stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2014 AA

| 2014 AA |
| --- | --- |
 2014 AA 

Löytäminen
Löytäjät:  R. A. Kowalski
Löytöaika:  1. tammikuuta 2014
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  1,164 AU
Eksentrisyys:  0,213
Kiertoaika Auringon ympäri:  458,865 päivää  1,26 vuotta
Inklinaatio:  1,426°
Fyysiset ominaisuudet
2014 AA on asteroidi, joka luultavasti tuhoutui osuessaan maapallon ilmakehään 2. tammikuuta 2014. Mikäli näin on, se on järjestyksessään toinen maapalloon osuva taivaankappale, joka havaittiin ennen sen osumista Maahan.
Ominaisuudet

Asteroidi 2014 AA kuuluu Apollo-ryhmän maapallon lähelle tuleviin asteroideihin ja löydettiin Yhdysvalloissa Mount Lemmonin observatorion 1,5 metrin teleskoopilla 1. tammikuuta 2014. Sen arvioitiin olevan läpimitaltaan noin 4 m.
Asteroidin arvellaan tuhoutuneen täysin 2. tammikuuta 2014 sen todennäköisesti osuttua Maan ilmakehään jossakin Keski-Amerikasta Atlantin poikki Afrikan itäosiin ulottuvalla vyöhykkeellä. Kansainvälisen infraäänien tarkkailujärjestelmän mukaan todennäköinen osumapaikka on ollut Atlantin valtameren yläpuolella noin 3 000 km Venezuelan pääkaupunki Caracasista itään.
Aiheesta muualla

4-metrinen avaruuden kappale putosi ilmakehään päiväntasaajan yllä. Tähdet ja avaruus 2.1.2014
Akira Takasaki

| Akira Takasaki> 高崎 晃 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 22. helmikuuta 1961 (ikä 63) Osaka, Japani
Ammatti:  kitaristi, lauluntekijä
Muusikko
Aktiivisena:  1975–
Tyylilajit:  rock, heavy metal
Soittimet:  kitara, rummut, basso
Yhtyeet:  Lazy, Loudness
Levy-yhtiöt:  Universal Music Japan 
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Akira Takasaki (s. 22. helmikuuta, 1961 Osaka, Japani) on tunnetuimpia japanilaisia heavy metal -kitaristeja. Hän on tunnettu tähden muotoisista ESP-merkkistiä sähkökitaroista, ja polvillaan soitetuista rajusta ja nopeista kitarasooloista.
Takasaki  aloitti uransa 70-luvun puolivälissä pop-rock-yhtyeessä nimeltä Lazy, jossa hän esiintyi nimellä "Suzy". Hän perusti rumpali Munetaka Higuchin kanssa heavy metal -yhtyeen Loudness vuonna 1981. Yhtye oli ensimmäinen japanilainen heavy metal -yhtye, joka allekirjoitetti levytyssopimuksen Yhdysvalloissa ja julkaisi viisi Billboardin listoille noussutta albumia vuoteen 1997 mennessä. Loudnessin lisäksi hänellä on ollut sooloprojekteja kuten 5X, Misako Honjoh, and M.T. Fuji.
Takasaki on pidetty Japanin Eddie Van Halenina. Hän oli tunnettu kitaristi Japanissa kun hän tuli kansainvälisen huomion kohteeksi 80-luvun metallin Loudnessin albumin Thunder in the East (1985= myötä. Hänen vahvuuksina on pidetty metallisia kitarariffejä, sävellystaitoa sekä soiton tekniikkaa, joka on erittäin nopeaa ja tarkkaa. Hän tuli tunnetuksi myös yhtenä ensimmäistä, joka käytti ESP-kitaraa.
Aiheesta muualla

Akira Takasaki Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Akira Takasaki Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Akira Takasaki VGMdb-sivustolla (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Aarno Kaila

