stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Röylä
Nimi

Röylän nimen taustalla on Gammelgårdin takamailla sijainnut Rödskogin kylä. Nimi voi olla peräisin joko Lohjan Röylästä tai se voi olla lyhentymä ruotsinkielisestä ilmauksesta rödjad skog, joka merkitsee raiviota tai kaskettua aluetta. Suomenkielinen vastine lienee kulkenut ruotsinkielisen rinnalla pitkään, mutta asiakirjoihin vastinetta ei ole kirjattu. Kylännimeksi nimipari Röylä – Rödkskog vahvistettiin 1965 ja kaupunginosannimeksi vuonna 1982.
Historia

Rödskogin kylä oli 1500-luvulla kahdeksantaloinen kylä Gammelgårdin takamailla. 1600-luvulta peräisin olevia alueen taloja ovat Röylän Hovi, Buus, Nyby ja Neppers, jotka ovat olemassa edelleen. Kaupunginosaksi kasvaessaan Snettansin kylä on sulautunut Röylään.
Väestö > Väkiluvun kehitys

| Röylän väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 289 | 289 |
| 1980 | 1980 |    | 238 | 238 |
| 1985 | 1985 |    | 202 | 202 |
| 1990 | 1990 |    | 207 | 207 |
| 1995 | 1995 |    | 214 | 214 |
| 2000 | 2000 |    | 270 | 270 |
| 2005 | 2005 |    | 305 | 305 |
| 2010 | 2010 |    | 350 | 350 |
| 2015 | 2015 |    | 370 | 370 |
| 2020 | 2020 |    | 404 | 404 |
Lähde: Helsingin seudun avoimet tilastotietokannat.
Trubtševsk

Trubtševskin vaakuna vuodelta 1781.
Trubtševsk (ven. Трубче́вск) on kaupunki Brjanskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Desnaan laskevan Nerussa-joen suulla 94 kilometriä Brjanskista etelään. Tämä 15 014 asukkaan kaupunki on 37 002 asukkaan Trubtševskin piirin keskus (väkiluvut 2010).
Trubtševsk on yksi Venäjän vanhimmista kaupungeista. Sen perustamisajankohtana pidetään vuotta 975. Vuonna 1164 se mainitaan Tšernigovin ruhtinaskuntaan kuuluneena Trubetšin kaupunkina. Trubetšin ruhtinas Buitur Vsevolod esiintyy Kertomuksessa Igorin sotaretkestä. 1100-luvulla kaupunki oli lääniruhtinaskunnan keskus, jonka mongolivalloittajat hävittivät vuoden 1240 tienoilla. Venäjän etelärajalla sijainnut linnoitus vaihtoi useaan kertaan omistajaa. 1300-luvun puolivälistä lähtien se kuului Liettuaan, vuodesta 1503 Moskovan Venäjään ja vuosina 1609–1644 se oli osa Puolaa. Vuonna 1778 Trubtševskista tuli Orjolin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. Toisen maailmansodan aikana se oli saksalaisten miehittämä.
Kaupungin keskusta koostuu lähinnä puutarhojen ympäröimistä puutaloista. Nähtävyyksiä ovat Kolminaisuuden katedraali (1400–1700-luku), Kristuksen kirkastuksen (1600-luku), Pokrovan (1700-luku), Pyhän Eliaan ja Herran temppeliin tuomisen kirkot (molemmat 1800-luvulta) sekä vuonna 1919 perustettu kotiseutumuseo.
Tromp-luokka (risteilijä)

