stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Van Gogh – ikuisuuden porteilla
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Willem Dafoe  | … |  Vincent van Gogh   |
|  Rupert Friend  | … |  Theo van Gogh   |
|  Mads Mikkelsen  | … |  pappi   |
|  Mathieu Amalric  | … |  tohtori Paul Gachet   |
|  Emmanuelle Seigner  | … |  Madame Marie Jullian Ginoux, kahvilanomistajan vaimo   |
|  Oscar Isaac  | … |  Paul Gauguin   |
|  Niels Arestrup  | … |  mielipuoli   |
|  Vladimir Consigny  | … |  tohtori Felix Ray   |
|  Stella Schnabel  | … |  Gaby   |
|  Amira Casar  | … |  Johanna van Gogh-Bonger, Theo van Goghin vaimo   |
|  Vincent Perez  | … |  johtaja   |
|  Anne Consigny  | … |  kyläkoulun opettajatar   |
|  Alexis Michalik  | … |  taiteilija Tambourin   |
|  Lolita Chammah  | … |  paimentyttö tiellä   |
|  Didier Jarre  | … |  mielisairaalan vartija   |
|  Vincent Grass  | … |  Joseph-Michel Ginoux, Café de la Gare kahvilan omistaja   |
Aiheesta muualla

Van Gogh – ikuisuuden porteilla Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Van Gogh – ikuisuuden porteilla Elonet.
Sipoonlinna

| Sipoonlinna> Sibbesborg |
| --- | --- |

Sijainti
 Sipoonlinna
Koordinaatit:  60.29227986°N, 25.31949236°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Sipoo
Historia
Tyyppi:  Muinaislinna tai Linna
Huippukausi:  keskiaika
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sipoonlinna (ruots. Sibbesborg) on Uudellamaalla Sipoon Söderkullassa sijaitseva keskiaikainen mäkilinna. Kohde kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin muinaisjäännöksiin.
Sipoonlinna > Yleistä

Sipoonlinna sijaitsee Sipoon vanhasta kirkosta 9,2 kilometriä eteläkaakkoon ja puoli kilometriä Sipoonlahdesta pohjoiseen Sipoonjoen länsipuolella. Mäeltä on matkaa joen rantaan 100 metriä. Jokilaakso on nykyään peltomaata lukuun ottamatta mäkilinnan lähiympäristöä, joka muodostaa peltosaarekkeen. Linnan jäännökset sijaitsevat saarekkeen kaakkoispäässä. Se kuuluu parhaiten säilyneisiin Ruotsin valtakunnan 1300-luvun jälkipuoliskon linnojen sijaintipaikkoihin. Linna on mäen kallioisella laella, joka kohoaa yli 10 metriä ympäristöään korkeammalle. Mäen itä-, etelä- ja lounaisreunat ovat äkkijyrkät ja mäen länsireunasta koillisnurkkaan on rakennettu valli. Puolustusta helpottaa vielä kaksi vallihautaa. Linnapihan alue on nelikulmainen ja linnapihan rakenteista erottuu maanpinnalle vain lounaiskulmassa oleva kumpare. Paikalta voi myös löytää jäänteitä perustuksista ja tiiliseinistä.
Sipoonlinna > Rakennus

Vuoden 1909 Juhani Rinteen kaivauksilla tutkittu rakennuksen pohja sijaitsee kallion laella sen tasaisimmalla kohdalla. Rakennus oli nelikulmainen ja se oli 20 metriä pitkä ja 12–14 metriä leveä. Pohjan alin kerros oli muurattu tiilestä ja muurin sisus oli täytetty kivillä. Rakennuksen pohja ei enää ole näkyvissä, mutta sen kohdalla sijaitsee matala kumpare.
Sipoonlinna > Arkeofyyttejä

Sipoonlinnassa on tutkittu muinaisia tulokaskasveja eli arkeofyyttejä. Ne on aikoinaan tuotu saarelle ja elävät edelleen muun kasvillisuuden seassa. Tällaisia on löydetty muun muassa nurmilaukka, ketomaruna, tummatulikukka (Verbascum nigrum), ukontulikukka ja hakarasara. Useat näistä kasveista ovat nimenomaan vanhoja ruoka-, mauste- tai lääkekasveja, joita ihminen haki luonnosta tai kasvatti itse.
Hoito ja opastus

