stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Berghem
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Berghem Wikimedia Commonsissa
Houston Chronicle

| Houston Chronicle |
| --- | --- |


Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  John McKeon
Julkaisija:  Hearst Communications
ISSN:  ISSN 1074-7109
Perustettu:  1901
Päätoimittaja:  Nancy Barnes
Kotikunta:  Houston, Texas
Kotimaa:   Yhdysvallat
Sivukoko:  broadsheet
Ilmestymistiheys:  päivittäin
Kieli:  englanti
Houston Chronicle on päivittäinen broadsheet-sanomalehti, joka ilmestyy Texasin Houstonissa. Marcellus E. Foster perusti sanomalehden vuonna 1901.  Tällä hetkellä sen omistajana toimii mediayhtiö Hearst Communications. Lehden päätoimittajana toimii Nancy Barnes.
Aiheesta muualla

Houston Chroniclen sivustot[vanhentunut linkki] (englanniksi)
EMI Films

Canal+ Image International (tunnettiin aiemmin nimellä EMI Films, Thorn EMI Screen Entertainment, Lumiere Pictures and Television ja UGC DA) oli brittiläis-ranskalainen  elokuvayhtiö. Se aloitti toimintansa 1927, kun John Maxwell osti British National Studios -yhtiön ja muutti sen nimeksi British International Pictures (BIP). Sodan jälkeen Maxwell teki BIP-elokuvien levityssopimuksen Warner Bros. -studion kanssa. Samalla yhtiön nimeksi tuli Associated British Picture Corporation (ABPC). EMI osti ABPC:n 1969. Uuden yhtiön nimeksi tuli EMI Films. 1979 EMI ja Thorn Electrical Industries fuusioituivat ja yhtiön nimeksi tuli ensin Thorn EMI Screen Entertainement ja vähän myöhemmin lyhyesti Thorn EMI. Thorn EMI myi elokuvayksikön 1986 australialaiselle liikemiehelle Alan Bondille, joka puolestaan myi sen viikkoa myöhemmin Cannon Classicille. Kaksi vuotta myöhemmin rahapulassa ollut Cannon myi elokuvakirjaston Weintraub Entertainement Groupille.  Nykyään elokuvakirjaston omistaa Canal+.
Rydal

| Rydal |
| --- | --- |
 Rydalin puuvillakehräämö non vuonna 1870.
 Rydal
 Koordinaatit: 57°33′06″N, 12°41′32″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Mark
Väkiluku (31.12.2023):  459
Rydal on taajama Markin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 459 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rydal Wikimedia Commonsissa
Euroopansampi

| Euroopansampi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Rustokiillesuomuiset Chondrostei
Lahko::  Sampikalat Acipenseriformes
Heimo::  Sammet Acipenseridae
Suku::  Acipenser
Laji::  sturio
Kaksiosainen nimi
 Acipenser sturio  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Euroopansampi Wikispeciesissä   Euroopansampi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Euroopansampi eli sampi (Acipenser sturio) on uhanalainen eurooppalainen sampikalalaji.
Ulkonäkö ja koko

Euroopansampi kasvaa tyypillisesti 50–150 senttimetriä pitkäksi, enimmillään jopa kuusimetriseksi, ja yleiseksi painoksi mainitaan 125 kg. Kala voi kasvaa jopa 400-kiloiseksi. Euroopansampi on selkäpuolelta tummanharmaa, vatsapuolelta kellanvalkea. Sen kuono on pitkä ja leuasta törröttää viiksisäikeitä. Selkä on ryhmyinen.
Levinneisyys

Euroopansampi oli aikaisemmin yleinen laajalti Länsi- ja Etelä-Euroopan rannikoilla, mutta jäljellä on enää yksi kuteva kanta Ranskassa Garonnejoessa. Sitä tavattiin Pohjanmeressä, Itämeressä, Englannin kanaalissa, Atlantin rannikolla, Välimeressä Ródoksen länsipuolella ja Mustanmeren länsi- ja eteläosissa.
Elintavat

