stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tadalafiili
Vaikutusmekanismi ja farmakokinetiikka

Tadalafiili estää cGMP-spesifistä (syklinen guanosiinimonofosfaatti) tyypin 5 fosfodiesteraasia (PDE5), joka normaalisti estää cGMP:tä paisuvaiskudoksessa. cGMP:llä on paisuvaiskudoksessa verisuonia laajentava vaikutus. cGMP:n määrä paisuvaiskudoksessa kasvaa, kun seksuaalisen kiihottumisen myötä paisuvaiskudoksessa vapautuu typpioksidia (NO) parasympaattisen hermoston aktivoitumisen myötä. Typpioksidi sitoutuu guanylaatisyklaasientsyymin reseptoreihin, jolloin cGMP:n määrä kasvaa.
Oraalisesti annosteltuna tadalafiilin huippupitoisuudet plasmassa saavutetaan ½-6 tunnin kuluessa, keskimäärin kahdessa tunnissa. Iäkkäillä pitoisuudet nousevat korkeammiksi. Tadalafiili metaboloituu pääasiassa maksassa sytokromi P450 3A4 -entsyymin vaikutuksesta, eivätkä sen metaboliitit ole aktiivisia in vitro. Tadalafiilin puoliintumisaika on 17,5 tuntia. Tadalafiili poistuu elimistöstä metaboliitteina pääasiassa ulosteen ja virtsan mukana  (Arkistoitu – Internet Archive). P450 3A4:ää inhiboivat lääkkeet saattavat lisätä tadalafiilin pitoisuuksia plasmassa.
Annos ja vaikutus

Annos on 2.5, 5, 10 tai 20 mg. 2.5 ja 5 mg annos on tarkoitettu päivittäiseen käyttöön miehille, joilla on seksuaalista kanssakäymistä kaksi kertaa viikossa tai useammin . Tällöin suositusannos on yleensä 5 mg. Jos lääkettä käytetään vain tarvittaessa ennen seksuaalista kanssakäymistä, suositusannos on 10 mg. Mikäli teho ei riitä, lääkäri voi nostaa annostuksen 20 milligrammaan. 10 ja 20 mg annostuksia ei tule käyttää useita päiviä peräkkäin. Vaikutus alkaa n. ½ tunnin kuluttua ja kestää jopa 36 tuntia .
Vasta-aiheet ja sivuvaikutukset

Tadalafiilia ei tule käyttää nitraattilääkitysten yhteydessä. Lääkettä ei myöskään tule käyttää, jos on lääkkeelle allerginen, on vaikeita sydänvaivoja, on ollut äskettäin aivohalvaus tai sydäninfarkti, alhainen verenpaine tai tietty harvinainen perinnöllinen silmäsairaus (kuten retinitis pigmentosa).
Yleisimmät sivuvaikutukset ovat päänsärky ja vatsavaivat. Huimausta, ihon punoitusta, nenän tukkoisuutta ja selkäkipua voi esiintyä. Jos lääke aiheuttaa yli neljä tuntia kestävän erektion (priapismi), on otettava yhteys lääkäriin.
Kliiniset kokeet

Ennen myyntiluvan saamista tadalafiilin sivuvaikutuksia tutkittiin yli 9 000 miehellä. Lääke on yleisesti hyvin siedetty ja sivuvaikutuksia esiintyi pienellä osalla käyttäjistä. Yleisimmät sivuvaikutukset olivat päänsärky (7,2% käyttäjistä) ja kasvojen punoitus (4,6% käyttäjistä).
Vuonna 2004 julkaistussa, 409 miestä käsittäneessä, tutkimuksessa 64% tadalafiilia saaneista miehistä saavutti normaalin erektiokyvyn lääkkeen avulla. Plaseboa saaneessa verrokkiryhmässä tämä luku oli 16%.
Patentti

