stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekko talviolympialaisissa 1984
Mitalistijoukkueiden pelaajat

| --- | --- |
Kultaa:  Neuvostoliitto  Zinetula Biljaletdinov, Andrei Homutov, Nikolai Drozdetski, Vjatšeslav Fetisov, Aleksandr Gerasimov, Aleksei Kasatonov, Vladimir Kovin, Aleksandr Koževnikov, Vladimir Krutov, Igor Larionov, Sergei Makarov, Vladimir Myškin, Vasili Pervuhin, Sergei Šepelev, Aleksandr Skvortsov, Sergei Starikov, Igor Stelnov, Vladislav Tretjak, Viktor Tjumenev, Mihail Vasiljev
Hopeaa:  Tšekkoslovakia  Jaroslav Benák, Vladimír Caldr, František Černík, Milan Chalupa, Miloslav Hořava, Jiří Hrdina, Arnold Kadlec, Jaroslav Korbela, Jiří Králík, Vladimír Kýhos, Jiří Lála, Igor Liba, Vincent Lukáč, Dušan Pašek, Pavel Richter, Vladimír Růžička, Dárius Rusnák, Jaromír Šindel, Radoslav Svoboda, Eduard Uvíra
Pronssia:  Ruotsi  Per-Erik Eklund, Thom Eklund, Bo Ericson, Håkan Eriksson, Peter Gradin, Mats Hessel, Michael Hjälm, Göran Lindblom, Tommy Mörth, Håkan Nordin, Rolf Ridderwall, Thomas Rundqvist, Tomas Sandström, Håkan Södergren, Mats Thelin, Michael Thelvén, Mats Waltin, Göte Wälitalo, Thomas Åhlén, Jens Öhling
LaTeX

LaTeX-logo
LaTeX (/ˈlɑːtɛk/) on Leslie Lamportin kehittämä ladontajärjestelmä. Ääntämisen taustalla on kirjainten ”TeX” kreikkalainen alkuperä ”τεχ” (tau epsilon chi), joka tarkoittaa taidetta ja teknologiaa. Järjestelmä itse tulostaa nimen muodossa LaTeX. LaTeX koostuu joukosta makroja, jotka on rakennettu TeX-järjestelmän päälle. Se soveltuu erityisesti matemaattisen materiaalin latomiseen. LaTeX tukee lukuisia kieliä, myös suomea.
Monet luonnontieteelliset julkaisusarjat edellyttävät niissä julkaistavien tieteellisten artikkelien olevan kirjoitettu LaTeXia käyttäen. Näissä sarjoissa myös artikkelien muotoilu tapahtuu poikkeuksetta LaTeX-pakettien avulla, vaikka artikkeli lähetettäisiinkin eri muodossa. Myös Wikimedian matemaattinen tekstinsyöttö vastaa olennaisilta osin LaTeXin syntaksia.
Yleistä

LaTeXin ajatuksena on yksinkertaistaa ladontaa TeXiin verraten ja ohjata kirjoittaja kiinnittämään huomiota enemmänkin tekstin rakenteeseen kuin ulkoasuun. LaTeXiin sisältyy hyvin laaja joukko erilaisia dokumenttityyppejä, minkä ansiosta kirjoittajan ei juurikaan tarvitse itse huolehtia dokumenttien muotoilusta. LaTeX huolehtii automaattisesti esimerkiksi rivin- ja sivunjaosta, kuvien asettelusta, dokumentin sisäisistä viittauksista ja sisällysluettelosta.
LaTeX-dokumentin tuottaminen koostuu kahdesta vaiheesta: 1) kuvauskielisen dokumentin kirjoittamisesta ja 2) dokumentin kääntämisesta. Lähdedokumentti on tavallinen tekstitiedosto, joka käännetään varsinaiseksi julkaistavaksi dokumentiksi. Dokumentin kääntämiseen on useita ohjelmia. Perinteisesti käytettiin latex-komentoa, joka tuottaa DVI-tiedoston, tai pdflatex-komentoa, joka tekee PDF-tiedoston. Myöhemmin näiden rinnalle kehitettiin myös xelatex ja lualatex, jotka kääntävät PDF:ksi ja osaavat Unicode-merkistön sekä TrueType- ja OpenType-fontit.
Esimerkki

