stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaarlo Hildén (maantieteilijä)
Toimituksia

Suomenmaa : maantieteellis-taloudellinen ja historiallinen tietokirja. 7, Vaasan lääni ; toimitus J. E. Rosberg, Kustavi Grotenfelt, Kaarlo Hildén. WSOY 1925
Suomenmaa : maantieteellistaloudellinen ja historiallinen tietokirja. 8 osa, Kuopion lääni ; toimitus J. E. Rosberg, Kustavi Grotenfelt, Kaarlo Hildén. WSOY 1927
Suomenmaa : maantieteellistaloudellinen ja historiallinen tietokirja. 9 osa, Oulunlääni : eteläosa ; toimitus: J. E. Rosberg, Kaarlo Hildén. WSOY 1929
Suomen maantieteen käsikirja ; julk. Suomen maantieteellinen seura ; toimituskunta Kaarlo Hildén ym. Otava 1936
Carl Gustaf Mannerheim : Across Asia from West to East in 1906-1908 1-2 ; toim. Kaarlo Hildén ; transl. by Edward Birse. Kansatieteellisiä julkaisuja 8. Suomalais-ugrilainen seura, Helsinki 1940, uusi painos nimellä Across Asia from West to East in 1906-1908 / Records of the journey by C. G. Mannerheim. Anthropological publications, Oosterhout N. B. 1969
Resa genom Asien : Fältmarskalken Friherre C. G. Mannerheims dagböcker förda under hans resa Kaspiska havet - Peking. Första delen, Resa från S:t Petersburg till Lemdsjin i Sinkiang 6 juli 1906-2 okt. 1907. Stockholm 1940
Resa genom Asien : fältmarskalken friherre C.G. Mannerheims dagböcker förda under hans resa Kaspiska havet - Peking. Andra delen, Resa från Pitsjan i Sinkiang till Kalgan i Tojili 3 okt. 1907-20 juli 1908. Stockholm 1940
Helsingin yliopiston 300-vuotisjuhlat 4-5.IX.1940. Helsinki 1941
Carl Gustaf Mannerheim : Ratsain halki Aasian ; lyhenn. laitos. Suomen kirja, Helsinki 1941
Sotamarsalkka Mannerheim 75 vuotta kesäkuun 4 päivänä 1942 : juhlajulkaisu ; toim. Kaarlo Hildén, Ragnar Numelin ja Birger Fagerström. Suomen kirja, Helsinki 1942
Maat ja kansat. 1, Amerikka, Etelänapamanner, Australia ; toim. Kaarlo Hildén, Heikki Väänänen. Otava 1953
Maat ja kansat. 2, Oseania, Itä-Eurooppa, Aasia (paitsi Etu-Aasia) ;  toim. Kaarlo Hildén, Heikki Väänänen. Otava 1953
Maat ja kansat. 3, Afrikka, Etu-Aasia, Keski- ja Etelä-Eurooppa ;  toim. Kaarlo Hildén, Heikki Väänänen. Otava 1954
Maat ja kansat. 4. osa, Länsi- ja Pohjois-Eurooppa : löytöhistoria : kartta : maan historia ; toim. Kaarlo Hildén, Heikki Väänänen. Otava 1955
Maat ja kansat. 5. osa, Maanpinnan muodot : ilmasto : meret : sisävedet : kasvillisuus ja eläimistö : ihmisrodut : luonnonkansat ja sivistyskansat ;  toim. Kaarlo Hildén, Heikki Väänänen. Otava 1955
Maat ja kansat. 6. osa, Kielet : maaseutuasutus : kaupungit : maapallon väestö : maantiede, historia ja politiikka : teollisuus : maatalous : kauppa ja liikenne ;  toim. Kaarlo Hildén, Heikki Väänänen. Otava 1956
Aiheesta muualla

Kaarlo Hildén : Professorit sarkatakissa. Muistelmia yliopistokomppanian alkuajoilta Akateemisen suojeluskunnan täyttäessä 20 vuotta 4.12.38., Hakkapeliitta, 29.11.1938, nro 48, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jukkolampi (Kivijärvi)

| Jukkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kivijärvi
Koordinaatit:  63°04′06″N, 24°53′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.445.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  191,3 m  
Pituus:  420 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  1,013 km  
Pinta-ala:  4,87 ha  
Tilavuus:  0.000067 km³ 
Keskisyvyys:  1,37 m  
Suurin syvyys:  3,3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiJukkolampi 
Jukkolampi  on Keski-Suomessa Kivijärvellä  Saunakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 420 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 66 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,4 metriä ja suurin syvyys on 3,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Viivajoen valuma-alueeseen (14.445) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 191,3 metriä mpy.
Jyrki Pellinen

