoluution kuluessa surkastuneita viherhiukkasia. Useat niistä ovat ulkomuodoltaan amebamaisia eliöitä, joilla on säiemäisiä, verkkomaisia tai mikrotubuluksiin liittyviä valejalkoja. Monilla lajiryhmillä on lisäksi erilaisia solunulkoisia tukirankoja ja kuoria. Melkein kaikilla on yhteisenä rakennepiirteenä mitokondrioiden putkimaiset kristat eli sisäkalvon poimut.
Vanhemmissa lähteissä juurijalkaiset-nimeä on käytetty laajemmasta Sarcodina-ryhmästä, joka sisälsi muun muassa ameebat, kuoriameebat, limasienet ja labyrinttisienet sekä huokos- ja säde-eläimet.
Luokittelu

Rhizaria käsittää kolme pääryhmää:
Cercozoa, johon lukeutuu erilaisia amebamaisia ja uintisiimallisia eliöitä.
Huokoseläimet (Foraminifera), jotka ovat yleensä kalkkikuorellisia, verkkomaiset valejalat omaavia eliöitä.
Säde-eläimet (Radiolaria), joilla on kova ulkoinen tukiranka ja pinnallaan neulamaisia mikrotubuluksiin liittyviä valejalkoja.
Fylogeneettisesti yhtenäisen Rhizaria-kladin olemassaolo on selvinnyt 1990-lopulla tehtyjen molekyylisystemaattisten tutkimusten tuloksena. Käsitykset kunnan pääryhmien välisistä sukulaisuuksista perustuvat niin ikään lajiryhmien geneettisten ominaisuuksien vertailuun. Rhizaria kuvattiin vuonna 2002. Se kuuluu aitotumaisten Bikonta-päähaaraan yhdessä kasvit, punalevät ja glaukofyytit käsittävän Archaeplastida-suurkunnan sekä kromalveolaattien ja ekskavaattien kanssa. On mahdollista, että nämä luokittelut muuttuvat ja tarkentuvat tutkimustiedon karttuessa. Baldaufin (2008) mukaan juurijalkaiset kuuluvat kromalveolaatteihin yhdessä alveolaattien ja ja sukasiimaisten (Stramenopila) ryhmän kanssa.
Vaikka eräät kuntaan kuuluvat lajit ovat ulkomuodoltaan amebamaisia, niitä ei pidä sekoittaa varsinaiseen amebojen kuntaan Amoebozoa. Kaikkien kuntaan kuuluvien taksonien keskinäinen sukulaisuus ei tutkimustiedon tuoreuden vuoksi ole vielä selkeä, ja luokittelut voivat siksi muuttua ja tarkentua. Esimerkiksi möhösienten otaksutaan kuuluvan joko Cercozoa-pääjaksoon tai joissakin lähteissä niiden katsotaan olevan lähempänä huokoseläinten pääjaksoa.
Ford Focus (2010)

| Ford Focus III |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Argentiina  Kiina  Saksa  Taiwan  Thaimaa  Venäjä  Yhdysvallat
Valmistaja:  Ford
Konserni:  Ford Motor Company
Valmistusvuodet:  2010–2019
Korimalli:  4-ovinen sedan 5-ovinen hatchback 5-ovinen farmari
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  Ford Focus II
Seuraaja:  Ford Focus IV
Teknisesti samankaltaisia:  Ford C-Max II Ford Kuga II Ford Transit Connect II Lincoln MKC Volvo V40
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Ford Global C
Moottori:  R3 R4
Iskutilavuus:  1,0–2,3 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti 6-vaihteinen kaksoiskytkin
Ford Focus III on Ford Focuksen kolmas sukupolvi, jota valmistettiin vuosina 2010–2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ford Focus (2010) Wikimedia Commonsissa
Ford Focus ST
Ford Focus RS
Kolmannen sukupolven facelift-malli.
Kansallinen liittouma

