stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
EOS-Aura
Tehtävä ja instrumentit

EOS-Aura tutkii viiden vuoden ajan Maan ilmakehän kemiallista koostumista. Hankkeen tavoitteena on selvittää otsonikatoon, ilmanlaatuun ja ilmastonmuutokseen liittyviä kysymyksiä. EOS-Aurassa on mukana neljä toisiaan täydentävää mittalaitetta. Ne ovat:
HIRDLS (High Resolution Dynamic Limb Sounder) mittaa infrapuna-aallonpituusalueella otsonia, vesihöyryä, kloori- ja fluoriyhdisteitä, metaania.
MLS (Microwave Limb Sounder) mittaa eri kaasuja mikroaaltoalueella.
OMI (Ozone Monitoring Instrument) mittaa näkyvän valon ja ultravioletin aallonpituuksilla ilmakehän otsonia. Tämä laite on Hollannin ja Suomen yhdessä toteuttama. Hollantilainen osuus maksoi yli 40 miljoonaa euroa ja sen teollinen päätoteuttaja oli Dutch Space. Suomalaisen osuuden toteutusta johti Ilmatieteen laitos, joka on laitteen tieteellinen hyödyntäjä Suomessa. Spektrometrielementit, niiden ohjauselektroniikan ja laitteen ohjelmistoja toteuttivat Suomessa VTT, Patria ja Space Systems Finland. Suomalainen osuus maksoi noin 10 miljoonaa euroa.
TES (Tropospheric Emission Spectrometer) mittaa infrapuna-alueella otsonia.
Otsonitutkimus

OMI-mittalaite mittaa otsonin alueellisia pitoisuuksia ja jakaumia ilmakehän eri korkeuksilta. OMI-mittaukset kattavat koko maapallon kerran vuorokaudessa, mikä on selkeä parannus nykyisiin kerran kolmessa vuorokaudessa tehtäviin mittauksiin.
OMI jatkaa NASAn 1970-luvulla aloitettua otsonipitoisuuden mittaussarjaa. Pitkät ja katkeamattomat aikasarjat ovat korvaamattomia arvioitaessa mm. sitä, miten otsonikadon ehkäisemiseksi tehdyt kansainvälisesti sovitut toimenpiteet ovat vaikuttaneet otsonikerrokseen. Tutkimuskohteina ovat otsonikerroksen pitkäaikaismuutosten lisäksi ilmansaasteiden lähteiden tunnistaminen ja leviämisen seuranta. Laitteen tekemä ilmakehän mittaus tulee antamaan uutta tietoa sääennustusmallien kehittämiseen.
Otsonitutkimus > Suomi mukana OMI-hankkeessa

OMI on ollut hollantilais-suomalainen laiterakennushanke. Patria toteutti mittalaitteen tehonjakelu- ja prosessoriyksikön, VTT optiset ilmaisinyksiköt (perustuvat CCD-kameraan) ja Space Systems Finland mittaustiedon käsittelyohjelmiston maa-asemille. Ilmatieteen laitos johti suomalaista laiterakennuskonsortiota ja on mittaustulosten tieteellinen hyödyntäjä. Suomalaisen osuuden kustannukset olivat noin 12 miljoonaa euroa, josta Tekes rahoitti noin 10 miljoonaa euroa.
Otsonin mittaamiseen tarkoitettu OMI-mittalaite on kokonaisuudessaan maksanut noin 50 miljoonaa euroa. OMI on mittavin Suomessa toteutettu avaruuslaitehanke NASAn satelliittiin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
NASAn Aura-sivu
Elmdal