Sipoonlinnan alueella tehtiin perusraivaus vuonna 1992 (Jukka Moisanen) ja tämän jälkeen aluetta vuosina 1993–1999 ja 2007 ylläpidetty raivaamalla valleilta pensaikkoa ja niittämällä aluskasvillisuutta 1–2 kertaa kesässä (Jukka Moisanen & Päivi Maaranen). Kallion rinteitä raivataan jatkossa 2–3 vuoden välein.
Sipoonlinna on suhteellisen suosittu vierailukohde ja sille on pystytetty opastaulu parkkipaikalle, joka on kohteelle johtavan viitoitetun peltotien päässä. Paikalle pääsee Helsingistä ajamalla vanhaa Helsinki-Porvoo -tietä pitkin kohti Söderkullaa, jossa käännytään ennen Sipoonjokea vasemmalle peltotielle. Tien alussa näkyy tienviitta "Sibbesborg". Tietä ajetaan noin 200 metriä lähes perille.
Historiaa

Linnoitus on alun perin perustettu Sipoonlahdessa olleeseen saareen. Perustamisen jälkeen on maankohoaminen siirtänyt rantaviivaa kauemmaksi merellepäin ja saari on maatunut kiinni mantereeseen 1700-luvulla. Koska saari oli suuri, voitiin siitä linnoittaa vain eteläinen osa. Suojaksi oli kaivettava vallihauta, joka kavensi eteläpään erilleen muusta saaresta. Linna oli ilmeisesti tehty kivestä ja puusta. Lisäsuojaa ovat antaneet veden alle hakatut puupaalut, jotka estivät laivojen rantautumisen saareen.
Vuoden 1909 kaivauksilta ei löytynyt ajoitettavaa materiaalia. Sipoonlinnan kaltaisia linnoja rakennettiin keskiaikaisessa Ruotsissa 1200-luvun puolivälin ja 1400-luvun alun välisenä aikana. Linna on todennäköisesti rakennettu 1300-luvun lopulla, sillä vuoden 1909 kaivauksilta löydetyt kivisavikeramiikka-astian kappale ja lasipikarin pohjaosa on valmistettu ja käytetty tuona aikana yleisesti. Sen mahdollisina rakennuttajina voidaan silloin pitää Porvoon voutikuntaa 1300-luvun lopulla hallinneita Bo Jonsson Gripiä ja Jacob Abrahamsson Djäkniä. Se on tällöin ollut osa Albrekt Mecklenburgilaisen linnaläänijärjestelmää. Sipoonlinnan alkuperäistä nimeä ei tiedetä varmuudella ja on mahdollista, että se on ollut 1390-luvun puolivälin dokumenteissa mainittu "Wartholmin linna".
Kuninkaan 1700-luvun lopun kartastoon on merkitty Sibbesborgin ulomman vallihaudan edustalle tuulimylly, jonka kohdalla on nykyään vaja.
Tutkimus

Kohteessa suoritti Juhani Rinne arkeologiset kaivaukset vuonna 1909. Paikalla on käyty vuosina 1929 (E.W. Drake) ja 1971 (Lauri Pohjakallio) seudullisten inventointimatkojen yhteydessä. Vuosina 1985 (Matti Bergström) ja 1988 (Tryggve Gestrin) suoritettiin pienimuotoiset koekaivaukset. Tämän jälkeen kohdetta on lähinnä tarkastettu tai kartoitettu. Näin toimittiin vuosina 1989 (Jussi-Pekka Taavitsainen ja Markus Hiekkanen), 1994 (Harry Alopaeus) ja 2002 (V.-P. Suhonen). K. Seppänen ja A. Nummi ovat tehneet paikalla kasvillisuuskartoitukset.
Kirjallisuus

Hamari, Pirjo & Ranta, Helena (toim.): Maiseman muisti. Valtakunnallisesti merkittävät muinaisjäännökset,  s. 42–43, 2001
Rantanen, Arja & Kuvaja, Christer: Sipoon pitäjän historia vuoteen 1868. 1. osa, Sipoo, 1994
Maiseman muisti. Valtakunnallisesti merkittävät muinaisjäännökset. Museovirasto, Arkeologian osasto, 2001
Suhonen, V.-P.: Historiallisen ajan kiinteiden muinaisjäännösten inventointi Itä-Uudellamaalla keväällä 2003, Museovirasto, 2003
Aiheesta muualla