Tadalafiilin patentti on päättynyt 2019.
Aiheesta muualla

Human Metabolome Database (HMDB): Tadalafil (englanniksi)
KEGG: Tadalafil (englanniksi)
ChemBlink: Cialis (englanniksi)
European Urology: Science Direct (englanniksi)
Päijät-Hämeen hyvinvointialue

| Päijät-Hämeen hyvinvointialue |
| --- | --- |


Yleistä
Väkiluku:  204 839
Alue:  Päijät-Hämeen maakunta
Keskuspaikka:  Lahti
Kunnat:  10
Yhteistyöalue:  Etelä-Suomen yhteistyöalue
Hyvinvointialuejohtaja:  Petri Virolainen
Pelastuslaitos:  Päijät-Hämeen pelastuslaitos
Aluevaltuusto
Aluevaltuuston koko:  69
Puheenjohtaja:  Mika Kari
Puolueet ja valtuustopaikat
Kokoomus:  18
SDP:  17
Keskusta:  11
Perussuomalaiset:  10
Kristillisdemokraatit:  6
Vasemmistoliitto:  3
Vihreät:  3
Liike Nyt:  1
Päijät-Hämeen hyvinvointialue vastaa vuoden 2023 alusta lähtien kymmenen päijäthämäläisen kunnan sosiaali-, terveys- ja pelastustoimen palveluista. Nämä tehtävät siirtyivät hyvinvointialueen vastuulle alueen kunnilta ja kuntayhtymiltä. Tehtäviä hoitava henkilöstö siirtyi liikkeenluovutuksella kunnista ja kuntayhtymistä hyvinvointialueen palvelukseen. Suomessa on yhteensä 21 hyvinvointialuetta..
Päijät-Hämeen hyvinvointialueen valtuustoon valitaan 69 aluevaltuutettua.. Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022. Siihen asti hyvinvointialueen toimintaa valmisteli väliaikainen valmistelutoimielin (vate).
Kunnat

Hyvinvointialueeseen kuuluu 10 kuntaa, joista kolme on kaupunkeja.
Asikkalan kunta
Hartolan kunta
Heinolan kaupunki
Hollolan kunta
Iitin kunta
Kärkölän kunta
Lahden kaupunki
Orimattilan kaupunki
Padasjoen kunta
Sysmän kunta
Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 204 839 asukasta.
Palvelut > Terveydenhuolto

Alueen laboratoriopalvelut tuottaa Fimlab Laboratoriot Oy.
Palvelut > Pelastustoimi

Pelastustoimen palvelut Päijät-Hämeessä tuottaa Päijät-Hämeen pelastuslaitos. Pelastusjohtajana toimii Jari Hyvärinen.
Aiheesta muualla

Päijät-Hämeen hyvinvointialue
Sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen uudistus (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Suomen hyvinvointialueet |
| --- | --- |
Hyvinvointialueet:  Etelä-Karjala  Etelä-Pohjanmaa  Etelä-Savo (Eloisa)  Itä-Uusimaa  Kainuu  Kanta-Häme  Keski-Pohjanmaa (Soite)  Keski-Suomi  Keski-Uusimaa  Kymenlaakso  Lappi  Länsi-Uusimaa  Pirkanmaa (Pirha)  Pohjanmaa  Pohjois-Karjala (Siun sote)  Pohjois-Pohjanmaa (Pohde)  Pohjois-Savo  Päijät-Häme  Satakunta  Vantaa ja Kerava (VAKE)  Varsinais-Suomi (Varha) 
Muut alueet:  Ahvenanmaan maakunta  Helsingin kaupunki  HUS-yhtymä (erikoissairaanhoito Uudellamaalla) 
| n k Etelä-Suomen yhteistyöalue |
| --- | --- |
Hyvinvointialueet:  Etelä-Karjala  HUS-yhtymä  Itä-Uusimaa  Keski-Uusimaa  Kymenlaakso  Länsi-Uusimaa  Päijät-Häme  Vantaa ja Kerava (VAKE) 
Päijät-Hämeen hyvinvointialue ylläpitää Päijät-Hämeen keskussairaalaa Lahdessa.
Striimaaja

Striimaaja (engl. streamer tai live streamer) on henkilö, joka lähettää videokuvaa verkossa suorana lähetyksenä katsojille suoratoistopalvelun kautta. Pääosa pelistriimaajista lähettää videota Twitch-palveluun, mutta osa käyttää myös pienempiä alustoja, kuten Youtube Gaming ja Mixer.
Suosituimmat striimaajat elättävät itsensä pelkällä striimaamisella. Heidän toimeentulonsa koostuu sponsoreista, mainostuloista ja katsojatuloista. Katsojat voivat tukea striimaajia lähettämällä heille lahjoituksia tai tilaamalla heidän kanavan, mikä maksaa noin viisi euroa kuussa riippuen palvelusta. Tilaamisella katsoja saa haltuunsa erikoismerkin nimensä viereen ja mahdollisuuden käyttää striimaajan itseluomia hymiöitä.
Tunnettuja striimaajia