Alla on esimerkki LaTeX-dokumentin lähdekoodista. Esimerkissä käytetty koodin väritys on ainoastaan luettavuuden parantamiseksi, eikä sillä ole merkitystä lopputuloksen kannalta.
\documentclass[a4paper]{article}
\usepackage{amsmath}
\usepackage[finnish]{babel}
\usepackage{fontspec}
\usepackage{unicode-math}

\setmainfont{TeX Gyre Pagella}
\setmathfont{TeX Gyre Pagella Math}
\linespread{1.15}

\title{\LaTeX-esimerkki}
\author{Matti Meikäläinen}
\date{\today}

\begin{document}

\maketitle 

\noindent
\LaTeX{} on \textbf{ladontajärjestelmä}, joka rakentuu \TeX{}-järjestelmän
päälle. Se huolehtii automaattisesti esimerkiksi rivin- ja sivunjaosta, kuvien
ja taulukoiden asettelusta, dokumentin sisäisistä viittauksista ja
sisällysluettelosta. Erityisesti \LaTeX{} soveltuu \textit{matemaattisen}
materiaalin julkaisuun:

% Tämä on kommentti, eikä näy lopullisessa dokumentissa.
% Seuraavassa on demonstroitu matemaattisten kaavojen esittämistä.
\begin{align}
  E &= mc^2 \\
  m &= \frac{m_0}{\sqrt{1-\frac{v^2}{c^2}}}
\end{align}

\end{document}
Suomen kielen tuki

Tuki suomen kielelle ja Unicode-merkistölle (UTF-8-koodaus) saadaan käyttämällä kieliasetuksiin polyglossia- tai babel-pakettia ja fonttiasetuksiin fontspec- tai mathspec-pakettia.
\usepackage[finnish]{babel}
\babelfont{rm}{DejaVu Serif}
\usepackage{polyglossia}
\usepackage{fontspec}

\setdefaultlanguage{finnish}
\setmainfont{DejaVu Serif}
LaTeX-tiedosto käännettään PDF:ksi xelatex- tai lualatex-ohjelmalla, jotka osaavat lukea UTF-8-muotoisia tekstitiedostoja.
Asentaminen tietokoneelle

LaTeX-järjestelmä asennetaan tietokoneelle yleensä jonkin LaTeXin jakelupaketin avulla. Sellaisia ovat esimerkiksi TeX Live ja MiKTeX, ja ne sisältävät suuren valikoiman LaTeXin makropaketteja ja muita ohjelmistoja. TeX Live on yleensä mukana Linux-jakeluiden pakettivarastoissa. Yksittäisiä makropaketteja voi ladata CTAN-sivustolta. Se ei liene yleensä tarpeellista, mutta joskus voi tarvita makropaketista uudempaa versiota kuin jakelupaketissa on mukana.
Tekstieditorien LaTeX-tuki

Useimmissa suosituissa Unix- ja Linux-alustoilla käytettävissä tekstieditoreissa on tuki LaTeX-dokumenttien kirjoittamiseen. Nämä helpottavat käyttäjää esimerkiksi värittämällä LaTeX-merkkikielessä käytetyt elementit omilla väreillään ja tarjoavat lyhyitä näppäinyhdistelmiä makrojen kirjoittamista varten. Esimerkiksi Emacs- ja Vim-tekstieditoreissa on laaja LaTeX-tuki. Myös Windowsille on olemassa LaTeX-editoreja ja -kehitysympäristöjä, kuten Texniccentter, sekä TeX-implementaatioita, kuten Miktex. Lyx puolestaan on käyttökelpoinen LaTeXia tulostukseen käyttävä wysiwyg-tekstinkäsittelyohjelma.
Viiteluettelon ylläpitoa voi LaTeXissa helpottaa käyttämällä Bibtexiä tai Biblatexia. Humanistis-yhteiskuntatieteellisissä teksteissä on syytä käyttää Jurabib-laajennusta.
LaTeX-palvelut

Overleaf on verkkoselaimessa toimiva LaTeX-editori. Ominaisuuksiin kuuluvat mm. LaTeX-lähdekoodin muokkaus, wysiwyg-editointi, yhteistyötoiminnot ja muokattavan dokumentin synkronointi muihin palveluihin.
Kirjallisuutta