Elmdal on kylä Kemiönsaaren kunnassa Varsinais-Suomessa. Kylä sijaitsee kunnan itäosassa meren rannalla.
Elmdal sijaitsee Elmdalsvikenin rannalla. Kylän naapurikylät ovat Koustar, Hova ja Sjölax. Varsinaisen kyläalueen lisäksi Elmdaliin kuuluu myös Nyängen-niminen niittyalue kylän eteläpuolella. Kylän eteläosassa on korkea kallio Kummelberget, jonka päällä on pronssikautinen hautaröykkiö. Kylään kuuluu myös saari Långholmen.
Vuoden 1566 maakirjan mukaan Elmdalissa on ollut kaksi maatilaa, jotka ovat olleet olemassa myös isojaon aikaan 1787. Tuolloin Nyängeniltä mereen virtaavan puron varrella on ollut kolme myllyä. 1900-luvulla kylään lohkottiin uusia tiloja, joista osa on nykyään asumattomia. Alkuperäiset kantatilat sijaitsevat edelleen isojaonaikaisilla paikoillaan.
Eli Heckscher

Eli Heckscher
Eli Filip Heckscher (24. marraskuuta 1879 Tukholma, Ruotsi – 23. joulukuuta 1952 Tukholma) oli ruotsalainen taloustieteilijä ja taloushistorioitsija.
Heckscher syntyi juutalaiseen perheeseen. Hänen isänsä oli tanskalaissyntyinen pääkonsuli Isidor Heckscher. Hänestä tuli ylioppilas 1897, minkä jälkeen hän opiskeli Uppsalan yliopistossa ja Göteborgin korkeakoulussa. Filosofian tohtori hänestä tuli 1907. Hän oli vuosina 1909–1929 kansantaloustieteen ja tilastotieteen professori Tukholman kauppakorkeakoulussa. Tämän jälkeen hänestä tuli taloushistorian professori vuoteen 1945.
Eli Heckscher on julkaisut 1 148 kirjaa ja artikkelia, muun muassa tutkielman merkantilismista. Se on käännetty monelle kielelle. Bertil Ohlinin kanssa hän laati Heckscherin-Ohlinin teoreeman.
Eli Heckscherin poika oli Gunnar Heckscher (1909–1987), joka oli maltillisen kokoomuksen johtaja vuosina 1961–1965. Hänen pojanpoikansa on sosialidemokraattinen poliitikko Sten Heckscher.
Kirjallisuutta

Norring, Petteri: Eli F. Heckscher, Eino Jutikkala ja pohjoismainen yhteiskuntahistoria.  (Diss)  Helsinki:  Helsingin yliopisto, 2018.  ISBN 978-951-51-4286-3.  Teoksen verkkoversio.
Ensimmäisen maailmansodan museo

Ratnaja Palata vuonna 2014.
Ensimmäisen maailmansodan museo on Venäjällä Pietarissa sijaitseva historiallinen museo. Museo on avattu 2014, ja sen tilat ovat Tsarskoje selossa Aleksandrovskin puiston laidalla olevassa Ratnaja Palatan (Sotakamari) rakennuksessa.
Museon sisäpihalla on näytteillä raskasta aseistusta, kuten haupitsi ja panssariauto, sisätiloissa taas pienempää esineistöä, kuten pukuja, aseita ja valokuvia.
Dorothy E. Denning

Dorothy E. Denning
| --- | --- |
Syntynyt:  Grand Rapids  
Koulutus:  Purduen yliopisto  
Ammatti:  yliopisto-opettaja  
| --- | --- |
Työala:  Informatiikka, kyberavaruus, tietotekniikkarikollisuus, kyberturvallisuus, tietokoneverkko, tietojenkäsittelytiede  
Jäsen:  Association for Computing Machinery (1995)  
Väitöstyön ohjaaja:  Herbert Schwetman  
Tohtoriopiskelija:  Matthew Bishop  
Verkkosivusto:  faculty.nps.edu/dedennin 
Palkinnot:  ACM Fellow (1995) National Cyber Security Hall of Fame (2012) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Dorothy E. Denning ( 1945 Grand Rapids, Michigan ) on yhdysvaltalainen matemaatikko, tietoturvapioneeri ja -tutkija.
1970-luvun puolivälissä Denning piti Purduen yliopistossa  Yhdysvaltojen ensimmäisiä tietoturvaan ja kryptografiaan liittyneitä yliopistokursseja. Hänen julkaisunsa  A Lattice Model of Secure Information Flow loi 1976 teoreettisen pohjan yksisuuntaiseen tiedon etenemiseen perustuvan tietoturvan toteuttamiselle. Vuonna 1982 hän kirjoitti kirjan Cryptography and Data Security -oppikirjan, joka toimi alan perusteoksena julkisen avaimen salausten toteuttamisesta.
1980-luvulla Denning siirtyi yliopistosta yritysmaailmaan. Hän kehitti SRI Internationalilla pohjan nykyisille reaaliaikaisille tunkeutumisen havaitsemisjärjestelmille ja toimi ohjelmistokehittäjänä Digital Equipment Corporationilla. DEC:ltä Denning siirtyi professoriksi Georgetownin yliopistoon. Hän siirtyi sittemmin puolustusanalytiikan professoriksi Yhdysvaltain laivaston Naval Postgraduate School -opistoon.
Yksityiselämä