Euroopansammet viettävät ainakin osan elämästään merivedessä, mutta tulevat kutemaan jokiin. Koiraat lisääntyvät ensimmäisen kerran 10–12 vuoden ja naaraat 10–20 vuoden iässä. Lajin keskimääräiseksi sukupolvenväliksi on arvioitu 66 vuotta, ja ne voivat elää huomattavasti vanhemmiksi.
Sampi viihtyy lähellä mutaista pohjaa, josta se etsii ruokaa viiksisäikeiden avulla. Aikuiset yksilöt pysyttelevät jokisuulla, mutta ne nousevat kutemaan sorapohjalle lähemmäs latvavesiä.
Suojelu

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto luokittelee euroopansammen äärimmäisen uhanalaiseksi, koska siltä tunnetaan enää yksi populaatio ja sekin on heikkenemään päin. Vuonna 2010 arvioitiin, että lajia on luonnossa jäljellä 20–750 sukukypsää yksilöä; vuonna 2020 arvio oli 50.
Ranskassa on käynnissä euroopansammen in situ -suojeluohjelma, ja lajia suojellaan myös ex situ Ranskassa ja Saksassa. Lajia istutettiin vuosina 1995 ja 2007–2014. Vuonna 1995 istutetuista yksilöistä 3–5 prosenttia selviytyi.
Euroopansampi kuuluu CITES-sopimuksen liitteeseen 1.
Itämeren sampi

Suomessa ja muualla Itämeren alueella alkuperäisenä tavatun ja 1900-luvulla hävinneen sammen katsottiin myös aiemmin kuuluvan tähän lajiin. 2000-luvun alun tutkimukset osoittivat, että täällä esiintynyt laji olikin atlantinsampi (sinisampi) (Acipenser oxyrinchus), jonka päälevinneisyysalue on Pohjois-Amerikassa.. Amerikkalaista atlantinsampea on sen jälkeen alettu viljellä ja istuttaa Itämereen. Sampien suomenkieliset nimet tarkistettiin vuonna 2023.
Björkman

Björkman on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Albert Björkman (1865–1929), suomalainen lääkäri
Carl Björkman (1873–1948), ahvenanmaalainen poliitikko
Carl Björkman (1901–1961), ruotsalainen elokuvakriitikko ja kustannuspäällikkö
Carl Isak Björkman (1805–1866), suomalainen senaatin esittelijäsihteeri, Suomen Pankin pääjohtaja ja valtioneuvos
Charlotte Björkman (1833–1893), suomalainen kirjakauppias
Christer Björkman (s. 1957), ruotsalainen laulaja
Elsa Björkman-Goldschmidt (1888–1982), ruotsalainen kirjailija
Evy Björkman (1876–1960), suomenruotsalainen näytelmäkirjailija
Hannu-Pekka Björkman (s. 1969), suomalainen näyttelijä
Harald Björkman (1881–1936), suomalainen oopperalaulaja
Hjalmar Björkman (1882–1933), suomalainen insinööri ja sukututkija
Ingmar Björkman (s. 1959), kauppatieteilijä, professori ja dekaani
Johan Björkman (1833–1892), suomalainen puuseppä ja valokuvaaja
Jonas Björkman (s. 1972), ruotsalainen tennispelaaja
Marta von Fieandt-Björkman (1895–1932), suomalainen oopperalaulaja
Runar Björkman (1911–1941), suomalainen keihäänheittäjä
Stefan Björkman (1963), Konstsamfundetin toimitusjohtaja
Sven Björkman (1898–1981), suomalainen eversti ja panssarikomentaja
Teddy Björkman (1896–1966), suomalainen oopperalaulaja
Torsten Björkman (1897–1951), suomalainen jääkärimajuri.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
MilFight

MilFight on suomalaisen Hannu Maunulan kehittämä kamppailulaji. Nimi on lyhennelmä sanoista military fight ja juontaa juurensa Maunulan sotilastaustaan. Maunula toimii itse Vaasassa.
Yleistä

