stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yorkshire Party

| Yorkshire Party |
| --- | --- |
  
  
Perustettu:  2014
Johto:   Bob Buxton Simon Biltcliffe 
Ideologia:  regionalismi
Toimisto:  Bridlington
Alahuone:  0 / 650
Ylähuone:  0 / 789
Kunnanvaltuustot (Yorkshiressä):  3 / 1 139
Kotisivu:  www.yorkshireparty.org.uk
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yorkshire Party on brittiläinen alueellinen puolue, jonka tavoitteisiin kuuluu luoda Yorkshiren alueelle samanlainen itsehallinto kuin Skotlannissa ja Walesissä. Puolueen mukaan se haluaa myös tarjota kanavan, jota kautta Yorkshiren ongelmat voidaan tuoda kuulluiksi. Puolueen mukaan näihin kuuluvat muun muassa koulujen rahoituksen epätasa-arvo, julkisen terveydenhuoltojärjestelmän varojen puute ja liikenneverkoston vanheneminen. Puolue kannatti brexitiä reiluilla kauppasopimuksilla.
Yorkshiren itsehallinnosta äänestettiin viimeksi vuonna 2004, jolloin lähes 80 prosenttia äänestäjistä äänesti sitä vastaan. Yorkshire Party uskoo, että keskustelu asiasta voidaan herättää uudelleen.
Puolueella on vuonna 2024 kolme edustajaa Bridlingtonin kaupunginvaltuustossa.
Vaalimenestys

Vuoden 2019 parlamenttivaaleissa Yorkshire Party asetti ehdokkaansa 28 vaalipiirissä. Saman vuoden paikallisvaaleissa puolue sai East Ridingissa 2 valtuutettua ja Selbyssa 4 valtuutettua. Lisäksi North Yorkshiren valtuustossa Mike Jordan loikkasi konservatiivipuolueesta Yorkshire Partyn riveihin heinäkuussa 2018.
Vuonna 2022 toinen puolueen puheenjohtaja Simon Biltcliffe pyrki South Yorkshiren alueen pormestariksi ja sai 13 prosenttia äänistä. Toinen puheenjohtaja Bob Buxton pyrki West Yorkshiren alueen pormestariksi vuonna 2024. Hän sai lähes 50 000 ääntä, joka on noin yhdeksän prosenttia kaikista äänistä.
Vuoden 2024 parlamenttivaaleissa puolue asetti ehdokkaansa 27 vaalipiirissä, mikä on noin puolet Yorkshiren kaikista vaalipiireistä. Heistä parhaiten menestyi Rotherhamissa ehdolla ollut David Atkinson, joka sai 1363 ääntä, mikä oli 3,7 prosenttia kaikista vaalipiirin äänistä.
Benjamin List

| Benjamin List |
| --- | --- |
 2021
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. tammikuuta 1968 (ikä 56)
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  asymmetrinen synteesi
Palkinnot:  Nobelin kemianpalkinto  2021
Benjamin List (s. 11. tammikuuta 1968 Frankfurt am Main, Saksa) on saksalainen orgaaninen kemisti, joka tunnetaan erityisesti työstään organokatalyysin parissa. Listille myönnettiin Nobelin kemianpalkinto vuonna 2021 yhdessä David MacMillanin kanssa organokatalyyttisten asymmetristen reaktioiden kehittämisestä.
Ura

List väitteli filosofian tohtoriksi Frankfurtin yliopistosta vuonna 1997. Tämän jälkeen hän toimi vuoden tutkijana Scripps Research Institutessa ja vuosina 1999–2003 siellä apulaisprofessorina. Scrippsissä List ryhmineen tutki erityisesti aldoliadditioita. List havaitsi, että proliini on erityisen tehokas katalyytti näissä reaktioissa ja reaktiot tuottivat tuotteita hyvällä saannolla ja korkealla enantioylimäärällä. Proliini reagoi lähtöaineiden kanssa muodostaen nukleofiilisen enamiinin ja lisäksi stabiloi reaktion siirtymätilaan alentaen reaktion tapahtumiseksi tarvittavaa energiaa. Tutkimus julkaistiin vuonna 2000.
Vuonna 2003 List siirtyi Max Planck -instituuttiin ja jatkoi siellä tutkimuksiaan proliinin käytöstä muun muassa Mannich-reaktioiden katalyyttinä. Vuodesta 2005 alkaen hän on toiminut Max Planck -instituutin yksikön Max-Planck-Institut für Kohlenforschung johtajana. Listin tutkimusten jälkeen proliinin käyttöä organokatalyyttinä on tutkittu runsaasti.
List on saanut tutkimuksistaan useita tunnustuksia. Niitä ovat esimerkiksi AstraZenecan tutkimuspalkinto vuonna 2007, Otto Bayer -palkinto 2012, Horst Pracejus -palkinto 2013, Mukaiyama-palkinto 2016 ja Gottfried Wilhelm Leibniz -palkinto 2016.
Marmorimehitähti