Dorothy E. Denning syntyi Grand Rapidsissa Michiganissa ja on naimisissa Peter Denningin kanssa, jonka hän tapasi Purduen yliopistossa.
Tunnustukset

ACM Fellow, 1995
National Computer Systems Security Award, 1999
Augusta Ada Lovelace Award, 2001
Security innovator, Time magazine, 2001
Fellow of (ISC)2, International Information Systems Security Certification Consortium, 2008
ISSA Hall of Fame, 2003
Harold F. Tipton Award 2004
Distinguished Fellow, ISSA, 2010
National Cyber Security Hall of Fame, 2012
Distinguished Women Scholars, Purdue University, 2013
Julkaisut

Denning, D. E., Cryptography and Data Security, 1982.
Denning, D. E. and Lin, H., eds., Rights and Responsibilities of Participants in Networked Communities, 1994.
Denning, D. E. and Denning, P. J. eds., Internet Besieged: Countering Cyberspace Scofflaws, 1997.
Denning, D. E., Information Warfare and Security, 1998.
Aiheesta muualla

Women in Computing: Encryption is a Sword that Cuts Two Ways, lecture by Dorothy Denning  1994. Youtube:  Computer history museum.
Oral history interview with Dorothy E. Denning  11.4.2013. Charles Babbage Institute.
Dorothy Denning - Silver Bullet Podcast  3.7.2009. IEEE Computer Society. Arkistoitu 4.4.2018.
Dorothy Denning: Open & Back Doors: Why Cyber Crime is a Growing Threat  9.11.2015. YouTube:  TEDxSantaCatalinaSchool.
Whatever Happened to Dorothy Denning (Pdf)
Pentti Kirstilä

Pentti Olavi Kirstilä (26. toukokuuta 1948 Turku – 24. huhtikuuta 2021 Helsinki) oli suomalainen rikoskirjailija.
Ura

Pentti Kirstilä valmistui yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi 1972 Tampereen yliopistosta ja työskenteli Aamulehden toimittajana 1969–1980. Vapaa kirjailija hän oli vuodesta 1980 lähtien.
Kirstilän poliisiromaaneille ja rikosaiheisille novelleille on luonteenomaista toisaalta tapauksia tutkivan poliisin työn kuvauksen arkirealismi, toisaalta kirpeä, ajoin irvokaskin huumori. Hänen tuotantonsa edustaa yllätyksellisiä psykologisia dekkareita.
Kirstilän monien teosten päähenkilö on ylikonstaapeli Lauri Hanhivaara, joka toimii tutkijana jo Kirstilän esikoisromaanissa Jäähyväiset rakkaimmalle (1977). Toinen keskeinen henkilöhahmo Kirstilän tuotannossa on huumepoliisi Kaistila, joka esiintyy romaaneissa Isku suoneen (1982) ja Munthe (1984).
Joukko Hanhivaara -romaaneja on sovitettu elokuvaksi. Tunnetuin[lähde? ] niistä lienee Matti Kassilan Jäähyväiset presidentille (1987), jossa Hanhivaaraa näyttelee Antti Litja. Ensimmäistä kertaa Hanhivaarana esiintyi kuitenkin Tapani Perttu televisiosarjassa Jäähyväiset lasihevoselle (1985). Myös kummatkin Kaistila-romaanit on kuvattu televisiolle. Päähenkilön nimi oli tosin vaihdettu Kaistilasta Hanhivaaraksi.
Kirstilä suomensi muutaman romaanin ja elämäkertateoksen. Hänen omia romaanejaan on käännetty saksaksi. Kirstilä oli naimisissa kirjailija Anja Angelin kanssa. Aviopari  kirjoitti vuosina 2005–2007 yhdessä kolme salapoliisiromaania salanimellä Ursula Auer.
Teokset

