stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Raila

| Raila |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  13. kesäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Raili
Vastineita eri kielissä:  Rachel
Nimen alkuperä:  Raakel
Infobox OKNimi-testi OK: 
Raila on suomalainen naisen etunimi. Nimeä on arveltu mukaelmaksi heprealaisperäisestä nimestä Raakel..
Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 1483 henkilöä on saanut etunimekseen Raila, joista kaikki ovat naisia. Suurin osa heistä on 1940- ja 1950-luvuilla syntyneitä.
Raila esiintyy muualla maailmassa myös miehen nimenä, esimerkiksi kenialainen poliitikko Raila Odinga.
Tunnettuja Raila-nimisiä

Raila Aho (1937–2022), vasemmistoliittolainen poliitikko
Raila Halmetoja (1950–2021), radiotoimittaja, tuottaja ja romaniasiain aktivisti
Raila Kerkelä, o.s. Hovi (s. 1941), suunnistaja
Raila Kinnunen (s. 1947), toimittaja ja tietokirjailija
Raila Leppäkoski (s. 1950), teatteriohjaaja
Raila Mantere (s. 1951), pappi, runoilija ja Suomen Lähetysseuran rekrytointikoordinaattori
Raila Odinga (s. 1945), kenialainen poliitikko, pääministeri 2008–2013
Thracia (provinssi)

| Thracia Provincia Thracia> Rooman provinssi |
| --- | --- |

 Thracian provinssin alue vuonna 125.
Valtio:  Rooman valtakunta Itä-Rooman valtakunta
Prefektuuri:  Oriens (300-luku–)
Diokeesi:  Thracia (n. 293–)
Nykyinen valtio/alue:  Turkki, Bulgaria, Kreikka
Perustettu:  46 jaa.
Hallinto:  
 – hallinnon tyyppi:  keisarin provinssi
 – hallinnollinen keskus:  Filippopolis
Thracia (lat. Provincia Thracia; m.kreik. Ἐπαρχία Θρᾳκῶν, Eparkhia Thrākōn) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Traakiassa nykyisten Turkin, Bulgarian ja Kreikan alueilla.
Maantiede

Thracian provinssi käsitti alun perin alueen, jota rajasivat pohjoisessa Haimos-vuoret (lat. Haemus Mons, nyk. Balkanvuoret), idässä Mustameri, etelässä Egeanmeri ja lännessä Nestos-joki (lat. Nestus). Se käsitti myös Traakian Khersonesoksen (nyk. Gallipolin niemimaa). Provinssiin kuuluivat nykyinen Itä-Traakia eli Turkin Euroopan puoleinen osa, Länsi-Traakia eli Kreikan koillisosa, sekä Bulgarian etelä- ja kaakkoisosa.
Thracian pohjoispuolella sijaitsi Moesia inferiorin provinssi, länsipuolella Moesia superiorin provinssi, lounaispuolella Macedonian provinssi, ja kaakkoispuolella Vähän-Aasian puolella Asian ja Bithynia et Pontuksen provinssit.
Myöhäisroomalaisessa vaiheessa provinssiin kuului vain nykyisen Bulgarian eteläosa. Ainakin tuossa vaiheessa provinssin hallinnollinen keskus oli Filippopolis.
Maantiede > Kaupunkeja

Thracian roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):
Abdera
Ainos (Aenus)
Apollonia (Apollonia Pontica)
Aqua Calidae
Ankhialos (Anchialus)
Arsos (Arsus)
Augusta Trajana
Aulaeitikhos (Aulaeitichus)
Bagaraca
Bergulae
Beroia (Beroea)
Besapara
Bizye
Burdipta
Byzantion (Byzantium)
Cabyle
Delkos (Delcus)
Develtum
Diokletianopolis (Diocletianopolis)
Filippopolis (Philippopolis, Trimontium)
Finopolis (Phinopolis)
Hadrianopolis eli Oresteia (Orestia)
Kabyle (Cabyle)
Kallipolis (Callipolis)
Kypsela (Cypsela)
Lissai (Lissae)
Lysimakheia (Lysimachia)
Maroneia (Maronia)
Mesembria
Neapolis
Nikopolis (Nicopolis)
Plotinopolis
Perinthos (Perinthus)
Porsulae
Regio
Rhaidestos (Rhaedestus) eli Bisanthe
Sadame
Salmydessos (Salmydessus)
Selymbria
Serdika (Serdica) eli Ulpia
Sestos (Sestus)
Subradice
Tarpodizus
Traianopolis (Trajanopolis)
Tyle
Tzurulum
Urisium
Historia