Sinivaara, Juha: Uudenmaan muinaislinnat
Suomen muinaislinnat
| --- | --- |
Ahvenanmaa:  Borgbodan linnavuori • Borgdalsbergin linnavuori • Borgön linnavuori • Hammarlandin linnavuori • Jomalan linnavuori • Svelandsberget
Etelä-Karjala:  Kannuksen linnavuori • Kuivaketveleen linnavuori • Lassilan linnavuori • Pieni Linnamäki • Turasalon linnavuori • Sarajärven linnavuori • Suuri Pyhäkalan Linnavuori
Etelä-Savo:  Haukiveden linnasaari • Ihanteensalon linnavuori • Ikoinniemen linnavuori • Otavan linnavuori • Otralan linnavuori • Sairilan linnavuori • Sulkavan linnavuori • Vatilan linnavuori
Kanta-Häme:  Aulangonlinna • Hakoisten linnavuori • Hakovuori • Hangastenmäen linnavuori • Hyypiönvuori • Kestinpäänkallio • Kiianlinna • Kotkonlinna • Kyläkallio • Lammin Linnamäki • Laurinkallio • Lippilinnanmäki • Mantereenlinna • Palvaanlinna • Piilosaari • Tenholan linnavuori • Teponlinna • Unikkolinna
Keski-Suomi:  Linnasenvuori • Pukinvuori • Päijälän linnavuori
Kymenlaakso:  Kirkkovuori • Kuoppalan linnavuori • Salmenkylän Linnamäki
Pirkanmaa:  Apianlahden linnosaari • Arasalon linnavuori • Eskolanvuori • Hiukkasaari • Huntilan linnavuori • Kaakilan linnankallio • Kirvunlinna • Lammelan muinaislinna • Nuutajärven linnavuori • Pentin linnavuori • Pirunlinna • Rapolan muinaislinna • Rutajärven linnavuori • Siuron linnavuori • Valkkisten linnamäki • Veneslinna
Pohjois-Karjala:  Havukkakallio • Linnalampi
Päijät-Häme:  Hankaan linnavuori • Hämeenkosken linnakallio • Kapatuosian linnavuori • Kiiluanmäen linnoitus • Nuppilinna • Pyhäjärven linnanmäki • Salajärven Linnakallio • Villampi • Virmailan linnasaari
Satakunta:  Harolan linnaluoto • Kauttuan linnavuori • Kokemäen linna • Liinmaan linna • Räätikäsvuori
Uusimaa:  Bocklintin linnavuori • Bonäsholmenin linnavuori • Grabbacka • Haveråkersberget • Husholmenin linna • Iso Linnanmäki • Junkarsborg • Pöykärin linnavuori • Riddarkilin viikinkivallit • Sipoonlinna • Skällbergetin muinaislinna • Sutarkullan linnavuori • Uusipöylin linnavuori • Vartiokylän linnavuori
Varsinais-Suomi:  Borgholmin linnasaari • Bårnholm • Hakastaron linna • Hautvuori • Huttalan linnavuori • Häävälän linnamäki • Kajamonvuori • Kaskalan Linnanmäki • Kaupinlinna • Kirkkelinna • Knuuttilan linnasmäki • Koljolan linnavuori • Kulhon linnavuori • Kuuvanvuori • Kärmeorvonmäki • Lallisen linnavuori • Lankvuori • Lautkankareen linnamäki • Liedon Vanhalinna • Luonnonmaan linnavuori • Mynämäen linnavuori • Nakolinna • Nousiaisten linnamäki • Nousiaisten linnavuori • Pailinnan linnamäki • Prusin linnasmäki • Pussilan linnavuori • Pöylän linnanmäki • Pöytiön linnamäki • Rekottilan linnavuori • Repolan Linnavuori • Rikalan Linnamäki • Muurmäki • Seppälän linnavuoret • Tontereenmäki • Vaimaron linnavuoret • Veitakkalan linnavuori • Viikan linnavuori • Vinkkilän linnavuori • Yltjärven linnavuori
Soi vienosti murheeni soitto (albumi)