Jäähyväiset rakkaimmalle.  Helsinki:  WSOY, 1977.  ISBN 951-0-08004-7.
Jäähyväiset ilman kyyneleitä.  Helsinki:  WSOY, 1978.  ISBN 951-0-08593-6.
Jäähyväiset presidentille.  Helsinki:  WSOY, 1979.  ISBN 951-0-09207-X.
Jäähyväiset lasihevoselle.  Helsinki:  WSOY, 1981.  ISBN 951-0-10288-1.
Isku suoneen.  Helsinki:  WSOY, 1982.  ISBN 951-0-11498-7.
Jumalia ei uhmata.  Helsinki:  WSOY, 1982.  ISBN 951-0-10958-4.
Isku vasten kasvoja.  Helsinki:  WSOY, 1983.  ISBN 951-0-11884-2.
Munthe.  Helsinki:  WSOY, 1984.  ISBN 951-0-12616-0.
Kirkkaankeltaiset jäähyväiset.  Helsinki:  WSOY, 1985.  ISBN 951-0-13021-4.
Sinivalkoiset jäähyväiset.  Helsinki:  WSOY, 1986.  ISBN 951-0-13584-4.
Klassinen happokylpy.  Helsinki:  WSOY, 1990.  ISBN 951-0-16527-1.
Imelda.  Helsinki:  WSOY, 1992.  ISBN 951-0-18443-8.
Elektra.  Helsinki:  WSOY, 1993.  ISBN 951-0-19074-8.
Miksi natsit eivät pidä viirupöllöistä?.  Helsinki:  WSOY, 1994.  ISBN 951-0-19823-4.
Saari meren rannalla.  Helsinki:  WSOY, 1995.  ISBN 951-0-20494-3.
Jäähyväiset unelmille.  Helsinki:  WSOY, 1996.  ISBN 951-0-21523-6.
Jäähyväiset menneisyydelle.  Helsinki:  WSOY, 1997.  ISBN 951-0-22225-9.
Hanhivaara ja sateisen saaren tappaja.  Helsinki:  WSOY, 2000.  ISBN 951-0-25060-0.
Hanhivaara ja saalistajat.  Helsinki:  WSOY, 2001.  ISBN 951-0-26160-2.
Hanhivaara ja mies joka murhasi vaimonsa.  Helsinki:  WSOY, 2002.  ISBN 951-0-27316-3.
Varo, kulta, varo: Pieniä sovinnollisia tarinoita.  Helsinki:  WSOY, 2003.  ISBN 952-459-446-3.
Jäähyväiset Hanhivaaralle. Helsinki: CrimeTime, 2015.
Teosten filmatisointeja

1985 − Jäähyväiset lasihevoselle (televisiosarja, ohjannut Seppo Wallin)
1987 − Jäähyväiset presidentille (elokuva, ohjannut Matti Kassila)
1988 − Isku suoneen (televisiosarja, ohjannut Anssi Mänttäri)
1988 − Jumalia ei uhmata (televisioelokuva, ohjannut Anssi Mänttäri)
1988 − Isku vasten kasvoja (televisioelokuva, ohjannut Anssi Mänttäri)
1993 − Jäähyväiset rakkaimmalle (televisiosarja, ohjannut Taisto-Bertil Orsmaa)
1995 − Jäähyväiset ilman suudelmia (televisiosarja, ohjannut Anssi Mänttäri)
1999 − Jäähyväiset ilman kyyneleitä (televisiosarja, ohjannut Anssi Mänttäri)
Palkintoja ja huomionosoituksia