Erkki Aarno Juhani Kaila (s. 1943) on suomalainen poliitikko ja televisiojohtaja. Hän on ollut Helsingissä yhden kauden kaupunginvaltuutettu, jonka alussa hän oli Kokoomuksen puoluesihteeri. Hän oli Helsingin kulttuurilautakunnassa 1989–1992, ja jo sitä ennen hän työskenteli pitkään Kokoomuksen hallinnossa, muun muassa tiedotuspäällikkönä. Kaila on kirjoittanut Nykypäivä-lehteen pakinoita nimimerkillä Allu.
Vastavalittu kaupunginvaltuutettu Kaila nimitettiin heti valtuustokauden alussa 1989 TV1:n johtajaksi. Tätä tehtävää hän hoiti vuoteen 1994 saakka, kunnes Ylen organisaatiouudistuksessa johtoa vaihdettiin edellisen vuoden kanavauudistuksen epäonnistuttua Ylen osalta pahoin.
8P/Tuttle

| 8P/Tuttle |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjä:  Pierre Méchain
Löytöpäivä:  9. tammikuuta 1790
Muut nimet:  1790 II; 1858 I; 1871 III;  1885 IV; 1899 III; 1912 IV;  1926 IV; 1939 X; 1967 V;  1980 XIII; 1994 XV
Kiertorata
Apheli:  10,37 AU
Periheli:  1,02 AU
Isoakselin puolikas:  5,70 AU
Eksentrisyys:  0,820
Kiertoaika:  13,61 a
Inklinaatio:  54,98°
Edellinen periheli:  27. tammikuuta 2008
Seuraava periheli:  27. elokuuta 2021
8P/Tuttle tai Tuttlen komeetta on Aurinkoa keskimäärin 5,70 AU:n etäisyydellä kiertävä komeetta. Sen löysi alun perin Pierre Méchain 9. tammikuuta vuonna 1790, mutta sen lyhyttä kiertorataa ei havaintojen vähäisyyden vuoksi vielä huomattu. Horace Parnell Tuttle löysi komeetan uudestaan 5. tammikuuta vuonna 1858, ja sen rata saatiin selville. Komeetan ytimen läpimitta on noin 4,5 kilometriä.
APT

APT tai Apt voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
APT, kauhuelokuva vuodelta 2006
APT, Nicolen studioalbumi vuodelta 2006
APT Satellite Holdings Limited, aasialainen satelliittitietoliikennettä välittävä yhtiö
Automatically Programmed Tool, täsmäkieli työstökoneiden numeeriseen ohjaukseen
Advanced Packaging Tool, ohjelmistopakettien asennuksen ja hallinnan apuohjelma
Advanced Persistent Threat, kyberhyökkäysten yhteydessä käytetty lyhenne. Lyhennettä on käytetty myös kyberrikollisryhmien luokittelun yhteydessä esim. tunnuksissa APT 32, APT 28 tai APT 17.
APT lyhenne sanoista Aito perinteinen tuote, kuuluu elintarvikkeille luotuun Euroopan unionin nimisuojajärjestelmään
Ap.t., Apostolien teot Raamatun lukujen ja jakeiden lyhennysmerkinnöissä
Apt Records, levymerkki
Apt-vaihe, liitukauden varhainen vaihe
Alapitkän rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Apt, rautatieliikennepaikka Suomessa
Aptasin rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Apt, rautatieliikennepaikka Ruotsissa
Apt, kunta Ranskan Vauclusen departementissa.
Sukunimenä

Jerome Apt (s. 1949), yhdysvaltalainen astronautti
Leonard Apt (1922–2013), yhdysvaltalainen lääkäri ja Apt-testin kehittäjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”APT”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
APT Satellite Holdings

APT Satellite Holdings -logo.
APT Satellite Holdings Limited (APT) on vuodesta 1992 toiminut aasialainen satelliittitietoliikennettä välittävä yhtiö. Yhtiöstä tuli osakeyhtiö vuonna 1996.
Sen osakkaita ovat
China Telecommunications Broadcast Satellite Corporation
China Aerospace Science & Technology Corporation
SingaSat Pte. Limited, joka on täysin Singapore Telecommunications Limited -yhtiön omistama
CASIL Satellite Holdings Limited, joka on täysin China Aerospace International Holdings Limited -yhtiön omistama
Kwang Hua Development and Investment Limited, joka on hongkongilainen yhtiö, jonka omistavat Ruentex Group ja China Development Corporation.
Se välittää tietoliikennettä ja televisio-ohjelmia satelliittiensa ja muiden yhtiöiden satelliittien kautta Aasiaan, Tyynenmeren alueelle, Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin
Sen satelliittilaivasto koostuu vuonna 2008 seuraavista satelliiteista:
APSTAR-IIR
APSTAR-V
APSTAR-VI
Sen maalaitteistoon kuuluu kolme 13 metrin, yksi 5,5 metrin, yksi 11 metrin, yksi 6,1 metrin ja yksi 9 metrin antennia, joiden toimintataajuus on C-kaistalla. Sillä on kaksi 9 metrin ja yksi 8,1 metrin antenni Ku-kaistalla.
Satelliiteista