| Kansallinen liittouma> Rassemblement national |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  5. lokakuuta 1972
Puheenjohtaja:  Jordan Bardella
Ideologia:  arvokonservatismi, protektionismi, euroskeptismi, nationalismi, oikeistopopulismi
Poliittinen kirjo:  oikeisto laitaoikeisto
Toimisto:  76-78 rue des Suisses, 92000 Nanterre
Jäsenmäärä:  83 000
Kansalliskokous:  89 / 577
Senaatti:  1 / 348
EU-parlamentti:  23 / 79
Alueneuvosto:  292 / 1 758
Kansainväliset jäsenyydet:  – Identiteetti ja demokratia
Nuorisojärjestö:  Front national de la jeunesse
Kotisivu:  www.rassemblementnational.fr
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kansallinen liittouma (ransk. Rassemblement national, RN, sanatarkasti ’Kansallinen kokoomus’; vuosina 1972–2018 Kansallinen rintama) on ranskalainen kansallismielinen poliittinen puolue. Puolueen puheenjohtaja oli sen perustamisesta vuonna 1972 vuoteen 2011 Jean-Marie Le Pen. Hänen jälkeensä puheenjohtajaksi valittiin hänen tyttärensä Marine Le Pen. Marraskuussa 2022 puheenjohtajaksi valittiin Jordan Bardella.
Puolueohjelmassaan Kansallinen liittouma korostaa Ranskan kansalaisten oikeuksia ulkomaalaisiin ja maahanmuuttajiin nähden. Puolue haluaa lisätä Ranskan vaikutusvaltaa ja arvovaltaa maailmalla sekä suojella Ranskan kieltä ja kulttuuria. Se haluaa rajoittaa maahanmuuttoa etenkin Afrikasta, ja se haluaa rajoituksia maahanmuuttajien sosiaaliavustuksiin. Puolue haluaa palauttaa rajavalvonnan. Se kannattaa protektionismia, tuontitulleja ja veronalennuksia.
Historia

Kansallisen rintaman perustivat vuonna 1972 François Duprat ja François Brigneau. Puolueen johtajaksi tuli samana vuonna Jean-Marie Le Pen, joka johti puoluetta vuoteen 2011 saakka.
Kansallinen rintama hyödynsi 1970-luvulla ranskalaisten fasistien iskulauseita 1930-luvulta ja vetosi Algerian sodan veteraaneihin ja Pierre Poujaden oikeistopopulistisen liikkeen kannattajiin 1950-luvulta. Kansallinen rintama ei saanut merkittävää kannatusta vielä 1970-luvulla. Vuonna 1980 puolue menestyi hyvin Pariisin ja Dreux'n pormestarinvaaleissa ja sai 10 paikkaa europarlamenttiin. Vuoden 1986 kansalliskokouksen vaaleissa se sai 10 prosenttia äänistä ja 35 paikkaa. Seuraavina vuosina puolueen kannatus pysyi samoissa lukemissa, mutta vaalitavan muutoksen seurauksena sen edustuspaikkojen määrä romahti. Puoluejohtaja Le Pen sai presidentinvaaleissa 1988 lähes 15 prosenttia äänistä. Hänen kärjekkäät mielipiteensä tekivät hänestä jo silloin yhden maan kiistellyimmistä poliitikoista.
Le Penin ja Kansallisen rintaman kannatus säilyi merkittävänä 1990-luvun ajan, ja se sai edustajiaan joidenkin suurten kaupunkien pormestareiksi. Puolue pysyi kuitenkin maan politiikassa ulkopuolisena. Le Pen pääsi vuoden 2002 presidentinvaaleissa toiselle kierrokselle, mutta muut puolueet äärivasemmalta oikealle tukivat hänen vastaehdokastaan. Seuraavissa vaaleissa oikeiston Nicolas Sarkozy vei Le Peniltä ääniä koventamalla puheitaan maahanmuutosta.
Marine Le Pen valittiin Kansallisen rintaman puheenjohtajaksi vuonna 2011. Hän on etäännyttänyt puoluetta isänsä ääriajattelusta, mutta samalla hän on säilyttänyt puolueen tiukan linjan maahanmuuttoon islamilaisista maista. Marine Le Penin aikana Kansallisen rintaman kannatus nousi, ja europarlamenttivaaleissa 2014 puolue oli Ranskan suurin 25 prosentin ääniosuudella.
Puheenjohtaja Marine Le Pen on ollut puolueen ehdokkaana vuosien 2012 ja 2017 presidentinvaaleissa. Vuoden 2012 presidentinvaaleissa hän sai ensimmäisellä kierroksella 17,9 prosenttia äänistä ja sijoittui kolmanneksi. Vuoden 2017 presidentinvaalissa hän sijoittui ensimmäisellä kierroksella toiseksi 21,9 prosentilla äänistä. Toisella kierroksella hän sai 33,9 prosenttia äänistä ja hävisi Emmanuel Macronille. Hän luopui puolueensa puheenjohtajuudesta tilapäisesti vaalien ensimmäisen kierroksen jälkeen keskittyäkseen kampanjaan.
Kansallinen rintama muutti nimensä Kansalliseksi liittoumaksi 1. kesäkuuta 2018 Lyonin puoluekokouksessa. Presidentti Emmanuel Macronin heikko kansansuosio on johtanut Kansallisen liittouman kannatuksen kasvuun vuonna 2018.
Puolue nosti vuoden 2022 parlamenttivaaleissa paikkamääränsä 8:sta 89:ään 577:n edustajan kansalliskokouksessa.
Poliittiset linjaukset