Thracian provinssi perustettiin vuonna 46 jaa. Provinssien jaossa siitä tehtiin keisarin provinssi. Provinssi oli olemassa muun muassa keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan.
Noin vuonna 293 provinssista erotettiin kolme provinssia, jotka olivat Europa, Haemimontus ja Rhodope. Näin jäljelle jääneen Thracian provinssin alue oli tämän jälkeen aiempaa pienempi. Se kuului noin vuodesta 293 lähtien Thracian diokeesiin. 300-luvulta lähtien se oli osa Oriensin prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon jälkeen provinssi oli osa Itä-Roomaa ja kuului edelleen samoihin prefektuuriin ja diokeesiin.
Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
| Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuosina 293–395 | Itä-Rooma> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuodesta 395 | Nykyinen alue tai valtio> Nykyinen alue tai valtio.Nykyinen alue tai valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Europa | Europa | (Turkin Euroopan puoleinen osa) |
| Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia | Thracia | (Bulgaria eteläinen) |
| Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Haemimontus | Haemimontus | (Bulgaria kaakkoinen) |
| Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Rhodope | Rhodope | (Kreikka pohjoinen) |
Selitykset: ↑  Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.  ↑  Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.
Rae (etunimi)

| Rae |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  mahdollisesti suomen rae-sana; kyseessä voi olla myös vierasperäinen nimi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rae on Suomessa käytetty etunimi, jota pidetään sukupuolineutraalina nimenä. Digi- ja väestötietoviraston mukaan se on kesäkuuhun 2020 mennessä ollut virallisena etunimenä noin 130 naisella ja noin 30–50 miehellä.
Suomen Rae-etunimi perustuu mahdollisesti suomen kielen rae-sanaan. Sen voi kuitenkin tulkita myös vierasperäiseksi nimeksi, sillä Rae-nimisiä on muuallakin kuin Suomessa. Juutalainen nimi Rae pohjautuu naisennimeen Raakel, joka useissa kielissä tunnetaan muodossa Rachel. Suomen Rae-nimi voi olla myös tätä perua.
Tunnettuja Rae-nimisiä

Rae Allen (1926–2022), yhdysvaltalainen näyttelijä
Rae Armantrout (s. 1947), yhdysvaltalainen runoilija
Rae Dawn Chong (s. 1961), kanadalainen näyttelijä
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Rae (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Radio Vaasa

| Radio Vaasa |
| --- | --- |
Perustettu:  25. marraskuuta 1985
Kuuluvuus: paikallinen
Vaasa: 95,5 MHz
Anvian kaapeliverkko Vaasa: 102,2 MHz
Mediatiedot
Omistaja:  HSS Media Ab
www.radiovaasa.fi
Radio Vaasa on kaksikielinen radioasema, jonka toimipaikkana on Vaasa. Radio Vaasa lähettää ohjelmaa 24 tuntia vuorokaudessa vuoden jokaisena päivänä. Radio Vaasa soittaa kaikenlaista musiikkia: iskelmästä rokkiin suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi. Radio Vaasa lähettää Vaasan Palloseuran ja Vaasan Sportin vieraspelit suorina lähetyksinä.
Radio Vaasan omistaa HSS Media Ab, joka osti kanavan toukokuussa 2020. Tätä ennen omistajana toimi marraskuusta 2014 alkaen toimittaja, juontaja Anssi Marttinen. Marttisesta tuli yksin kanavan omistaja, kun Hippi Hovi siirtyi toisiin tehtäviin ja Pekka Iitola päätti jäädä eläkkeelle.
Historiaa

Vaasaan myönnettiin Suomen paikallisradioiden niin sanotussa ensimmäisessä aallossa jaettu paikallisradiotoimilupa Vaasan Seudun Paikallisradio Oy:lle ja Ab Vasabladetille. Vasabladet kuitenkin luopui luvasta jo kevään 1985 aikana, mutta ohjelmia tehtiin silti alusta saakka sekä suomeksi että ruotsiksi.
Vaasan Seudun Paikallisradion perusti Oy Kirjapaino Ab, sosiaalidemokraattisen Pohjanmaan Kansan kustannusyhtiö. Se haki paikallisradiolupaa sekä Vaasan että Kokkolan alueille, mutta lupa myönnettiin vain Vaasan seudulle. Radio Vaasa aloitti lähetyksensä 29. marraskuuta 1985.
Teknistä tietoa