| Marmorimehitähti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Maksaruohokasvit Crassulaceae
Suku::  Mehitähdet Sempervivum
Laji::  marmoreum
Kaksiosainen nimi
 Sempervivum marmoreum  Griseb. 
Katso myös
   Marmorimehitähti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Marmorimehitähti (Sempervivum marmoreum) on mehitähtiin kuuluva monivuotinen maksaruohokasvilaji. Sen mehilehtiruusukkeet ovat vihreitä tai koristelajikkeilla punertavia-punaisia. Kukat ovat punaraidallisia. Marmorimehitähti kasvaa alkuperäisenä Kaakkois- ja Itä-Euroopan vuoristoissa, Italiasta Ukrainaan. Suomessa laji on puutarhakarkulaisena harvinainen, mutta vakiintunut luontoon Uudellamaalla.
20. elokuuta

20. elokuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 232. päivä (233. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 133 päivää. Suomessa sorsastuskausi alkaa vuosittain 20. elokuuta päivällä kello 12.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Sami, Samuli, Samu, Samuel
suomenruotsalainen kalenteri: Samuel, Sam
ortodoksinen kalenteri: Samuel, Samuli, Teppana, Teppo, Tapani
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Sámmol
vanhemmissa kalentereissa: Athanasia, Athanasius, Bernhard, Sievo
Tapahtumia

636 – Jarmukin taistelu päättyy muslimien voittoon.
1083 – Unkarin kuningas Tapani I julistettiin pyhimykseksi. Tämän muistoksi Unkarissa vietetään Pyhän Tapanin päivää.
1866 – Presidentti Andrew Johnson julisti Yhdysvaltain sisällissodan päättyneeksi.
1914 – Ensimmäinen maailmansota: saksalaiset joukot valtasivat Brysselin.
1920 – Puolalaiset pakottavat Neuvosto-Venäjän joukot vetäytymään Varsovan taistelussa.
1944 – Toinen maailmansota: Toinen Jassyn–Kišinjovin offensiivi alkoi Neuvostoliiton suurhyökkäyksellä.
1949 – Unkarin kansantasavallan sosialistinen perustuslaki vahvistettiin.
1955 – Neuvostoliitto räjäytti ensimmäisen vetypomminsa.
1960 – Senegal erosi lyhytikäiseksi jääneestä Malin liittovaltiosta ja julistautui itsenäiseksi.
1968 – Kylmä sota: Varsovan liiton joukot hyökkäsivät Tšekkoslovakiaan ja kukistivat Prahan kevään.
1977 – Avaruustutkimus: Voyager 2 laukaistiin Cape Canaveralista.
1988 – Maanjäristys surmasi 1 450 ihmistä Intiassa ja Nepalissa.
1988 – Irak ja Iran sopivat tulitauosta Persianlahdella.
1991 – Viro irrottautui Neuvostoliitosta.
1998 – Operaatio Infinite Reach: Yhdysvallat teki ohjusiskuja Afganistaniin ja Sudaniin.
2004 – Flow Festival järjestettiin ensimmäisen kerran VR:n makasiineilla.
Kuolleita