Suomalainen valtamedia on luonnehtinut kansallista liittoumaa laitaoikeistolaiseksi tai äärioikeistolaiseksi. Kansallinen liittouma haluaa palauttaa Ranskan suvereniteetin neuvottelemalla EU-sopimukset uusiksi. Se haluaa maalle takaisin kontrollin omista rajoistaan ja kansalliset lait pätemään eurooppalaisten lakien yli. Puolue haluaa luopua Euroopan rahaliitosta. Se haluaa perustaa kansallisen maatalouspolitiikan.
Puolue haluaa Euroopan unionin tilalle paneurooppalaisen itsenäisten valtioiden yhteisön, johon kuuluisivat myös Venäjä ja Sveitsi, mutta ei Turkkia. Se haluaa kolmiliiton Ranskan, Saksan ja Venäjän välille. Se haluaa neuvotella uusiksi kaikki taloussopimukset entisten siirtomaidensa kanssa, jotta maahanmuutto niistä vähenisi. Puolue haluaa auttaa ranskalaisia yrityksiä investoimaan Afrikkaan. Se haluaa Ranskalle lisää sukellusveneitä ja toisen lentotukialuksen sekä vahvistaa maan ydinasevalmiutta.
Puolue haluaa panostaa Ranskan teollistamiseen. Se kannattaa protektionismia ja tuontitullien korottamista. Puolue haluaa tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä esimerkiksi verovähennyksillä. Se haluaa yksinkertaistaa verotusta, alentaa työnantajan verotusta, ja asettaa 46 prosentin verokaton eniten ansaitseville. Se haluaa alentaa välttämättömyyshyödykkeiden arvonlisäveroa ja kasvattaa ylellisyystuotteiden arvonlisäveroa.
Kansallinen liittouma haluaa vähentää laillisten maahanmuuttajien määrän nykyisestä noin 200 000:sta kymmeneen tuhanteen vuodessa. Se haluaa tiukennuksia perheenyhdistämisiin, kansalaisuuden saamiseen ja kaksoiskansalaisuuteen, sekä täyden nollatoleranssin laittomaan maahanmuuttoon. Puolue haluaa palauttaa rajatarkastukset ja luopua Schengenin sopimuksesta, joka sallii vapaan liikkuvuuden rajojen yli. Puolue haluaa suosia ranskalaisia työnhaussa ja sosiaalisessa asumisessa.
Puolue haluaa kasvattaa Ranskan poliisin rahoitusta, lukumäärää ja toimivaltuuksia sekä lisätä vankilapaikkoja. Se haluaa ulkomaalaisten rikollisten karkottamista ja kansanäänestystä kuolemanrangaistuksen palauttamisesta. Puolue haluaa kumota Internetin käyttöä rajoittavia lakeja, kuten tiedostojen jaon kieltävät lait.
Puolue haluaa tukea Ranskan kulttuurin ainutlaatuisuutta ja suosia maan kansallista audiovisuaalista alaa yhdysvaltalaista kilpailua vastaan. Puolue haluaa tukea ranskan kieltä kasvattaakseen Ranskan vaikutusta maailmassa, ja se haluaa vähentää englannin kielen valtaa kansainvälisesti.
Puolue hyväksyy lapsilisät ja muut perhetuet ainoastaan vähintään puoliksi ranskalaisille perheille. Se kannattaa vapaata aborttia. Kansallinen liittouma kannattaa perinteisiä perhearvoja, ja sen mielestä rekisteröity parisuhde on riittävä homopareille, eikä se kannata homojen avio-oikeutta tai adoptio-oikeutta.
Suhde Venäjään