MilFight (sotilaskamppailu) on Krav Magaan tai Combat Samboon verrattavissa oleva kamppailulaji, jota voi harrastaa esimerkiksi Reserviläisen voimakäyttö -kursseilla.
Huolimatta sotilaallisesta nimestään laji kuuluu kamppailulajeihin, joissa harjoittelu tapahtuu urheilun, itsepuolustuksen ja kamppailun näkökulmista. Rajoituksena ei ole minkään lajin sääntöjä, vaan liikkeet on valittu tehokkuuden ja tarkoituksenmukaisuuden mukaan.
Harjoitus koostuu pitkästä lämmittelyjaksosta, joka on välttämätön loukkaantumisten välttämiseksi. Lämmittelyä seuraa tekniikka- ja hermottamisharjoitus, jossa käydään läpi uusia liikesarjoja. Harjoituksen tempo kasvaa anaerobiselle tasolle. Tämän jälkeen tehdään tekniikan käyttö rasittuneessa tilassa. Harjoituksen lopuksi tehdään kuntopiiri. Pitkä venyttelyosuus nopeuttaa toipumista harjoituksen rasituksesta, joka on yleensä kova.
Kaikessa korostetaan kaatojen, heittojen, lyöntien ja potkujen hallintaa loukkaantumisten välttämiseksi. Suojauksena kamppailuharjoituksessa käytetään hammas- ja alasuojaa, nyrkkeilyhansikkaita ja säärisuojia. Lisäksi voi tarvittaessa käyttää kypärää.
Aiheesta muualla

Potku.netin lajiesittely (Arkistoitu – Internet Archive)
Öxabäck

| Öxabäck |
| --- | --- |

 Öxabäck
 Koordinaatit: 57°23′45″N, 12°48′16″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Mark
Väkiluku (31.12.2023):  329
Öxabäck on taajama Markin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 329 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Öxabäck Wikimedia Commonsissa
Pirttijärvi (Jyväskylä, Vertaala)

| Pirttijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°20′18″N, 25°31′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Varresveteen 
Järvinumero:  14.286.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  188,4 m  
Pituus:  680 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  1,511 km  
Pinta-ala:  7,479 ha  
Tilavuus:  0,0004245 km³ 
Keskisyvyys:  5,68 m  
Suurin syvyys:  16 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPirttijärvi 
Pirttijärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Vertaalan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,5 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 424 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 5,7 metriä ja suurin syvyys on 16,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Vesankajärven valuma-alueeseen (14.286) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 188,4 metriä mpy.
Ubbhult norra

| Ubbhult norra |
| --- | --- |
 Ubbhult norra
 Koordinaatit: 57°35′58″N, 12°23′29″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Mark
Väkiluku (31.12.2023):  405
Ubbhult norra on taajama Markin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 405 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ubbhult norra Wikimedia Commonsissa
Maxi Biancucchi

Maximiliano Daniel Biancucchi Cuccittini (s. 15. syyskuuta 1984 Rosario, Argentiina) on ammattilaisuransa päättänyt argentiinalais-italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän on pituudeltaan 165-senttimetrinen.
Bianchucchi voitti kaudella 2009 Brasilian pääsarjamestaruuden pelatessaan Flamengon joukkueessa. Hän on jalkapalloilija Lionel Messin serkku.
Fotskäl

| Fotskäl |
| --- | --- |

 Fotskäl
 Koordinaatit: 57°28′15″N, 12°29′19″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Mark
Väkiluku (31.12.2023):  215
Fotskäl on taajama Markin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 215 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fotskäl Wikimedia Commonsissa
Christer Björkman

| Christer Björkman |
| --- | --- |
 Björkman vuonna 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. elokuuta 1957 (ikä 67) Borås, Ruotsi
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Tyylilajit:  Chanson 
Aiheesta muualla
www.christerbjorkman.se
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Dan Christer Björkman (s. 25. elokuuta 1957 Borås) on ruotsalainen laulaja. Hän edusti Ruotsia Eurovision laulukilpailussa 1992 kappaleella "I morgon är en annan dag" sijoittuen 22:ksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Christer Björkman Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Ristiäiset