Cloakzy
Daequan
Dakotaz
DrDisrespect
Loltyler1
Ninja
Shroud
Summit1g
Tfue
Timthetatman
Erkki Silvennoinen

| Erkki Silvennoinen |
| --- | --- |
 Silvennoinen Omnium Gatherumin kanssa vuoden 2016 Summer Breeze -festivaalilla.
Henkilötiedot
Ammatti:  bassokitaristi
Muusikko
Yhtyeet:  Amoral, Ari Koivunen, Raskasta joulua, Northern Kings, Omnium Gatherum, De Lirium’s Order
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Erkki Silvennoinen on suomalainen bassokitaristi, joka soittaa yhtyeissä Omnium Gatherum ja De Lirium’s Order sekä Raskasta joulua -projektissa.
Silvennoinen soitti vuosina 2004–2007 Amoralissa, ja sen jälkeen Idols-voittaja Ari Koivusen yhtyeessä sekä Northern Kingsin levyillä. Raskasta joulua -projektissa hän on ollut mukana vuoden 2006 kiertueesta alkaen. De Lirium’s Orderiin hän liittyi syksyllä 2010 ja Omnium Gatherumiin kaksi vuotta myöhemmin.
Aiheesta muualla

Erkki Silvennoinen Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
| n k Amoral |
| --- | --- |
 Ben Varon  Masi Hukari  Ari Koivunen  Niko Kalliojärvi  Juhana Karlsson  Pekka Johansson   Silver Ots  Matti Pitkänen  Erkki Silvennoinen  Ville Sorvali 
Studioalbumit:  Wound Creations  Decrowning  Reptile Ride  Show Your Colors  Beneath  Fallen Leaves & Dead Sparrows  In Sequence 
Singlet:  ”Leave Your Dead Behind”  ”Year of the Suckerpunch”  ”Gave Up Easy”  ”Same Difference”  ”Silhouette”  ”If Not Here, Where?”  ”No Familiar Faces”  ”Rude Awakening”  ”The Next One To Go” 
Omnium Gatherum
| --- | --- |
Studioalbumit::   Spirits and August Light  Years in Waste  Stuck Here on Snakes Way  The Redshift  New World Shadows  Beyond  Grey Heavens  The Burning Cold  Origin 
EP:t:   Steal the Light  Slasher 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Eruption

| ”Eruption” Van Halen |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: Van Halen
 Julkaistu: 10. helmikuuta 1978
 Tyylilaji: instrumentaalirock, heavy metal
 Levy-yhtiö: Warner Bros.
Van Halenin muut kappaleet
| ”Runnin’ with the Devil” 1 | ”Eruption” 2 | ”You Really Got Me” 3 |
”Eruption” (suom. purkaus) on Van Halenin kappale, joka käytännössä on Edward Van Halenin soittama kitarasoolo. Kappale on alun perin julkaistu Van Halenin ensimmäisellä albumilla Van Halen vuodelta 1978. Alun perin kyseessä oli harjoitus tai lämmittelyotos, eikä Eddie edes yrittänyt tehdä mitenkään mullistavaa kitarataiteilua. Kyseessä on kuitenkin yksi kaikkien aikojen mullistavimmista kitarasooloista – lähinnä siksi, ettei aiemmin ollut kuultu yhtä nopeaa kitaransoittoa, joka sisältää muun muassa niin kutsuttua tapping- sekä tremolopikkaustekniikkaa. Eddie itse totesi tehneensä soittaessaan jopa muutaman virheen. Kappaleen alussa rumpali Alex Van Halen ja basisti Michael Anthony ”antavat lisää vauhtia” Eddielle, kuten yleensä live-esiintymissä.
Myöhemmin ”Eruptionista” tuli Van Halenin usein konserteissaan esittämä hitti, jonka se soitti koko uransa ajan aina ollessaan pääesiintyjä. Muun muassa guitar.about.com -sivusto on valinnut ”Eruptionin” maailman toiseksi parhaaksi kitarasooloksi.lähde?
Eddie Van Halen teki kappaleesta kaksi versiota studiossa. Kitaran ääni tulee 8-raitaisella nauhurilla tehdyistä kaiuista.
Kappale on julkaistu myös ”Runnin’ with the Devilin” singlen b-puolena.
Ammunnan maailmanmestaruuskilpailut 2014