Toimiluvanhaltija: Oy Radio Vaasa Ab
Taajuudet: 99,5 MHz, kaapeliverkossa 102,2 MHz.
Lähettää nykyisin saman sisällön myös internetissä OGG Vorbis-streamina.
Lähetyspaikka: Suomen Rehun rehumylly, Vaasa
Lähetysteho 200 W ERP
RDS: *_*_*_*_ , RADIO___ , VAASA___ , (+mainoksia)
Kuuluvuusalueen säde on noin 50 kilometriä. Radio Vaasan mukaan kuuluvuusalueella asuu 110 000 ihmistä, joista suomenkielisiä 66 % ja ruotsinkielisiä 34 %.
Aiheesta muualla

http://www.radiovaasa.fi
Suomalaiset radioasemat
| --- | --- |
Yle:   Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Vega  Yle X3M 
Bauer Media Group:   Basso  Iskelmä  Radio 957  Radio City  Radio Classic  Radio Mega Oulu  Radio Nova  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Auran Aallot  Radio Pori  Kasari  Ysäri  Top51  KISS 
Nelonen Media:   Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
NRJ Finland:   NRJ  Radio Nostalgia 
Keskisuomalainen:   Radio Keskisuomalainen  Radio Voima  Savon Aallot 
Muut:   Classic Hits  FUN Tampere  Järviradio  Kuhan.fm  Radio Dei  Radio Helsinki  Radio Inari  Radio Kaleva  Radio Moreeni  Radio Ramona  Radio Rex  Radio Sandels  Radio SUN  Radio Vaasa  Rattoradio  Sea FM Radio  Suviseuraradio  Tampereen Kiakkoradio 
Lakkautetut asemat:   Aito Hitti (2016–2019)  Aito Kajaus (1989–2019)  Box (2018–2020)  Business FM (2016–2019)  I LUV 2K (2018–2020)  Metro Helsinki (2005–2017)  Me Naiset Radio (2021–2023)  Oi FM (2007–2015)  Pispalan Radio (2015–2021)  Päijänneradio (1989–2001)  Radio 88,2 (1989–2020)  Radio 967 (2007–2011)  Radio Aalto (2007–2020)  Radio Alex  Radio Kaakko (2020–2023)  Radio KLF (2005–2015)  Radio Lakeus (1985–1989)  Radio Manta (1989–2011)  Radio Majakka (1999–2008)  Radio Melodia (2008–2016)  Radio Mikkeli (2013–2020)  Radio Rapu (2014–2016)  Radio Seinäjoki  Radio Sputnik (1999–2019)  Radio Ykkönen  Rogmo FM (2000–2009)  RÄP (3/2020–9/2020)  Simpsiö 96,9  Spin FM (2009–2020)  Spirit FM (2015–2018)  The Voice (2007–2016)  Zoom FM (2008–2011)  Yle Puhe (1998–2024)
Radio SUN

| Radio SUN |
| --- | --- |
 "Monipuolisin Iskelmä Ja Paras Pop"
Perustettu:  2. joulukuuta 1985
Kuuluvuus: Paikallinen
Tampere: 107,8 MHz
Etelä-Pirkanmaa: 96,7 MHz
Kankaanpää: 106,7 MHz
Ikaalinen ja Hämeenkyrö: 96,3 MHz
Ylä-Pirkanmaa: 91,5 MHz
Parkano: 91,7 MHz
Ohjelmat ja juontajat
SUN Uusi Aamu: arkisin 6–11
SUN Keskipäivä: arkisin 11–13
SUN Iltapäivä: arkisin 13–18
SUN Ilta: arkisin 18–24
SUN Suosikit TOP 20: ke 17–18
Viikon artisti: to 10–11
Pasi Vainionperä ja Vaihde Vapaalle: pe 14–18
SUN viihteelle -toivekonsertti: pe ja la 18–23
Markkinatori: la 9–10
SUN Lauantai: la 10–15
Sunnuntairetki: su 12
Mediatiedot
Omistaja:  Pirmediat
https://radiosun.fi/
Internet-lähetys
Radio SUN on Pirkanmaalla, Pohjois-Satakunnassa ja Kanta-Hämeen pohjoisosissa toimiva radiokanava, joka tunnettiin aikaisemmin nimellä Radio Satahäme. Radio Satahäme aloitti toimintansa Ikaalisissa vuonna 1985. Aseman nimi muuttui ensin Sun FM:ksi, kun Pohjois-Satakunnan Viestintä Oy aloitti radiotoiminnan Pirkanmaan ja Sata-Hämeen alueilla Sun FM -brändin alla 28. tammikuuta 2005. Vuonna 2006 radion nimeä tarkennettiin nykyiseen muotoonsa (Radio SUN). Radio laajensi kuuluvuusalueensa Valkeakosken seudulle vuoden 2007 alussa.
Radio SUN soittaa kotimaista iskelmää ja poppia ja jonkin verran kansainvälisiä kappaleita. Kanavalla on 49 000 viikoittaista kuulijaa
Radio SUN on osa Pirmediat-mediaryhmää.
Historiaa

