stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ihme-nykytaidefestivaali
Festivaali vuosittain 2008-2018 > 2012: Sydänarkisto ja keräily

Vuoden 2012 Ihme-teos oli ranskalaisen taiteilijan Christian Boltanskin Sydänarkisto-teos. Se tapahtui kirjastoissa Helsingissä, Joensuussa, Rovaniemellä ja Vaasassa 12.3.-1.4.2012. Sydänarkisto toteutui tiloina, joissa kerättiin sydänäänitallenteita. Vuodesta 2008 lähtien sydänääniä on kerätty eri puolilta maapalloa yhteiseksi arkistoksi Teshiman saarelle Japaniin.
Vuoden 2012 Ihme-päivien teemoja olivat keräily ja arkisto. Päivät järjestettiin Vanhalla ylioppilastalolla 23.-25.3.2012.
Ihme-teoksen 2012 taiteilijan Christian Boltanskin Ihme-editio toteutui lehti-ilmoituksina Pohjalaisessa, Karjalaisessa ja Lapin Kansassa sekä Helsingin Sanomien Nyt-liitteessä. Ihme-teos 2012 ja festivaali on dokumentoitu digitaaliseen julkaisuun.
Festivaali vuosittain 2008-2018 > 2013: Signaalit ja yhteiskunnallisuus

Vuoden 2013 Ihme-teoksen tekijä oli puolalainen taiteilija Miroslaw Balka teoksella Signaalit. Teos toteutui Helsingissä 4. - 7.4.2013 tapahtumina, joiden ytimessä olivat kahdeksan kaupunginosayhteisöä. Miroslaw Balka halusi antaa teoksensa ajan ja paikan kaupunkilaisille ja heidän tärkeille kysymyksilleen. Jokainen neljästä tapahtumapäivästä alkoi viestin esityksellä katutilassa lippuviittomin, minkä jälkeen asukkaat, poliitikot, virkamiehet ja asiantuntijat keskustelivat yhteisöjen kysymyksistä.
Ihme-päivien teemana Vanhalla ylioppilastalolla 11.-14.4.2013 oli taiteen yhteiskunnallinen vaikuttavuus. Vuoden 2013 Ihme-julkaisut olivat osa Miroslaw Balkan teosta ja ne ilmestyivät Metro-lehden etu- ja takasivujen ilmoitustilassa 27.9.2012 ja 21.3.2013. Ihme-teos 2013 ja festivaali on dokumentoitu digitaaliseen julkaisuun.
Festivaali vuosittain 2008-2018 > 2014: True Finn ja kansallinen identiteetti

Vuoden 2014 Ihme-teoksen toteutti israelilainen taiteilija Yael Bartana. Teos True Finn – Tosi suomalainen oli yhteisöllinen kokeilu, johon valittiin avoimen haun kautta mukaan kahdeksan taustoiltaan ja näkemyksiltään erilaista ihmistä. Päähenkilöt asuivat yhden viikon ajan talossa, jossa elämää ja keskusteluja tallennettiin. Osallistujat suorittivat tehtäviä, jotka liittyvät kulttuurieroihin ja -yhtäläisyyksiin. Tosi-TV:n menetelmää, puvustettuja ja näyteltyjä kohtauksia sekä elokuva-arkiston materiaaleja yhdistävän elokuvan maailmanensi-iltansa oli 31.3.2014 elokuvateatteri Bio Rexissä Helsingissä. Teos oli myös katsottavissa Yle Areenassa.
Ihme-päivät 2014 järjestettiin Helsingin Vanhalla ylioppilastalolla 4.-6.4.2014. Festivaalin ohjelma rakentui kansallisen identiteetin ja monikulttuurisuuden teemojen ympärille. Ihme-teos 2014 ja festivaali on dokumentoitu digitaaliseen julkaisuun.
Festivaali vuosittain 2008-2018 > 2015: Saa koskea ja museoesineet