| Tromp-luokka |
| --- | --- |
 luokan nimikkoalus Hr. Ms. Tromp

Tekniset tiedot
Uppouma:  3 404 t (standardi)
Pituus:  131,95 m (kokonaispituus)
Leveys:  12,43 m
Syväys:  4,32 m
Koneteho:  56 000 hv (41,759 MW)
Nopeus:  32,5 solmua
Miehistöä:  Tromp: 380 Jacob van Heemskerk: 420
Aseistus
Meritorjunta:  6 x 150 mm tykkiä kaksoistorneissa 4 x 75 mm tykkiä 6 x 553 mm torpedoputkea 1 x Fokker CXIW -kellukekone
Ilmatorjunta:  8 x Bofors 40 mm -ilmatorjuntatykkiä kaksoisasennuksina 2 x 20 mm ilmatorjuntatykkiä
Tromp-luokka oli Alankomaiden Kuninkaallisen laivaston kahden aluksen muodostama risteilijäluokka. Alukset palvelivat toisessa maailmansodassa Britannian Kuninkaallisen laivaston alaisuudessa.
Alusluokka luokiteltiin alun perin hävittäjälaivueiden johtoaluksiksi vuoden 1931 laivastosuunnitelmassa, koska risteilijähankinnan esittamistä ei pidetty poliittisesti tarkoituksenmukaisena.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hr. Ms. Tromp | Nederlandsche Scheepsbouw Maatschappij, Amsterdam | 17. tammikuuta 1936 | 24. toukokuuta 1937 | 18. elokuuta 1938 | palveluksesta 1955 romutettu 1969 |
| Hr. Ms. Jacob van Heemskerck | NSM, Amsterdam | 31. lokakuuta 1938 | 16. syyskuuta 1939 | 16. syyskuuta 1939 | palveluksesta 20. marraskuuta 1969 myyty romutettavaksi 23. kesäkuuta 1970 |
Rebecca Troupp

| Rebecca Troupp> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. lokakuuta 1967 Lontoo
Kuollut: 18. heinäkuuta 2001 (33 vuotta) Helsinki
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Rebecca Troupp (13. lokakuuta 1967 Lontoo – 18. heinäkuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.
Teatterin puolella Troupp näytteli muun muassa Suomen kansallisteatterissa ja Lilla Teaternissa, joiden lisäksi hän näytteli myös elokuvissa ja televisiosarjoissa. Teatterikorkeakoulussa Trouppin mentorina toiminut Asko Sarkola kertoi elämäkerrassaan Trouppin olleen ehdolla Amon Göthin taloudenhoitajan rooliin elokuvassa Schindlerin lista. Sarkolan kannustuksesta huolimatta hän kieltäytyi roolista, vedoten taloudellisen riskin pelkoon.
Troupp avioitui toimittaja Peter Nymanin kanssa marraskuussa 2000. Avioliitto päättyi kahdeksan kuukautta myöhemmin Trouppin menehdyttyä syöpään 33-vuotiaana.
Vladimir Trusenjev

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Belgrad 1962 | kiekonheitto |  |
|  Pronssia | Tukholma 1958 | kiekonheitto |  |
Vladimir Trusenjev (3. elokuuta 1931 – 2001) oli neuvostoliittolainen kiekonheittäjä.
Trusenjev saavutti Tukholman EM-kilpailuissa 1958 kiekonheitossa pronssia tuloksella 53,74 m. Hän hävisi kultamitalisti Edmund Piątkowskille 18 senttimetrillä. Seuraavissa EM-kilpailuissa Belgradissa 1962 hän voitti kultaa tuloksella 57,11 m. Tokion 1964 olympialaisissa hän sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 54,78 m.
Trusenjev heitti Leningradissa 4. kesäkuuta 1962 maailmanennätyksen 61,64 metriä. Nelisen viikkoa myöhemmin hän menetti ennätyksen Al Oerterille.
Rönsysorsimo

| Rönsysorsimo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Äärimmäisen uhanalainen
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Yksisirkkaiset Monocotyledoneae
Kladi::  Commelinids
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Suolasorsimot Puccinellia
Laji::  phryganodes
Kaksiosainen nimi
 Puccinellia phryganodes  (Trin.) Scribn. & Merr. 
Katso myös
   Rönsysorsimo Wikispeciesissä   Rönsysorsimo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rönsysorsimo (Puccinellia phryganodes) on monivuotinen rönsyilevä heinäkasvi, jota tavataan laajalti arktisilla alueilla Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Suomessa laji on erittäin harvinainen, luonnonsuojelulailla rauhoitettu ja uhanalaisuusluokituksessa äärimmäisen uhanalainen.
Ulkonäkö ja koko

Mätästävä rönsysorsimo kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Kasvin pintarönsyt ovat pitkiä, rentoja ja juurehtivia. Rönsyn haara on yhdiskasvuinen rönsyn kanssa lähelle seuraavaa niveltä. Rönsyjen lehdet ovat kapeita ja lyhytlapaisia. Kukinto on sirottavahaarainen, 2–4 cm pitkä röyhy. Röyhyn haarat ovat ohuita ja useimmiten yksitähkyläisiä. Tähkylässä on 2–4 kukkaa. Röyhysorsimon kukinta ajoittuu Suomessa heinä-elokuulle, mutta kasvi kukkii hyvin harvoin.
Rönsysorsimo ei tee siemeniä vaan leviää katkeilevien rönsyjen ja niistä irtoilevien sivuversojen avulla. Näitä levittävät jäät, vesivirtaukset ja myös vesilinnut.
Levinneisyys

