stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maahockey kesäolympialaisissa 1976
Alkulohkot > Lohko A

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Maalit | Pst | NED | AUS | IND | MLS | CAN | ARG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat | 5 | 5 | 0 | 0 | 11-3 | 10 |  | 2-1 | 3-1 | 2-0 | 3-1 | 1-0 |
|  Australia  | 6 | 3 | 1 | 2 | 15-7 | 7 |  |  | 6-1 | 2-0 | 3-0 | 2-3 |
|  Intia | 6 | 3 | 1 | 2 | 13-10 | 7 |  | 1-1 |  | 3-0 | 3-0 | 4-0 |
|  Malesia | 5 | 2 | 0 | 3 | 3-7 | 4 |  |  |  |  | 1-0 | 2-0 |
|  Kanada | 5 | 1 | 0 | 4 | 4-11 | 2 |  |  |  |  |  | 3-1 |
|  Argentiina | 5 | 1 | 0 | 4 | 4-12 | 2 |  |  |  |  |  |  |
Alkulohkot > Lohko B

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Maalit | Pst | PAK | NZL | ESP | FRG | BEL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Pakistan | 4 | 3 | 1 | 0 | 16-6 | 7 |  | 5-2 | 2-2 | 4-2 | 5-0 |
|  Uusi-Seelanti  | 5 | 2 | 2 | 1 | 7-8 | 6 |  |  | 1-1 | 1-1 | 2-1 |
|  Espanja | 5 | 1 | 2 | 2 | 9-8 | 4 |  | 0-1 |  | 4-1 | 2-3 |
|  Saksan liittotasavalta | 4 | 1 | 1 | 2 | 10-10 | 3 |  |  |  |  | 6-1 |
|  Belgia | 4 | 1 | 0 | 3 | 5-15 | 2 |  |  |  |  |  |
Loppusarjat > Ottelut sijoista 9-11

Belgia -  Argentiina 3-2
Belgia -  Kanada 3-2
Mitalistit

| Kultaa  | Hopeaa  | Pronssia  |
| --- | --- | --- |
|  Uusi-Seelanti |  Australia |  Pakistan |
|  Paul Ackerley Jeff Archibald Thur Borren Alan Chesney John Christensen Greg Dayman Tony Ineson Barry Maister Selwyn Maister Trevor Manning Alan McIntyre Neil McLeod Arthur Parkin Mohan Patel Ramesh Patel Les Wilson |  Robert Haigh Richard Charlesworth David Bell Gregory Browning Ian Cooke Barry Dancer Douglas Golder Wayne Hammond James Irvine Stephen Marshall Malcolm Poole Robert Proctor Graham Reid Ronald Riley Trevor Smith Tony Walsh |  Saleem Sherwani Manzoor Hassan Munawarux Zaman Saleem Nazim Rasool Akhtar Iftikhar Syed Islahud Din Manzoor Hussain Abdul Rashid Shanaz Sheik Samiullah Khan Qamar Zia Arshad Mahmood Arshad Ali Chaudry Mudassar Asghar Haneef Khan |
Catió

| Catió |
| --- | --- |
 Paikallinen liikekeskus.
 Tombalin osa-alueet.
 Catió
 Koordinaatit: 11°16′58″N, 15°15′20″W 
Valtio:  Guinea-Bissau
Alue:  Tombalin alue
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Hallinnon tyyppi:  osa-alue
Väkiluku (2009):  4 886 (kaupunki) 26 999 (osa-alue)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Catió on kaupunki Guinea-Bissaussa. Se sijaitsee Tombali- ja Cumbijãjokien välisellä niemellä 280 kilometriä Bissausta maanteitse kaakkoon. Kaupunki on Tombalin alueen ja Catión osa-alueen eli sektorin hallinnollinen keskus. Kaupungissa on 4 886 ja osa-alueella 26 999 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).
Catión osa-alueen pinta-ala on 1 020,1 neliökilometriä. Kaupunkiväestön osuus on 18,1 %.
Cato