Vuonna 2014 Kansallinen liittouma tuomitsi Itä-Euroopan Venäjän-vastaiset mielipiteet ja tuen Natolle. Luke Harding kirjoitti vuonna 2018 The Guardian -lehdessä, että Kansallisen liittouman mepit ovat "Venäjää tukeva blokki". Vuonna 2014 Nouvel Observateur kirjoitti, että Venäjän hallitus katsoo Kansallisen liittouman "voivan ottaa vallan Ranskassa ja muuttaa Euroopan historian suunnan Moskovan hyväksi." Ranskan tiedotusvälineiden mukaan Kansallisen liittouman puoluejohto oli ollut tiheästi yhteydessä Venäjän suurlähettiläs Alexander Orloviin ja Marine Le Pen on matkustanut usein Moskovaan. Samana vuonna Venäjän duuman varapuheenjohtaja Andrei Isajev kutsuttiin Kansallisen liittouman puoluekokoukseen puhujaksi. Toukokuussa 2015 Marine Le Penin neuvonantaja Emmanuel Leroy osallistui Donetskissa "Donetskin kansantasavallan" "itsenäisyyden" juhlintaan.
Marraskuussa 2014 Marine Le Pen otti puolueelleen 9 miljoonan euron lainan First Czech Russian Bank (FCRB) -pankilta Moskovassa. Puoluevirkailijoiden mukaan tämä oli ensimmäinen erä 40 miljoonan euron lainasta, minkä Le Pen kiisti. The Independent -lehti kirjoitti, että lainat "vievät Moskovan yrityksen vaikuttaa EU:n politiikkaan uudelle tasolle." Marine Le Penin mukaan kyseessä ei ollut lahjoitus Venäjän hallitukselta vaan laina venäläiseltä yksityispankilta vaalikampanjaa varten. Helmikuussa 2016 Kansallinen liittouma pyysi Venäjältä 27 miljoonan euron lainaa vaalityöhön. Puolue on sittemmin väittänyt, että lainat on jo maksettu takaisin.
Huhtikuussa 2015 venäläinen hakkeriryhmä julkaisi tekstejä ja sähköpostiviestejä, joissa Putinin hallinnon Timur Prokopenko ja ex-kansanedustaja Konstantin Rykov, jolla on siteitä Ranskaan, keskustelivat tuesta Kansalliselle liittoumalle maksuksi tämän tuesta Krimin liittämiselle Venäjään.
Puolue tuomitsi vuonna 2022 Venäjän hyökkäyksen Ukrainaan. Marine Le Pen lausui puheessaan 12. maaliskuuta 2024: "Olemme velkaa kunnioituksen ja tuen Ukrainan kansalle, joka on kärsinyt aggressiosta… Ukrainan kansan sankarillisen vastarinnan ansiosta Venäjä on kärsinyt tappion."
Johtajat > Puheenjohtajat

Jean-Marie Le Pen (1972–2011)
Marine Le Pen (2011–2017, 2017–2022)
Jordan Bardella (2022–)
Jean-François Jalkh (2017, väliaikainen puheenjohtaja)
Steeve Briois (2017, väliaikainen puheenjohtaja)
Johtajat > Varapuheenjohtajat

Puolueella on ollut 12. heinäkuuta 2012 alkaen viisi varapuheenjohtajaa (aiemmin kolme).
Louis Aliot, vastaa koulutuksesta ja mielenosoituksista (2011–)
Marie-Christine Arnautu, vastaa sosiaaliasioista (2011–)
Jean-François Jalkh, vastaa vaaleista (2012–)
Steeve Briois, vastaa paikallisjohtajista ja valvonnasta (2014–)
strategiasta ja viestinnästä vastaava tehtävä auki Philippot'n erottua
Johtajat > Pääsihteerit

Jean-Pierre Stirbois (1981–1988)
Carl Lang (1988–1995)
Bruno Gollnisch (1995–2005)
Louis Aliot (2005–2010)
Jean-François Jalkh (2010–2011: väliaikainen vaalien ajan)
Steeve Briois (2011–2014)
Nicolas Bay (2014–)
Vaalitulokset