Rönsysorsimo on levinnyt arktisten merien rannoille Euroopasta Aasiaan ja Pohjois-Amerikkaan. Suomen lähialueilla sitä tavataan Pohjois-Norjassa sekä Venäjällä Vienanmerellä ja Kuolan niemimaan rannikolla. Suomessa rönsysorsimoa tavataan pienellä alueella pariltakymmeneltä kasvupaikalta Perämeren rannikolla Oulun seudulta. Lajia on tavattu muun muassa Siikajoelta, Lumijoelta, Haukiputaalta, Oulusta ja Oulunsalosta. Laji löydettiin ensimmäisen kerran Suomesta Siikajoelta vuonna 1926.
Elinympäristö

Rönsysorsimo kasvaa alavilla ja kasvillisuudeltaan aukkoisilla merenrantaniityillä, paljailla lietemailla sekä hiekkadyynien välisissä painanteissa. Lajia tavataan myös merenrantavyöhykkeen yläosiin syntyneissä suolamaalaikuilla, joissa useimmat muut kasvit menestyvät huonosti. Suomessa maankohoamisen myötä laji siirtyy uusille kasvupaikoille merenrantavyöhykkeellä. Suomessa rönsysorsimon kasvupaikkoja uhkaavat rantalaiduntamisen loppumista seurannut umpeenkasvu, rantarakentaminen ja Itämeren rehevöitymisestä johtuva rantojen ruovikoituminen.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2018: Rönsysorsimon (Puccinellia phryganodes) levinneisyys Suomessa
United States Department of Agriculture (USDA): Puccinellia phryganodes (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q10886704  Wikispecies: Puccinellia phryganodes  BOLD: 263376  CoL: 78MM6  EoL: 1114635  EPPO: PUCPH  EUNIS: 193629  GBIF: 2704674  GrassBase: imp08804  GRIN: 446560  iNaturalist: 167589  IPNI: 214418-2  IRMNG: 10808586  ITIS: 41192  NatureServe: 2.158455  NCBI: 669796  Observation.org: 138508  Open Tree of Life: 344314  Plant List: kew-438813  PLANTS: PUPH  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:214418-2  VASCAN: 7937  WFO: wfo-0000895457  WoRMS: 593125  Laji.fi: MX.40482
Gerdy Troost

Gerdy Troost (keskellä) vasemmalla puolellaan Adolf Hitler sekä oikealla Adolf Ziegler ja Joseph Goebbels Saksalaisen taiteen talon luona 5. toukokuuta 1937.
Gerhardine ”Gerdy” Troost o.s. Andresen  (3. maaliskuuta 1904 Stuttgart – 30. tammikuuta 2003 Bad Reichenhall) oli saksalainen arkkitehti, Adolf Hitlerin suosikkiarkkitehdin Paul Ludwig Troostin vaimo ja Hitlerin ystävä.
Gerdy tutustui arkkitehti Paul Ludwig Troostiin 1923. Seuraavana vuonna he muuttivat yhdessä Müncheniin ja menivät naimisiin 1925. Hän tutustui Hitleriin miehensä kautta 1930 ja liittyi itsekin Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen 1932. Paul Ludwig kuitenkin kuoli 1934, ja Gerdy otti miehensä yrityksen johtoonsa yhdessä Leonhard Gallin kanssa. Gerdy pysyi Hitlerin ystävänä ja oli tämän seurana taidenäyttelyvierailuilla. He keskittyivät suunnittelemaan tilaustöinä taide-, lahja- ja sisustusesineitä natsi-Saksan johtajille sekä osallistuivat muun muassa Paul Ludwig Troostin suunnitteleman Münchenin Saksalaisen taiteen talon Haus der Deutschen Kunstin rakentamiseen. Gerdy toimi talon johtokunnassa. Hitlerin syntymäpäivänä vuonna 1937 Gerdy nimitettiin saksalaisen arkkitehtuurin professoriksi. Seuraavana vuonna hän julkaisi natsi-Saksan rakennusarkkitehtuuria käsittelevän kirjan Das Bauen im neuen Reich. Gerdy pysytteli Hitlerin lähettyvillä toimien neuvonantajana arkkitehtonisissa kysymyksissä sodan loppuun asti.
Sodan jälkeen denatsifikaatio-oikeus antoi hänelle lievän tuomion natsien tukemisesta ja yhteistyöstä: hän sai sakkoja 500 markkaa ja hänet asetettiin ammatinharjoituskieltoon kymmeneksi vuodeksi. Kiellon jälkeen Gerdy jatkoi työtä arkkitehtina. Vuoden 1945 jälkeen hän oli Winifred Wagnerin läheinen ystävä.
Teoksia