Cato voi viitata seuraaviin:
Marcus Porcius Cato vanhempi (234–149 eaa.), äärivanhoillinen roomalainen valtiomies, joka sanoi: ”Muuten olen sitä mieltä, että Karthago on hävitettävä”
Marcus Porcius Cato nuorempi (95–46 eaa.), lahjomattomuudestaan kuuluisa roomalainen stoalainen valtiomies, joka puolusti tasavaltalaisuutta ja oli Julius Caesar vastustaja
Diomedes Cato (n. 1560/1565–1619), italialainen säveltäjä ja luutisti
Cato-instituutti, Cato nuoremman (Caton kirjeiden) mukaan nimensä saanut klassisen liberaali ajatushautomo Washington D.C:ssä.
Caton kirjeet, John Trenchardin ja Thomas Gordonin esseitä, jotka Cato-salanimellä tekivät 1700-luvun alussa tunnetuksi John Locken liberaalia poliittista filosofiaa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Cato”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
969

| --- | --- |
Vuosisadat: 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku
Vuosikymmenet: 890-luku · 900-luku · 910-luku · 920-luku · 930-luku · 940-luku 950-luku · 960-luku · 970-luku · 980-luku · 990-luku · 1000-luku
Vuodet: 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909 910 · 911 · 912 · 913 · 914 · 915 · 916 · 917 · 918 · 919 920 · 921 · 922 · 923 · 924 · 925 · 926 · 927 · 928 · 929 930 · 931 · 932 · 933 · 934 · 935 · 936 · 937 · 938 · 939 940 · 941 · 942 · 943 · 944 · 945 · 946 · 947 · 948 · 949 950 · 951 · 952 · 953 · 954 · 955 · 956 · 957 · 958 · 959 960 · 961 · 962 · 963 · 964 · 965 · 966 · 967 · 968 · 969 970 · 971 · 972 · 973 · 974 · 975 · 976 · 977 · 978 · 979 980 · 981 · 982 · 983 · 984 · 985 · 986 · 987 · 988 · 989 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009
Syntyneitä

Olav Tryggvason, Norjan kuningas
Kuolleita

10./11. joulukuuta: Nikeforos II Fokas, Bysantin keisari
1186

| --- | --- |
Vuosisadat: 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku
Vuosikymmenet: 1090-luku · 1100-luku · 1110-luku · 1120-luku · 1130-luku · 1140-luku 1150-luku · 1160-luku · 1170-luku · 1180-luku · 1190-luku · 1200-luku
Vuodet: 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109 1110 · 1111 · 1112 · 1113 · 1114 · 1115 · 1116 · 1117 · 1118 · 1119 1120 · 1121 · 1122 · 1123 · 1124 · 1125 · 1126 · 1127 · 1128 · 1129 1130 · 1131 · 1132 · 1133 · 1134 · 1135 · 1136 · 1137 · 1138 · 1139 1140 · 1141 · 1142 · 1143 · 1144 · 1145 · 1146 · 1147 · 1148 · 1149 1150 · 1151 · 1152 · 1153 · 1154 · 1155 · 1156 · 1157 · 1158 · 1159 1160 · 1161 · 1162 · 1163 · 1164 · 1165 · 1166 · 1167 · 1168 · 1169 1170 · 1171 · 1172 · 1173 · 1174 · 1175 · 1176 · 1177 · 1178 · 1179 1180 · 1181 · 1182 · 1183 · 1184 · 1185 · 1186 · 1187 · 1188 · 1189 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209
Syntyneitä

18. toukokuuta - Konstantin I (k. 1218)
Ögödei-kaani, mongolivaltakunnan toinen suurkaani (k. 1241)
1369

| --- | --- |
Vuosisadat: 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku
Vuosikymmenet: 1290-luku · 1300-luku · 1310-luku · 1320-luku · 1330-luku · 1340-luku 1350-luku · 1360-luku · 1370-luku · 1380-luku · 1390-luku · 1400-luku
Vuodet: 1290 · 1291 · 1292 · 1293 · 1294 · 1295 · 1296 · 1297 · 1298 · 1299 1300 · 1301 · 1302 · 1303 · 1304 · 1305 · 1306 · 1307 · 1308 · 1309 1310 · 1311 · 1312 · 1313 · 1314 · 1315 · 1316 · 1317 · 1318 · 1319 1320 · 1321 · 1322 · 1323 · 1324 · 1325 · 1326 · 1327 · 1328 · 1329 1330 · 1331 · 1332 · 1333 · 1334 · 1335 · 1336 · 1337 · 1338 · 1339 1340 · 1341 · 1342 · 1343 · 1344 · 1345 · 1346 · 1347 · 1348 · 1349 1350 · 1351 · 1352 · 1353 · 1354 · 1355 · 1356 · 1357 · 1358 · 1359 1360 · 1361 · 1362 · 1363 · 1364 · 1365 · 1366 · 1367 · 1368 · 1369 1370 · 1371 · 1372 · 1373 · 1374 · 1375 · 1376 · 1377 · 1378 · 1379 1380 · 1381 · 1382 · 1383 · 1384 · 1385 · 1386 · 1387 · 1388 · 1389 1390 · 1391 · 1392 · 1393 · 1394 · 1395 · 1396 · 1397 · 1398 · 1399 1400 · 1401 · 1402 · 1403 · 1404 · 1405 · 1406 · 1407 · 1408 · 1409
Tapahtumia