Apstar IIR
valmistaja Space Systems/Loral (Yhdysvallat)
satelliitin malli on FS-1300
satelliitti laukaistiin avaruuteen 17. lokakuuta 1997 ja se toimii noin 15 vuotta tuosta hetkestä eteenpäin
transponderit: 28 kappaletta C- ja 16  kappaletta Ku-taajuudella
sähköteho 8300W
Asema geosynkroonisella kiertoradalla: 76.5° E
Apstar V
valmistaja Space Systems/Loral (Yhdysvallat)
satelliitin malli on FS-1300
satelliitti laukaistiin avaruuteen 29. kesäkuuta 2004 ja toiminee 15 vuotta siitä hetkestä eteenpäin
transponderit: 38 kappaletta C- ja 16 kappalette Ku-taajuuskaistalla
sähköteho 8300W
Asema geosynkroonisella kiertoradalla: 138° E
Apstar VI
valmistaja Alcatel Space (Ranska)
satelliitin malli on SB-4100C1
satelliitti laukaistiin avaruuteen 12. huhtikuuta 2005 ja toiminee seuraavat 15 vuotta
transponderit: 38 kappaletta C- ja 13 kappalette Ku-taajuuskaistalla
Asema geosynkroonisella kiertoradalla: 134° E
Aapo Välikangas

| Aapo Välikangas> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. joulukuuta 1864 Pielavesi
Kuollut: 24. marraskuuta 1896 (31 vuotta) Kotka
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1890–1896
Merkittävät roolit:  Ambrosius (Ambrosius) Kullervo (Kullervo)
Aapo Välikangas (19. joulukuuta 1864 Pielavesi – 24. marraskuuta 1896 Kotka) oli suomalainen näyttelijä.
Ura

Välikankaan taiteelliset lahjat huomattiin hänen asevelvollisuusaikanaan Kuopion pataljoonan soittokunnassa, missä hän toimi soittajana ja kuorolaulajana. Hänen bassoääntään on luonnehdittu "komeaksi ja kauniiksi". Näyttämöharrastuksensa myötä Välikangas aloitti oppilaana August Aspegrenin Kansanteatterissa 1890. Hänen ensimmäinen, taiteellisesti merkittävä roolinsa oli Sakeus Aleksis Kiven Leassa.
Lyhyeksi jääneen uransa varrella Välikangas teki useita merkittäviä rooleja, kuten Väinämöinen näytelmässä Aino, Klaus Kurki Elinan surmassa sekä nimiosat näytelmissä Kullervo ja Ambrosius.
Välikankaan luonnetta on kuvailtu "taipuisaksi", "herkäksi" ja "intohimoiseksi". Hän teki itsemurhan Kotkassa 31-vuotiaana.
Lähteet ja viitteet

Kotimaisia näyttämötaiteilijoita sanoin ja kuvin, Kustannusliike Opas, Viipuri 1930
Aiheesta muualla

Kuvakokoelmat.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
1 2 3  Kotimaisia näyttämötaiteilijoita sanoin ja kuvin, s. 362
306