Jyrki Pellinen Helsingin kirjamessuilla 2010.
Jyrki Olavi Pellinen (s. 16. toukokuuta 1940 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja kuvataiteilija. Hän on julkaissut yli 50 kaunokirjallista teosta. Hänen läpimurtoteoksensa oli 1964 ilmestynyt omaperäinen proosarunokokoelma Kuuskajaskari.
Hän on saanut HYY:n taidepalkinnon vuonna 1965, valtion kirjallisuuspalkinnon 1966, 1974 ja 1984 sekä Eino Leinon palkinnon 1988. Pelliselle myönnettiin valtion 15-vuotinen taiteilija-apuraha 1984 ja valtion taiteilijaneläke 2002. Hän asuu Katajanokalla.
Pellisen taideteoksia on esillä Aineen (Tornio), Jyväskylän, Keravan ja Turun taidemuseoissa sekä Wihurin ja Saastamoisen säätiöiden kokoelmissa. Hän on pitänyt lukuisia yksityisnäyttelyitä Suomessa ja Ruotsissa.
Jyrki Pellinen on opiskellut venäjää, kirjallisuutta ja musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa sekä pianon ja sellon soittoa Sibelius-Akatemiassa.
Taidenäyttelyitä

Galerie Phergus 1978, 1980, 1982
Husan taidesalonki, Tampere, 1979, 1983, 1985, 1988, 1990
Tallinvintti 1983
Brahen galleria, Turku 1985
Taidesalonki 1985, 1989
Taidehallin studio 1987
Galleria Bronda, Helsinki, 1997
Runogalleria, Helsinki, 1997
Hämeenlinnan pääkirjasto, 2001
Ravintola Holvari, 2002
Ravintola Holvari, 2003
Palkinnot

HYY:n taidepalkinto 1965
Valtion kirjallisuuspalkinto 1966, 1974, 1984
Eino Leinon palkinto 1988
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Otavan kirjailijasivu.
LAPD (televiestintä)

LAPD eli Link Access Protocol on D-Channel on muun muassa GSM-teknologiassa käytetty merkinantoprotokolla. LAPD on käytössä tukiaseman ja tuloasemakontrollerin välissä; sekä toinen versio kyseisestä protokollasta (LAPDm, Link Access Protocol on D-Channel modified) on käytössä tukiaseman ja matkapuhelimen välisessä kommunikoinnissa.
LAPCAT

LAPCAT (engl. Long-Term Advanced Propulsion Concepts and Technologies) oli kolme vuotta kestänyt tutkimusohjelma jonka tavoitteena oli luoda voimalaite 4–8 kertaiseen äänennopeuteen yltävälle lentokoneelle. Projekti päättyi huhtikuussa 2008. LAPCAT II käynnistettiin lokakuussa 2008. Sen tarkoituksena on hyödyntää projektin ensimmäisen vaiheen tuloksia. LAPCAT A2 on brittiläisen Reaction Enginesin suunnitteluasteella oleva lentokone, jonka kehitykseen on varattu 13 vuotta. Lentokoneeseen mahtuu alustavien suunnitelmien mukaan noin 300 ihmistä ja sen lentosäde on 18 700 kilometriä.
Kusianjärvi

| Kusianjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Sotkamo
Koordinaatit:  64°14′50″N, 28°46′00″E
Järvinumero:  59.833.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  183,7 m 
Rantaviiva:  33,29 km 
Pinta-ala:  3,93 km² 
Tilavuus:  0,0233 km³ 
Keskisyvyys:  5,9 m 
Suurin syvyys:  26 m 
 fiKusianjärvi 
Kusianjärvi on järvi Sotkamossa Kainuun eteläosassa. Sen pinta-ala on 3,9 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 47 kilometriä itään.
Maantiede

Kusianjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 8,5 kilometriä. Järven lukuisat lahdet ovat pitkä ja kapeita (Häikiönlahti, Myllylahti, Petäjälahti). Viidesosa Kusianjärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Järven keskiosassa Ruokolaisenniemen kohdalla sijaitsee yli kaksi hehtaaria laaja 20–26 metriä syvä vyöhyke.
Kusianjärven laajin saari on viisihehtaarinen Ellinsaari järven pohjoisosassa.
Kusianjärven luusua sijaitsee Myllylahden luoteiskolkassa, josta alkaa Pieni-Kusiaan (178,1 metriä mpy) johtava laskujoki. Kusianjärven rannoilla on harvakseltaan asutusta, Häikiönlahden rannat ovat rakentamattomia.
Kusianjärven vesitilavuus on 23 307 000 kuutiometriä.
Kusianjärvi (59.833.1.001) kuuluu Kusianjärven valuma-alueeseen (59.833), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Kusianjoen valuma-alue (59.83) ja ensimmäinen on Nuasjärven–Kiimasjärven alue (59.8). Kusianjärvi on Kusianjärven valuma-alueen laajin vakavesi. Toiseksi laajin on Valkeaisjärvi. Valuma-alueeseen kuuluu kolmetoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
LASB

LASB on Kanta- ja Päijät-Hämeessä toimiva salibandyseura, joka perustettiin 18. huhtikuuta 2016 Lammin Salibandyn (LaSB), Kosken Dynamon junioritoiminnan ja Hollolan Urheilijat -46:n salibandyjaoston fuusioituessa. LASBin miesten edustusjoukkue pelaa salibandyliigan kotiottelunsa Lahdessa (LASB edustus ry on rekisteröity Lahteen), mutta junioritoiminta jatkaa toimintaansa niin Lammilla, Hämeenkoskella kuin Hollolassakin. Elokuussa 2018 seurassa oli 486 lisenssipelaajaa.
Kusikivi

Kusikivi
Kusikivi on Kurikassa Miedon kylässä sijaitseva siirtolohkare, jonka luokse Ruotsin kuningas Aadolf Fredrik seurueineen perimätiedon mukaan pysähtyi 18. heinäkuuta 1752, jotta kuningas saattoi käyttää kiveä näkösuojana käydessään tarpeillaan.
Hattujen sodan jälkeen kruunattiin Aadolf Fredrik Venäjän myötävaikutuksella Ruotsin kuninkaaksi. Hän istui majesteetilliselle valtaistuimelle 1751. Kruunajaisten jälkeen päätettiin, että kuningas tekee tutustumismatkan Suomeen ja palaa Pohjanlahden ympäri takaisin Ruotsiin. Tämä kuningas Adolf Fredrikin ”eerikinretki” toteutui kesällä 1752. Kuninkaalla oli mukanaan suuri seurue, mutta kuningatar jäi kotiin Ruotsiin. Eri puolilla Suomea aloitettiin valmisteluja kuninkaan vastaanottamiseksi. Hänestä annettiin ylistäviä lausuntoja ja kirkoissa luettiin rukouksia hänen puolestaan.
Kuningas oli matkalla Turusta Hämeenlinnan, Kankaanpään ja Kurikan kautta Kyrönkankaan kesätietä pitkin Vaasaan eli silloiseen Korsholmaan, kun hän tunsi tarvetta pysähtyä.
Kusikivi sijaitsee muutamia kilometrejä lounaaseen Kurikan kirkosta ja sen kylkeen on kiinnitetty metallinen muistolaatta tapauksen muistoksi. Kivi on nykyisin matalampi kuin se oli 250 vuotta sitten, koska kiven ympärille on aikojen kuluessa tuotu lisää maata muun muassa tietöiden yhteydessä. 1700-luvulla kivi lienee ollut noin kaksi metriä maanpinnan yläpuolella, kun nykyisin sen korkeus on vain noin 60–70 senttimetriä.
Kiveä on nimitetty myös Sormuskiveksi, sillä kruununvouti oli aikoinaan käynyt sinettisormuksensa avulla merkitsemässä kiven rajapyykiksi Kylmäjyrän ja Kiskon talojen välille. Tämä nimi ei kuitenkaan jäänyt elämään.
Kusikivi sijaitsee osoitteessa Jyllintaival 120, Kurikka.
Aiheesta muualla