Radio Satahäme toimi vuosina 1985–1990 taajuudella 92,9 MHz ja vuosina 1990–1992 taajuudella 98,0 MHz. Radioasema aloitti paikallisradioiden ensimmäisessä aallossa 2. joulukuuta 1985.
Taajuudet

Tampere 107,8 MHz
Etelä-Pirkanmaa 96,7 MHz
Kankaanpään seutu 106,7 MHz
Ikaalinen ja Hämeenkyrö 96,3 MHz
Ylä-Pirkanmaa 91,5 MHz
Parkanon seutu 91,7 MHz
Aiheesta muualla

Radio SUN:in kotisivut
Suomalaiset radioasemat
| --- | --- |
Yle:   Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Vega  Yle X3M 
Bauer Media Group:   Basso  Iskelmä  Radio 957  Radio City  Radio Classic  Radio Mega Oulu  Radio Nova  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Auran Aallot  Radio Pori  Kasari  Ysäri  Top51  KISS 
Nelonen Media:   Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
NRJ Finland:   NRJ  Radio Nostalgia 
Keskisuomalainen:   Radio Keskisuomalainen  Radio Voima  Savon Aallot 
Muut:   Classic Hits  FUN Tampere  Järviradio  Kuhan.fm  Radio Dei  Radio Helsinki  Radio Inari  Radio Kaleva  Radio Moreeni  Radio Ramona  Radio Rex  Radio Sandels  Radio SUN  Radio Vaasa  Rattoradio  Sea FM Radio  Suviseuraradio  Tampereen Kiakkoradio 
Lakkautetut asemat:   Aito Hitti (2016–2019)  Aito Kajaus (1989–2019)  Box (2018–2020)  Business FM (2016–2019)  I LUV 2K (2018–2020)  Metro Helsinki (2005–2017)  Me Naiset Radio (2021–2023)  Oi FM (2007–2015)  Pispalan Radio (2015–2021)  Päijänneradio (1989–2001)  Radio 88,2 (1989–2020)  Radio 967 (2007–2011)  Radio Aalto (2007–2020)  Radio Alex  Radio Kaakko (2020–2023)  Radio KLF (2005–2015)  Radio Lakeus (1985–1989)  Radio Manta (1989–2011)  Radio Majakka (1999–2008)  Radio Melodia (2008–2016)  Radio Mikkeli (2013–2020)  Radio Rapu (2014–2016)  Radio Seinäjoki  Radio Sputnik (1999–2019)  Radio Ykkönen  Rogmo FM (2000–2009)  RÄP (3/2020–9/2020)  Simpsiö 96,9  Spin FM (2009–2020)  Spirit FM (2015–2018)  The Voice (2007–2016)  Zoom FM (2008–2011)  Yle Puhe (1998–2024)
Tieteellinen tieto