Henrik II Äpärästä tuli Kastilian ja Leónin kuningas
Syntyneitä

Muzio Attendolo Sforza, kondottieeri ja Sforza-hallitsijasuvun perustaja
Aarhusin kunta

| Aarhusin kunta |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti Tanskan kartalla.
Valtio:   Tanska
Alue:  Keski-Jyllannin alue
Keskustaajama:  Aarhus
Hallinto:  
 – Pormestari:  Jacob Bundsgaard
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  468,0 km²
Väkiluku:  349 956
 – Väestötiheys:  747,8 as./km²
 
 www.aarhus.dk 
 Tilastotietojen lähteenä Danmarks Statistik. Väkiluvun ajankohta 1.4.2020 ja pinta-alan vuosi 2020. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aarhus on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 349 956 asukasta, ja sen pinta-ala on 468,0 neliökilometriä. Myös kunnan keskustaajama on nimeltään Aarhus.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aarhusin kunnan kotisivut (tanskaksi)
Aarhusin satama

Aarhusin sataman sijainti
Aarhusin satama (tansk. Aarhus havn, vuoteen 2010 saakka Århus havn, LOCODE:  DK AAR) on Tanskan toiseksi suurimmassa kaupungissa Aarhusissa sijaitseva  merisatama. Satama on eräs Tanskan suurimmista yleissatamista ja Tanskan suurin konttisatama; sen kautta kulkee noin puolet Tanskan satamien konteista. Satama on myös Tanskan suurin julkisesti omistettu bulkkisatama, jonka kautta kulkee muun muassa viljaa, eläinrehua ja öljyä.
Konttialus ja satamanostureita Aarhusin satamassa
Rahdin määrä

Aarhusin satama on kokonaisrahtimääränsä puolesta Tanskan suurimpia satamia. Vuosina 2008–2009 se oli maansa toiseksi suurin satama, edellään ainoastaan Frederician satama.
Aarhusin sataman vuosittainen rahtimäärä:
| vuosi | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tavaraliikenne yht. (milj. t.)() | (10,1) | (10,5) | 11,1 (11,3) | 11,9 (12,3) | 12,2 (12,6) | 11,8 (12,1) | 8,9 (9,1) | (9,7) | (9,4) |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aarhusin satama Wikimedia Commonsissa
Aarhus Havn - Port of Aarhus (englanniksi) (tanskaksi) (aarhushavn.dk)
Martina (albumi)

| Martina Martina Aitolehti |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2010–2011
 Julkaistu: 30. maaliskuuta 2011
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tyylilaji: pop, dancepop
 Levy-yhtiö: Universal Music
Martinan muut julkaisut
|   | Martina 2011 |   |
Singlet albumilta Martina
 ”9 Digits (One in a Billion)” Julkaistu: tammikuu 2011  ”Diamond Cuts Diamond” Julkaistu: maaliskuu 2011  ”Red Light On” Julkaistu: elokuu 2011
Martina on Martina Aitolehden 30. maaliskuuta 2011 julkaistu esikoisalbumi. Albumi ei ollut myyntimenestys, se ei noussut kertaakaan Suomen virallisen albumilistan 50:n myydyimmän albumin joukkoon.
Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin 9 Digits -niminen kappale. Single sai hyvin negatiivisen vastaanoton, eikä se noussut lainkaan single- tai latauslistalle.
Kappaleet