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku
Vuosikymmenet: 290-luku · 300-luku · 310-luku · 320-luku · 330-luku · 340-luku 350-luku · 360-luku · 370-luku · 380-luku · 390-luku · 400-luku
Vuodet: 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309 310 · 311 · 312 · 313 · 314 · 315 · 316 · 317 · 318 · 319 320 · 321 · 322 · 323 · 324 · 325 · 326 · 327 · 328 · 329 330 · 331 · 332 · 333 · 334 · 335 · 336 · 337 · 338 · 339 340 · 341 · 342 · 343 · 344 · 345 · 346 · 347 · 348 · 349 350 · 351 · 352 · 353 · 354 · 355 · 356 · 357 · 358 · 359 360 · 361 · 362 · 363 · 364 · 365 · 366 · 367 · 368 · 369 370 · 371 · 372 · 373 · 374 · 375 · 376 · 377 · 378 · 379 380 · 381 · 382 · 383 · 384 · 385 · 386 · 387 · 388 · 389 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409
Tapahtumia

Pyhä Marcellus I nimitettiin paaviksi
Konstantinus Suuri Rooman keisariksi
Kuolleita

25. heinäkuuta - Constantius I Chlorus, Rooman keisari
10,000 Maniacsin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 9 |  |
| ↙Livealbumit | 7 |  |
| ↙Kokoelmat | 3 |  |
| ↙EP:t | 6 |  |
| ↙Singlet | 21 |  |
Tämä on yhdysvaltalaisen pop-rockyhtye 10,000 Maniacsin diskografia.
Studioalbumit

Secrets of the I Ching, 1983
The Wishing Chair, 1985
In My Tribe, 1987
Blind Man's Zoo, 1989
Our Time in Eden, 1992
Love Among the Ruins, 1997
The Earth Pressed Flat, 1999
Music from the Motion Picture, 2013
Twice Told Tales, 2015
EP:t

Human Conflict Number Five (1982)
You Happy Puppet (1989)
Candy Everybody Wants (1993)
Few & Far Between (1993)
Triangles (2011)
For Crying Out Loud (2016)
Livealbumit

SPIN Radio Concert, 1986
MTV Unplugged, 1993
Because the Night (EP), 1993
Live Twenty-Five, 2006
Extended Versions, 2009
Playing Favorites, 2016
Live at the Belly Up, 2017
Kokoelmat

Hope Chest: The Fredonia Recordings 1982–1983, 1990
The Unplugged Collection, Volume One, 1994
Campfire Songs: The Popular, Obscure and Unknown Recordings, 2004
Singlet

"My Mother the War" (1984)
"Can't Ignore the Train" (1985)
"Scorpio Rising" (1985)
"Just as the Tide was a Flowing" (1985)
"Don't Talk" (1987)
"Peace Train" (1987)
"Like the Weather" (1988)
"What's the Matter Here?" (1988)
"Trouble Me" (1989)
"Eat for Two" (1989)
"You Happy Puppet" (1989)
"Poison in the Well" (1989)
"These Are Days" (1992)
"Candy Everybody Wants" (1992)
"Eden" (1992)
"Few and Far Between"	(1993)
"Everyday Is Like Sunday" (1993)
"Because the Night" (1993)
"More Than This" (1997)
"Rainy Day" (1997)
"Beyond the Blue" (1999)
Ahvenlampi (Hankasalmi, Pirttimäki)

| Ahvenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Hankasalmi
Koordinaatit:  62°31′05″N, 26°25′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Liesveden alue (14.36)
Laskuoja:  oja Surmapuroon 
Järvinumero:  14.367.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  168,4 m  
Pituus:  310 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,716 km  
Pinta-ala:  1,318 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenlampi 
Ahvenlampi  on Keski-Suomessa Hankasalmella Pirttimäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Liesveden alueella (14.36), jonka Sulvallinjoen valuma-alueeseen (14.367) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 168,4 metriä mpy.
Akabanlahti

Akabanlahti kuvattuna avaruudesta käsin.
Akabanlahti kartassa oikealla ja Suezinlahti vasemmalla.
Akabanlahti (arab. خليج العقبة; : Khalyj al-'Aqabah‎) on Punaisenmeren lahti, joka sijaitsee Siinain ja Arabian niemimaan välissä. Akabanlahti on 177 kilometriä pitkä, ja sen leveys vaihtelee 19 ja 27 kilometrin välillä. Lahti sijaitsee Isossa hautavajoamassa.
Lahden pohjoispäässä on kolme strategisesti tärkeätä satamakaupunkia: Taba Egyptissä, Eilat Israelissa ja Akaba Jordaniassa. Akabanlahdella on monipuolinen ja värikäs koralliyhdyskunta. Kirkkaan vetensä ansiosta se on suosittu sukelluskohde.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Akabanlahti Wikimedia Commonsissa
834