| Soi vienosti murheeni soitto – Kauneimmat Piirpauke |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : syyskuu 1975 (7-9)   touko- ja syyskuussa 1976   (2-4)   marraskuussa 1980 (1, 5-6, 10)
 Studio : Finnvox-studiot (1, 5-10)   Finnscandia-studiot (1, 5-6, 10)
 Julkaistu: 1982
 Formaatti: LP-levy (9C 054-38420)   C-kasetti (9C 254-38420)
 Tuottaja(t): Sakari Kukko (1, 5-6, 10)   Hasse Walli (2-4)   Piirpauke (7-9)
 Tyylilaji: maailmanmusiikki, jazz, jazzrock, folk, folkrock, progressiivinen rock
 Kesto: 44.28
 Levy-yhtiö: EMI Finland
 Levymerkki: Parlophone
Piirpauken muut kokoelmalevyt
|   | Soi vienosti murheeni soitto – Kauneimmat 1982 | Global Servisi 1990 |
Soi vienosti murheeni soitto on suomalaisen Piirpauke-yhtyeen ensimmäinen kokoelma-albumi vuodelta 1982. Kokoelma sisältää kappaleita yhtyeen kolmelta ensimmäiseltä albumilta Piirpauke (1975), Piirpauke 2 (1976) ja Yö Kyöpelinvuorella (1980). Albumi julkaistiin EMI Finlandin Parlophone-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina eikä sitä ole toistaiseksi julkaistu CD-levynä.
Kappaleet

Kaikkien kappaleiden sävellykset Trad. ja kappaleet sovittanut S. Kukko, ellei toisin mainita.
Kappaleet > A-puoli

Soi vienosti murheeni soitto – 4.40 (säv. O. Merikanto) ***
Fyssouni – 6.28  **
Imala maika – 4.10 (säv. D. Janev – K. Stefanov) **
Sirtos – 3.34  **
Buzam szól a kecskeméti – 3.07 (säv. Danko Pista) ***
Kappaleet > B-puoli

Zumba que zumba – 3.26 (kolumbialainen kansansävelmä) ***
Kuunnousu – 3.29 (sov. S. Kukko – H. Walli – A. Hytti – J. Wasama) *
Konevitsan kirkonkellot – 5.08 (sov. S. Kukko – H. Walli – A. Hytti – J. Wasama) *
Uusi laulu paimenille – 5.32  *
Makedonialainen twist – 4.54 (säv. Anonymus) ***
(*) Albumilta Piirpauke (1975).
(**) Albumilta Piirpauke 2 (1976).
(***) Albumilta Yö Kyöpelinvuorella (1980).
Kokoonpano > Muusikot > Piirpauke

Antti Hytti – bassot (2-4, 7-9); basso continuo (2), kontrabasso (4), gongi (9)
Sakari Kukko – saksofonit (1-2, 5-6, 10); sopraanosaksofonit (2, 7), huilut (1, 5-6, 9-10); puuhuilu (9), klarinetti (1, 5-6, 10), piano (1-2, 5-8, 10), bengalin poikkihuilu (3), busuki (4)
Juha Björninen – kitarat (1, 5-6, 10)
Hasse Walli – kitarat (2-4, 7-9); sähkökitara (2-3), akustinen kitara (4), symbaalit (7)
Olli-Pekka Wasama – kontrabasso (1, 5-6, 10)
Jukka Wasama – rummut (1, 5-10), lyömäsoittimet
Kokoonpano > Muusikot > Vierailevat muusikot

Otto Romanowski – syntetisaattori (8)
Esa-Pekka Salonen – käyrätorvi (8)
Kokoonpano > Tuotanto