Red Light On – 3.15
9 Digits (One in a Billion) – 3.05 (Album Version)
Kaleidoscope – 3.31
Diamond Cuts Diamond – 3.13
If I Can't Get Over You – 4.10
Headphones – 3.19
Breaking Down the Wall – 2.57
Turn Me On – 3.59
Corrupted – 3.19
Fire – 3.33
Arvostelut

Dome.fi:
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen albumilista: –
Aarhusin amt

| Aarhusin amt Århus Amtskommune |
| --- | --- |

 Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Tanska
Perustettu:  1793
Lakkautettu:  2007
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Aarhus
Pinta-ala:  4561 km²
Väkiluku (2006):  661 370
Aarhusin amt (tansk. Århus Amtskommune) on vuosina 1793–2007 itäisessä Jyllannissa toiminut amt, johon kuului 26 kuntaa. Amt lakkautettiin vuonna 2007 osana Tanskan rakenneuudistusta.
Kunnat

Aarhus
Ebeltoft
Galten
Gjern
Grenaa
Hadsten
Hammel
Hinnerup
Hørning
Langå
Mariager
Midtdjurs
Nørhald
Nørre Djurs
Odder
Purhus
Randers
Rosenholm
Rougsø
Ry
Rønde
Samsø
Silkeborg
Skanderborg
Sønderhald
Them
Pormestarit

Amtin pormestari on valittu vuodesta 1970 lähtien. Seuraavat henkilöt toimivat Aarhusin amtin pormestareina vuosina 1970–2006:
1970–1981: Robert Svane Hansen
1982–1997: Ib Frederiksen
1998–2006: Johannes Flensted-Jensen
Marina Abramović

| Marina Abramović |
| --- | --- |
 Marina Abramović vuonna 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. marraskuuta 1946 Belgrad, Jugoslavia
Taiteilija
Salanimi:  Abramović, Marina
Ala:  performanssitaide
Taidesuuntaus:  käsitetaide ja performanssi
Kuuluisimpia töitä:  Rhythm-sarja (1973–74),  The Lovers (1988, yhdessä Ulayn kanssa), Balkan Baroque (1997), The Artist is Present (2010)
Aiheesta muualla
www.marinaabramovic.com ja mai.art
Marina Abramović (s. 30. marraskuuta 1946 Belgrad, Jugoslavia) on serbialainen, nykyisin New Yorkissa asuva performanssitaiteilija. Hänet tunnetaan teoksista, jotka vaativat taiteilijalta äärimmäistä ruumiillista ja henkistä kestävyyttä ja vievät tekijänsä äärirajoille, joskus jopa hengenvaaraan. Abramovićia pidetään performanssitaiteen uranuurtajana, joka on ollut mukana muovaamassa taiteenlajia.
Uran vaiheet ja tunnetuimpia teoksia > Opinnot ja varhaiset teokset

Abramovićin taiteilijanura alkoi 1960-luvulla Belgradissa, jossa hän opiskeli taideakatemiassa vuosina 1965–70. Hän jatkoi opintojaan Zagrebin taideakatemiassa 1970–1972. Abramović alkoi suuntautua performanssitaiteeseen 1970-luvun alussa ja teki muun muassa ääni-installaatioita.
Hänen merkittävimpiin varhaisiin teoksiinsa kuuluvat Rhythm-sarjan performanssit (1973–74) sekä Lips of Thomas (1975). Teoksessa Rhythm 0 (1974) pöydällä oli 72 esinettä, joita yleisö sai vapaasti käyttää taiteilijaan; joukossa ladattu ase. Teoksessa Lips of Thomas Abramović muun muassa viilsi vatsaansa partaterällä viisisakaraisen tähden, piiskasi itseään sekä makasi jääkimpaleiden päällä. Teos esitettiin uudelleen Guggenheim-museossa New Yorkissa vuonna 2005.
Uran vaiheet ja tunnetuimpia teoksia > Yhteistyö Ulayn kanssa

Vuosina 1976–1988 Abramović työskenteli yhdessä silloisen kumppaninsa, saksalaistaiteilija Ulayn (Frank Uwe Laysiepen) kanssa. Heidän yhteiset performanssinsa perustuivat usein kaksijakoisuuteen, maskuliinisen ja feminiinisen energian kohtaamiseen tai jopa ajatukseen kahden egon yhteensulautumisesta. Parin yhteistyö päättyi vuonna 1988 performanssiin The Lovers, jossa taiteilijat lähestyivät toisiaan kävellen Kiinan muurin vastakkaisista päistä. Matka vei kolme kuukautta. Kun molemmat olivat kulkeneet 2500 kilometriä, he kohtasivat ja hyvästelivät toisensa.
Uran vaiheet ja tunnetuimpia teoksia > Myöhemmät sooloteokset