Antti-Juhani Kaijanaho: LaTeX ja AMS-LaTeX. Opus asiatekstin ladonnasta.  (2. korj. p)  Jyväskylän yliopisto, Atk-keskus, 2003.  ISBN 951-39-1661-8
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
TeX Liven kotisivu
MiKTeXin kotisivu
Käytännöllistä Latexia – Latex-ladontajärjestelmän opas
Pitkänpuoleinen johdanto LaTeX 2ε:n käyttöön
Lista LaTeXin symboleista
Sovellus, joka etsii LaTeX-symbolin käyttäjän piirustuksen perusteella
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Kuva käännetystä LaTeX-tiedostosta.
Stokes

Stokes on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Demi Stokes (s. 1991), englantilainen jalkapalloilija
Doris Stokes (1920–1987), brittiläinen meedio
George Gabriel Stokes (1819–1903), irlantilainen matemaatikko ja fyysikko
Glenn Stokes (s. 1976), yhdysvaltalainen koripalloilija
John Lort Stokes (1812–1885), brittiläinen amiraali
Louis Stokes (1925–2015), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko
Marianne Stokes (1855–1927), itävaltalais-brittiläinen taidemaalari
Maurice Stokes (1933–1970), yhdysvaltalainen koripalloilija
Suzanne Stokes (s. 1979), yhdysvaltalainen malli.
Nimen muita merkityksiä

Stokes Landing, aavekaupunki Alamedan piirikunnassa Kaliforniassa
Stokesin piirikunta, piirikunta Pohjois-Carolinassa Yhdysvalloissa
Adams–Stokesin oireyhtymä, lyhyinä tajuttomuuskohtauksina ilmenevä oireyhtymä
George Gabriel Stokesin mukaan nimettyjä matemaattisia ja fysikaalisia käsitteitä:
Stokesin lause, vektorianalyysin lause
Stokesin yhtälö, hyvin pienten hiukkasten sedimentaationopeutta neste- tai kaasuvirrassa kuvaava yhtälö
Navierin–Stokesin yhtälöt, nesteiden ja kaasujen liikettä kuvaavia yhtälöitä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Stokes”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sucre (departementti)

Sucren sijainti
Departementin lippu
Departementin vaakuna
Sucre on yksi Kolumbian 32 departementista. Se sijaitsee Luoteis-Kolumbiassa Karibianmeren rannalla ja sitä reunustavat Bolívarin ja Córdoban departementit. Departementti perustettiin 18. elokuuta 1966 ja se sai nimensä Antonio José de Sucren mukaan. Departementin hallinnollinen keskus on Sincelejo. Departementin pinta-ala on 10 917 km² ja asukasluku 772 010 asukasta vuonna 2005.
Herman (sukunimi)

Herman ja Hermann ovat seuraavien henkilöiden sukunimiä:
Al Herman (1927–1960), yhdysvaltalainen Indianapolis 500 -kuljettaja
Arthur Hermann (1893–1958), ranskalainen voimistelija
Bernard Herrmann (1911–1975), yhdysvaltalainen säveltäjä
David Herman (s. 1967), yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko
Edward Herrmann (1943–2014), yhdysvaltalainen näyttelijä
Edward S. Herman (1925–2017), yhdysvaltalainen taloustieteiden emeritusprofessori
Elvira Herman (s. 1997), valkovenäläinen aitajuoksija
Günter Hermann (s. 1960), saksalainen jalkapalloilija
Jerry Herman oik. Gerald "Jerry" Herman (1931–2019), yhdysvaltalainen säveltäjä ja sanoittaja
Johann Hermann (1738–1800), ranskalainen eläintieteilijä
Jonatan Gabriel Herman, Gabri, suomalainen rap-artisti
Judith Lewis Herman (s. 1942), yhdysvaltalainen psykiatri ja feministinen ajattelija
Karl August Hermann (1851–1909), virolainen kielentutkija ja kirjailija
Olli Herman eli H. Olliver Twisted oik. Olli Herman Kosunen (s. 1983) suomalainen rock-laulaja
Ottó Herman (1835–1914), unkarilainen luonnontieteilijä ja kansatieteilijä
Robert Herman (1914–1997), yhdysvaltalainen astronomi
Svatopluk Hermann (s. 1962), tšekkoslovakialainen jääkiekkoilija
Woody Herman (1913–1987), yhdysvaltalainen jazzmuusikko.
MDR-tuberkuloosi