Pallas Athene edusti antiikin kreikkalaisille viisautta.
Tieteellinen tieto on perusteltua ja järjestelmällistä tietoa. Tieteellinen tieto eroaa tässä suhteessa arkikäsityksistä.
Tieteelliselle tiedolle tai tieteellisille tietoteorioille on asetettu ehtoja, joiden täyttyminen vasta oikeuttaa tiedon pitämiseen tieteellisenä. Tieteenfilosofi Oiva Ketonen on esittänyt kolme tällaista ehtoa:
Tieteellisen tiedon on oltava perusteltua ja perustelun tulee olla julkista, jolloin kuka tahansa vastaavan koulutuksen saanut voi sen ymmärtää.
Tieteellisessä tiedossa keskitytään olennaisiin asioihin epäolennaisten sijaan.
Tieteelliselle tiedolle on ominaista tiedon korjautuvuus. Tämän mukaan tieteellinen tieto on aina alustavaa tietoa. Tieteellinen tieto ei esittäydy lopullisen totuuden vaatimuksin.
Väitöskirjan tulee sisältää uutta tieteellistä tietoa.
Kirjallisuutta

Tuomi, Jouni: Tutki ja lue: Johdatus tieteellisen tekstin ymmärtämiseen.  Helsinki:  Tammi, 2007.  ISBN 978-951-26-5640-0
Tieteen rannalla

| Tieteen rannalla: Pohdiskeluja tieteen arvosta ja merkityksestä |
| --- | --- |

Kirjailija:  Raimo Lehti
Kieli:  suomi
Genre:  tiede
Kustantaja:  Ursa
Julkaistu:  2005
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  235
ISBN:  952-5202-61-
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tieteen rannalla: Pohdiskeluja tieteen arvosta ja merkityksestä on Raimo Lehden vuonna 2005 Ursan julkaisemana ilmestynyt kirjoituskokoelma.
Aiheesta muualla

Pekka Wahlstedt: Tieteen aavan meren rannalla (Arkistoitu – Internet Archive). Helsingin sanomat 7.3.2006.
Tieto-Sanomia Suomen Kansalle

Lehden ensimmäisen varsinaisen numeron etusivu.
Tieto-Sanomia Suomen Kansalle oli Helsingissä vuosina 1870–1872 ilmestynyt sanomalehti.
Aksel Bernerin toimittaman lehden tarkoituksena oli ”tarita sivistävää ja hyödyllistä lukemista Suomen talonpoikaiskansalle”. Kerran viikossa ilmestyneen pienen kansanvalistuslehden vetonaulana oli piirroskuvien käyttö. Lehden menekki oli kuitenkin heikko ja se lopetettiin taloudellisesti kannattamattomana.
Aiheesta muualla

Tieto-Sanomia Suomen Kansalle digitoituna kansalliskirjastossa
Ajan kuvastimesta 70 vuoden takaa, Aamulehti, 04.09.1938, nro 237, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tietokilpailu

Amerikkalainen tv-visailu It's Academic vuonna 1967.
Tietokilpailu eli visailu tai visa on viihdetarkoituksessa järjestetty kilpailu, jossa osanottajat vastaavat erilaista tietämystä vaativiin kysymyksiin.
Tietokilpailu on luonteeltaan eräänlainen peli. Pelaajat voivat pelata yksilöinä tai usean pelaajan joukkueina. Voittaja on yleensä se, joka kerää kilpailun aikana eniten pisteitä oikeista vastauksista.
Tietokilpailussa on järjestetty maailman- ja Euroopan-mestaruuskilpailuja vuodesta 2004 (kokeiluluonteisesti jo vuonna 2003) sekä Pohjoismaiden- ja Suomen-mestaruuskilpailuja vuodesta 2008.
Tietokilpailut ovat yleinen radio- ja televisioviihdeohjelmamuoto. Suomen ensimmäinen radiotietokilpailu oli Herra X, jota Yleisradio tuotti vuosina 1941–1956. Radiosta tietokilpailut siirtyivät myöhemmin myös televisioon. Tunnettuja Suomen televisiossa esitettyjä tietokilpailuja ovat muun muassa Tupla tai kuitti, Thilia Thalia, Heikoin lenkki, Kolmosvisa, Haluatko miljonääriksi? ja Megavisa.
Tietovisat ovat myös sanoma- ja aikakauslehtien vakioaineistoa, jolloin lukijat voivat kilpailla pienissä ryhmissä tai koetella yksin omaa tietämystään. Näissä kilpailuissa ei yleensä jaeta palkintoja, ja vastaukset on kerrottu samassa lehden numeroissa. Tietokilpailuiksi voi laskea myös Trivial Pursuitin kaltaiset seurapelit ja Pakko tietää -kirjasarjan kaltaiset tietokilpailuformaatit. Tietokilpailukirjoja, tietokone-ohjelmia sekä verkossa olevia tietokilpailuja julkaistaan myös.
Tietokilpailuja pidetään säännöllisesti myös ravintoloissa (pubivisat). Visailu on usein myös erilaisten työpaikka- tai perhejuhlien vakio-ohjelmaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tietokilpailu Wikimedia Commonsissa
Tieteenharjoittajat ja uskonto