Das Bauen in neuen Reich
Rämepörhömittari

| Rämepörhömittari |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Mittarimaiset Geometroidea
Heimo::  Mittarit Geometridae
Alaheimo::  Lovimittarit Ennominae
Suku::  Lycia
Laji::  lapponaria
Kaksiosainen nimi
 Lycia lapponaria  (Boisduval, 1840) 
Katso myös
   Rämepörhömittari Wikispeciesissä   Rämepörhömittari Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rämepörhömittari (Lycia lapponaria) on harvinainen lovimittareihin kuuluva perhoslaji.
Koko ja ulkonäkö

Rämepörhömittarikoiraan siipien kärkiväli on noin 3 cm. Naaras on siivetön. Laji on tummempi ja siiviltään läpikuultavampi kuin lähilaji koivikkopörhömittari. Rämepörhömittarin etusiipien ripset ovat lisäksi yksiväriset, erotuksena em. lajista.
Levinneisyys ja lentoaika

Sitä tavataan Pohjoismaissa, Venäjällä, Baltiassa ja Britteinsaarten pohjoisosassa. Suomesta se puuttuu Ahvenanmaalta ja on alueellisesti uhanalainen muualla maan eteläosassa. Lajin lentoaika alkaa Suomessa lumien lähtiessä ja on parhaimmillaan huhtikuun viimeisellä ja toukokuun ensimmäisellä viikolla. Lapissa laji voi lentää vielä kesäkuun puolivälin jälkeenkin.
Elinympäristö ja elintavat

Rämepörhömittaria tavataan Suomen eteläosissa vain rämeillä, mutta Lapissa se lentää myös tunturikankailla. Koirasyksilöt parveilevat noin puolen tunnin ajan ilta-auringon aikaan, noin tuntia ennen auringonlaskua. Siivettömät naaraat puolestaan oleilevat rämemäntyjen ja Lapissa myös tunturikoivujen rungoilla. Laji talvehtii useimmiten kuoriutumisvalmiina kotelona. Joskus laji voi talvehtia kotelovaiheessa kaksi kertaa.
Ravintokasvi

Toukan ravintokasveja ovat vaivaiskoivu sekä vähemmässä määrin myös mustikka ja juolukka tai suopursu.
Trybuna Ludu

Presidentti Bolesław Bierut lukee Trybuna Ludua.
Trybuna Ludu (”Kansan foorumi”) oli kommunistista Puolaa hallineen Puolan yhdistyneen työväenpuolueen sanomalehti vuosina 1948–1990.
Trybuna Ludu syntyi Puolan työväenpuolueen ja Puolan sosialistisen puolueen yhtyessä, kun myös niiden äänenkannattajat Głos Ludu ja Robotnik yhdistyivät. Varsovassa ilmestynyt päivälehti oli Puolan yhdistyneen työväenpuolueen keskuskomitean virallinen äänenkannattaja ja sen tärkein julkaisu aikakauslehti Nowe Drogin rinnalla. Sen levikki oli 1980-luvun puolivälissä 900 000 kappaletta ja viikonloppuisin 1,3 miljoonaa.
Lehden jatkajaksi perustettiin tammikuussa 1990 sosiaalidemokraattien Trybuna, joka lakkasi vuonna 2009.
Ryysyranta (omakotitalo)

Ryysyranta syksyllä 2008.
Ryysyranta on Irwin Goodmanin Hattulaan Parolan Myllytielle rakennuttama punatiilinen omakotitalo, joka valmistui helmikuussa 1969. Talon nimellä kunnioitetaan Irwinin samannimistä laulua, joka taas tulee Ilmari Kiannon romaanista Ryysyrannan Jooseppi (1924).
Varustus