Potilas saa MDR-tuberkuloosin hoitoa Venäjällä.
MDR-tuberkuloosi (MDR-TB) (engl. multidrug resistant tuberculosis) on lääkkeille vastustuskykinen tuberkuloosi. Tautimuodossa tehokkaimpia antibiootteja, rifampisiinia ja isoniatsidia ei voida käytää, koska se on vastustuskykyinen näille lääkkeille. Jos tautimuoto on vastuskykyinen myös fluorokinoloneille, on kyseessä pre-XDR-tuberkuloosi. XDR (engl. extensively drug resistant) on kyseessä, jos tuberkuloosi on vastuskykyinen edellä mainittujen lääkkeiden lisäksi myös bedakiliinille ja / tai linetsolidille. Tartunta voi saadaa ilmateitse henkilöltä, joka sairastaa lääkkeille vastustuskykyistä tuberkuloosia. Tuberkuloosi voi myös kehittää lääkkeille vastustuskyvyn, jos lääkkeiden ottamisesta säännöllisesti ei huolehdita. MDR-tuberkuloosia on eri puolilla maapalloa, puolet MDR-tuberlukoosia sairastaavista asuu Intian, Kiinan ja Venäjän federaation alueella. Suomessa MDR-tuberkuloosia löydetään vain muutamilta henkilöiltä vuosittain. Suomessa pre-XDR- ja XDR-tuberkuloosia on todettu vain yksittäisiä tapauksia 2010- ja 2020-luvulla.
Tartuttavaa MDR-tuberkuloosia sairastavaa hoidetaan alipaineistetussa ilmaeristystilassa niin kauan, että värjäystulokset ovat negatiiviset kahdessa kolmena peräkkäisenä päivänä kerätyssä yskössarjassa. Jos lääkkeiden tehosta ei ole varmuutta tai hoito on muuten haastellista, eristystä voidaan joutua jatkamaan, kunnes viljelytulokset ovat negatiiviset. Hoidon alussa potilas on pitkään tartuttava, mikä pidenää sairaalassa toteutettavan eristyshoidon tarvetta.
MDR-tuberkuloosia hoidetaan usean lääkkeen yhdistelmällä. Aluksi hoidossa käytetään 5–7 eri lääkettä. Hoidon tehotessa lääkemäärää voidaan vähentää 4–5:een. Lääkehoito voi aiheuttaa haittavaikutuksia, joista kerrotaan potilaalle. Vaikeiden haittavaikutusten kohdalla voidaan lääkitys joutua lopettamaan. Lääkehoito kestää kaksi vuotta. Lääkkeet annetaan potilaalle päivittäin ja niiden otto valvotaan. Lääkehoidossa korostuu tuen ja valvonnan tarve. Joskus tämä ei riitä ja silloin on turvauduttava kirurgiseen hoitoon. Kokemusta MDR-potilaiden leikkaushoidosta on vähän Suomessa ja tästä syystä näiden potilaiden leikkaushoito on järkevää keskittää.
Jääkiekko talviolympialaisissa 1960

| Jääkiekko talviolympialaisissa vuonna 1960 |
| --- | --- |
Joukkueet:  9
Isäntämaa:   Yhdysvallat
Kaupungit:  Squaw Valley
Ajankohta:  19.–28. helmikuuta 1960
 
Mitalistit
–  Kulta:   Yhdysvallat
–  Hopea:   Kanada
–  Pronssi:   Neuvostoliitto
 