Katolinen pappi kastamassa pientä tyttöä.
Luterilaiset ristiäiset suomalaisessa kodissa.
Ristiäiset on nimitys, jota käytetään lapsikasteen yhteydessä vietettävästä perhejuhlasta. Nimi "ristiäiset" tulee ristinmerkistä, jonka pappi tekee kastettavan otsaan lausuessaan: "Ota pyhä ristinmerkki otsaasi ja rintaasi todistukseksi siitä, että ristiinnaulittu ja ylösnoussut Jeesus Kristus on sinut lunastanut ja kutsunut sinut opetuslapsekseen."
Muun muassa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kasteessa nykyään pappi valelee vettä lapsen päähän ja kastaa hänet "Isän, Pojan ja Pyhän Hengen nimeen". Sen sijaan esimerkiksi ortodokseilla vauva kastetaan kokonaan veteen. Alun perin pappi luki paholaisen häätömanauksen, mutta myöhemmin evankelis-luterilainen kirkko luopui paholaisen häätämisestä kasteen yhteydessä. SIitä on tosin jäljellä muistumaː ristinmerkin tekemisen jälkeen pappi voi jatkaa rukoillenː Armollinen Jumala. Sinä yksin pelastat kaikesta pahasta. Vapauta NN (kastettavan etunimet) pimeyden vallasta - - ". Ortodoksikirkossa luetaan edelleen eksorkismirukoukset, eli rukoukset 'pahan (pahojen henkien) pois karkottamiseksi'.
Luterilaiset ristiäiset voidaan järjestää kotona, kirkossa tai muussa sopivassa paikassa. Lapsi on tapana pukea valkoiseen kastemekkoon kasteen ajaksi. Ortodoksilapsi puetaan kastemekkoon kun hänet on kastettu. Samalla lapsen kaulaan laitetaan kummin hankkima kasteristi.
Kastejuhla on perheen oma juhla, jossa tunnelman ei tarvitse olla liian virallinen. Kummit ja perheenjäsenet voivat osallistua kasteseremoniaan esimerkiksi lukemalla raamatunkohtia, laulamalla virsiä, avustamalla esirukouksessa tai esittämällä runoja tai musiikkikappaleita.
Ristiäiset ja nimi

Hyvin vanhan kristillisen tavan mukaan kasteen ottava ihminen kasteen ottaessaan otti itselleen uuden, raamatullisen nimen. Tästä mallista tuli tavaksi antaa vauvalle nimi lapsikasteen yhteydessä. Luterilaisen käytännön mukaan nimi voidaan kertoa tilaisuuden alussa tai ennen varsinaista kastetta. Kastetoimituksen alkuosassa kastava pappi kysyy kastettavan lapsen vanhemmilta lapsen etunimetː "Vanhemmat, minkä nimen olette antaneet lapsellenne?"  tai sanooː Te vanhemmat olette antaneet lapsellenne nimen NN (etunimet). Nimen sanominen kastetoimituksen aikana kertoo siitä, että lapsi kutsutaan nimeltä seurakunnan jäseneksi. Suomessa nykyään kasteen ja nimen yhteys on kuitenkin vain muodollisuus, sillä vanhempien on ilmoitettava lapsensa nimi väestötietojärjestelmään kolmen kuukauden kuluessa syntymästä riippumatta siitä, milloin hänet mahdollisesti kastetaan.
Ortodoksisen perinteen lapsen nimi ei ole salaisuus vaan lasta tulisi kutsua hänen oikealla nimellään siitä asti, kun nimi on annettu, perinteisesti kahdeksan päivän iässä.
Muita juhlia ja tapoja

Myös sylilasten kasteen torjuvien yhteisöjen kasteiden (katso uskovien kaste) yhteydessä järjestetään usein juhla. Kyseessä on kastejuhla, johon kasteen kohde itsekin osallistuu aktiivisesti. Näitä juhlia ei kuitenkaan kutsuta ristiäisiksi.
Kristillisissä liikkeissä, joissa ei ole käytössä sylilapsen kastetta, on usein tapana siunata lapsi jumalanpalveluksen yhteydessä tai pitää lapsen siunaustilaisuus. Tällöin lapsen ja vanhempien puolesta rukoillaan, vaikka  kastetta ei toimiteta.
Uskonnottomien lasten nimenantojuhlille on viime vuosikymmeninä vakiintunut nimitys nimiäiset.
Kirjallisuutta

Lempiäinen, Pentti: Ristiäiset: Valmistamme kastejuhlan.  (7. uudistettu painos)  Helsinki:  Kirjapaja, 2004.  ISBN 951-607-125-2
Rostedt, Anu: Elämän ensimmäinen suuri juhla.  Helsingissä:  Gummerus: Ajatus, 2003.  ISBN 951-20-6363-8
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ristiäiset – vauvan ensimmäinen juhla. Kaksplus.
Satu Kaaria: Kastemekkoa ei muoti heiluttele. Helsingin Sanomat 25.9.2009.
Oss

| Oss |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Ossin sijainti Alankomaissa
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Pohjois-Brabant
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Wobine Buijs-Glaudemans
Kunnanvaltuusto:  37 paikkaa
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  159,87 km²
 – Maa:  152,42 km²
 – Josta vettä:  7,45 km² 
Väkiluku (2016):  90 018
 – Väestötiheys:  558 as./km²
 
 www.oss.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oss on noin 90 000 (2016) asukkaan kaupunki Alankomaiden eteläosissa Pohjois-Brabantin provinssissa.
Ensimmäisen kerran Oss on mainittu paavi Aleksanteri II:n kirjeessä 6. helmikuuta 1069. Se sai kaupunkioikeudet vuonna 1399. Nykyisin Ossissa on useita kemian ja lääketeollisuuden tehtaita.lähde?
Kuntaliitokset