Kaksisiipinen L-kirjaimen muotoinen tasakattoinen rakennus edusti aikansa uusinta tekniikkaa. Lattiapinta-alaa oli lähes 300 m² ja ”huoneita niin paljon, että vieras on vaarassa eksyä”. Suuren olohuoneen lisäksi talossa oli saunaosasto, jossa oli baari ja uima-allas. Takkoja oli kolme, joista yksi ulkona sisäpihalla. Laulajan makuuhuoneessa oli pyöreä sänky, televisio ja yksi talon viidestä puhelimesta. Isäntää varten oli musiikkihuone ja hänen äidilleen Kirsti Hammarbergille oma sviitti. Keittiö oli Olavi Virran naistenlehdistä tutun mallin mukaisesti automatisoitu.  Taloon tuli paljon moderneja yksityiskohtia, kuten ovipuhelimet ja tiettävästi Suomen ensimmäiset yksityiskotiin asennetut himmennettävät valot. Pelkät rakennuskustannukset olivat 300 000 markkaa (vuoden 2023 rahassa noin 534 600 €) ilman sisustusta.
Rakentaminen

Irwin Goodman osti tontin uutta kotiaan varten syntymäkaupunkinsa Hämeenlinnan naapurista Hattulasta syksyllä 1967. Tontti nimettiin Ryysyrannaksi, koska laulaja oli käynyt nauhoittamassa saman nimisen laulun Finnlevyn studiossa juuri ennen lohkomistoimitusta. Irwin suunnitteli aluksi pystyttävänsä valmistalon, mutta päätyi lopulta rakennuttamaan omannäköisensä kodin. Talon suunnitteli helsinkiläinen rakennusmestari Eino Menlös, jonka puoleen Irwin Goodman kääntyi miesten yhteisen tuttavan suosituksesta. Rakennustyöt alkoivat kevään 1968 aikana, ja harjannostajaiset vietettiin 26. elokuuta 1968. Ajan tyyliin kostean tilaisuuden kohokohtana tulevan talon isäntä esitti Ryysyranta-kappaleen orkesterin säestyksellä.
Vihkiäiset

Ryysyranta vihittiin ja tupaantuliaiset pidettiin 17. helmikuuta 1969. Kutsuvierasjoukossa oli suuri joukko viihdemaailman ihmisiä: Eino Grön, Lasse Mårtenson, Carola, Tappi Suojanen, Kristina Hautala, Juha Watt Vainio, Markku Aro, Mai-Brit Heljo, Tapani Kansa, Eemeli ja monia muita. Kutsutuista Danny, Anita Hirvonen ja Tapio Rautavaara olivat estyneitä. Rautavaara lähetti pahoittelevan sähkeen, jossa ilmoitti "tulevansa toiste ohimennessään jättämään tuoppinsa jäljet."
Pakkohuutokauppa

Irwinin perustaman Mainos-Musiikki Oy:n maksamattomien velkojen, laulajan henkilökohtaisten verorästien ja taloa varten otetun lyhentämättömän pankkilainan vuoksi talo ulosmitattiin. Kansallis-Osake-Pankin vaatima pakkohuutokauppa pidettiin 9. syyskuuta 1970.
Irwin levytti talon pakkohuutokauppaan liittyvän Vexi Salmen sanoittaman laulun ”Ryysyranta meni”, jonka yhteydessä kuultiin myös ote huutokauppatilaisuudesta. Hattulan nimismies lähetti äänensä käytöstä kappaleessa kolmensadan markan laskun Musiikki-Fazerille. Kappaleen intron mukaan talo myytiin 153 500 markalla. Huutokaupan jälkeen Irwin asui siinä vielä pari kuukautta. Talo on nykyään yksityisomistuksessa.
Irwin muutti Ryysyrannasta Tampereelle Lielahteen ja saatuaan sieltä 1976 häädön vuokrarästeistä lopulta Lavajärvelle Hämeenkyröön.
Irwin Goodmanista kertovan Timo Koivusalon elokuvan Rentun ruusu (2001) pakkohuutokauppakohtaus kuvattiin autenttisella paikalla Ryysyrannan pihalla.
Aiheesta muualla