Hj. Nortamo -palkinto 1981
Uudet kirjat -kerhon tunnustuspalkinto 1983
Vuoden johtolanka -palkinto 1987 ja 1993
valtion kolmevuotinen taiteilija-apuraha 1999 ja 2004
Runeberg-palkintoehdokkuus 1991
Aiheesta muualla

Pentti Kirstilän muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Dryadit

Dryadi. Evelyn De Morganin maalaus.
Dryadit (Δρυάδες) olivat kreikkalaisessa mytologiassa nymfejä tai luonnonhenkiä, jotka olivat omistautuneet puiden suojelemiseen. Dryadit elivät joko itse puussa tai sen lähettyvillä. Uskomusten mukaan dryadi eli niin kauan kuin puu oli elossa. Jos puu kaadettiin, sen dryadi kuoli. Alun perin dryadit olivat nimenomaan tammen nymfejä, sillä kreikan kielen sana drys tarkoittaa tammea. Sittemmin sana "dryadi" on yleistynyt tarkoittamaan kaikkia puiden hengettäriä.
Ulkonäkö

Dryadit ottivat nuoren naisen hahmon.  Niillä on yleensä kihara ja ruskea tukka ja siniset silmät, mutta joillakin dryadeilla voi myös olla keltaiset hiukset ja vihreät silmät.
Ensimmäinen yhteys (täsmennyssivu)

Ensimmäinen yhteys voi tarkoittaa seuraavia:
ensimmäinen yhteys, tieteisfiktion alalaji, joka käsittelee ihmiskunnan ensi kohtaamista vieraiden elämänmuotojen kanssa
Ensimmäinen yhteys (First Contact), Murray Leinsterin kirjoittama pienoisromaani vuodelta 1945
Ensimmäinen yhteys, Carl Saganin romaani vuodelta 1985
Ensimmäinen yhteys, Robert Zemeckisin ohjaama elokuva vuodelta 1997
Star Trek: Ensimmäinen yhteys (Star Trek: First Contact), elokuva vuodelta 1996
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ensimmäinen yhteys”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Paytrail

| Paytrail Oyj |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Julkinen osakeyhtiö
Perustettu:  2007 
Perustaja:  Lennu Keinänen ja Niko Lehtonen 
Toimitusjohtaja:  Markus Laurio
Puheenjohtaja:  Bo Nilsson 
Kotipaikka:  Jyväskylä, Suomi
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  Rahoitus- ja luottotoiminta, Internet-palvelut
Liikevaihto:  18,039 milj. € (2020)
Liikevoitto:  5,632 milj. € (2020)
Henkilöstö:  59 (2020)
Emoyhtiö:  Nets
Omistaja:  Nets
Kotisivu:  www.paytrail.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Paytrail Oyj on Suomen suurin verkkomaksamiseen erikoistunut yritys. Paytrailia valvovat samat Finanssivalvonnan viranomaiset kuin pankkejakin  ja sen tarjoama maksunvälityspalvelu on suunniteltu siten, että vaikka siihen murtauduttaisiin, maksutiedot pysyvät salassa.[lähde? ]
Paytrail kuuluu tanskalaiseen Nets Groupiin.
Historia > Suomen Verkkomaksut (2007–2012)

Lennu Keinänen ja Niko Lehtonen perustivat Paytrailin Jyväskylässä vuonna 2007 nimellä Suomen verkkomaksut. Keinänen sai yrityksen liikeidean verkkokauppiaiden tarpeista. Ensimmäisen yrityksensä Keinänen perusti vuonna 1996 ollessaan peruskoululainen. Kolmannen yrityksensä hän perusti opiskelukaverinsa kanssa. Verkkokauppoja toteuttavan yrityksen asiakkaansa tuskailivat rahanvälityksen kanssa. ”Jokaisen pankin kanssa piti tehdä erillinen sopimus maksuliikenteestä. Se oli yrittäjille työlästä ja kallista.” "Kovan jalkatyön" jälkeen yritys sai pankit kumppaneikseen ja siitä tuli Suomen ensimmäinen maksunvälityspalvelu, minkä ansiosta se kasvoi nopeasti.
Vuonna 2012 yritys työllisti 38 henkilöä, lähinnä Jyväskylässä, mutta sillä oli konttori myös Ruotsissa. Sen liikevaihto oli 3,4 miljoonaa euroa ja markkinaosuus Suomessa 60 prosenttia. Sillä oli noin 3500 verkkokauppa-asiakasta.
Historia > Paytrail (2013–)