T. V. – kokoelman kokoaja
DIA-PAN – valokuvat
P. Niemi – kansi
Sakari Kukko – tuottaja (1, 5-6, 10)
Hasse Walli – tuottaja (2-4)
Piirpauke – tuottaja (7-9)
Paul Jyrälä – äänitys (Finnvox-studiot; syyskuussa 1975, marraskuu 1979; 1, 5-10 ja Finnscandia-studiot; marraskuu 1979; 1, 5-6, 10)
Sigrid af Forselles

| Sigrid af Forselles |
| --- | --- |
 Sigrid af Forselles vuosien 1887–1891 aikoihin.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Sigrid Maria Rosina af Forselles
Syntynyt: 4. toukokuuta 1860 Lammi
Kuollut: 16. tammikuuta 1935 (74 vuotta) Firenze, Italia
Sigrid Maria Rosina af Forselles (4. toukokuuta 1860 Lammi – 16. tammikuuta 1935 Firenze, Italia) oli suomalainen kuvanveistäjä. Hän oli yksi Suomen ensimmäisiä naiskuvanveistäjiä. Hän työskenteli ja asui suuren osan elämästään Pariisissa ja Firenzessä. Af Forsellesin päätyönä pidetään Ihmissielun kehitys -nimistä viisiosaista reliefisarjaa, jonka osista neljä on nähtävillä Kallion kirkossa Helsingissä.
Ennen af Forsellesia Suomessa oli ollut vain pari naiskuvanveistäjää, kuten Alina Forsman ja Eveliina Särkelä, jotka olivat kuitenkin joutuneet jättämään kuvanveistäjän työn, koska eivät kyenneet elättämään sillä itseään.
Ihmissielun kehitys

Af Forsellesin päätyönä pidetään viisiosaista uskonnollista reliefisarjaa Ihmissielun kehitys, joka kuvaa ihmiskunnan taistelua, kehitystä ja lopullista vapautumista. Sen osat ovat nimiltään Ihmisten taistelu, Vankeus, Vuorisaarna, Kotimatkalla ja Kotiinpaluu. Kaksi ensimmäistä osaa olivat vuosisadan vaihteessa näytteillä Champ-de-Marsin salongissa Pariisissa, jossa ne saivat hyvän vastaanoton ja kehuja af Forsellesin entisiltä opettajilta Boucherilta ja Rodinilta. Kolmas osa oli ensi kerran näytteillä vuonna 1902 ja kaksi viimeistä osaa hieman myöhemmin. Kaikki viisi osaa esiteltiin Suomessa vuonna 1908 toisessa naistaiteilijoiden näyttelyssä. Teos sai tuolloin suomalaisilta taidekriitikoilta ristiriitaisen vastaanoton, sillä monumentaalikuvanveistoa pidettiin naistaiteilijalle sopimattomana alana.
Teossarjan ensimmäinen osa, pakanalliseen mytologiaan ja Edda-taruston ragnarök-maailmanloppuun viittaava Ihmisten taistelu ostettiin vuonna 1909 Antellin kokoelmaan ja nykyisin se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin. Se on halkeillut pahasti. Raamatun Vanhaan ja Uuteen testamenttiin perustuvat loput neljä osaa af Forsellesin äiti lahjoitti muutamaa vuotta myöhemmin valmistuneeseen Kallion kirkkoon. Vankeus ja Vuorisaarna ovat nykyään esillä kirkon eteisessä ja Kotimatka ja Kotiintulo urkuparvella. Kokonaisuuden on sanottu ilmentäneen af Forsellesin teosofista katsomusta kaikkien uskontojen yhteisestä ytimestä, mutta ensimmäisen osan erottaminen teki neljästä muusta sopivia kristilliseen kirkkoon. Taiteilija itse oli pettynyt siihen, että myös nämä neljä osaa sijoitettiin kirkossa hajalleen. Lisäksi reliefejä ei ole koskaan valettu pronssiin, vaan ne ovat edelleen alkuperäisessä kipsiasussaan.
Töitä

Nuoruus, 1880-luku
Ihmisten taistelu, aihe Eddasta, Ragnarök
Mooses, 1898
Kirjallisuutta

Westermarck, Helena: Tre konstnärinnor: Fanny Churberg, Maria Wiik och Sigrid af Forselles. Helsinki: Söderström, 1937. Teoksen verkkoversio, Runeberg.org.
Nuori af Forselles 1870-luvulla.
Af Forselles työstämässä uurnaa vuosisadan vaihteessa.
Af Forselles, Venny Soldan-Brofeldtin maalaama muotokuva, n. 1902.
Af Forselles, Ida Fielitzin maalaus.
Sundankurppa