Brittiläinen taiteilija Jeremy Deller suunnitteli vuoden 2015 Ihme-teoksen Saa koskea. Teoksessa museoesineet tuotiin kaupunkilaisten käsiin julkisissa tiloissa. Pääkaupunkiseudun historiallisten museoiden kokoelmista valittuihin 42 esineeseen oli mahdollista tutustua ajalla 16.-22.3.2015 seitsemässä eri kohteessa pääkaupunkiseudulla: Itiksen, Kaaren, Kampin ja Myyrmannin kauppakeskuksissa, Töölön Kisahallissa, Rautatieaseman Kompassitorilla sekä Espoon Leppävaaran terveysasemalla. Taiteilija valitsi esineet yhdessä pääkaupunkiseudun historiallisten museoiden kanssa. Yhteistyömuseot olivat: Designmuseo, Helsingin kaupunginmuseo, Kansallismuseo, Luonnontieteellinen museo, Sotamuseo, Tullimuseo ja Tekniikan museo. Teos oli nähtävillä myös Ihme-päivien aikana 29.3.2015 Vanhalla ylioppilastalolla. Teoksen henkilökunta kertoi yleisölle tietoa esineistä ja ajanjaksoista, jolloin niitä oli käytetty. Saa koskea tavoitti viikon aikana 5500 kävijää.
Vuoden 2015 Ihme-päivät järjestettiin Vanhalla ylioppilastalolla Helsingissä 27.-29.3.2015. Päivillä esitettiin Delleriltä kolme teosta: Ihme-teos 2015 Saa koskea, läpimurtoteos Acid Brass (1997), sekä Dellerin valitsemista rockdokumenttielokuvista koostuva 24 Hour Rockshow. Vuoden 2015 Ihme-teoksen ja -päivien teemoja olivat menneisyys nykyhetkessä, esine tiedon ja kokemuksen välittäjänä ja taiteilija kuraattorina. Viimeksi mainittu teema suunnattiin nykytaiteen alan ammattiyleisölle. Ihme-päivillä keskusteltiin lisäksi median murroksesta internet-aikakaudella ja kuratoinnista. Ihme-teos 2015 ja festivaali on dokumentoitu digitaaliseen julkaisuun
Festivaali vuosittain 2008-2018 > 2016: Ratikkasoittajien kiertue, yhteisö ja taide

Vuoden 2016 Ihme-teoksen päänäyttämönä oli helsinkiläisyyden ikoni: Helsingin raitiovaunut. Tšekkiläinen taiteilija Kateřina Šedá kutsui katusoittajia esiintymään 16.–19.3.2016 kaupungin kaikille raitiolinjoille. Neljän päivän aikana Ratikkasoittajien kiertueella kuultiin 300 tuntia elävää musiikkia ja teoksen koki lähes 24 000 matkustajaa.
Kiertueella esiintyi sekä koti- että ulkomaisia muusikoita. Mukana olivat Antti Tolvi, Bence Boka, Chano, Dva, EntreCuerdas, The Entropies, Hermanni Turkki, Hester & Holly Rose, Kaikuluotain, Kiiora, Mario Parizek, PAM, Sagolik, SAffrAn, The Space Lady, Stephen Paul Taylor, Sybren Renema, TBeeGirls ja Whale On.
Teoksen pääyhteistyökumppanit olivat Helsingin seudun liikenne ja Helsingin kaupungin liikennelaitos.
Festivaaliohjelma jatkui Vanhalla Ylioppilastalolla 1.-3.4.2016. Vuoden 2016 teemoja olivat yhteisö ja taide. Perjantaina keskusteltiin lisäksi taiteen ja opetuksen yhteyksistä erityisesti suhteessa ilmiökeskeiseen oppimiseen ja sunnuntaina siitä, mitä taiteilijat tekevät taidetta luodessaan. Uutta ohjelmassa oli ruotsalaistaiteilija Marie-Louise Ekmanin näyttely. Viikonlopun ajan Vanhan Ylioppilastalon Galleriassa oli esillä tukholmalaisen Tensta konsthallin tuottama sarja Ekmanin printtejä. Ihme-teos 2016 ja festivaali on dokumentoitu digitaaliseen julkaisuun.
Festivaali vuosittain 2008-2018 > 2017: The Black Charismatic ja keskustelua taiteen merkityksestä