984 – Johannes XIV, paavi
1153 – Bernhard Clairvauxlainen, ranskalainen munkki ja pyhimys (s. 1090)
1611 – Tomás Luis de Victoria, espanjalainen säveltäjä (s. 1548)
1707 – Nicolas Gigault, ranskalainen urkuri ja säveltäjä (s. 1627)
1823 – Pius VII, paavi (s. 1740)
1912 – William Booth, brittiläinen metodistisaarnaaja (Pelastusarmeijan perustaja) (s. 1829)
1914 – Pius X, paavi (s. 1835)
1914 – Amélie Lundahl, suomalainen taidemaalari (s. 1850)
1915 – Paul Ehrlich, vuoden 1908 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut saksalainen lääkäri (s. 1854)
1917 – Adolf von Baeyer, vuoden 1905 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti (s. 1835)
1961 – Percy Williams Bridgman, vuoden 1946 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (s. 1882)
1979 – Christian Dotremont, belgialainen kuvataiteilija (s. 1922)
1980 – Joe Dassin, yhdysvaltalainen muusikko (s. 1938)
1989 – George Adamson, brittiläinen villieläinten suojelija (s. 1906)
2001 – Sir Fred Hoyle, brittiläinen astronomi ja kirjailija (Musta pilvi) (s. 1915)
2005 – Robert Paredes, yhdysvaltalainen säveltäjä, puhallinsoittaja ja kuvataiteilija (s. 1948)
2006 – Joe Rosenthal, yhdysvaltalainen valokuvaaja (s. 1911)
2008 – Hua Guofeng, Kiinan kommunistisen puolueen puheenjohtaja (s. 1921)
2010 – Samuel Lehtonen, Helsingin hiippakunnan piispa (s. 1921)
2012 – Phyllis Diller, yhdysvaltalainen näyttelijä ja stand up -koomikko (s. 1917)
2015 – Egon Bahr, saksalainen poliitikko ja ministeri (s. 1922)
2017 – Joseph Levitch ("Jerry Lewis"), yhdysvaltalainen näyttelijä ja ohjaaja (s. 1926)
2018 – Uri Avnery, israelilainen toimittaja, poliitikko ja rauhanliikkeen aktivisti (s. 1923)
2018   – Charles Blackman, australialainen taidemaalari (s. 1928)
2019 – Jukka Raitanen, suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja (s. 1947)
Juhlapäiviä

Unkarissa Tapani Pyhän muistopäivä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 20. elokuuta Wikimedia Commonsissa
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Stranka Alenke Bratušek

| Stranka Alenke Bratušek |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  2014
Lopetti:  2022
Johto:   Alenka Bratušek (pj.) 
Ideologia:  sosiaaliliberalismi
Poliittinen kirjo:  keskusta
Kansalliskokous:  5 / 90
EU-parlamentti:  0 / 8
Kunnanvaltuusto:  7 / 2 750
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan liberaalidemokraattinen puolue
Kotisivu:  www.sab.si
Infobox OKNimi-testi OK: 
Stranka Alenke Bratušek (suom. Alenka Bratušekin puolue) oli slovenialainen sosiaaliliberaalinen puolue. Se sai nimensä maan entisen pääministerin Alenka Bratušekin mukaan. Viimeisimmissä vaaleissa SAB sai viisi edustajaa maan parlamenttiin.
Puolue sai alkunsa vuonna 2014 kun Alenka Bratušek erosi pääministerin virastaan ja Positiivinen Slovenia -puolueesta yhdessä muutaman muun edustajan kanssa.
Puolue kuului vuodesta 2014 alkaen Euroopan liberaalidemokraattiseen puolueeseen.
Walter Reuther

Walter Reuther.
Walter Reuther (toinen oikealta) Washingtonissa kansalaisoikeusmarssilla  28. elokuuta 1963.
Walter Philip Reuther (1. syyskuuta 1907 Wheeling, Länsi-Virginia, Yhdysvallat – 9. toukokuuta 1970 Pellston, Michigan, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen ammattiyhdistysjohtaja ja kansalaisoikeusaktivisti. Hän teki autotyöläisten liiton UAW:sta (United Automobile Workers) huomattavan vaikuttajan. Ammattiliitto oli huomattava vaikuttaja ei ainoastaan autoteollisuudessa, vaan myös Demokraattisessa puolueessa. Reuther oli sosialisti 1930-luvun alussa; hänestä tuli johtava liberaali New Deal -koalition puolustaja, sitten 1940-luvulla johtava antikommunisti sekä kylmän sodan ja Vietnamin sodan kannattaja.
Nuoruus

Reuther oli syntynyt Wheelingissä, Länsi-Virginiassa saksalaisen sosialistin ja panimotyöläisen perheeseen. Reuther oli muuttanut autoteollisuuskaupunki Detroitiin vuonna 1927 ja työskenteli Fordin tehtailla. Walter suoritti ylioppilastutkinnon ja opiskeli muun muassa Waynen yliopistossa.
Reuther lähti vuonna 1932 veljiensä kanssa Eurooppaan polkupyöräretkelle suuren talouslaman aikana. Retkellään he tutkivat eurooppalaisten autotehtaiden ja -korjaamojen oloja. He pyöräilivät lopulta Neuvostoliittoon ja työskentelivät neuvonantajina autotehtaassa Gorkissa Neuvostoliitossa. He jatkoivat polkupyöräretkeä Turkin, Iranin, Intian ja Kiinan  lopulta Japaniin. He palasivat Yhdysvaltoihin vuoden 1935 lopulla.
Kansalaisoikeuden puolesta