| Sundankurppa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurpat Scolopacidae
Suku::  Lehtokurpat Scolopax
Laji::  saturata
Kaksiosainen nimi
 Scolopax saturata  (Horsfield, 1821) 
Katso myös
   Sundankurppa Wikispeciesissä   Sundankurppa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sundankurppa (Scolopax saturata) on Indonesian kotoperäinen kahlaaja, joka elää Sumatralla ja Jaavalla. Lajin holotyypin kuvaili Thomas Horsfield Jaavan Mount Perahulta 1821.
Sounds of the Universe

| Sounds of the Universe Depeche Mode |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : touko–joulukuu 2008
 Julkaistu: 17. huhtikuuta 2009
 Tuottaja(t): Ben Hillier
 Tyylilaji: synthpop, elektroninen rock
 Kesto: 60.52
 Levy-yhtiö: Mute
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Depeche Moden muut julkaisut
| The Best of Depeche Mode Volume 1 2006 | Sounds of the Universe 2009 | Remixes 2: 81–11 2011 |
Singlet albumilta Sounds of the Universe
 ”Wrong” Julkaistu: 6. huhtikuuta 2009  ”Peace” Julkaistu: 15. kesäkuuta 2009  ”Fragile Tension / Hole to Feed” Julkaistu: 7. joulukuuta 2009
Sounds of the Universe on brittiläisen Depeche Moden 12. studioalbumi. Se julkaistiin Euroopassa 20. huhtikuuta 2009 ja vuorokautta myöhemmin Yhdysvalloissa ja Kanadassa.
Kappaleet

Kaikki kappaleet on kirjoittanut Martin Gore, ellei toisin ole mainittu.
In Chains – 6.53
Hole to Feed – 3.59 (säv. Dave Gahan, Christian Eigner, Andrew Phillpott)
Wrong – 3.13
Fragile Tension – 4.09
Little Soul – 3.31
In Sympathy – 4.54
Peace – 4.29
Come Back – 5.15 (säv. Gahan, Eigner, Phillpott)
Spacewalker – 1.53
Perfect – 4.33
Miles Away / The Truth Is – 4.14 (säv. Gahan, Eigner, Phillpott)
Jezebel – 4.41
Corrup – 8.58
Arviot

Metacritic: 70/100
Allmusic:
Rolling Stone:
Soundi:
Aiheesta muualla

Sounds of the Universe discogs.com -sivustolla
Veikkausliigan kausi 1994

| Veikkausliigan kausi 1994 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  14
Mestari:  TPV
Toinen sija:  MyPa
Kolmas sija:  HJK
Pudonneet joukkueet:  KuPS, FC Oulu
Paras maalintekijä:  Dionísio
Yleisökeskiarvo:  1886
Alempi sarjataso:  Ykkönen
  ← 1993 :  1995 → 
Veikkausliigan kaudella 1994 Tampereen Pallo-Veikot voitti seuran historian ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan Suomen-mestaruuden.
Joukkueet

Taulukon tiedot Jalkapallokirja 1994, FC Oulun perustamisvuosi ja seuranimet ovat Urheilumuseon tiedoista, Veikkausliigan tilastohistoriasta (ottelutilastot, kausi 1994) kotikentät ja valmentajat.
| Joukkue | Seura perustettu | Kaupunki | Kotikenttä  (suluissa kenttä jolla pelasi myös kotiotteluita) | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  FC Jazz | 1934 | Pori | Porin stadion | Jussi Ristimäki |
| FC Oulu | 1991 | Oulu | Raatti | Timo Salmi |
| FinnPa | 1965 | Helsinki | Pallokenttä | Reima Kokko |
| Haka | 1932 | Valkeakoski | Tehtaan kenttä | Jukka Vakkila |
| HJK | 1907 | Helsinki | Pallokenttä, (Olympiastadion) | Jari-Pekka Keurulainen |
| Ilves | 1931 | Tampere | Tammela, (Pyynikki hiekkatekonurmi) | Markku Wacklin |
| Jaro | 1965 | Pietarsaari | Pietarsaaren keskuskenttä | Antti Muurinen |
| KuPS | 1923 | Kuopio | Väinölänniemi, (Kuopio-halli) | Keijo Voutilainen |
| Kuusysi | 1934 | Lahti | Lahden stadion, (Kisapuiston hiekkatekonurmi, Kisapuisto) | Jorma Kallio |
| MP | 1929 | Mikkeli | Mikkelin urheilupuisto | Kyösti Vilhunen |
| MyPa | 1947 | Anjalankoski | Saviniemi | Harri Kampman |
| RoPS | 1950 | Rovaniemi | Rovaniemen keskuskenttä, (Lapinaukean hiekka) | Keith Armstrong |
| TPS | 1922 | Turku | Kupittaa | Juha Malinen |
| TPV | 1930 | Tampere | Tammela, (Pyynikki hiekkatekonurmi) | Pertti Lundell |
Sarjataulukko