Vuoden 2017 Ihme-taiteilija Theaster Gates toi Helsinkiin kokeellisen The Black Monks of Mississippi -yhtyeensä. Gatesin perustama ja johtama kokoonpano tarjosi yleisölle tutkimusmatkan äänen voimaan sekä improvisaation ja yhdessä tekemisen mahdollisuuksiin. 5.–29.4.2017 toteutunut The Black Charismatic -teoskokonaisuus koostui Finnkino Tennispalatsissa esitetystä elokuvasta, Temppeliaukion kirkossa kuullusta konsertista, Suomen Pelastusarmeijan Temppelissä esillä olleesta videoinstallaatiosta sekä kolmen LP-levyn sarjasta.lähde?
Festivaalin keskustelu- ja elokuvaohjelman uusi tapahtumapaikka oli Kulttuuriareena Gloria. Kaksipäiväisessä tapahtumassa pohdittiin taiteen merkitystä ja kulttuurisen omimisen kysymyksiä sekä keskusteltiin Hannah Arendtin ajattelun avaamista teemoista. Lisäksi nähtiin kaksi Ihme-taiteilija Gatesin tuotantoa peilaavien elokuvien sarjaa. Ihme-teos 2017 ja festivaali on dokumentoitu digitaaliseen julkaisuun.
Festivaali vuosittain 2008-2018 > 2018: THE BEETLE – maailma hyönteisnäkökulmasta

Ruotsalainen Henrik Håkansson toteutti vuoden 2018 Ihme-teoksen THE BEETLE, joka tutkii maailmaa hyönteisnäkökulmasta käsin. Teos nostaa valokeilaan halavasepikän (Hylochares cruentatus), uhanalaisen kovakuoriaislajin, jota tavataan vain Mätäojan ympäristössä Vantaalla. Håkanssonin teos on elokuva, jota esitettiin osana Ihmeen festivaaliohjelmaa Helsingissä sijaitsevalla Kulttuuritehdas Korjaamolla 25.–26.5.2018.lähde?
Järjestyksessään kymmenennen festivaalin ohjelma käsitti Ihme-teoksen lisäksi elokuva- ja videotaidetta, puheohjelmaa ja musiikkia. Viikonlopun aikana festivaalilla esiintyivät äänitaideprojekti The Band of Weeds (Arkistoitu – Internet Archive) ja laulaja-lauluntekijä Sofia Jannok. Puheenvuoroja kuultiin muun muassa kirjailija Juha Hurmeelta, hyönteisprofessori Jyrki Muonalta sekä ekologiaan ja evoluutiobiologiaan erikoistuneelta akatemiatutkija Marjo Saastamoiselta. Ohjelma sisälsi myös keskusteluja IHME-teoksesta ja julkiseen tilaan tuotettavan taiteen kuratoinnista ja luomisesta.lähde?
Festivaaliviikonlopun lisäksi Vantaan Myyrmäessä järjestettiin ohjelmaa ajalla 1.-10.6.2018. Håkanssonin The Beetle -elokuvan näytösten lisäksi ohjelma käsitti luontokierroksia ja työpajoja. Lisäksi alueella oli yleisötyöntekijöitä kertomassa halavasepikästä, alueen luonnosta ja The Beetle -taideprojektista.lähde?
Vuoden 2018 Ihme-teos THE BEETLE on nähtävissä Yle Areenassa toukokuuhun 2019 asti. Ihme-teos 2018 ja festivaali on dokumentoitu digitaaliseen julkaisuun.
IHME Helsinki -teokset vuodesta 2020 > 2020: Listening Through the Dead Zones - Jana Winderen