Tiede
Uskonto
Tiede ja uskonto
Tieteilijöiden uskontokritiikki
Tieteenharjoittajat ja uskonto
näytä
keskustele
Osa artikkelisarjaa
Yksittäisten tieteenharjoittajien suhteesta uskontoon on tehty joitakin kyselytutkimuksia.
Tiedelehti Naturen tekemän mielipidetiedustelun mukaan 60,7 % tieteenharjoittajista oli uskonnottomia tai epäileviä ja noin 40 % uskoi persoonalliseen jumaluuteen. Yhdysvaltain kansalliseen tiedeakatemiaan valituista huippututkijoista vain 7 % oli uskovia. Uskonnottomista 72,2 % oli ateisteja ja 20,8 % agnostikkoja.
Luvut ovat pysytelleet suunnilleen samoina lähes sadan vuoden ajan: vuonna 1914 James H. Leuba havaitsi, että 58 % tuhannesta satunnaisesti valitusta yhdysvaltalaisesta luonnontieteilijästä ei uskonut jumalaan tai epäili tämän olemassaoloa.
Rice Universityn tutkijan Elaine Ecklundin vuonna 2004 aloitetussa tutkimuksessa 38 % yhdysvaltalaisista tieteenharjoittajista ei uskonut jumalaan.
Kyselytutkimukseen vastanneista Ison-Britannian tiedeakatemian Royal Societyn jäsenistä vain 3,3 prosenttia uskoi vahvasti persoonalliseen jumalaan. 78,8 % oli vahvasti eri mieltä väitteestä, että jumala on olemassa.
Aiheesta muualla

Esko Valtaoja: Seitsemän prosenttia, eli miksi tutkija ei usko (Arkistoitu – Internet Archive). Vartija 4/2002.
James Randerson: Childish superstition: Einstein's letter makes view of religion relatively clear. The Guardian 13.5.2008. (englanniksi)
Teemu Taira: Miksi tieteilijät ovat vähemmän uskonnollisia? Teetai 24.6.2010.
Ragtime – toivon ja vihan aika

| Ragtime – toivon ja vihan aika> Ragtime |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Miloš Forman
Käsikirjoittaja:  Michael Weller
Perustuu:  E. L. Doctorowin romaaniin Ragtime
Tuottaja:   Dino De Laurentiis  Bernard Williams  Michael Hausman 
Säveltäjä:  Randy Newman
Kuvaaja:  Miroslav Ondříček
Leikkaaja:  Anne V. Coates
Tuotantosuunnittelija:  John Graysmark
Pukusuunnittelija:  Anna Hill Johnstone
Pääosat:   James Cagney  Brad Dourif  Moses Gunn  Elizabeth McGovern  Kenneth McMillan  Howard E. Rollins, Jr.  Mary Steenburgen  Debbie Allen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:   Yhdysvallat  20. marraskuuta 1981 
Kesto:  155 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  $ 11 099 118
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ragtime – toivon ja vihan aika on Miloš Formanin ohjaama elokuvasovitus E. L. Doctorowin historiallisesta romaanista Ragtime. Vuonna 1981  valmistunut elokuva kertoo mustasta jazzpianistista, joka taistelee kunniansa palauttamiseksi 1900-luvun alun rasistisessa New Yorkissa.  Elokuva sai kahdeksan Oscar-ehdokkuutta.
Ragtime oli James Cagneyn viimeinen elokuva. Iäkkään Cagneyn esiintyminen elokuvassa oli auki viimeiseen saakka, sillä hän ei suostunut tekemään mitään sopimusta eikä ohjaaja Forman katsonut voivansa sellaista vanhalta tähdeltä vaatiakaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Howard Rollins  | … |  Coalhouse Walker Jr.   |
|  Elizabeth McGovern  | … |  Evelyn Nesbit   |
|  James Olson  | … |  perheen isä   |
|  Mary Steenburgen  | … |  perheen äiti   |
|  Brad Dourif  | … |  pikkuveli   |
|  Debbie Allen  | … |  Sarah   |
|  James Cagney  | … |  poliisipäällikkö Rhinelander Waldo   |
|  Kenneth McMillan  | … |  palopäällikkö Conklin   |
|  Robert Joy  | … |  Harry Kendall Thaw   |
|  Mandy Patinkin  | … |  Tateh (”paroni Ashkenazy”)   |
|  Norman Mailer  | … |  Stanford White   |
|  Moses Gunn  | … |  Booker T. Washington   |
|  Donald O’Connor  | … |  tanssinopettaja   |
|  Pat O’Brien  | … |  puolustusasianajaja Delmas   |
|  Richard Griffiths  | … |  Delmasin avustaja   |
|  Fran Drescher  | … |  Mameh (Tatehin vaimo)   |
|  Michael Jeter  | … |  lehtimies   |
|  Christopher Malcolm  | … |  poliisiupseeri   |
|  Jeff Daniels  | … |  konstaapeli O’Donnell   |
|  Samuel L. Jackson  | … |  jengiläinen   |
|  Frankie Faison  | … |  jengiläinen   |
|  Calvin Levels  | … |  jengiläinen   |
|  Bessie Love  | … |  vanha nainen   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Asko Alanen sanoo elokuvan nostavan Doctorow’n monitasoisesta romaanista esiin vain yhden vahvan juonteen, mutta tyylillä. Hän antaa Ragtimelle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Rahkmalan seisake