Yritys muutti nimensä Paytrailiksi vuonna 2013 lanseeratessaan uuden palvelunsa, Paytrail-tilin, jonka tavoitteena oli yksinkertaistaa maksamista verkkokaupassa. Tilin avulla verkosta ostaminen oli mahdollista yhdellä klikkauksella ja yksillä tunnuksilla. Asiakkaan ei siis tarvinnut enää erikseen rekisteröityä, syöttää toimitus- ja maksutietojaan tai varmentaa maksua verkkopankkitunnuksillaan. Vuoden liikevaihto oli 4,5 miljoonaa euroa.
Alkuvuoteen 2014 mennessä Paytrail keräsi osakeannilla yli 800 000 euroa. Annissa yhtiöön sijoitti 20 sijoittajaa, joista suurin oli Keski-Suomessa toimivan pääomasijoitusyhtiö Midinvest Management Oy:n hallinnoima rahasto. Lokakuussa yhtiön kautta oli kulkenut jo yli miljardin euron arvosta tuotteita ja palveluita. Puhelinta tai tablettia käytti maksamiseen noin 15 prosenttia Paytrailin asiakkaista. Joulukuussa Keinänen ja Lehtonen myivät enemmistön yrityksestä tanskalaiselle maksuvälitykseen erikoistuneelle Netsille, joka osti 80 prosenttia Paytrail Oyj:stä. Paytrailin verkostoon kuului silloin noin 4 500 kauppiasta ja yli 10 000 verkkokauppaa ja -palvelua.
Maaliskuussa 2016 Paytrail aloitti yhteistyön American Expressin kanssa, joka tarjosi luotto- ja maksukortteja, matkashekkejä sekä matka- ja rahoituspalveluja maailmanlaajuisesti noin 70 miljoonalle kortinhaltijalle. Yhteistyön avulla Paytrailin asiakkailla on aiempaa monipuolisemmat toimintamahdollisuudet verkkokauppansa kansainvälistämisessä. Huhtikuussa Paytrailin avulla on ostettujen tuotteiden ja palveluiden arvo ylitti 2 miljardin euron rajan. Vuoden liikevaihto oli 8,7 miljoonaa euroa.
Keväällä 2017 Paytrail lähti ensimmäisten toimijoiden joukossa Otto-pankkiautomaatteja ylläpitävän Automatian tarjoamaan avoimeen mobiilimaksujärjestelmään. Siirto-järjestelmän avulla voi tehdä reaaliaikaisia rahansiirtoja kaupassa, verkkokaupassa ja kännyköiden kautta eri pankkien asiakkaiden välillä. Kesällä Nets osti loput 20 prosenttia Paytrailin osakkeista, kauppahinta oli noin 7,8 miljoonaa euroa. Yritys työllisti yli 50 asiantuntijaa.
Yritys teki Kauppalehden syksyllä 2018 tekemän selvityksen mukaan "kannattavaa ja kovaa kasvua".
Keväällä 2020 koronakriisi kasvatti Paytrailin kysyntää. Esimerkiksi maaliskuussa  palvelun otti käyttöönsä lähes kolminkertainen määrä uusia verkkokauppoja verrattuna syksyyn 2019.
Tammikuussa 2021 Paytrail kertoi ostavansa OP Ryhmään kuuluvan Checkout Finlandin.
Tuote