Ensimmäinen Ihme Helsinki -teos oli norjalaisen taiteilijan Jana Winderenin ääni-installaatio Listening Through the Dead Zones. Winderen toteutti installaation yhteistyössä Tony Myattin kanssa. Covid-19 pandemiasta johtuen teos toteutui Itämeren rannalla sijaitsevalla soutustadionilla Helsingissä 6.-24.8.2021. Yleisö voi kuulla teoksessa erilaisten ​​nisäkäslajien, kuten ihmisten sekä meressä elävien ​​kalalajien ja äyriäisten ääniä. Winderen on tutkinut, kuinka ihmisen toiminta vaikuttaa Itämeren kuolleisiin alueisiin sekä vastaaviin ympäristöihin rantojen ja järvien läheisyydessä. Winderen on taiteilija, joka tutkii tapaa, jolla ihmiset ovat vuorovaikutuksessa ympäristönsä kanssa ja elävät yhteisessä ympäristössä muiden olentojen ja kasvien kanssa. Erityisesti häntä kiinnostaa yhteinen vedenalainen ääniympäristömme. Teoksesta on julkaistu 10 minuuttia pitkä verkkoversio osana World Weather Networkin toimintaa. Verkkoversiota voi kuunnella IHME Helsingin sääasemalla World Weather Networkin sivustolla 24.6.2022-24.6.2024 välisenä aikana. Listening Through the Dead Zones -teos on ollut esillä mm. vuonna 2022 Singapore Art Weekin Nanyangin teknillisen yliopiston nykytaiteen keskuksen Free Jazz IV: Geomancers -näyttelyssä ja vuonna 2024 New Delhissä Khoj Studiosin 28° North and Prallel Weathers -näyttelyssä.
IHME Helsinki -teokset vuodesta 2020 > 2021: To Burn, Forest, Fire - Katie Paterson

Vuoden 2021 IHME Helsinki -teos oli skotlantilaisen taiteilijan Katie Patersonin To Burn, Forest, Fire. To Burn, Forest, Fire -teos koostuu planeettamme ensimmäisen metsän tuoksusta 385 miljoonan vuoden takaa sekä ilmastokriisin ajan viimeisen metsän tuoksusta. Nämä tuoksut jalostettiin suitsukkeiksi ja poltettiin useissa eri tapahtumapaikoissa Helsingissä 1. syyskuuta  – 1. lokakuuta 2021. Teokseen liittyy myös kirjanen, jossa avataan teoksen tieteellistä taustayötä. Esseen julkaisuun on kirjoittanut professori David Haskell. Paterson tarkastelee teoksissaan paikkaamme maapallolla geologisen ajan ja muutoksen näkökulmasta. Hän toimii yhdessä eri puolilla maailmaa työskentelevien tutkijoiden kanssa ja käyttää teoksissaan usein kehittynyttä teknologiaa. Patersonin teokset käsittelevät ihmisten ja heidän luonnollisen ympäristönsä välistä intiimiä, runollista ja filosofista yhteyttä. To Burn, Forest, Fire -suitsukeseremonioita tapahtuu ympäri maailmaa 21.6.2022-21.6.2023 välisenä aikana osana World Weather Networkin toimintaa. Suitsuketeosta voi seurata myös teoksen omilla verkkosivuilla.
IHME Helsinki -teokset vuodesta 2020 > 2022: Learning from Doubt - Amar Kanwar

Vuoden 2022 IHME Helsinki -teoksen toteutti intialainen taiteilija Amar Kanwar kymmenen viikon pituisena verkkokurssina nimeltä Learning from Doubt. Kurssi perustuu Kanwarin The Sovereign Forest -taideinstallaatioon ja näyttelyyn. Kurssiin sisältyy ekologisen kestävyyden kokeiluja liittyen ainutlaatuiseen siemenpankkiin Odishassa Intiassa sijaitsevassa Narishon kylässä sekä kokemuksia  The Sovereign Forest -installaation tekemisestä ja esittämisestä. Kurssi toteutettiin verkossa elokuvien, lukemiston, podcastien ja taiteilijan kanssa vietettyjen vuorovaikutteisten live-istuntojen muodossa. Learning from Doubt oli avoin kaikille Suomessa asuville. Taideyliopiston Kuvataideakatemian opiskelijat ja Helsingin yliopiston Kestävyystieteen instituutin (HELSUS) opiskelijat osallistuivat kurssille kymmenen viikon aikana keväällä 2022. Kurssi toteutui 15.2.-3.5.2022 välisenä aikana. Kurssi päättyi Amar Kanwarin elokuvien ensiesitykseen Suomessa 4.5.2022. Helsingissä Lasipalatsin Bio Rex-salissa nähtiin Kanwarilta kolme elokuvaa: A Season Outside (1997), The Face (2004) ja Such a Morning (2017).lähde?
Ensimmäisen kurssin jälkeen Learning from Doubt -kurssi on toteutunut Nepalissa Photo Kathamandu festivaalilla hybridimuotoisena. Suomessa kurssi toteutuu uudestaan yhteistyössä Helsingin yliopiston ja Taideyliopiston Kuvataideakatemian kanssa syys-lokakuussa 2023.lähde?
IHME Helsinki -teokset vuodesta 2020 > 2023: Chicago Boys - While We Were Singing, They Were Dreaming - Hiwa K