Kansainvälisen ampumaurheiluliiton (ISSF) 51. maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 6.–20. syyskuuta 2014 Espanjan Granadassa.
Vuonna 2008 pidetyssä ISSF:n yleiskokouksessa Kiinan Pekingissä Granada voitti 87 äänellä kisaisännyyden. Muut äänet menivät Pekingille (56 ääntä) ja Serbialle (7 ääntä).
Kisojen tulosten perusteella jaettiin 64 ensimmäistä maapaikkaa Rion olympialaisiin 2016.
Australian geologia

Australian geologia käsittää Australian kallioperään, maaperään ja niihin kätkeytyviin luonnonvaroihin liittyviä seikkoja.
Kallioperä

Australian länsipuolella on ylänkö, jonka kallioperä koostuu vanhoista kivilajeista. Alueeseen kuuluu luoteisosan Hamersleyvuoristo, jonka alueelta löytyy rautapitoisia kivilajeja. Myös Australian itäpuolella on ylänkö, joka alenee kohti Australian keskiosaa. Keskiosissa on paljolti eroosioituneita kallioita, tasankoja ja painanteita. Keskiosissa sijaitsevat myös McDonnellvuoret ja Musgravevuoret. Keskiosassa sijaitsevalla alangolla on iso arteesinen allas ja useat jokien altaat, kuten Carpentarian, Eyren ja Murrayn altaat. Australian pohjoisosassa on Kimberleyn laakio ja Arnheminmaa.
Seisminen toiminta

Australian mantereella ei ole ollut tulivuorenpurkauksia eurooppalaisperäisen asutuksen aikana. Heard ja McDonaldinsaarilla on aktiivisia tulivuoria.
Kaivannaiset

Australia on yksi maailman johtavista rautamalmin tuottajista. Kullan tuotanto oli huipussaan 1900-luvun alussa. Vuonna 1979 Kimberleyn läheltä löytyi suuri määrä timantteja.
Queenslandin ja Etelä-Australian osavaltioissa sekä Tasmaniassa on öljyliusketta. Sen kokonaismääräksi on arvioitu 58 miljardia tonnia, mistä helposti hyödynnettävissä on noin 3 miljardia tonnia öljyä.
Arvio öljyliuskeen potetniaalisista alueista vuonna 1987.
Ernst Manker

| Ernst Manker |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. maaliskuuta 1893 Tjörn, Ruotsi
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Ammatti:  etnografi, valokuvaaja
Enst Mauritz Manker (20. maaliskuuta 1893 – 1. helmikuuta 1972) oli ruotsalainen etnografi, filosofian tohtori h.c. (1953), Nordiska museetin (Tukholma) lappalaisen osaston johtaja 1939–1961, museon intendentti 1957–1961 ja Acta Lapponica -sarjan perustaja ja toimittaja 1938–1961.
Elämäkerta