| Vuosi | Äänet 1>  kierroksella |  % | Äänet 2>  kierroksella |  % | Paikkoja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1978 | 82 743 | 0,3 % | — | — | 0 |
| 1981 | 44 414 | 0,2 % | — | — | 0 |
| 1986 | 2 705 336 | 9,7 % | — | — | 35 |
| 1988 | 2 359 528 | 9,7 % | — | — | 1 |
| 1993 | 3 152 543 | 13,8 % | 1 168 160 | 5,1 % | 0 |
| 1997 | 3 800 785 | 14,95 % | 1 434 854 | 5,70 % | 1 |
| 2002 | 2 862 960 | 11,3 % | 393 205 | 1,85 % | 0 |
| 2007 | 1 116 136 | 4,3 % | 17 107 | 0,1 % | 0 |
| 2012 | 3 528 373 | 13,6 % | 842 684 | 3,66 % | 2 |
| 2017 | 2 990 454 | 13,2% | 1 590 858 | 8,8% | 8 |
| 2022 | 4 248 626 | 18,7% | 3 589 465 | 17,3% | 89 |
| Vuosi | Ehdokas | 1>  kierroksen äänet |  % | 2>  kierroksen äänet |  % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1974 | Jean-Marie Le Pen | 190 921 | 0,8 % | — | — |
1981: —
| 1988 | Jean-Marie Le Pen | 4 376 742 | 14,5 % | — | — |
| 1995 | Jean-Marie Le Pen | 4 571 138 | 15,0 % | — | — |
| 2002 | Jean-Marie Le Pen | 4 805 307 | 16,86 % | 5 525 906 | 17,79 % |
| 2007 | Jean-Marie Le Pen | 3 835 029 | 10,44 % | — | — |
| 2012 | Marine Le Pen | 6 421 426 | 17,9 % | — | — |
| 2017 | Marine Le Pen | 7 658 990 | 21,4 % | 10 644 118 | 33,90 % |

| Vuosi | Ääniä |  % | Paikkoja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1984 | 2 210 334 | 11,0 % | 10 |
| 1989 | 2 121 836 | 11,8 % | 10 |
| 1994 | 2 050 086 | 10,5 % | 11 |
| 1999 | 1 005 225 | 5,7 % | 5 |
| 2004 | 1 684 868 | 9,8 % | 7 |
| 2009 | 1 091 691 | 6,3 % | 3 |
| 2014 | 4 712 461 | 24,86 % | 23 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kansallinen liittouma Wikimedia Commonsissa
| n k  Ranskalaiset puolueet |
| --- | --- |
Äärivasemmisto:  Lutte Ouvrière  Uusi antikapitalistinen puolue 
Vasemmisto:  Ranskan kommunistinen puolue  Alistumaton Ranska  Europe Écologie – Les Verts  Sosialistinen puolue 
Keskusta:  Renessanssi  Demokraattinen liike 
Oikeisto:  Horizons  Demokraattien ja riippumattomien unioni  Les Républicains 
Äärioikeisto:  Debout la France  Kansallinen liittouma  Reconquête 
Kansallisen rintaman logo.
Angostuura

Pullollinen angosturaa
Angostuura (angostura) on saksalaisen tohtori Johann Gottlieb Benjamin Siegertin kehittämä katkerojuoma. Juoman alkoholipitoisuus on 44,7 tilavuusprosenttia, ja se on maultaan voimakkaan katkeroinen, erittäin voimakkaasti yrttinen, kanelinen, tulinen, makea ja täyteläinen.
Armeijan lääkärinä toiminut Siegert kehitti juoman 1820-luvulla toivoen sen pitävän eri taudit loitolla Venezuelan viidakoissa. Se on saanut nimensä Angosturan kaupungin (nykyään Ciudad Bolivar) mukaan, eikä siinä ole kuumelääkkeenä käytettyä rohtogalipean (Angostura trifoliata) kuorta.
Angostuurapullon etiketti on tunnetusti liian iso pulloon nähden. Tarinan mukaan kun Johann Siegertin pojat siirtyivät sukuyrityksen johtoon, he päättivät uusia pullon ja etiketin. Erehdyksen vuoksi tilatuista etiketeistä tuli liian korkeita, mutta kumpikaan veljeksistä ei vaivautunut korjaamaan asiaa. Nykyään siitä on tullut osa angostuuran imagoa.
Angostuuran resepti on edelleen salainen, ja juoman trinidadilainen valmistajayritys on edelleen Siegertin suvun omistuksessa. Angostuuraa käytetään nykyisin lähinnä juomasekoituksissa ja mausteena.
Cocktaileja jotka sisältävät angostuuraa