Vuodesta 1989 alkaen Abramović on työskennellyt yksin. Tämän kauden huomattavimpia teoksia on vuonna 1997 Venetsian biennaalin pääpalkinnon voittanut Balkan Baroque, jossa taiteilija istui neljä päivää yleisön edessä pesemässä verisiä naudanluita. Myöhemmin pesemisperformanssi on esitetty videotaltiointina siten, että monitori on sijoitettu luukasaan. Lisäksi teokseen kuuluu videotriptyykki taiteilijasta ja hänen vanhemmistaan sekä puhdistautumiseen viittaavia kuparisia vesialtaita. Vuonna 2010 Abramović toteutti New Yorkin MoMAssa kaksi ja puoli kuukautta pitkän sooloteoksen The Artist is Present. Hän istui koko näyttelynsä ajan museon aukioloaikoina liikkumattomana ja puhumattomana tuolilla, jota vastapäätä museokävijät saivat istua niin pitkäksi aikaa kuin halusivat.
Suomessa ja Pohjoismaissa

Vuonna 1983 Marina Abramović ja Ulay osallistuivat Ateneumissa Helsingissä järjestettyyn Ars 83 -näyttelyyn. He esittivät teoksen Nightsea crossing (1982), jossa he istuivat hiljaa ja keskittyneinä seitsemän tuntia päivässä pöydän vastakkaisissa päissä, kasvot kohti toisiaan. Esitys oli osa kahdenkymmenenkahden samannimisen performanssin sarjaa, jota taiteilijapari toteutti sekä museoissa että muissa ympäristöissä.
Keväällä 2017 Abramovićilla oli retrospektiivinen näyttely Tukholman Moderna museetissa. Sen yhteydessä esitettiin uusi performanssi The Cleaner. Lisäksi näyttely (samoin kuin MoMAn vuoden 2010 näyttely) sisälsi toisten taiteilijoiden toteuttamia uudelleenesityksiä Abramovićin aiemmista performansseista. Tukholmasta näyttely siirtyi Tanskaan Louisianaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marina Abramović Wikimedia Commonsissa
Aarhusin lentoasema

Aarhusin lentoasema (tansk. Aarhus Lufthavn) (IATA: AAR, ICAO: EKAH) on lentoasema Syddjursin kunnassa Tanskassa. Se palvelee Aarhusia. Lentoasema on Tanskan neljänneksi vilkkain lentoasema Aalborgin lentoaseman jälkeen. Sen kautta kulki 500 490 matkustajaa vuonna 2019. Lentoasema perustettiin vuonna 1944. Sen toimitusjohtaja on Nicolai Krøyer​.
Tilastot

Katso lähdekoodikysely ja lähteet.
| Sija | Kohde | Matkustajamäärä | Muutos 2018/2019 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Kööpenhamina | 180 237 |  −2,1 % |
| 2. |  Lontoo–Stansted | 102 814 |  −0,7 % |
| 3. |  Oslo–Gardermoen | 46 488 |  +34,8 % |
| 4. |  Gdańsk | 30 064 |  +8,8 % |
| 5. |  Tukholma–Arlanda | 23 543 |  +22,4 % |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aarhusin lentoasema Wikimedia Commonsissa
Aarhusin lentoaseman virallinen verkkosivusto
Matias Koski

Koski uinnin SM-kisoissa Espoossa 2011.
Matias Koski (s. 18. toukokuuta 1994 Hämeenlinna) on suomalainen uimari. Hän muutti jo 3-vuotiaana Yhdysvaltoihin. Siellä Atlantassa nykyään asuva Koski edustaa seuratasolla Suomessa Heinolan Iskua ja Yhdysvalloissa Dynamo Swim Clubia. Koski edustaa kansainvälisissä kilpailuissa Suomea, ja hän on myös Yhdysvaltain kansalainen. Hän opiskelee Georgian yliopistossa.
Koski on tullut tunnetuksi rikottuaan useita Antti Kasvion yli kaksi vuosikymmentä kestäneitä Suomen ennätyksiä. Vuoden 2016 pitkän radan EM-kilpailuissa hän sijoittui 200 metrin vapaauinnissa neljänneksi.
Uinti-ura