Maalintekijä:   Fred Etcher (9)
  ← 1956 1964 →
Jääkiekko oli yhdeksättä kertaa olympialaisten ohjelmassa vuoden 1960 talviolympialaisissa. Turnaus oli samanaikaisesti myös maailmanmestaruuskilpailut ja Euroopan-mestaruuskilpailut. Turnauksen ottelut pelattiin 19.–28. helmikuuta 1960. Ottelut pelattiin Squaw Valleyn Blyth Arenalla, jonka katsojakapasiteetti oli 9 000 henkeä.
Turnauksen voitti Yhdysvallat, ja kyseessä oli maan ensimmäinen jääkiekon olympiavoitto. Suurimmat voittajasuosikit ennen turnauksen alkua olivat Kanada ja Neuvostoliitto. Myös Ruotsia ja Tšekkoslovakiaa pidettiin parempina joukkueina kuin Yhdysvaltoja.
Yhdysvaltain joukkue voitti turnauksessa kaikki ottelunsa jättäen muut jääkiekkoilun suurmaat taakseen. Yhdysvaltain saavutusta on verrattu usein 20 vuotta myöhemmin tapahtuneeseen Miracle on Ice -voittoon vuoden 1980 talviolympialaisissa. Vuoden 1960 olympiavoitto ei saanut yhtä suurta huomiota osakseen, ja se tunnetaankin nimellä "Forgotten Miracle" (suom. Unohdettu ihme).
Turnausjärjestelmä

Turnaukseen osallistui yhdeksän joukkuetta. Ne jaettiin kolmeen alkulohkoon, joiden kaksi parasta pääsi jatkoon ylempään loppusarjaan. Ylemmässä loppusarjassa pelattiin yksinkertainen sarja, ja mitalit jaettiin sarjataulukon perusteella. Alkulohkojen viimeiset pelasivat alemmassa loppusarjassa kaksinkertaisen sarjan, jolla ratkaistiin sijat 7.–9.
Suomen valmistautuminen olympialaisiin

Suomi valmistautui turnaukseen ottelulla Ruotsia vastaan, minkä Suomi voitti. Lisäksi Suomen maajoukkue pelasi Tšekkoslovakian B-maajoukkuetta vastaan Tampereella voittaen ottelun. Seuraavan valmistava ottelun Helsingissä Tšekkoslovakiaa vastaan päättyi tasapeliin, minkä johdosta Suomen joukkueen lähettämistä kisoihin alettiin empiä. Vetäytymistä perusteltiin sillä, että joukkueen otteet heikkenivät valmistavien otteluiden edetessä. Nämä aikeet herättivät kiivasta keskustelua, minkä johdosta Suomen olympiakomitea lähetti joukkueen kuitenkin matkaan.
Saksan sisäinen karsinta

Saksa osallistui edellisten kisojen tapaan olympialaisiin yhdistetyllä joukkueella, minkä takia järjestettiin Saksan oma sisäinen karsinta. Sen voitti Saksan liittotasavallanjääkiekkomaajoukkue, jolloin se sai toimia koko Saksan joukkueena turnauksessa. Australia osallistui ensimmäistä kertaa olympialaisten jääkiekkoturnaukseen.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.12.1959 | Länsi-Saksa  | 5–2 |  Itä-Saksa |  |  |

|  | (2–1,1–1,2–0)  | (2–1,1–1,2–0)  | (2–1,1–1,2–0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.12.1959 | Itä-Saksa  | 3–5 |  Länsi-Saksa |  |  |

|  | (1–2,2–0,0–3)  | (1–2,2–0,0–3)  | (1–2,2–0,0–3)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Alkulohkot > Lohko A

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada  | 2 |  2  |  0  |  0  | 24  |  3  | +21 | 4 |
|  Ruotsi  | 2 |  1  |  0  |  1  | 21  |  5  | +16 | 2 |
|  Japani  | 2 |  0  |  0  |  2  |  1  | 38  | -37 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.2.1960 | Kanada  | 5-2 |  Ruotsi |  |  |

|  | (2-1,1-1,2-0)  | (2-1,1-1,2-0)  | (2-1,1-1,2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.2.1960 | Kanada  | 19-1 |  Japani |  |  |

|  | (5-0,7-1,7-0)  | (5-0,7-1,7-0)  | (5-0,7-1,7-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.2.1960 | Ruotsi  | 19-0 |  Japani |  |  |

|  | (8-0,5-0,6-0)  | (8-0,5-0,6-0)  | (8-0,5-0,6-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Alkulohkot > Lohko B