Berghem, 1994
Megen, Haren en Macharen, 1994
Ravenstein, 2003
Lith, 2011
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oss Wikimedia Commonsissa
| n k Pohjois-Brabantin provinssin kunnat |
| --- | --- | --- |
|  Aalburg  Alphen-Chaam  Asten  Baarle-Nassau  Bergeijk  Bergen op Zoom  Bernheze  Best  Bladel  Boekel  Boxmeer  Boxtel  Breda  Cranendonck  Cuijk  Deurne  Dongen  Drimmelen  Eersel  Eindhoven  Etten-Leur  Geertruidenberg  Geldrop-Mierlo  Gemert-Bakel  Gilze en Rijen  Goirle  Grave  Haaren  Halderberge  Heeze-Leende  Helmond  ’s-Hertogenbosch (Den Bosch)  Heusden  Hilvarenbeek  Laarbeek  Landerd  Loon op Zand  Maasdonk  Mill en Sint Hubert  Moerdijk  Nuenen, Gerwen en Nederwetten  Oirschot  Oisterwijk  Oosterhout  Oss  Reusel-De Mierden  Roosendaal  Rucphen  Schijndel  Sint Anthonis  Sint-Michielsgestel  Sint-Oedenrode  Someren  Son en Breugel  Steenbergen  Tilburg  Uden  Valkenswaard  Veghel  Veldhoven  Vught  Waalre  Waalwijk  Werkendam  Woensdrecht  Woudrichem  Zundert  |  Aalburg  Alphen-Chaam  Asten  Baarle-Nassau  Bergeijk  Bergen op Zoom  Bernheze  Best  Bladel  Boekel  Boxmeer  Boxtel  Breda  Cranendonck  Cuijk  Deurne  Dongen  Drimmelen  Eersel  Eindhoven  Etten-Leur  Geertruidenberg  Geldrop-Mierlo  Gemert-Bakel  Gilze en Rijen  Goirle  Grave  Haaren  Halderberge  Heeze-Leende  Helmond  ’s-Hertogenbosch (Den Bosch)  Heusden  Hilvarenbeek  Laarbeek  Landerd  Loon op Zand  Maasdonk  Mill en Sint Hubert  Moerdijk  Nuenen, Gerwen en Nederwetten  Oirschot  Oisterwijk  Oosterhout  Oss  Reusel-De Mierden  Roosendaal  Rucphen  Schijndel  Sint Anthonis  Sint-Michielsgestel  Sint-Oedenrode  Someren  Son en Breugel  Steenbergen  Tilburg  Uden  Valkenswaard  Veghel  Veldhoven  Vught  Waalre  Waalwijk  Werkendam  Woensdrecht  Woudrichem  Zundert  |  |
Kartta Ossin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Metristyvä avaruus