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | TPV | 26 | 16 | 4 | 6 | 46–27 | 52 |
| 2. | MyPa | 26 | 15 | 5 | 6 | 49–21 | 50 |
| 3. | HJK | 26 | 12 | 7 | 7 | 40–29 | 43 |
| 4. | FC Jazz | 26 | 13 | 3 | 10 | 49–36 | 42 |
| 5. | RoPS | 26 | 10 | 8 | 8 | 32–32 | 38 |
| 6. | Haka | 26 | 11 | 4 | 11 | 37–30 | 37 |
| 7. | Jaro | 26 | 10 | 7 | 9 | 35–39 | 37 |
| 8. | TPS | 26 | 9 | 7 | 10 | 38–34 | 34 |
| 9. | Kuusysi | 26 | 10 | 4 | 12 | 42–49 | 34 |
| 10. | FinnPa | 26 | 8 | 9 | 9 | 25–35 | 33 |
| 11. | MP | 26 | 7 | 8 | 11 | 25–31 | 29 |
| 12. | Ilves | 26 | 7 | 7 | 12 | 35–45 | 28 |
| 13. | FC Oulu | 26 | 6 | 9 | 11 | 32–42 | 27 |
| 14. | KuPS | 26 | 6 | 2 | 18 | 24–59 | 20 |
Ottelut

Ottelukohtaiset tilastot Veikkausliigan tilastohistoriasta, ottelutilastot kausi 1994. Ottelut pelattiin 24.4. – 8.10.1994.
| Kotij>  \ Vierasj. | TPV | MyPa | HJK | Jazz | RoPS | Haka | Jaro | TPS | 69 | Finn | MP | Ilves | Oulu | KuPS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tampereen Pallo-Veikot |  | 2–1 | 3–2 | 2–1 | 1–1 | 1–0 | 3–2 | 1–1 | 3–2 | 3–0 | 1–0 | 1–2 | 3–1 | 3–0 |
| Myllykosken Pallo -47 | 1–0 |  | 1–1 | 1–0 | 1–0 | 0–1 | 4–1 | 3–1 | 2–2 | 3–0 | 2–0 | 4–1 | 1–0 | 8–0 |
| Helsingin Jalkapalloklubi | 5–0 | 1–0 |  | 1–2 | 0–0 | 0–2 | 0–1 | 3–0 | 2–2 | 1–1 | 3–0 | 2–0 | 1–1 | 0–0 |
| FC Jazz, Pori | 0–3 | 2–0 | 3–0 |  | 2–0 | 3–1 | 2–2 | 0–1 | 7–2 | 0–2 | 2–1 | 1–3 | 6–1 | 2–0 |
| Rovaniemen Palloseura | 0–0 | 0–1 | 0–1 | 1–4 |  | 1–0 | 2–1 | 2–0 | 2–1 | 2–1 | 1–1 | 3–0 | 3–1 | 3–2 |
| FC Haka, Valkeakoski | 0–0 | 3–1 | 1–2 | 4–0 | 5–1 |  | 0–1 | 1–4 | 0–1 | 1–1 | 1–0 | 0–2 | 2–1 | 4–2 |
| FF Jaro, Pietarsaari | 1–2 | 0–0 | 1–3 | 1–3 | 2–2 | 1–1 |  | 1–1 | 2–1 | 2–1 | 1–0 | 2–1 | 2–1 | 4–2 |
| Turun Palloseura | 3–0 | 2–1 | 2–2 | 1–3 | 1–1 | 0–1 | 0–1 |  | 4–2 | 0–1 | 2–2 | 1–0 | 0–0 | 4–0 |
| FC Kuusysi, Lahti | 0–3 | 0–4 | 0–1 | 3–3 | 2–1 | 3–1 | 3–0 | 1–0 |  | 2–3 | 3–0 | 3–0 | 1–2 | 1–0 |
| Finnairin Palloilijat, Helsinki | 0–4 | 1–1 | 2–1 | 1–0 | 2–2 | 1–0 | 2–1 | 0–2 | 0–0 |  | 0–1 | 2–2 | 1–1 | 1–2 |
| Mikkelin Palloilijat | 2–1 | 0–2 | 5–1 | 0–1 | 1–1 | 2–0 | 0–0 | 3–0 | 2–1 | 0–0 |  | 1–1 | 1–1 | 2–1 |
| FC Ilves, Tampere | 0–3 | 2–2 | 0–1 | 2–0 | 0–1 | 1–4 | 2–2 | 2–1 | 2–4 | 3–0 | 1–1 |  | 4–1 | 1–2 |
| FC Oulu | 0–2 | 1–3 | 2–4 | 1–1 | 1–0 | 1–1 | 2–0 | 1–2 | 5–0 | 0–0 | 2–0 | 2–2 |  | 0–0 |
| Kuopion Palloseura | 2–1 | 0–2 | 0–2 | 2–1 | 1–2 | 0–3 | 1–3 | 1–5 | 0–2 | 1–2 | 2–0 | 1–0 | 2–3 |  |
Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| HJK | 13 | 41 907 | 3224 |
| Jazz | 13 | 36 656 | 2820 |
| TPV | 13 | 32 312 | 2486 |
| MyPa | 13 | 26 067 | 2005 |
| FinnPa | 13 | 24 899 | 1915 |
| TPS | 13 | 23 351 | 1796 |
| Haka | 13 | 22 772 | 1752 |
| Kuusysi | 13 | 22 135 | 1703 |
| Jaro | 13 | 21 761 | 1674 |
| Ilves | 13 | 21 230 | 1633 |
| RoPS | 13 | 19 862 | 1528 |
| FC Oulu | 13 | 17 900 | 1377 |
| KuPS | 13 | 17 165 | 1320 |
| MP | 13 | 15 244 | 1173 |
| Yhteensä | 182 | 343 261 | 1886 |
Parhaat maalintekijät