Pois työpöydältä -blogi 18.7.2012: Kurikan kusikivi (valokuvia)
Geocaching: Lähikuva kivessä olevasta muistolaatasta
Korpijärvi (Joutsa)

| Korpijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°45′19″N, 26°20′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskuoja:  oja Eljasjokeen 
Järvinumero:  14.852.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,5 m  
Pituus:  2 km  
Leveys:  840 m  
Rantaviiva:  5,913 km  
Pinta-ala:  80,797 ha  
Saaria:  1 
 fiKorpijärvi 
Korpijärvi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Tolvasniemen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 840 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 81 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 5,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Karttuulammen valuma-alueeseen (14.852) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,5 metriä mpy.
Jukko (järvi)

| Jukko |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°58′43″N, 26°15′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kälkäjoen valuma-alue (14.95)
Laskuoja:  oja Viininlampeen 
Järvinumero:  14.953.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131 m  
Pituus:  570 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  1,408 km  
Pinta-ala:  3,584 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJukko 
Jukko  on Keski-Suomessa Joutsassa  Havumäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 570 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kälkäjoen valuma-alueella (14.95), jonka Pajupuron valuma-alueeseen (14.953) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131 metriä mpy.
LVL

LVL voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Latvian lati, valuuttakoodi LVL
Viilupuu, engl. Laminated veneer lumber
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”LVL”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Laba Sosseh

Laba Badara Sosseh (12. maaliskuuta 1943 Gambia – 20. syyskuuta 2007) oli senegalilais-gambialainen salsaan erikoistunut laulaja.
Sosseh syntyi senegalilaiselle isälle ja gambialaiselle äidille. Hän varttui Gambian Banjulissa, jossa kuunteli kuubalaista musiikkia ja Johnny Pachecoa. 1960-luvulla Sosseh muutti Senegaliin, jossa hän vuonna 1962 perusti nigerialaisen saksofonisti Dexter Johnsonin kanssa Star Band de Dakar -kokoonpanon. Hän teki yhteistyötä myös tuottaja Aboudou Lassissin Sacodis-yhtiölle levyttäneen Special Liwanza -yhtyeen kanssa. Lassissin mukana Sosseh pääsi New Yorkiin levyttämään LP:t Salsa Africana Vol. 1 ja Vol. 2.
Myöhemmin Sosseh levytti Pariisissa kuubalaisyhtye Orquesta Aragónin kanssa. Tämän jälkeen hän suuntasi jälleen New Yorkiin, jossa teki useita levytyksiä Roberto Torresin levy-yhtiölle. Hän pääsi tekemään yhteistyötä laulaja Monguiton ja muiden New Yorkissa toimineiden salsamuusikoiden kanssa. Senegalilaisyhtye Africandon kanssa tehty yhteistyö johti Sossehin hitin "Aminata" ilmestymiseen vuoden 1998 Baloba!-levyllä. Hänen musiikkiaan on julkaistu myös lukuisilla kokoelmalevyillä.
Sosseh kuoli syyskuussa 2007 pitkään sairastettuaan. Hänellä oli 27 lasta.
Labasa

| Labasa |
| --- | --- |
 Labasan lentokenttä
 Koordinaatit: 16°26′S, 179°22′W 
Valtio:  Fidži
Osa:  Northern Division
Maakunta:  Macuata
Väkiluku (2017):  26 601
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Labasa  eli Lambasa on pikkukaupunki Fidžin saarivaltiolla. Sen asukasluku oli 26 601 vuonna 2017.
Labasa on  Vanua Levun saaren hallinnollinen keskus ja yksi sen tärkeimmistä asutuskeskuksista.  Siellä on myös saaren lentoasema. Kaupunkia ympäröivät alueet ovat pääasiassa maanviljelyskäytössä, tärkeimpänä viljelykasvinaan sokeriruoko. Kaupungissa onkin sokeritehdas.
Jérémy Chardy

| Jérémy Chardy |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. helmikuuta 1987 (ikä 37)
Kansalaisuus:   Ranska
Tennispelaaja
Pituus:  188 cm
Paino:  75 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  2005–
Palkintorahat:  10 857 975 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  25. (28.1.2013)
Turnausvoittoja:  1
Voitot/tappiot:  298–307
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  puolivälierät (2013)
Ranskan avoimet:  4. kierros (2008, 2015)
Wimbledon:  4. kierros (2014)
Yhdysvaltain avoimet:  4. kierros (2015)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  24  (3. helmikuuta 2020)
Voitot/tappiot:  176–188
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Jérémy Chardy (s. 12. helmikuuta 1987 Pau) on ranskalainen tennispelaaja. Chardy on voittanut yhden ATP-turnauksen kaksinpelissä ja kaksi turnausta nelinpelissä. Vuonna 2005 hän voitti poikien kaksinpeliturnauksen Wimbledonissa. Kaksinpelin maailmanlistalla hän on ollut parhaimmillaan sijalla 25 tammikuussa 2013.
Tennisura