Samppanjacocktail
Cuba Libre
Manhattan ja sen muunnos Rob Roy
Old Fashioned
Pink Gin
Pisco Sour
Singapore Sling
Trinidad Sour
Zombie
Toyota Corolla (1983)

| Toyota Corolla E80 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Australia  Etelä-Afrikka  Indonesia  Japani  Thaimaa  Uusi-Seelanti  Venezuela  Yhdysvallat
Valmistaja:  Toyota
Valmistusvuodet:  1983–1987
Korimalli:  3-ovinen hatchback 4-ovinen sedan 5-ovinen hatchback 
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  Toyota Corolla (E70)
Seuraaja:  Toyota Corolla (E90)
Teknisesti samankaltaisia:  Chevrolet Nova V
Iskutilavuus:  1,3–1,8 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 3-vaihteinen automaatti 4-vaihteinen automaatti
Toyota Corolla E80 on Toyota Corollan viidennen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 1983–1987. Se korvasi edeltäneen E70-mallin ja seuraajaksi tuli E90. Pohjois-Amerikassa myytiin Corollaan perustuvaa Chevrolet Novaa.
Toyota Corolla E80 (1983–1987)

Viidennen sukupolven Corolla esiteltiin vuonna 1983 neliovisena sedanina ja viisiovisena liftbackina. Merkittävä uudistus edellismalliin verrattuna oli vetotavan muuttuminen takavetoisesta etuvetoiseksi. Etuvetoista farmarimallia ei kuitenkaan tullut, vaan takavetoisen E70-sukupolven farmaria myytiin edelleen E80:n rinnalla. Lisäksi Corolla-mallistoon kuuluneet coupé-koriset versiot (AE85 ja AE86) olivat takavetoisia. Kolme- tai viisiovinen pystyperäinen hatchback-malli esiteltiin syksyllä 1984.
Vuonna 1985 Corolla sai muun muassa aiempaa leveämmät ajovalot.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toyota Corolla (1983) Wikimedia Commonsissa
Liftback-korinen Toyota Corolla E80.
Facelift-mallin liftback-korinen Toyota Corolla E80.
Facelift-mallin hatchback-korinen Toyota Corolla E80.
Juureskaali

| Juureskaali |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit
Suku::  Kaalit Brassica
Laji::  napus
Kaksiosainen nimi
 Brassica napus  L. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Brassica napus
Juureskaali (Brassica napus) on kaalien eli hyötykaalien sukuun kuuluva ristikukkaiskasvilaji. Juureskaali on tunnettu viljelykasvina. Sillä on kaksi kasvutavaltaan toisistaan poikkeavaa alalajia, juureksena viljelty lanttu ja öljykasvina viljelty rapsi.
Alalajit

rapsi (Brassica napus subsp. napus, syn. subsp. oleifera)
lanttu (Brassica napus subsp. rapifera Metzg. ex Sinskaya, syn. subsp. napobrassica)
Aiheesta muualla

LuontoPortti: Juureskaali (Brassica napus)
ITIS: Brassica napus (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Brassica napus (englanniksi)
Flora of China: Brassica napus (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q177932  Wikispecies: Brassica napus  AoFP: 4235  APA: 1217  APDB: 78037  BioLib: 39209  Calflora: 1143  CoL: N82B  Ecocrop: 549  EoL: 583918  EPPO: BRSNN  EUNIS: 164206  FloraBase: 2995  FNA: 200009263  FoAO2: Brassica napus  FoC: 200009263  FoIO: BRANAP  GBIF: 3042636  GRIN: 7661  iNaturalist: 75869  IPA: 2793  IPNI: 279419-1  IRMNG: 10197341  ISC: 91761  ITIS: 23060  MichiganFlora: 614  NatureServe: 2.151959  NBN: NBNSYS0000002801  NCBI: 3708  NSWFlora: Brassica~napus  NZOR: dc7e4b57-2a59-4142-b5e1-2e8878653183  Observation.org: 6479  Open Tree of Life: 309234  PalDat: Brassica_napus  PFI: 1650  Plant List: kew-2682380  PLANTS: BRNA  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:279419-1  RHS: 143093  Tropicos: 4100068  VASCAN: 3922  VicFlora: 845dd989-72c0-4eea-88ae-ea4f9fcc1244  WisFlora: 2784  WoI: 226  WFO: wfo-0000571271  WoRMS: 993758  Laji.fi: MX.38490
FC Zbrojovka Brno