Verkkokauppiaiden pitää tehdä omat sopimukset kaikkien pankkien kanssa, joita heidän asiakkaansa käyttävät. Kun verkkokauppa linkitetään Paytrail-palveluun, maksunvälitys yksinkertaistuu siten, että kaupan asiakkaat maksavat ostoksensa Paytrailille, joka ottaa summasta osuutensa ja tilittää loput verkkokaupalle, mikä säästää verkkokauppiaan aikaa ja kuluja. Paytrailin asiakkaisiin kuuluu muun muassa Valtionkonttori, jonka kautta palvelua pääsee käyttämään noin tuhat julkisen alan toimijaa, esimerkiksi kunnat, Trafin ja Patentti- ja rekisterihallitus.
Markkinointi

Paytrail julkaisee vuosittain Verkkokaupan trendit -selvityksen  ja verkkokaupparaportteja, jotka kertovat siitä, miten suomalaiset ostavat verkosta.
Vuoden verkkokauppavaikuttaja -kilpailun avulla Paytrail haluaa lisätä verkkokaupan arvostusta ja nostaa ansioituneita tekijöitä esiin. ­Vuoden 2018 vaikuttajaksi valittiin Varustelekan perustaja Valtteri Lindholm. Vuoden 2020 kilpailun voitti Kaalimato.comin toimitusjohtaja Mikko Rosén.
Tunnustuksia

Lennu Keinänen valittiin Keski-Suomen Nuoreksi Yrittäjäksi vuonna 2013
Paytrail oli Suomen parhaat työpaikat -kilpailussa pienten yritysten joukossa sijalla 6 vuonna 2016 ja sijalle 4 vuonna 2017. Paytrail palkitsee työntekijöitään muun muassa työajalla pidettävillä elokuvien yksityisnäytöksillä pari kertaa vuodessa.
Paytrail on saanut yhdysvaltalaisen Red Herringin Europe Top 100 -palkinnon ja se on ollut mukana Deloitten Technology Fast 500 -listauksessa.
Aiheesta muualla

paytrail.com
Dropper

| Dropper> Avaintiedot |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Englanti,  Iso-Britannia
Määrä:  kuollut sukupuuttoon
Alkuperäinen käyttö:  lintukoira
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Dropper on sukupuuttoon kuollut englantilainen koirarotu.
Luonne ja käyttäytyminen

Rotua kuvataan arvaamattomaksi.
Alkuperä

Dropper jalostettiin settereiden ja pointtereiden välisistä risteytyksistä, tarkoituksena luoda rotu, jossa yhdistyisivät molempien koiratyyppien parhaat käyttöominaisuudet. Settereiden perimä näkyi kuitenkin vahvemmin sen työskentelytavassa, ja löydettyään saaliin koira "putosi" (drop) asennostaan maahan. Vaikka osassa populaatiota todella yhdistyivät molempien kantarotujen parhaat puolet, rodussa oli liikaa vaihtelevuutta. Tämän vuoksi kysyntä pieneni ja dropper kuoli lopulta sukupuuttoon.
Enskede-Årsta

Enskede-Årstan kaupunginosa Tukholman kartalla.
Enskede-Årsta on yksi Tukholman kunnan 18 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan eteläosassa (söderort). Vuonna 2004 Enskede-Årstassa oli 46 072 asukasta, ja sen pinta-ala on 12,72 km². Pohjoisessa Enskede-Årsta rajoittuu Årstavikenin lahteen, jonka vastarannalla on Södermalm. Enskede-Årstan kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Enskedefältet, Enskede Gård, Gamla Enskede, Johanneshov, Stureby, Årsta ja Östberga.
Kaupunginosan läpi kulkee Tvärbanan-pikaraitiotie, joka yhdistää kaksi maanalaisen linjaa.
Tukholman kaupunginosa-alueet
Edvard Erland Lück