Reuther oli tavannut Martin Luther Kingin vuonna 1959, ja heistä oli tuli pian ystäviä. Reuther oli kannattamassa Yhdysvaltain mustan väestönosan kansalaisoikeusliikettä. Reuther osallistui Washingtonin marssille Vapautta ja Työtä puolesta elokuussa 1963 ja Selmasta Montgomerylle marssille maaliskuussa 1965. Reuther seisoi Kingin vierellä tämän pitäessä "I Have a Dream" -puhetta maaliskuussa 1963.
Valkoisen Talon taustavaikuttaja

Aloitettuaan Franklin Rooseveltin kanssa Reutherista tuli neuvonantaja jokaiselle demokraattisen puolueen presidentille Lyndon B. Johnsoniin saakka. Hän tapasi viikoittain presidentti Lyndon B. Johnsonia 1964–1965.
Aikakauslehti Time sijoitti Reutherin 1900-luvun sadan merkittävimmän henkilön joukkoon.
Lokakuussa 1968 Reuther ja veljensä Victor olivat vähällä kuolla pienlentokoneen laskussa Dullesin lentokentällä. Reuther kuoli myöhemmin lento-onnettomuudessa matkalla UAW:n koulutuskeskukseen 1970.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
UAW:n sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Aflcion sivut
Ikaalisten seurakunta

| Ikaalisten seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Ikaalisten kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Tampereen hiippakunta
Rovastikunta:  Hämeenkyrön rovastikunta
Pääkirkko:  Ikaalisten kirkko
Jäsenmäärä:  4 800 (2024)
– Osuus asukkaista:  72,0 %
Kirkollisvero:  1,85 %
Kirkkoherra:  Juha Aila
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ikaalisten seurakunta on Ikaalisten kaupungin alueella toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Tampereen hiippakunnan Hämeenkyrön rovastikuntaan. Seurakunnan läsnäolevan väestön määrä oli vuoden 2024 4 800 henkeä. Seurakunnan jäsenmäärä vähenee joka vuosi 100 seurakuntalaisella.
Historiaa

Seurakunnan perustamisajankohta ei ole tiedossa, mutta joka tapauksessa se on eronnut Kyrön emäseurakunnan mukana vanhasta Sastamalan suurpitäjästä jo ennen 1500-lukua. Jo 1540-luvulla Ikaalinen tunnettiin Kyrön seurakunnan Lahtisten kappelin nimellä. Ikaalinen erotettiin Hämeenkyröstä omaksi pitäjäkseen vuonna 1641 ja samalla perustettiin myös itsenäinen kirkkoherrakunta johon kuuluivat myös Jämijärvi, Parkano, Kankaanpää, Karvia, Hongonjoki ja osia Siikaisista.
Kankaanpäästä muodostettiin oma rukoushuonekuntansa vuonna 1756 ja kappeliseurakunta vuonna 1759. Omaksi kirkkoherrakunnakseen se erotettiin vuonna 1841 ja samalla sen alaisuuteen liitettiin muut luoteiset osat eli 1796 perustettu Karvian kappeli sekä 1804 perustettu Hongonjoen rukoushuonekunta sekä Siikaisten Samminmajan alue.
Parkanon rukoushuonekunta perustettiin vuonna 1800 ja siitä muodostettiin oma kirkkoherrakuntansa vuonna 1860. Tällöin myös nykyisen Kihniön alueet liitettiin uuteen Parkanon seurakuntaan. Viimeisenä alueena Suur-Ikaalisten seurakunnasta erkani Jämijärvi. Se sai oman rukoushuonekuntansa vuonna 1852 ja noin kymmenen vuotta myöhemmin se sai kappeliseurakunnan statuksen. Viimein vuosisadan vaihteessa perustettiin itsenäinen Jämijärven seurakunta.
Kirkkoherrat