Rahkmalan seisake (lyh. Rhm) oli Uudenkaupungin radan varressa sijainnut lakkautettu seisake. Se perustettiin Vehmaalle vuonna 1933. Seisake lakkautettiin toukokuussa 1990.
Aiheesta muualla

Kuvia Rahkmalan seisakkeesta Vaunut.org -sivustolla
Rahan kvantiteettiteoria

Rahan kvantiteettiteoria on alun perin David Humen kehittämä ja myöhemmin klassisen taloustieteen ydinteeseihin kuulunut teoria, jonka mukaan markkinoilla olevan rahan määrä verrattuna markkinoilla tarjolla olevien hyödykkeiden määrään, määrää yleisen kuluttajahintatason, eli kääntäen sanottuna rahan hinnan suhteessa hyödykkeisiin. Rahan kvantiteettiteoria liittyy täten rahan neutraaliuteen, jonka mukaan vaikkapa rahavarannon tuplaus tuplaa hintatason ceteris paribus, muttei vaikuta mitenkään tavaroiden ja palveluiden reaaliseen kokonaistuotantoon, reaalikorkoihin tai työttömyyteen. Milton Friedman ja muut monetaristit herättivät unohtuneen ajatuksen henkiin.
Rahan kvantiteettiteorian perustana on Fisherin yhtälö:
missä
M on rahan määrä eli tietyn periodin, kuten vuoden, aikana kierrossa olevan rahan määrä
V on rahan kiertonopeus, joka kertoo missä ajassa keskimäärin yksi rahayksikkö kulutetaan
P on yleinen hintataso
T on taloudellisen toimeliaisuuden määrä, jota voidaan mitata transaktioiden reaaliarvon indeksillä
Yhtälö on saanut nimensä yhdysvaltalaisen taloustieteilijä Irving Fisherin mukaan.
Yhtälöä voidaan pitää rahan kiertonopeuden määritelmänä, ja sellaisena se on yleispätevä. Kvantiteettiteoriassa kuitenkin oletetaan lisäksi, että rahan kierto­nopeus (V) on käytännössä vakio ja että keskuspankki pystyy säätelemään liikkeessä olevan rahan määrää (M), mutta ei vaikuttamaan liike­toiminnan kokonais­volyymiin (T). Täten yleinen hintataso määräytyy ennen kaikkea liikkeessä olevan rahan määrän mukaan. Kausaliteetti kulkee teorian mukaan vasemmalta oikealle.
Kritiikki

Teoriaa ovat kritisoineet erityisesti keynesiläisen taloustieteen kannattajat. Heidän mukaansa rahan kvantiteettiteoria pätee ainoastaan täystyöllisyystilanteessa.
Aiheesta muualla

The Concise Encyclopedia of Economics. Biography of Irving Fisher (1867–1947) (englanniksi)