Ernst Manker syntyi 20. maaliskuuta 1893 Tjörnin saarella maanviljelijäksi ryhtyneen merikapteenin Edvard Olssonin ja Mathilda Kristiansdotterin lapseksi. Hän valmistui vuonna 1924 filosofian kandidaatiksi Göteborgs högskolasta pääaineenaan etnografia. Mankerin ensimmäinen työpaikka oli Tukholman etnografisessa museossa. Aluksi hänen tutkimuksensa koskivat pääasiassa afrikkalaisia ​​kulttuureja, mutta matkat saamelaisalueilla 1920-luvulla, etenkin pitkä vaellus vuonna 1926, tekivät saamelaisten historiasta hänen päätutkimusaiheensa. Kun Nordiska museetiin perustettiin saamelaisosasto vuonna 1939, hänestä tuli sen ensimmäinen johtaja.
Mankerin magnum opus oli hänen kaksiosainen saamelaisten noitarumpujen inventointinsa Die lappische zaubertrommel I II (1938, 1950). Monumentaalinen, yhteensä yli 1300-sivuinen teos esittelee sekä rakenteensa että kuvituksensa puolesta kaikki originaaleina, kuvauksina tai mainintoina säilyneet saamelaiset noitarummut. Siinä inventoidaan myös rumpukuvioitten siihenastinen tulkintahistoria, minkä lisäksi Manker antaa omat tulkintansa. Mankerin toinen suuri kokoava teos oli Lapparnas heliga ställen, saamelaisten pyhien paikkojen inventaario (1957). Näiden lisäksi Manker julkaisi kymmeniä muita yleisesityksiä, kansatieteellisiä eritystutkimuksia sekä yksityiskohtaisia kenttätutkimusraportteja. Pelkistetty mutta taiteelliselta kannalta hiottu yleisesitys De Åtta årstidernas folk (1963) on käännetty lukusille kielille, mm. suomeksi (Kahdeksan vuodenajan kansa). Kaiken aikaa Manker kirjoitti myös saamelaiskulttuuria esitteleviä yleistajuisia kirjoja kuten seitoja (sieidi) käsittelevä Markens gudar (1948) sekä lehtiartikkeleita. Mankerin laaja-alainen saamelaiskulttuurin arvostus näkyy myös siinä., että hän perustamansa Nordiska Museetin Acta Lapponica -sarjan toisena nidoksena painatti saamelaisen taiteilijan Nils Nilsson Skumin töitä teoksessa Same sita Lappbyn (1938).
Saamelaiskulttuurin väsymätön dokumentoija Ernst Manker on yksi ruotsalaisen lappologian suurimmista nimistä. Mankerin työtavassa yhdistyivät harvinaisella tavalla tehokkuus, pedanttinen tarkkuus ja eläytyvä ote. Viimeksi mainittu oli perua hänen henkilökohtaisista lämpimistä saamelaiskontakteistaan, ja se näkyy vielä paremmin hänen populaareista julkaisuistaan.
Korkeakankaan tuulivoimapuisto

| Korkeakankaan tuulivoimapuisto |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Karstula
Koordinaatit:  62°55′05″N, 24°32′42″E
Rakentaminen alkoi:  2020 
Valmistunut:  2022 
Perustaja:  Metsähallitus 
Rakennuttaja:  OX2 
Omistaja:  Aquila Capital 
Operaattori:  OX2 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Sähköasema:  1 
Liittymisjännite:  110 kV 
Korkeus:  190–207 m 
Pinta-ala:  2,3 km² 
Tuulivoimalat:  9 x Nordex N149 (4,8 MW) 
Kapasiteetti:  43,2 MW  
Vuosituotanto:  135 GWh 
 fiKorkeakankaan tuulivoimapuisto 
Korkeakankaan tuulivoimapuisto, joka tunnetaan myös nimellä Vihisuon tuulivoimapuisto , on Keski-Suomessa Karstulan Vahangassa sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 9 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 43 megawattia (tai 45 MW ) ja vuosituotanto on noin 135 gigawattituntia. Tuulivoimapuiston on rakentanut OX2, sen omistaa Korkeakangas Wind Oy, joka on saksalaisen Aquila Capitalin tytäryhtiö, ja sitä operoi OX2.
Yleistä

Tuulivoimapuisto sijaitsee noin 10 kilometriä Karstulan kirkonkylästä länteen ja Vahangan pohjoispuolella. Voimala-alue on metsätalouskäytössä ja se levittäytyy Vihikankaan, Vihisuon, Korkeakankaan ja Soppisenkankaan seuduille. Alueen suot ovat tiheästi ojitettuja. Tuulipuiston pituus on 2,0 kilometriä, leveys 1,5 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 2,3 neliökilometriä. Voimala-alueelle tulee huoltotie seututieltä 697 Haapalahden ja Sahanperän väliseltä Murronkankaalta.
Tuulivoimalaitokset ovat saksalaisen Nordexin valmistamaa N149-mallia, jonka napakorkeus on 155 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 149,1 metriä, ja jonka kapasiteetti on 4,8 megawattia. Voimalat sijaitsevat 190–207 metrin korkeudella mpy.
Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan maakaapeleissa 20-45 kilovoltin  jännitteellä alueen pohjoispuolella Soppisenkankaalla sijaitsevalle sähköasemalle. Sieltä tuotettu sähkö johdetaan 110 kilovoltin ja 7 kilometriä pituista siirtolinjaa myöten Kieräperälle, jossa sähkö kytketään kantaverkkoon.
Historiaa