Chardy teki Grand Slam -debyyttinsä vuonna 2006 saatuaan villin kortin Ranskan avoimiin. Ensimmäisellä kierroksella hän voitti Jonas Björkmanin, mutta hävisi toisella kierroksella David Ferrerille. Vuonna 2008 Chardylle tuli Marracechin turnauksessa finaalitappio Gaël Monfilsia vastaan. Ranskan avoimiin hän sai villin kortin ja voitti toisella kierroksella maailmanliston kuudentena olleen David Nalbandianin luvuin 3–6, 4–6, 6–2, 6–1, 6–2. Seuraavaksi hän voitti Dmitry Tursunovin 7–6(1), 6–3, 6–4, kunnes hävisi neljännellä kierroksella Nicolas Almagrolle 7–6(0) 7–6(7), 7–5, vaikka hänellä oli eräpallo kaikissa kolmessa erässä.
Tennisura > 2009

Vuonna 2009 Chardy aloitti 1. kierroksen tappiolla Dohassa, ennen kuin pääsi puolivälieriin Sydneyssä, jonka hän hävisi Richard Gasquetille luvuin 6–2, 7–6(4). Australian avoimissa hän hävisi hallitsevalle mestarille, Novak Đokovićille toisella kierroksella luvuin 7–5, 6–1, 6–3.
Seuraavassa turnauksessaan Johannesburgissa hän pääsi semifinaaliin. Semifinaalissa hän voitti jälleen David Ferrerin lukemin 1–6, 7–6(9), 7–6(4), ja pääsi ensimmäisen kerran ATP-turnauksen finaaliin. Finaalin hän kuitenkin hävisi Jo-Wilfried Tsongalle luvuin 6–4, 7–6(5). Chardy hävisi avauskierroksella seuraavassa turnauksessaan, Open 13:ssa Marseillessa Novak Đokovićille 7–6(4), 6–4. Delray Beachin turnauksessa hän voitti Tommy Haasin luvuin 7–6(7), 6–3. Seuraavaksi hän voitti Andrei Golubevin 7–6(4), 7–5 ja Marcos Baghdatisin 7–6(7), 7–6(3). Semifinaalissa hän hävisi ykkössijoitetulle Mardy Fishille 6–4, 6–1.
Wimbledonissa Chardy hävisi ensimmäisellä kierroksella Andy Roddickille 6–3, 7–6(3), 4–6, 6–3. Seuraavaksi hän pelasi MercedesCupissa Stuttgartissa. Siellä hän voitti José Acasuson 6–2, 7–6(4), Martín Vassallo Argüellon 2–6, 6–3, 6–1, Mischa Zverevin 7–6(4), 6–1 ja Nicolas Kieferin 6–3, 7–5 ja pääsi toista kertaa urallaan ATP-finaaliin. Finaalissa Chardy voitti Victor Hanescun luvuin 1–6, 6–3, 6–4 ja otti samalla ensimmäisen ATP-turnausvoiton.
Tennisura > 2010

Kausi alkoi Chardylla huonosti. Hän hävisi ensimmäisellä kierroksella Brisbane International -turnauksessa, Heineken Openissa, Australian avoimissa ja SAP Openissa. Ensimmäisen voittonsa hän otti lopulta Regions Morgan Keegan Championshipsissä, kun hän voitti ensimmäisellä kierroksella turnauksessa toiseksi sijoitetun Fernando Verdascon luvuin 7–6(4), 6–3.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aiheesta muualla