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto  | 2 |  2  |  0  |  0  | 16  |  4  | +12 | 4 |
|  Saksa  | 2 |  1  |  0  |  1  |  4  |  9  | -5 | 2 |
|  Suomi  | 2 |  0  |  0  |  2  |  5  | 12  | -7 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.2.1960 | Neuvostoliitto  | 8-0 |  Saksa |  |  |

|  | (3-0,3-0,2-0)  | (3-0,3-0,2-0)  | (3-0,3-0,2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.2.1960 | Neuvostoliitto  | 8-4 |  Suomi |  |  |

|  | (2-1,4-0,2-3)  | (2-1,4-0,2-3)  | (2-1,4-0,2-3)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.2.1960 | Saksa  | 4-1 |  Suomi |  |  |

|  | (1-0,2-0,1-1)  | (1-0,2-0,1-1)  | (1-0,2-0,1-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








Alkulohkon viimeinen ottelu Länsi-Saksan ja Suomen välillä ratkaisi, kumpi joukkueista putoaa alempaan loppusarjaan. Suomen joukkue oli jo valmiiksi väsynyt 48 tunnin lentomatkasta, muusta matkustamisesta, tottumattomuudesta ohueen ilmanalaan ja tappiosta Neuvostoliittoa vastaan. Länsi-Saksaa vastaan Suomi oli toisen erän jälkeen takaa-ajoasemassa maalein 3–0. Kolmannessa erässä Saksan peli alkoi kuitenkin seota ja Suomi sai kavennusmaalin. Tässä vaiheessa ottelua halliin kuitenkin tuli sähköhäiriö, minkä aikana Saksan joukkue sai tarvitsemansa lepoa. Sähköongelmat vaikuttivat myös pelin ajanottoon, sillä Saksan Markus Egen istui kahden minuutin jäähystään vain 1 minuutin ja 6 sekuntia. Lopulta Suomi hävisi ottelun maalein 4–1, eikä lyhyeksi jääneestä jäähystä tehty protestia. Suomi putosi alempaan loppusarjaan.
Alkulohkot > Lohko C

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat  | 2 |  2  |  0  |  0  | 19  |  6  | +13 | 4 |
|  Tšekkoslovakia  | 2 |  1  |  0  |  1  | 23  |  8  | +15 | 2 |
|  Australia  | 2 |  0  |  0  |  2  |  2  | 30  | -28 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.2.1960 | Yhdysvallat  | 7-5 |  Tšekkoslovakia |  |  |

|  | (2-1,1-3,4-1)  | (2-1,1-3,4-1)  | (2-1,1-3,4-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.2.1960 | Tšekkoslovakia  | 18-1 |  Australia |  |  |

|  | (7-1,3-0,8-0)  | (7-1,3-0,8-0)  | (7-1,3-0,8-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.2.1960 | Yhdysvallat  | 12-1 |  Australia |  |  |

|  | (6-0,3-0,3-1)  | (6-0,3-0,3-1)  | (6-0,3-0,3-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Alempi loppusarja

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 |  Suomi  | 4 |  3  |  1  |  0  | 50  | 11  | +39 | 7 |
| 8 |  Japani  | 4 |  2  |  1  |  1  | 32  | 22  | +10 | 5 |
| 9 |  Australia  | 4 |  0  |  0  |  4  |  8  | 57  | -49 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.2.1960 | Australia  | 1-14 |  Suomi |  |  |

|  | (1-8,0-4,0-2)  | (1-8,0-4,0-2)  | (1-8,0-4,0-2)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.2.1960 | Suomi  | 6-6 |  Japani |  |  |

|  | (2-1,3-2,1-3)  | (2-1,3-2,1-3)  | (2-1,3-2,1-3)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24.2.1960 | Australia  | 2-13 |  Japani |  |  |

|  | (0-3,0-4,2-6)  | (0-3,0-4,2-6)  | (0-3,0-4,2-6)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25.2.1960 | Australia  | 2-19 |  Suomi |  |  |

|  | (1-6,1-5,0-8)  | (1-6,1-5,0-8)  | (1-6,1-5,0-8)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26.2.1960 | Suomi  | 11-2 |  Japani |  |  |

|  | (2-1,6-0,3-1)  | (2-1,6-0,3-1)  | (2-1,6-0,3-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.2.1960 | Japani  | 11-3 |  Australia |  |  |

|  | (6-0,2-1,3-2)  | (6-0,2-1,3-2)  | (6-0,2-1,3-2)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Lopputulokset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
:  Yhdysvallat (USA)
:  Kanada (CAN)
:  Neuvostoliitto (URS)
4.:  Tšekkoslovakia (TCH)
5.:  Ruotsi (SWE)
6.:  Saksa (EUA)
7.:  Suomi (FIN)
8.:  Japani (JPN)
9.:  Australia (AUS)
Palkinnot > Turnauksen parhaat pelaajat