Tuulivoimapuiston hanke on alkujaan Metsähallituksen (Laatumaa) alulle panema, suunnittelema ja Karstulan kunnan kanssa sovittu. Tuulivoimapuiston mahdollistaman kaavan suunnittelusta annettiin vireillepanokuulutus toukokuussa 2014, jota seurasi syyskuussa viranomaisneuvottelu kunnan ja työneuvottelu Keski-Suomen ELY-keskuksen kanssa. Lokakuussa julkistettiin osallistumis- ja arviointisuunnitelma ja kaavaluonnos oli nähtävillä joulukuusta 2014 tammikuuhun 2015. Kaavaehdotuksessa, joka oli nähtävillä toukokuun ja kesäkuun aikana, Metsähallitus esitteli suunnitelmansa rakentaa alueelle yhdeksän 3 megawatin tuulivoimalaa alueelle, jonka pinta-ala olisi 12 neliökilometriä. Tällaisen tuulivoimapuiston suunnittelussa ei lain mukaan ollut tarvetta soveltaa YVA-menettelyä, minkä ELY-keskus totesi jo huhtikuussa 2014. Sähkönsiirtoa koskien ELY-keskus oli antanut hyväksyvän lausunnon toukokuussa 2016. Karstulan kunnanvaltuusto hyväksyi huhtikuussa 2016 Vihisuon tuulivoimapuiston osayleiskaavan. Tästä kuitenkin valitettiin Hämeenlinnan hallinto-oikeuteen perusteena meluhaittojen rasitukset esimerkiksi alueen maakotkille ja Vahangan rantojen asukkaille. Valitus hylättin huhtikuussa 2017. Toukokuussa 2018 uutisoitiin, että Korkein hallinto-oikeus oli käsitellyt Hämeenlinnan hallinto-oikeuden päätöksestä tehtyä valitusta ja hylännyt sen. Osayleiskaava sai pian tämän jälkeen lainvoiman. Metsähallitus myi hankkeen joulukuussa 2018 ruotsalaiselle OX2:lle.
Elokuussa 2018 perustettiin hanketta varten yrityksen Korkeakangas Wind Oy, jonka kotikunta oli Karstula. OX2 ei halunnut enää käyttää Metsähallituksen suunnittelemia tuulivoimalaitoksia, vaan niitä haluttiin päivittää tehokkaimmiksi. Silloin jätti yhtiö helmikuussa 2019 Keski-Suomen ELY-keskukselle pyyntö arvioida uudelleen olisiko YVA-menettelylle tarvetta. Hankkeesta neuvoteltiin Keski-Suomen ELY-keskuksessa ja neuvottelujen päätteeksi ELY-keskus päätti, ettei YVA-menettelylle ollut tarvetta. OX2 sai tuulipuiston rahoittajaksi Aquila Capital, jonka investointipäätös julkistettiin tammikuussa 2020.
Rakennustyöt aloitettiin keväällä 2020 teidenparannuksilla ja muilla maanrakennustoimilla. Niistä vastasi Keski-Suomen Betonirakenne Oy. Sille kuului myös nostokentät, perustusten valaminen, sähkönsiirtolinjan ja sähköaseman rakentaminen. Tuulivoimapuisto valmistui kesäkuussa 2022, jolloin tuulipuisto luovutettiin Aquila Capitalille. OX2 vastasi tämän jälkeen tuulipuiston teknisestä ja kaupallisesta hallinnoinnista.
Kainaston hyppyrimäet