Jérémy Chardy ATP:n sivuilla
Kansainvälinen romanipäivä

| Kansainvälinen romanipäivä |
| --- | --- |
 Romanien lippu
Valtio:  Kansainvälinen
Vietetään:  8. huhtikuuta
Järjestämistiheys:  vuosittain
Ensimmäisen kerran:  1990
Kansainvälinen romanipäivää, aiemmin nimellä romanien kansallispäivä, vietetään vuosittain 8. huhtikuuta. Vuonna 1971 Lontoossa pidettiin ensimmäinen kansainvälinen romanikongressi ja hyväksyttiin romanien lippu. Kongressin avajaispäivää on vuodesta 1990 vietetty romanien kansallispäivänä.
Suomessa Helsingin yliopiston almanakkatoimisto hyväksyi vuonna 2012 romanien kansallispäivän 8. huhtikuuta mukaan almanakkaan vuodesta 2014 alkaen. Vuonna 2024 almanakkatoimisto päivitti päivän nimen Romaniasiain neuvottelukunnan suosittelemaan muotoon kansainväliseksi romanipäiväksi. Suomessa päivä on suositeltu liputuspäivä. Tällöin valtion virastot ja laitokset liputtavat Suomen lipulla ja jos lipputankoja on useampia, niin voi liputtaa romanien lipulla Suomen lipun rinnalla.
Aiheesta muualla

Seeskorpi, Päivi: Romanien kansallispäivää vietetään tänään – ennakkoluulot vähemmistöä kohtaan voivat edelleen estää työllistymisen Yle Uutiset.  8.4.2020. Viitattu 11.2.2022.
Romanien kansallispäivä 8.4 Ihmisoikeuskeskus. Viitattu 11.2.2022.
8.4 Kansainvälinen romanipäivä Maailmankoulu, Rauhankasvatusinstituutti. Viitattu 11.2.2022.
LVI-asentaja

| LVI-asentaja |
| --- | --- |

Tyyppi:  Ammatti
Toimiala:  Talonrakennusala, Kiinteistönhoito
Koulutus:  Ammattiopisto
Työpaikka:  LVI-urakointiliike, Rakennustuoteteollisuus
Lähinimikkeitä:  Putkimies, LV-asentaja
LVI-asentaja on ammattinimike, jonka saa toisen asteen-tutkinnon suorittanut. LVI-asentaja rakentaa, korjaa ja huoltaa 
rakennusten lämpö,- vesi ja ilmastointijärjestelmiä- ja laitteita. LVI-asentajasta
käytetään puhekielessä myös nimityksiä putkimies tai putkiasentaja.
Tekniikan alan ammatilliset tutkinnot
Automaatioasentaja
Hienomekaanikko
Hitsaaja
Koneistaja
Levyseppähitsaaja
LVI-asentaja
Mikromekaanikko
Puuseppä
Seppä
Sähköasentaja
Valaja
Valumallinvalmistaja
Kuoleman varjelukset

Kuoleman varjelusten merkissä on kaikki varjelukset: Viiva keskellä on seljasauva, ympyrä on elpymyskivi ja kolmio on näkymättömyysviitta.
Kuoleman varjelukset ovat kolme taikaesinettä, jotka esiintyvät J. K. Rowlingin kirjassa Harry Potter ja kuoleman varjelukset. Romaanissa tarina kertoo, että henkilöstä joka saa haltuunsa kaikki Varjelukset, tulee "Kuoleman Mestari tai Herra". Läpi historian moni velho havittelee Varjeluksia, mutta vain harva onnistuu tavoitteessa; useimmilla ei loppujen lopuksi ole minkäänlaisia todisteita Varjelusten sijainnista eikä vakuutta siitä, että ne ovat oikeasti edes olemassa. Hyvin harva myös uskoo koko tarinaan vaikka moni, kuten Viktor Krum, uskoo Kuoleman varjelusten merkin olevan Gellert Grindelwaldin merkki.
Tarina kolmesta veljeksestä kertoo, että kolme Peverellin veljestä tapasivat Kuoleman, joka antoi heidän valita mitä ikinä he haluaisivatkaan. Ensimmäinen veli valitsi taikasauvan, jota ei voisi voittaa taistelussa, toinen pyysi tapaa saada ihmiset herätettyä kuolleista ja kolmas valitsi viitan joka tekisi kantajastaan näkymättömän jopa Kuolemalle itselleen. Albus Dumbledore kylläkin epäilee Varjelusten alkuperän olevan pelkkä legenda: hänen mielestään Peverellit olivat yksinkertaisesti vaarallisen lahjakkaita velhoja, joiden onnistui lopulta luoda nuo mahtavat ja vaaralliset taikaesineet. Taru niistä Kuoleman luomuksina olisi uskomus, joka on syntynyt tällaisten mahtiesineiden ympärille.
Rowlingin mukaan tarina Varjeluksista syntyi ehkäpä Geoffrey Chaucerin teoksen The Pardoner's Tale pohjalta.