1641–1669: Abrahamus Jacobi
1669–1675: Abraham Ikalensis
1675–1689: Matthias Apollonius
1689–1711: Simon Polviander
1711–1714: Johannes Favorinus
1719–1729: Johannes Fonselius
1729–1772: Johan Rothovius
1773–1791: Johan Rothovius nuorempi
1798–1810: Henrik Johan Bergroth
1813–1820: Jakob Hällfors
1824–1841: Gustaf Johan Bergroth
1844–1866: Henrik Johan Hällfors
1867–1882: Johan Tammelin
1884–1905: Herman Gabriel von Bonsdorff
1906–1926: Karl Oskar Mannström
1927–1946: Hugo Alfred Kalaja
1947–1956: Antti Viljami Valanne
1957–1969: Vilho Suurkari
1970–1975: Timo Airas
1975–1998: Heikki Mattila
1998–2017: Esko Mattila
2018–: Juha Aila
Toimitilat

Ikaalisten kirkko
Luhalahden kirkko
Seurakuntakeskus-Kirkkoherranvirasto
Vanha pappila eli "Olokolo"
Uusi kivipappila
Koivikon leirikeskus
Hautausmaat

Pohjoinen hautausmaa
Eteläinen hautausmaa
Aiheesta muualla

Seurakunnan kotisivut
Ikaalisten kirkon vierellä ovat sankarihaudat 1918 ja 1939–1944. Taustalla Armas Tirrosen sankaripatsas Sotaan lähtö vuodelta 1953.
David Baker

| David Baker |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. lokakuuta 1962 (ikä 62)
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Washingtonin yliopisto
Väitöstyön ohjaaja:  Randy Schekman
Tutkimusalue:  proteiinit
Aiheesta muualla
sites.uw.edu/biochemistry/faculty/david-baker ja www.bakerlab.org
David Baker (s. 6. lokakuuta 1962) on yhdysvaltalainen biokemisti ja komputationaalinen biologi, joka kehittää uusia tapoja tutkia kolmiulotteisia proteiinin muotoja. Baker on biokemian professori. Hän on valmistunut Washingtonin yliopistosta, jossa hän johtaa yli 30-henkistä Bakerin laboratorioa. Bakerille myönnettiin vuoden 2024 Nobelin kemianpalkinto yhdessä Demis Hassabisin ja John Jumperin kanssa.
Bakerin laboratorio on kehittänyt Rosetta-algoritmin proteiinien rakenne-ennustukselle, jota käytetään hajautetun laskennan projektissa nimeltä Rosetta@home. Projekti tähtää sekä proteiinikompleksien että yksittäisten polypeptidiketjujen rakenteellisten mallien tuottamiseen.
Aiheesta muualla

University of Washington
2. elokuuta

2. elokuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 214. päivä (215. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 151 päivää.
Päivä on romanien holokaustin, porajmosin, muistopäivä.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Kimmo
suomenruotsalainen kalenteri: Holger
ortodoksinen kalenteri: Stefan, Tapani, Teppo, Vilho, Ville
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Holger
vanhemmissa kalentereissa: Augusta, Catharina, Eleasar, Hanibal, Karin, Katarina, Katri, Moses, Stephanus, Veli, Venla
Tapahtumia

338 eaa. – Makedonian kuningas Filippos II (Aleksanteri Suuren isä) murskasi ateenalaiset ja theebalaiset Khaironeian taistelussa.
216 eaa. – Cannaen taistelu toisessa puunilaissodassa: Hannibal tuhosi Rooman senaattorien Lucius Aemilius Paulluksen ja Publius Terentius Varron johtamat lähes kaksi kertaa suuremmat joukot taistelussa, jota pidetään sotahistorian suurimpien taktisten voittojen joukkoon kuuluvana.
1870 – Tower Subway, Thamesjoen alittava maanalainen rautatie, avattiin Lontoossa.
1906 – Helsingissä puhkesi punakaartin ja suojeluskuntien yhteenotto, Hakaniemen mellakka, jossa sai surmansa kymmenisen ihmistä.
1932 – Carl D. Anderson löysi elektronin antihiukkasen positronin.
1934 – Adolf Hitleristä tuli Saksan presidentti Paul von Hindenburgin kuoltua Saksan johtaja ja valtakunnankansleri (”Führer und Reichskanzler”).
1945 – Potsdamin konferenssi päättyi.
1952 – Pentti Hämäläinen voitti kultaa nyrkkeilyn kääpiösarjassa Helsingin olympialaisissa.
1958 – Ensimmäinen piraattiradioasema, Mercur, aloitti toimintansa.
1964 – Vietnamin sota: Tonkininlahden välikohtaus. Pohjois-Vietnamin väitettiin tulittaneen yhdysvaltalaista hävittäjäalusta Tonkininlahdella (ei ilmeisesti tapahtunut).
1968 – Hailuodon kirkko, joka oli yksi Suomen vanhimmista puukirkoista, tuhoutui tulipalossa.
1982 – Helsingin metro otettiin virallisesti käyttöön.
1990 – Persianlahden sota: Irak hyökkäsi Kuwaitiin.
1999 – Taistelut alkoivat Dagestanissa asejoukkojen ylitettyä rajan Venäjälle separatistien hallitsemasta Tšetšeniasta.
Kuolleita