| Kainaston hyppyrimäet> Sijainti |
| --- | --- |
Paikkakunta:   Seinäjoki, Suomi
Koordinaatit:  62°54′39.5″N, 22°35′17″E
Avattu:  2003
Seura:  Ylistaron Kilpa-Veljet
Kainaaston Jyrkkä
K-piste:  20 metriä
Mäkiennätys:  20,5 metriä  Antti Koivuluoma (12.3.2006)
Naisten mäkiennätys:  16,5 metriä  Sanni Tuomisto (24.2.2010)
Avattu:  2003
Muovitus:  ei
K10
K-piste:  10 metriä
Mäkiennätys:  9,0 metriä  Sami Hietala  Joeli Ala-Talkkari (10.3.2007, 24.2.2010)
Naisten mäkiennätys:  7,5 metriä  Emilia Sorvisto (4.2.2012)
Avattu:  2003
Muovitus:  ei
K4
K-piste:  4 metriä
Mäkiennätys:  5,5 metriä  Juho Ojanen  Topi Kuusisto (24.2.2009, 24.2.2010)
Naisten mäkiennätys:  5,0 metriä  Alva Thors (26.1.2013)
Avattu:  2003
Muovitus:  ei
Kainaston hyppyrimäet on kolmen hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka Seinäjoen Ylistarossa.
Historia

Ylistaron Kainaston kyläkoulun rinteeseen rakennettiin vuonna 2003 kolme hyppyrimäkeä.
Kainaaston Jyrkkä

Mäki rakennettiin vuonna 2003. Mäen K-piste sijaitsee 20 metrissä. Mäessä ei ole muovitusta.
Kainaaston Jyrkkä > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 20,5 metriä on hypännyt Antti Koivuluoma.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.3.2006 |  Jerry Saarikangas | 17,5 m | Liito-orava Cup |  |
| 12.3.2006 |  Tomi Hietala | 17,5 m | Liito-orava Cup | ´ |
| 12.3.2006 |  Tomi Hietala | 18,5 m | Liito-orava Cup | ´ |
| 12.3.2006 |  Lauri Ala-Talkkari | 18,5 m | Liito-orava Cup | Kaksi kertaa |
| 12.3.2006 |  Antti Koivuluoma | 20,5 m | Liito-orava Cup |  |
Kainaaston Jyrkkä > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 16,5 metriä on hypännyt Sanni Tuomisto.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.3.2006 |  Sanni Tuomisto | 11,0 m | Liito-orava Cup |  |
| 12.3.2006 |  Sanni Tuomisto | 14,5 m | Liito-orava Cup |  |
| 24.2.2009 |  Kaisa Lindberg | 15,5 m | Liito-orava Cup |  |
| 24.2.2009 |  Kaisa Lindberg | 16,0 m | Liito-orava Cup |  |
| 24.2.2010 |  Sanni Tuomisto | 16,5 m | Liito-orava Cup |  |
K10

Mäki rakennettiin vuonna 2003. Mäen K-piste sijaitsee 10 metrissä. Mäessä ei ole muovitusta.
K10 > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 9,0 metriä ovat hypänneet Sami Hietala ja Joeli Ala-Talkkari.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.3.2006 |  Niko Erkkola  Eero Haapanen  Sami Hietala  Emil Westerback  Niko Erkkola  Eero Haapanen | 8,5 m | Liito-orava Cup |  |
| 10.3.2007 |  Sami Hietala | 9,0 m | Liito-orava Cup |  |
| 24.2.2010 |  Joeli Ala-Talkkari | 9,0 m | Liito-orava Cup |  |
K10 > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 7,5 metriä on hypännyt Emilia Sorvisto.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.3.2006 |  Henna Hautamäki | 5,0 m | Liito-orava Cup |  |
| 12.3.2006 |  Henna Hautamäki | 5,5 m | Liito-orava Cup | ´ |
| 10.3.2007 |  Henna Hautamäki | 5,5 m | Liito-orava Cup |  |
| 30.1.2011 |  Pinja Koivisto | 5,5 m | Liito-orava Cup |  |
| 30.1.2011 |  Emilia Sorvisto | 7,0 m | Liito-orava Cup | Kaksi kertaa |
| 4.2.2012 |  Emilia Sorvisto | 7,5 m | Liito-orava Cup | Väinö Hirvosen 70-v. muistokilpailu |
K4

Mäki rakennettiin vuonna 2003. Mäen K-piste sijaitsee 4 metrissä. Mäessä ei ole muovitusta.
Mäkiennätyksen 5,5 metriä ovat hypänneet Juho Ojanen 24.2.2009 Liito-orava Cupissa ja Topi Kuusisto 24.2.2010 Liito-orava Cupissa. Naisten mäkiennätyksen 5,0 metriä on hypännyt Alva Thors kaksi kertaa 26.1.2013 Liito-orava Cupissa.