Topologiassa metristyvä avaruus on topologinen avaruus, joka on homeomorfinen metrisen avaruuden kanssa. Topologista avaruutta  (X,\tau ) sanotaan siten metristyväksi jos on olemassa metriikka  d\colon X\to [0,\infty ), jolle d:n indusoima topologia on  \tau . Metristyvyyslauseet antavat riittävät ehdot sille, että topologinen avaruus on metristyvä.
Metristyvät avaruudet perivät kaikki alkuperäisen avaruuden topologiset ominaisuudet metriseen avaruuteen. Ne ovat esimerkiksi Hausdorff parakompakteja (ja siten normaaleja), Tihonoveja N1:siä.
Ensimmäinen todella merkityksellisen metrisoituvuuslause on Urusohnin metristyvyyslause. Sen mukaan jokainen N1 säännöllinen avaruus on metristyvä. (Historiallinen huomautus: Tämän lauseen todisti Andrei Tihonov vuonna 1926. Pavel Urusohn osoitti, kuolemansa jälkeen julkaistussa paperissaan vuonna 1925, heikomman tuloksen, jonka mukaan jokainen N2 normaali Hausdorffin avaruus on metristyvä.)
Useita muita metristyvyystuloksia seuraa Urysohnin lauseesta. Esimerkiksi kompakti Hausdorffin avaruus on metristyvä jos ja vain jos se on N2.
Urusohnin lause voidaan muotoilla myös seuraavasti: topologinen avaruus on separoituva ja metristyvä jos ja vain jos se on N2, säännöllinen ja Hausdorff. Nagatan-Smirnovin metristyvyyslause laajentaa tulosta ei-separoituviin avaruuksiin Sen mukaan topologinen avaruus on metristyvä jos ja vain jos se on säännöllinen, Hausdorff ja sillä on σ-lokaali äärellinen kanta. σ-lokaali äärellinen kanta on kanta, joka on yhdiste numeroituvan monesta lokaalisti äärellisestä kokoelmasta avoimia joukkoja
Avaruutta sanotaan lokaalisti metristyväksi jos jokaisella pisteellä on metristyvä ympäristö. Smirnov todisti, että lokaalisti metristyvä Hausdorffin avaruus on metristyvä jos ja vain jos se on parakompakti. Erityisesti monisto on metristyvä jos ja vain jos se on parakompakti.
Fritsla

| Fritsla |
| --- | --- |
 Fritslan nyt jo lakkautettu kutomo oli aikoinaan merkittävä työllistäjä.
 Fritsla
 Koordinaatit: 57°33′12″N, 12°47′27″E 
Valtio:  Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Mark
Pinta-ala:  
 – Maa:  3,2 km²
Väkiluku (2020):  2 434
 – Väestötiheys:  760,6 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fritsla on taajama Markin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Taajaman pinta-ala on 3,2 neliökilometriä ja asukasluku 2 434 vuonna 2020.
Kuvia

Fritslan kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fritsla Wikimedia Commonsissa
Bruno Granit-Ilmoniemi

Bruno Granit-Ilmoniemi (vuoteen 1906 Granit, vuodesta 1907 Ilmoniemi, 27. tammikuuta 1855 Kuopion maalaiskunta – 30. kesäkuuta 1939 Kuopio) oli suomalainen oppikoulun lehtori ja kunnallisneuvos.
Elämä

Bruno Granit-Ilmoniemen vanhemmat olivat kappalainen, varapastori August Fredrik Granit (1824–1907) ja Johanna Elisabet Sandman (k. 1922). Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion lukiosta 1872 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1878. Hän oli ensin Kuopion reaalikoulun ja sittemmin Kuopion tyttökoulun ruotsin ja suomen kielen kollegana ja lehtorina 1880–1917. Granit-Ilmoniemi sai kunnallisneuvoksen arvon 1919. Hän oli Kuopion osuusmeijerin isännöitsijänä, naisten kotiteollisuusopetuskomitean puheenjohtajana 1908–1915, Kuopion maalaiskunnan valtuuston puheenjohtajana 1925–1927 ja Kuopion maanviljelysseuran varapuheenjohtajana vuodesta 1898. Hän oli myös Kuopion karjanmyyntiosuuskunnan (nykyään Atria Oyj) perustajia ja toimi vuosikymmeniä sen johtokunnassa.
Ilmoniemi kuului vuonna 1883 Kuopion Isänmaallisen Seuran perustajiin ja Ilmoniemen toimesta pystytettiin Kuopion Snellmaninpuistoon vuonna 1886 J. V. Snellmanin rintakuva. Ilmoniemi oli Kuopion Maanviljelysseuran kunniajäsen ja Kuopion Raittiusseuran kunniapuheenjohtaja.
Bruno Granit-Ilmoniemi oli naimisissa vuodesta 1881 Bertha Laguksen kanssa. Heidän poikansa oli jääkärieversti Tauno Ilmoniemi (1893–1934). Bruno Granit-Ilmoniemen veljiä olivat sukututkija Eeli Granit-Ilmoniemi ja valokuvaaja Karl Granit.
Granit-Ilmoniemi tunnettiin myös hevoskasvattajana. Hänen tunnetuin kasvattinsa oli 1900-luvun alkuvuosien legendaarinen suomenhevosravuri Eino-Vakaa.