| Sijoitus | Pelaaja | Maa | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Dionísio |  | TPV | 17 |
| 2. | Marko Rajamäki |  | MyPa | 16 |
| 3. | Jokke Kangaskorpi |  | MP | 12 |
| - | Jukka Ruhanen |  | FC Jazz | 12 |
| 5. | Luiz Antônio |  | FC Jazz | 11 |
| - | Joonas Kolkka |  | MyPa | 11 |
| - | Ari Tegelberg |  | RoPS | 11 |
| 8. | Juha Karvinen |  | Ilves, KuPS | 10 |
| - | Luciano Martins |  | FC Kuusysi | 10 |
| 10. | Sami Ristilä |  | FC Haka | 9 |
| - | Ismo Lius |  | HJK | 9 |
| - | Andy |  | FC Kuusysi | 9 |
Menestys eurokentillä

Kausilla 1994–95, 1995–96 ja 1996–97 pienempien maiden (joihin Suomi kuului) mestarit kilpailivat Mestarien liigan karsintojen sijasta UEFA Cupissa.
UEFA Cup:
FC Jazz hävisi ensimmäisellä karsintakierroksella tanskalaiselle FC Kööpenhaminalle.
MyPa pudotti ensimmäisellä karsintakierroksella slovakialaisen FK Inter Bratislavan, mutta hävisi toisella kierroksella portugalilaiselle Boavista FC:lle.
Cup-voittajien cup:
HJK pudotti karsintakierroksella färsaarelaisen B71 Sandoyn, mutta hävisi ensimmäisellä kierroksella turkkilaiselle Beşiktaş JK:lle.
Putoajat ja nousijat

Sarjan kaksi viimeistä joukkuetta, eli FC Oulu ja KuPS putosivat suoraan Ykköseen. Tilalle nousivat Ykkösen kaksi parasta joukkuetta, eli Ponnistus ja VPS.
Aiheesta muualla

RSSSF:n tilastot (englanniksi)
Veikkausliigan kausi 1994 Urheilumuseon verkkonäyttelyssä (Arkistoitu – Internet Archive)