Edvard Erland Lück (3. marraskuuta 1876 Maaria – 15. heinäkuuta 1936 Oulu) oli suomalainen kuuromykkäinkoulun johtaja, suomentaja ja nimimerkkiä Heikki Ansa käyttänyt runoilija.
Lückin vanhemmat olivat puutarhuri Johan Ferdinand Lück ja Augusta Sofia Johnsson. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun ruotsalaisesta reaalilyseosta 1896 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi vuonna 1900. Lück teki opintomatkoja Saksaan, Sveitsiin ja Itävaltaan.
Lück oli aluksi kahdeksan vuotta opettajana Turun kuuromykkäinkoulussa ja sen jälkeen hän toimi Oulun kuuromykkäinkoulun johtajana 1910–1934. Lück oli kuuromykkäyhdistyksen puheenjohtaja ja hän kuului Oulun teatterin ja Pohjois-Pohjanmaan museon johtokuntiin. Hän oli myös suomentaja. Lück kirjoitti lisäksi runoja nimimerkillä Heikki Ansa. Tunnetuin hänen runoistaan on Oskar Merikannon säveltämä Soi vienosti murheeni soitto.
Edvard Erland Lück oli naimisissa vuodesta 1901 Jenny Maria Elisabeth Roschierin kanssa.
Suomennoksia

Nimellä Edv. Lück:
Clara Tschudi : Goethen äiti. Kirja, Helsinki 1917
Clara Tschudi : Napoleonin äiti. Kirja, Helsinki 1918
Valerian Tornius : Hienoston salonkeja viideltä vuosisadalta. Kustannusosakeyhtiö Kirja, Helsinki 1927
Dropdead

Dropdead on Rhode Islandista tuleva hardcore punk/thrashcore/powerviolence/crust punk/grindcore -yhtye joka on ollut aktiivinen vuodesta 1990.
Yhtyeen kokoonpano

Bob - laulu
Ben - kitara
Brian - rummut
George - basso
Diskografia

Untitled 7" (1992, Crust Records)
Dropdead/Rupture - split 8" (1992, Highly Collectable Records)
Dropdead/Crossed Out - split 5" (1993, Co-released by 5 Labels)
Untitled LP/CD (1994, Armageddon)
Discography (of EPs) LP/CD, (1994, Armageddon)++
Hostile 7" (1996, Spiral Objective/Insurgence)
Drop on the Bootleg 3" CD (1997, Profane Existence Far East)
Untitled Album LP/CD (1998, Armageddon Label)
Dropdead/Totalitär - split 7" or CD-EP (2002, Prank)
Dropdead/Unholy Grave - split 7" (2003, MCR)
Untitled Live album (Live in Germany 1998) (2003, Red C)
Dropdead/Look Back and Laugh - split 7" (2004, Armageddon)
Dropdead 2020 (2020, Armageddon)
Ensitulo

Ensitulo on tuloa, jonka kotimaiset talousyksiköt saavat osallistumisestaan tuotantoon ja korvauksia, jotka rahoitus- ym. varojen omistaja saa varojen järjestämisestä toisen yksikön käytettäväksi. Tulo voi olla palkansaajakorvauksia, tuotanto- ja tuontiveroja vähennettynä tukipalkkioilla, toimintaylijäämää tai sekatuloa sekä omaisuustuloa. (EKT 1995 8.22)
Palkansaajakorvaukset + toimintaylijäämä ja sekatulo + omaisuustulot - omaisuusmenot = sektorin ensitulo
Kotimaisten sektoreiden ensitulojen summa = kansantulo = BKTL = BKT - kotimaisten talousyksiköiden ulkomaisille talousyksiköille maksamat ensitulot + kotimaisten talousyksiköiden ulkomaisilta talousyksiköiltä saamat ensitulot.
Dropout Boogie

| Dropout Boogie The Black Keys |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 13. toukokuuta 2022
 Kesto: 34.01
 Levy-yhtiö: Nonesuch Records
Listasijoitukset
  27. (albumilista)    3. (fyysinen albumilista)
The Black Keysin muut julkaisut
| Delta Kream 2021 | Dropout Boogie 2022 | Ohio Players 2024 |
Dropout Boogie on The Black Keysin yhdestoista studioalbumi, joka julkaistiin 13. toukokuuta 2022.