Koski alkoi keskittyä uintiin 13-vuotiaana. Tätä ennen hän pelasi muun muassa amerikkalaista jalkapalloa. Koski osallistui ensimmäisen kerran pitkän radan SM-kilpailuihin vuonna 2011 ja voitti 400 metrillä Suomen mestaruuden. Hän saavutti vuoden 2011 Yhdysvaltain nuorten mestaruuskilpailuissa kaksi kulta- ja neljä hopeamitalia. Samoissa kilpailuissa hän paransi Antti Kasvion 18 vuotta vanhan pitkän radan 800 metrin vapaauinnin Suomen ennätystä kahdella sekunnilla aikaan 8.08,54. Koski oli ensimmäinen suomalainen, joka kykeni rikkomaan jonkin Kasvion tekemistä pitkän radan SE:istä.
Maaliskuussa 2012 Koski rikkoi Kasvion pitkän radan 1 500 metrin vuonna 1993 tehdyn SE:n ajalla 15.23,33. Saman kuun lopulla hän ui Indianapolisissa Yhdysvaltain GP-sarjan osakilpailussa 1 500 metrin vapaauinnissa voittoon ajalla 15.09,17, jolla Koski paransi tuoretta SE:tään yli 14 sekunnilla. Tulos rikkoi Lontoon kesäolympialaisten OQT- eli varman osallistumisrajan. Samassa uinnissa Koski paransi väliaikana myös 800 metrin SE:tään 3,82 sekunnilla aikaan 8.04,82. Koski alitti myös Lontoon OST-aikarajan 200 ja 400 metrin vapaauintimatkoilla. Lontoossa Kosken tavoitteena oli parantaa SE-aikaansa. 1500 metrin vapaauinnissa Koski jäi kuitenkin välieränsä viimeiseksi ajalla 15.34,80 lopullisen sijoituksen ollessa 27:s. Hän karsiutui myös 200 ja 400 metrin matkoilta, mutta ui 200 metrin vapaauinnissa uuden oman ennätyksensä ajalla 1.49,84.
Toukokuussa 2013 Koski paransi 800 metrin pitkän radan SE:tänsä aikaan 8.03,05. Uinnin EM-kisoissa 2014 Koski paransi 200 metrin vapaauinnin ennätystään aikaan 1.48,06 ja ui välierissä kymmenenneksi.
Maaliskuussa 2015 Koski voitti Yhdysvaltain yliopistomestaruuden 1 650 jaardin vapaauinnissa. Arvostetun mestaruuden tuonut aika oli metrimittaiselle altaalle epävirallisesti muutettuna Kosken voimassa ollutta 1 500 metrin SE:tä parempi. Heinäkuussa Koski ui Yhdysvalloissa 200 metrin vapaauinnissa alle Rion kesäolympialaisten A-rajan ja pääsi lähelle Kasvion 22 vuotta vanhaa Suomen ennätystä.
Maaliskuussa 2016 Koski ui Yhdysvaltain yliopistosarjan finaaleissa Atlantassa lyhyellä radalla 200 jaardin vapaauinnissa toiseksi kilpailun historian viidenneksi nopeimmalla ajalla.
Koski valittiin Rion olympialaisten 2016 Suomen joukkueeseen maaliskuussa. Toukokuussa hän sijoittui Lontoon pitkän radan EM-kilpailuissa 200 metrin vapaauinnin loppukilpailussa neljänneksi ja rikkoi Kasvion vuonna 1993 tehdyn Suomen ennätyksen alittaen ensimmäisenä suomalaismiehenä 1.47:n sekuntirajan.
Nils Erik Villstrand