| --- | --- |
Vuosisadat: 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku
Vuosikymmenet: 790-luku · 800-luku · 810-luku · 820-luku · 830-luku · 840-luku 850-luku · 860-luku · 870-luku · 880-luku · 890-luku · 900-luku
Vuodet: 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809 810 · 811 · 812 · 813 · 814 · 815 · 816 · 817 · 818 · 819 820 · 821 · 822 · 823 · 824 · 825 · 826 · 827 · 828 · 829 830 · 831 · 832 · 833 · 834 · 835 · 836 · 837 · 838 · 839 840 · 841 · 842 · 843 · 844 · 845 · 846 · 847 · 848 · 849 850 · 851 · 852 · 853 · 854 · 855 · 856 · 857 · 858 · 859 860 · 861 · 862 · 863 · 864 · 865 · 866 · 867 · 868 · 869 870 · 871 · 872 · 873 · 874 · 875 · 876 · 877 · 878 · 879 880 · 881 · 882 · 883 · 884 · 885 · 886 · 887 · 888 · 889 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909
Tapahtumia

Piispanistuin sijoitetaan Hampuriin.
Aarne Pynnönen

Aarne Henri Olavi Pynnönen (s. 11. maaliskuuta 1946 Kangasniemi) on suomalainen kirjailija. Hänen tuotantoaan ovat kustantaneet Planfix ja Nordbooks.
Julkaisut

Minun tieni, elämäkerta, toim. (Planfix, 2007)
Pelloilta pankkiin, elämäkerta, toim. (Planfix, 2008)
Elettyä elämää, elämäkerta (Planfix, 2008)
Sähköä ja siedätystä, romaani (Nordbooks, 2009)
Laivojen lunnaat, romaani (Nordbooks, 2010)
Hajasijoittajat, romaani (Nordbooks, 2010)
Hajasijoittajat, e-kirja (Nordbooks, 2011)
Marsalkan hovi, romaani (Nordbooks, 2011)
Stainless steel, rikosnovelli, kokoelmassa Huuto yössä (novellikokoelma) (Nordbooks, 2011)
Tuhon tiellä, romaani (Nordbooks, 2012)
Aiheesta muualla

Aarne Pynnösen blogi (Arkistoitu – Internet Archive) (ei julkinen)
Ardittós

Ardittós-kukkula.
| --- | --- |
Tyyppi:  mäki 
Sijainti:  Pagkráti, Ateena, Attika, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  133 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ardittós (kreik. Αρδηττός eli Λόφος Αρδηττού, Lófos Ardittoú), antiikin Ardettos (m.kreik. Ἀρδηττός, lat. Ardettus), on kukkula Pagkrátin kaupunginosassa Ateenassa Kreikassa. Sen korkeus on 133 metriä.
Kukkula sai nimensä antiikin aikaisesta Ardettes-nimisestä heeroksesta, jonka kerrotaan sovittaneen ateenalaisten väliset erimielisyydet. Siitä lähtien kukkula oli paikka, jossa heliaia-oikeusistuimen tuomarit vannoivat valansa. Kukkula sijaitsi Ilissos-joen etelärannalla. Kukkulalla oli Tykhelle omistettu temppeli sekä myöhemmin myös Herodes Atticuksen hauta. Panateenalainen stadion sijaitsi Ardettos- ja Agra-kukkuloiden välisessä laaksossa.
Nykyisin kukkula on puistoa. Uudelleenrakennettu stadion (Panathinaïkó-stadion) sijaitsee sen koillispuolella. Kukkulan pohjoispuolelta kulkee Ardittoú-katu.
Ahvenlampi (Hankasalmi, Vihtasenranta)

| Ahvenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Hankasalmi
Koordinaatit:  62°27′24″N, 26°40′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Vihtaseen 
Järvinumero:  14.718.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,4 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,761 km  
Pinta-ala:  3,81 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenlampi 
Ahvenlampi  on Keski-Suomessa Hankasalmella  Vihtasenrannan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 290 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,4 metriä mpy.
Aarno Kalela