FC Zbrojovka Brno on vuonna 1913 perustettu tšekkiläinen jalkapalloseura Brnon kaupungista. Sen edustusjoukkue pelaa kaudella 2024/25 Tšekin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla.
Tšekkoslovakian mestaruuden seura on voittanut kaudella 1977–1978.
Historiaa

FC Zbrojovka Brno perustettiin vuonna 1913 nimellä SK Židenice ja sillä on historiansa saatossa ollut useita eri nimiä. Nykyinen nimi otettiin käyttöön 2010.
Joukkueen nimiä ovat olleet:
SK Židenice (1913–1947)
Zbrojovka Brno (1951–1956)
Spartak ZJŠ Brno (1956–1968)
Zbrojovka Brno (1968–1992)
Boby Brno (1992–2000)
Stavo Artikel Brno (2000–2002)
1.FC Brno (2002–2010)
FC Zbrojovka Brno (2010–)
Saavutukset

Tšekkoslovakian mestaruus: 1978
Hopeaa: 1980
Pronssia: 1935, 1938, 1946, 1979
Tšekkoslovakian cup: 1960
Tšekin mestaruus
Pronssia: 1995
Tšekin cup
Hopeaa: 1993
Entisiä päävalmentajia

Miroslav Beránek
Karel Brückner
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
soccerassociation 1. FC Brno
1.FC Brno - year-class '98 (Arkistoitu – Internet Archive)
↑  Týmy Chance Národní Liga. Viitattu 18.1.2025. (tšekiksi)
Tiirismaan Laivat

| Tiirismaan Laivat Oy |
| --- | --- |
Perustettu:  1987
Toimitusjohtaja:  Saku-P Salmela 
Kotipaikka:  Jyväskylä, Suomi
Kotisivu:  www.tiirismaanlaivat.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tiirismaan Laivat Oy on suomalainen varustamo, jolla on Päijänteellä kaksi matkustaja-alusta. Yhtiö perustettiin vuonna 1987.
| alukset ja aikaisempi M/S Leila> nimi | alukset ja aikaisempi M/S Leila> satama | alukset ja aikaisempi M/S Leila> kunta | alukset ja aikaisempi M/S Leila> kutsumerkki | alukset ja aikaisempi M/S Leila> MMSI | alukset ja aikaisempi M/S Leila>  | alukset ja aikaisempi M/S Leila>  | alukset ja aikaisempi M/S Leila>  | alukset ja aikaisempi M/S Leila>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suvitähti II, M/S Suvitähti II | Messilän satama | Hollola |  |  |  |  |  |  |
| Kymppi, M/S Kymppi | Messilän satama | Hollola | OI9770 | 230010510  |  |  |  |  |
| Leila, M/S Leila | Kemin satama | Kemi | OJ6273 | 230003410  |  |  |  |  |
Alukset > M/S Kymppi

| M/S Kymppi |
| --- | --- |
Nykyinen reitti:  reittiliikenne Lahden satamasta, Enonsaaresta ja Messilän satamasta
Kotipaikka:  Messilän satama
MMSI-numero:  230010510
Omistaja:  Tiirismaan Laivat Oy
Rakennustelakka:  Kustavi
Kölinlasku:  1967
Tekniset tiedot
Pituus:  14,18 m
Matkustajia:  80
Lähteet:  
M/S Kymppi on ollut Päijänteellä 2016 alkaen. Se upposi matkustajitta siirtoajossa törmäyksessä aallonmurtajaan  9. syyskuuta 2016, nostettiin ja kunnostettiin matkustajaliikennekäyttöön uudelleen kaudeksi 2017. Edellisten omistajien aikana M/s Kymppi törmäsi kivelle 23. toukokuuta 2009.  2019 M/S Kymppi ajaa M/S Suvitähti II:n aikaisemman reitin.
M/S Kymppi ajoi karille sunnuntaina 2. kesäkuuta 2024 kuljettajan sairaskohtauken vuoksi. Päijät-Hämeen hyvinvointialueen pelastustoimi pelasti matkustajat uppoamassa olevasta aluksesta. Pelastustoimien jatkotoimien vuoksi alus ei uponnut Vesijärveen, vaan saattoi muutamien päivien päästä saada liikennekelpoisuutensa ja palasi jälleen reitilleen Lahden sataman, Enonsaaren ja Messilän leirintäalueen rannan välille.
Aikaisemmin M/S Kympillä oli ajettu Naantalissa Muumimaailman ja Väski-Piraattisaaren välillä