Maalivahti:  Jack McCartan
Puolustaja:  Nikolai Sologubov
Hyökkääjä:  Nisse Nilsson
Mitalistijoukkueiden pelaajat

| --- | --- |
Kultaa::  Yhdysvallat  Roger Christian, William Christian, Robert Cleary, Bill Cleary, Eugene Grazia, Paul Johnson, John Kirrane, John Mayasich, Jack McCartan, Robert McVey, Richard Meredith, Rodney Paavola, Lawrence Palmer, Weldon Olson, Edwyn Owen, Richard Rodenheiser, Thomas Williams
Hopeaa::  Kanada  Maurice Benoit, Robert Attersley, James Connelly, Jack Douglas, Fred Etcher, Robert Forhan, Donald Head, Harold Hurley, Kenneth Laufman, Floyd Martin, Robert McKnight, Clifford Pennington, Donald Rope, Robert Rousseau, George Samolenko, Harry Sinden, Darryl Sly
Pronssia::  Neuvostoliitto  Veniamin Aleksandrov, Aleksandr Almetov, Juri Baulin, Mihail Bytškov, Vladimir Grebennikov, Jevgeni Grošev, Viktor Jakušev, Jevgeni Jerkin, Nikolai Karpov, Alfred Kutševski, Konstantin Loktev, Stanislav Petuhov, Viktor Prjažnikov, Nikolai Putškov, Genrih Sidorenkov, Nikolai Sologubov, Juri Tsitsynov
Aiheesta muualla

Muistatko tämän Suomi-”klassikon”? – Kun Leijonat voitti 19-2... 3.1.2014. Uusi Suomi.
Talviolympialaisten 1960 lajit
Alppihiihto
|
Ampumahiihto
|
Jääkiekko
|
Maastohiihto
|
Mäkihyppy
|
Pikaluistelu
|
Taitoluistelu
|
Yhdistetty
| n k Jääkiekko olympialaisissa |
| --- | --- | --- |
| Vuosittain |  1920  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1994  1998  2002  2006  2010  2014  2018  2022  2026  |  |
| Miehet |  1998  2002  2006  2010  2014  2018  2022  2026  |  |
| Naiset |  1998  2002  2006  2010  2014  2018  2022  2026  |  |
| n k Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
1920–1939: 1920 1924 1928 1930 1931 1932 1933 1934 1935 1936 1937 1938 1939
1940–1959: 1947 1948 1949 1950 1951 1952 1953 1954 1955 1956 1957 1958 1959
1960–1979: 1960 1961 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979
1980–1999: 1981 1982 1983 1985 1986 1987 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999
2000–2019: 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019
2020–2029: 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 2028
Huomioitavaa: Vuosina 1920–1928 maailmanmestaruuskilpailuja järjestettiin vain olympiaturnausten yhteydessä.  Vuosina 1932–1968 olympiaturnauksissa ratkaistiin myös kyseisen vuoden maailmanmestaruus. Vuosina 1940–1946 maailmanmestaruuskilpailuja ei pelattu 2. maailmansodan vuoksi. Vuodesta 1972 lähtien olympiaturnauksilla ei ole ollut maailmanmestaruuskilpailujen arvoa. Vuosina 1972–1976 olympiavuosina järjestettiin erilliset maailmanmestaruuskilpailut. Vuosina 1980–1988 olympiavuosina ei järjestetty erillisiä maailmanmestaruuskilpailuja. Vuodesta 1992 lähtien olympiavuosina on järjestetty erillinen maailmanmestaruusturnaus. Vuonna 2020 maailmanmestaruuskilpailuja ei pelattu koronaviruspandemian vuoksi.  
Neuvostoliiton postilaitos julkaisi olympiavuonna 1960 jääkiekkoaiheisen postimerkin.