Aarno Kalela (vuoteen 1935 Cajander; 25. tammikuuta 1908 Lammi – 29. maaliskuuta 1977 Helsinki) oli Helsingin yliopiston kasvitieteen professori vuosina 1946–1973. Hän tutki kasvillisuutta, kasvisystematiikkaa ja kasvimaantiedettä ja oli ikäpolvensa huomattavimpia suomalaisia kasvitieteilijöitä. Hän ohjasi Pohjolan kasvit -teossarjan suomalaisen laitoksen valmisteluja.
Kalela väitteli tohtoriksi vuonna 1937. Hänet nimitettiin kasvimaantieteen ja kasvisystematiikan dosentiksi vuonna 1940. Kasvitieteen professorin virkaan hänet nimitettiin 1946 viran edellisen haltijan Kaarlo Linkolan kuoltua. Kalela jäi eläkkeelle vuonna 1973, ja hänen seuraajakseen nimitettiin Jaakko Jalas.
Aarno Kalela oli pääministeri A. K. Cajanderin poika, metsäntutkimuslaitoksen johtaja Erkki Kalelan veli sekä professori Jorma Kalelan ja suurlähettiläs Jaakko Kalelan isä. Isä A. K. Cajander oli hänkin kasvitieteilijä ja Helsingin yliopiston metsätieteen professori.
Teoksia

Aarno Kalela, Heikki Väänänen: Pohjolan luonnonkasvit. WSOY 1959
Kasviorganilogia. Otava/Tiedekirjasto N:o 25,1963
Bakteriostaatti

| --- | --- |
:  Määritelmä: bakteerien kasvua ja lisääntymistä estävä aine 
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Bakteriostaatti. Katso bakteriostaatti Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
835

| --- | --- |
Vuosisadat: 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku
Vuosikymmenet: 790-luku · 800-luku · 810-luku · 820-luku · 830-luku · 840-luku 850-luku · 860-luku · 870-luku · 880-luku · 890-luku · 900-luku
Vuodet: 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809 810 · 811 · 812 · 813 · 814 · 815 · 816 · 817 · 818 · 819 820 · 821 · 822 · 823 · 824 · 825 · 826 · 827 · 828 · 829 830 · 831 · 832 · 833 · 834 · 835 · 836 · 837 · 838 · 839 840 · 841 · 842 · 843 · 844 · 845 · 846 · 847 · 848 · 849 850 · 851 · 852 · 853 · 854 · 855 · 856 · 857 · 858 · 859 860 · 861 · 862 · 863 · 864 · 865 · 866 · 867 · 868 · 869 870 · 871 · 872 · 873 · 874 · 875 · 876 · 877 · 878 · 879 880 · 881 · 882 · 883 · 884 · 885 · 886 · 887 · 888 · 889 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909
Tapahtumia

Ragnar Lodbrok nousi valtaan (epätarkka päivämäärä)
Baktykoža Izmuhambetov

Baktykoža Izmuhambetov (2016)
Baktykoža Salahidenuly Izmuhambetov (kaz. Бақтықожа Салахиденұлы Ізмұхамбетов, Baqtyqoja Salahıdenuly Izmuhambetov; s. 1. syyskuuta 1948 Kurmangazyn piiri, Atırawin alue, Kazahstanin sosialistinen neuvostotasavalta) on kazakstanilainen poliitikko. Hän oli aiemmin Atırawin alueen aluejohtaja. Hän on ollut valtiopäiväedustajana mažiliksessa vuodesta 2012 ja toiminut vuodesta 2016 sen puhemiehenä. Hän on toiminut myös KazMunayGasin toimitusjohtajana.
8TV

8TV (yksinkertaistetut merkit: 八度空间; pinyin Bā Dù Kōng Jiān) on yksityinen malesialainen televisiokanava. 
Kanavan omistaa Media Prima Berhad, joka hankki sen MetroVision Channel8:lta vuonna 2004. Kanavan aikaisempi nimi oli MetroVision Channel 8 tai TV4. Kanava aloitti lähetykset 1. heinäkuuta 1995.
Aiheesta muualla