640 – Severinus, paavi
686 – Johannes V, paavi (s. 635)
1100 – Vilhelm II Punainen, Englannin kuningas (1087–1100) (s. n. 1056)
1589 – Henrik III, Ranskan kuningas (1574–1589) (s. 1551)
1788 – Thomas Gainsborough, englantilainen taiteilija (s. 1727)
1799 – Jacques-Étienne Montgolfier, ranskalainen keksijä (kuumailmapallo) (s. 1745)
1834 – Harriet Arbuthnot, englantilainen kirjailija ja sosiaalinen tarkkailija (s. 1793)
1849 – Muhammad Ali, Egyptin kuvernööri (1805–1849) (s. 1769)
1871 – Matthias Akiander, suomalainen venäjän kielen professori (s. 1802)
1876 – James Butler Hickok (”Wild Bill Hickok”), Villin lännen asesankari (s. 1837)
1889 – Eduardo Gutiérrez, argentiinalainen kirjailija (s. 1851)
1921 – Enrico Caruso, italialainen oopperalaulaja (s. 1873)
1922 – Alexander Graham Bell, skotlantilainen fyysikko, fysiologi ja keksijä (puhelin) (s. 1847)
1923 – Warren Gamaliel Harding (”Warren G. Harding”), Yhdysvaltain 29. presidentti (1921–1923) (s. 1865)
1934 – Paul von Hindenburg, saksalainen sotamarsalkka ja poliitikko, Saksan valtakunnanpresidentti (1925–1934) (s. 1847)
1936 – Louis Blériot, ranskalainen ilmailun uranuurtaja (lensi ensimmäisenä lentokoneella Englannin kanaalin yli) (s. 1872)
1945 – Pietro Mascagni, italialainen säveltäjä (Cavalleria rusticana) (s. 1863)
1946 – Andrei Vlasov, neuvostoliittolainen kenraaliluutnantti (s. 1900)
1976 – Friedrich Anton Christian Lang (”Fritz Lang”), itävaltalais-yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (M – kaupunki etsii murhaajaa) (s. 1890)
1986 – Lauri Arvi Pellervo Poijärvi (”L. Arvi P. Poijärvi”), suomalainen koulumaailman vaikuttaja, kuoronjohtaja ja professori (s. 1900)
1988 – Raymond Carver, yhdysvaltalainen kirjailija (Mistä puhumme kun puhumme rakkaudesta) (s. 1938)
1989 – Aimo Koivunen, suomalainen sotilas (s. 1917)
1994 – Kelpo Gröndahl, suomalainen kreikkalais-roomalaisen painin olympiavoittaja (s. 1920)
1995 – Irja Ranin, suomalainen näyttelijä ja TV-ohjaaja (s. 1930)
1997 – William Seward Burroughs (”William S. Burroughs”), yhdysvaltalainen kirjailija (Alaston lounas) (s. 1914)
1997 – Fela Kuti, nigerialainen muusikko (s. 1938)
2008 – Afonso Évora, brasilialainen koripalloilija (s. 1918)
2011 – Baruj Benacerraf, vuoden 1980 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut venezuelalainen immunologi (s. 1920)
2011 – Attilio Pavesi, italialainen maantiepyöräilijä (s. 1910)
2015 – Priscilla Maria Veronica White (”Cilla Black”), englantilainen laulaja (s. 1943)
2016 – Simo Hannula, suomalainen taidemaalari, kuvataiteilija ja graafikko (s. 1932)
2016 – David Huddleston, yhdysvaltalainen näyttelijä (Big Lebowski) (s. 1930)
2016 – Ritva-Liisa Karvetti, suomalainen ravitsemustieteilijä (s. 1929)
2016 – Ahmed Zewail, vuoden 1999 Nobelin kemianpalkinnon saanut egyptiläis-yhdysvaltalainen tieteilijä (s. 1946)
2017 – Jim Marrs, yhdysvaltalainen toimittaja, kirjailija ja salaliittoteoreetikko (s. 1943)