Jaakkonen, Pasi: Irwin Goodmanin legendaarinen Ryysyranta oli aikansa upein talo – tältä laulajan pakkohuutokaupattu koti näyttää nyt 48 vuotta myöhemmin Ilta-sanomat.  29.9.2018. Viitattu 29.9.2018.
Hattula
| --- | --- |
Kyliä ja taajamia:  Kivijoki • Koski • Lepaa • Mervi • Nihattula • Parola • Parolannummi • Pekola • Rahkoila • Sattula
Luonto:  Alajärvi • Iso Tähilammi • Lehijärvi • Leteensuo • Pikku Tähilammi • Retulansaari • Sotkajärvi • Vanajavesi
Nähtävyyksiä:  Hattulan Kotikirkko • Hattulan Pyhän Ristin kirkko • Hattulan uusi kirkko • Mierolan silta • Panssarimuseo • Parolan leijona • Ryysyranta • Tenholan linnavuori • Tyrvännön kirkko • Tyrvännön sakaristo
Muuta:  Ahlbackan kartano • Hattulan vaakuna • Lepaan puutarhaopisto • Panssariprikaati • Parolan lentokenttä • Parolannummen kenttäalttari • Parolan rautatieasema • Parolan Visa • Pekolan Isku • Satulinna • Tyrvännön lentokenttä • Vesunnin kartano
Hattulan vaakuna
Räkättirastas

| Räkättirastas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Rastaat Turdidae
Suku::  Rastaat Turdus
Laji::  pilaris
Kaksiosainen nimi
 Turdus pilaris  Linnaeus, 1758 

Katso myös
   Räkättirastas Wikispeciesissä   Räkättirastas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Räkättirastas (Turdus pilaris) on rastaiden (Turdidae) heimoon kuuluva keskikokoinen lintulaji, joka asuu valoisissa lehti- ja sekametsissä, puistoissa sekä puutarhoissa. Se syö hyönteisiä, matoja, nilviäisiä ja marjakaudella myös marjoja ja hedelmiä.
Koko ja ulkonäkö

Räkättirastas on 22–27 cm pitkä. Sen pää ja yläperä ovat harmaat, selkä ja hartiat punaruskeat sekä rinta ja vatsapuoli keltaisenkirjavat ja mustatäpläiset. Räkättirastaan kutsuääniä ovat kirskahtava ”giih” sekä räksyttävä ”kräk-ksäk-ksäk”. Räkättirastaan laulu on räksättävistä äänistä koostuvaa nopeaa visertelyä, jossa ei ole selvää rakennetta.
Sulkasato on heinä-elokuussa; sen kesto on 54 vuorokautta. Euroopan vanhin tunnettu räkättirastas eli 18 vuotta ja 7 päivää. Se rengastettiin Suomessa.
Levinneisyys

Räkättirastas pesii Keski- ja Pohjois-Euroopassa sekä Pohjois-Aasiassa Jäämeren rannikoita myöten. Suomen pesimäkanta on 1,6–2,1 miljoonaa paria. Maailman räkättirastaskannaksi arvioidaan 44,7–96,0 miljoonaa yksilöä. Euroopan unionin alueella arvioitiin vuosina 2013–18 pesineen 3,4–5,2 miljoonaa paria, eniten Suomessa, jossa oli 40 prosenttia EU:n pesimäkannasta. Lintu muuttaa talveksi etelämmäksi usein sekaparvissa punakylkirastaiden kanssa. Britteinsaarilla sitä pidetään odotettuna jouluvieraana. Hyvinä pihlajanmarjatalvina jää Suomeenkin kymmeniä tuhansia räkättejä. Kevätmuutto tapahtuu huhtikuussa, syysmuutto loka-joulukuussa. Räkättirastaan liike maassa on rastaille tunnusomaista tasajalkahypintää.
Lisääntyminen

Räkättirastas pesii sekametsien reunoissa harvana yhdyskuntana. Se rakentaa heinistä ja savesta puuhun tai maahan puolipallon muotoisen pesän, ja tekee siihen 5–6 vihertävää, ruskeapilkkuista munaa. Muninta alkaa Etelä-Suomessa vapun tienoilla. Haudonta kestää noin kaksi viikkoa. Poikaset lähtevät pesästä pariviikkoisina, useinkin lentotaidoiltaan heikkoina. Yksilöt pesivät usein muiden räkättien kanssa melko lähekkäin, jotta emot voivat yhdessä puolustaa poikasia lokeilta, varislinnuilta ja muilta pedoilta sekä ihmisiltä. Räkättirastas ei tavallisesti pesi kuin kerran kesässä. Uusintapesiä tavataan yleisesti vielä juhannuksen maissa.
Nimi