Nils Erik Villstrand (2010)
Nils Erik Villstrand (s. 24. toukokuuta 1952 Purmo) on suomalainen historioitsija ja filosofian tohtori (1992). Villstrand työskenteli vuosina 1993–1996 Svenska litteratursällskapetin arkistossa ja oli vuosina 1996–2000 museonjohtajana Pohjanmaan museossa. Vuonna 2000 hänet nimitettiin Åbo Akademin Pohjoismaiden historian professoriksi.
Tutkijana Villstrand on ollut kiinnostunut varsinkin varhaismodernista ajasta Ruotsin valtakunnassa, 1500-, 1600- ja 1700-luvuista sekä Pohjanmaan historiasta. Monet hänen tutkimuksensa, muun muassa väitöskirja Anpassning eller protest: Om utskrivningarna av fotfolk till den svenska krigsmakten på 1600-talet (1992), käsittelevät valtiovaltaa suurvalta-ajan Ruotsissa.
Vuonna 2009 Villstrandilta ilmestyi Svenska litteratursällskapetin julkaisemassa Sarjassa Suomen ruotsalainen historia samaa ajanjaksoa käsittelevä yleisesitys Riksdelen: Stormakt och rikssprängning 1560–1812, joka suomennettiin vuonna 2012 nimellä Valtakunnanosa: Suurvalta ja valtakunnan hajoaminen 1560–1812. Hän on kirjoittanut myös Åbo Akademin historian, ja teoskokonaisuuden ensimmäinen osa Åbo Akademi i sin början 1918–1945 sai Svenska litteratursällskapetin palkinnon keväällä 2020.
1365

| --- | --- |
Vuosisadat: 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku
Vuosikymmenet: 1290-luku · 1300-luku · 1310-luku · 1320-luku · 1330-luku · 1340-luku 1350-luku · 1360-luku · 1370-luku · 1380-luku · 1390-luku · 1400-luku
Vuodet: 1290 · 1291 · 1292 · 1293 · 1294 · 1295 · 1296 · 1297 · 1298 · 1299 1300 · 1301 · 1302 · 1303 · 1304 · 1305 · 1306 · 1307 · 1308 · 1309 1310 · 1311 · 1312 · 1313 · 1314 · 1315 · 1316 · 1317 · 1318 · 1319 1320 · 1321 · 1322 · 1323 · 1324 · 1325 · 1326 · 1327 · 1328 · 1329 1330 · 1331 · 1332 · 1333 · 1334 · 1335 · 1336 · 1337 · 1338 · 1339 1340 · 1341 · 1342 · 1343 · 1344 · 1345 · 1346 · 1347 · 1348 · 1349 1350 · 1351 · 1352 · 1353 · 1354 · 1355 · 1356 · 1357 · 1358 · 1359 1360 · 1361 · 1362 · 1363 · 1364 · 1365 · 1366 · 1367 · 1368 · 1369 1370 · 1371 · 1372 · 1373 · 1374 · 1375 · 1376 · 1377 · 1378 · 1379 1380 · 1381 · 1382 · 1383 · 1384 · 1385 · 1386 · 1387 · 1388 · 1389 1390 · 1391 · 1392 · 1393 · 1394 · 1395 · 1396 · 1397 · 1398 · 1399 1400 · 1401 · 1402 · 1403 · 1404 · 1405 · 1406 · 1407 · 1408 · 1409
Tapahtumia

7. helmikuuta – Ulvilan kaupunki perustettiin
Edirnestä tuli Osmanien valtakunnan pääkaupunki
Syntyneitä

Žygimantas Kestutis, Liettuan suuriruhtinas 1432–1440 (k. 1440)
Kuolleita

27. heinäkuuta – Rudolf IV, Itävallan arkkiherttua (s. 1339)
CADPAT
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta CADPAT Wikimedia Commonsissa
Digital Camouflage History. Who did it first; Canada or the US? CADPAT or MARPAT Camouflage (englanniksi) (hyperstealth.com)
Guy Cramer (28.8.2018) Canadian Forces considering changing regular forces camouflage from CADPAT Temperate Woodland and CADPAT Arid Regions to Multicam (pdf) (englanniksi) (hyperstealth.com)
Martina

| Martina |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  10. marraskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Martina
Vastineita eri kielissä:  Martine
Nimen alkuperä:  Martinus, Martin
Infobox OKNimi-testi OK: 
Martina on naisen etunimi, Martinus- tai Martin -nimen naispuolinen vastine.
Suomessa nimi Martina on 1900-luvun vuoden 2019 loppuun mennessä annettu Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 1814 naiselle ja ainakin kahdelle miehelle. Nimestä on harvinaisena käytössä myös suomalaistettu kirjoitus­asu Martiina, mutta sen nimisiä henkilöitä on ollut vain noin 60. Suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Martinan nimipäivä on martinpäivänä, 10. marraskuuta.