Englanninkielinen 8TV:n sivusto
Balalaikka

Balalaikka
Balalaikka (ven. балала́йка) on Venäjältä peräisin oleva kielisoitin. Sen kaikukoppa on kolmionmuotoinen ja siinä on tavallisesti kolme tai kuusi kieltä. Sitä käytetään lähinnä venäläisessä kansanmusiikissa. Balalaikkoja tehdään eri kokoisina. Nykyisin käytössä ovat korkeimmasta matalimpaan piccolobalalaikka, primabalalaikka, secondobalalaikka, alttobalalaikka, bassobalalaikka ja kontrabassobalalaikka. Yleisin on primabalalaikka, jonka kielet viritetään sävelille e-e-a eli kaksi alinta kieltä ovat samassa vireessä. Balalaikkaa soitetaan joko sormin tai plektralla.
Balalaikkaa soitetaan monesti eräänlaisissa balalaikkaorkestereissa, joihin kuuluu useita erilaisia balalaikkoja. Balalaikkaorkesterien historia juontaa juurensa 1880-luvulle, jolloin venäläinen Vasili Andrejev esitteli balalaikkasoitinyhtyeen Pietarissa. Vuonna 1897 Andrejev perusti balalaikoista, domrista ja gusleista koostuvan orkesterin. Siitä lähtien on ollut olemassa balalaikkaorkestereja, jotka soittavat sekä kansan- että taidemusiikkia.
Eduard Tubin sävelsi balalaikalle konserton.
Tunnetuimpia suomalaisia balalaikansoittajia on ollut venäläissyntyinen Ivan Putilin. Helsingissä toimii vuonna 1910 perustettu Helsingin balalaikkaorkesteri, joka soittaa alkuperäisillä venäläisillä kansansoittimilla venäläistä kansanmusiikkia, romansseja sekä viihde- ja klassista musiikkia sekä antaa alan koulutusta.
Suomalaisen laulaja-lauluntekijä Litku Klemetin instrumentti on balalaikka.
Aarne Rainesalo

Ernesti Aarne Rainesalo (27. joulukuuta 1892 Turku – 26. joulukuuta 1972 Helsinki) oli suomalainen geodeetti, joka toimi yli 30 vuotta Maanmittaushallituksen geodeettisen toimiston johtavana yli-insinöörinä ja julkaisi alaltaan useita tietoteoksia.
Henkilöhistoria

Aarne Rainesalon vanhemmat olivat senaattori Ernesti Rikhard Rainesalo ja Elna Herlin ja puoliso vuodesta 1918 voimistelunopettaja Anna-Liisa Seikkala. Rainesalo tuli ylioppilaaksi 1910 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1914. Hän toimi lehtorina Rauman yhteislyseossa  1916–1918, yleisesikunnan topografisen osaston insinöörinä 1919 sekä Maanmittaushallituksessa topografi-insinöörinä 1919–1928 ja geodeettisen toimiston johtajana 1928–1962. Aikakauslehti Maanmittauksen toimitussihteeri Rainesalo oli vuodesta 1926 ja Geodesian ja fotogrammetrian seuran puheenjohtaja 1931–1954.
Julkaisuja

Ein Integral in der Theorie der isostatischen Reduktion der Schwerkraft, 1920
Sotilastopografia: oppikirja kadettikoululle, 1921
Nopea keino kolmiomittausten laskemiseksi, 1923
Geodesia, 1927, toim. Aarne Rainesalo
Lentovalokuvien käyttäminen kartoitustöihin Saksassa ja Ranskassa: valtionavulla vuonna 1926 tehdyn matkan johdosta, 1927
Über das Zeiss'sche Entzerrungsgerät, 1941
Ilmakuvakartoituksen käyttäminen pienikaavaisten karttojen laatimisessa, 1941
Boulder-padon kartoittaminen, 1943
Report of the Finnish society of photogrammetry 1938–1948, 1948, Aarne Rainesalo, Karl G. Löfström
Eräitä piirteitä karttalaitoksesta, 1951
Suomen fotogrammetrinen seura: julkaisu n:o 2, 1954