Tieteellinen nimi Turdus pilaris tulee latinan sanoista turdus ("rastas") ja pilus ("hius" tai "karva"). Nimi on sekaannus, joka johtuu kreikan sanojen trikhas ("rastas") ja trikhos ("hius") sekoittamisesta tosiinsa.
Aiheesta muualla

LuontoPortti: Räkättirastas (Turdus pilaris)
ITIS: Turdus pilaris (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q25777  Wikispecies: Turdus pilaris  ABA: fieldf  ADW: Turdus_pilaris  Avibase: D120D5A070E8123C  BioLib: 8887  BirdLife: 22708816  BOLD: 9567  BOW: fieldf  BTO: bob11980  CoL: 59PMS  eBird: fieldf  EoL: 45510218  EPPO: TURDPI  EUNIS: 1335  EURING: 11980  Fauna Europaea: 97228  Fauna Europaea (new): 2cbd0681-96d3-4603-a1a6-cb67fa96ce8e  GBIF: 2490737  iNaturalist: 12707  IRMNG: 10197506  ITIS: 179766  IUCN: 22708816  NBN: NHMSYS0000530679  NCBI: 357736  Observation.org: 143  Paleobiology Database: 365960  Paleobiology Database: 365960  TSA: 18290  WoRMS: 558604  Xeno-canto: Turdus-pilaris  ZooBank: F3B4892D-DEDB-4232-B303-6E3F17110EF4  Laji.fi: MX.33117 
Räkättirastasparvi puussa.
Räkättirastas.
Turdus pilaris
Hannu Rönkkönen

Hannu Ensio Rönkkönen (1. kesäkuuta 1950 Rantasalmi – 15. joulukuuta 2016 Pukkila) oli suomalainen ekspressionistinen taidemaalari, kuvanveistäjä, kuvataiteilija ja taidegraafikko.
Tausta

Rönkkönen syntyi pienviljelijäperheeseen vanhempinaan Matti Rönkkönen ja Alma Elviira Rönkkönen o.s. Kinnunen. Rönkkösen perhe muutti Pukkilaan Hannun ollessa nelivuotias. Pukkilassa käytyjen koulujen jälkeen Rönkkönen opiskeli Savonlinnan taidelukiossa.
Rönkkönen on omien sanojensa mukaan matkustellut runsaasti ja tämän mahdollistaakseen elättänyt itseään monenlaisilla töillä taulumyynnin ohella. Hän on kertonut työskennelleensä muun muassa viinurina, siivoojana, sairaalatyöntekijänä sekä kommunistisen työväenlehti Tiedonantajan toimittajana. Hän on opiskellut myös eläinten konservointia. Aatteelliselta taustaltaan Rönkkönen pitää itseään kommunistina ja hän on kuvannut 1970-luvun taistolaista aikakauttaan muun muassa dokumenttielokuvassa "Lenin-setä asuu Venäjällä" (1987). Rönkkösen elämää monivivahteisuudessaan on kuvattu jopa vuoristoratamaiseksi.
Ura ja teoksia

Hannu Rönkkösen debyytti taiteilijana oli vuonna 1980 Nuorten näyttelyssä Helsingin Taidehallissa. Hänet tunnetaan ekspressionistisista ja usein suurikokoisista teoksistaan. Monet teokset kuvaavat hevosia, kuten Poika ja hevonen (1983) ja Pukkilan Savijoen kylässä sijainnut, vuonna 1995 paljastettu yli 70 m²:n suuruinen, kahta kyntöhevosta kuvannut latomaalaus Kyntäjä.. "Kyntäjän" lato on sittemmin purettu. Rönkkösen teoksia kuuluu muun muassa Oulun taidemuseon (mm. Pentti Saarikosken muotokuva) ja Helsingin kaupungin taidemuseon (mm. Pentti Linkolan muotokuva) kokoelmiin.
Teos Isä (1987) kuvaa taiteilijan isää, Matti Rönkköstä, vähän ennen tämän kuolemaa. Yhteiskuntakriittistä Casimirin teurastamo -teosta on kuvattu jopa legendaariseksi. Rönkkösen muita teoksia ovat muun muassa Omenapuu (1987), Botswana (1989), Muisto Afrikasta (1995), Pellonpää (1996), Dostojevski (1996), Manner (1997), Beckett (1998), Saarikoski ja Minotaurus (1997) ja Kafka (2000). Eräs Rönkkösen viimeisistä teoksista, Yrjö (2002), kuvaa taiteilijan ystävää, pukkilalaista pitäjäneuvos Yrjö Siltalaa.