IHME Helsinki 2023 -teos oli kurditaiteilija ja muusikko Hiwa K:n vuonna 2010 käynnistämä Chicago Boys - While We Were Singing, They Were Dreaming. Teoksessa moninainen joukko ihmisiä muodosti amatööribändin ja harjoitteli yhdessä kahdesti viikossa kuuden viikon ajan 17.4. – 27.5.2023. Bändi koostui muusikoista ja ei-muusikoista, joita yhdistää halu soittaa musiikkia ja pohtia uusliberaalin talouden ja ympäristössä tapahtuvien muutosten välisiä kytköksiä arkeen. Amatööribändi harjoitteli yksityisesti Kulttuurikeskus Stoassa ja julkisesti eri puolilla Helsinkiä paikoissa, joita uhkaa uusliberaali arvomaailma ja jatkuvaan kasvuun tähtäävä kaupunkisuunnittelu: Lapinlahden sairaala, Puhoksen ostoskeskus, Riistavuoren, Matokallion ja Stansvikin metsät. Harjoituksissa opeteltiin soittamaan yhdessä valittua musiikkia ja jaettiin tarinoita paikoista, joissa vierailtiin. Jokaisessa julkisessa harjoituksessa oli myös asiantuntija mukana esittelemässä paikkaa. Viimeiset julkiset harjoitukset järjestettiin Kulttuurikeskus Stoassa 27.5.2023.lähde?
IHME Helsinki -teokset vuodesta 2020 > 2024: Maaleipä-haaste - Cooking Sections

IHME Helsinki 2024 -teos on taiteilijaduo Cooking Sectionsin Maaleipä-haaste. Teos haastaa kaikki kotileipureista kokkeihin kehittämään uusia leipäreseptejä, jotka ottavat huomioon niin maaperän, vesistöjen kuin ihmisen suoliston terveyden. Haaste käynnistyy keväällä 2024.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ihme-nykytaidefestivaali Wikimedia Commonsissa
IHME Helsinki kotisivut
Ihme-nykytaidefestivaalin julkaisut
Ihme teosten muokkaamista Wikipediaan Ihme 2018 -festivaalilla.
Rwanda Biomedical Centre

| Rwanda Biomedical Centre> Tutkimuslaitoksen tiedot |
| --- | --- |
Perustettu:  2011
Sijainti:  Kigali, Ruanda
Pääkonttori:  1.9575°S, 30.1119°E
Ministeriö:  Ruandan terveysministeriö
Tutkimusala:  kansanterveys
Johtaja:  Dr. Sabin Nsanzimana
Rwanda Biomedical Centre (lyhennys RBC; suom. Ruandan biolääketieteen keskus) on Ruandan pääkaupungissa Kigalissa ja useassa sivutoimipaikassa toimiva kansallinen lääketieteellinen tutkimus-, seuranta- ja palvelukeskus. Se ei ole sairaala. RBC Se muodostettiin vuonna 2011 yhdistämällä 14 silloista ruandalaista terveysalan tutkimuslaitosta yhdeksi organisaatioksi. RBC tekee tieteellistä tutkimustyötä, tarjoaa diagnostisia palveluja ja toteuttaa rajoitetusti ehkäisevää, kuntouttavaa ja parantavaa terveydenhoitoa suojellakseen Ruandaa sairauksilta ja muilta terveyden uhkatekijöiltä. RBC on Ruandan kansanterveystyön tutkimus- ja kehittämislaitos, joka edustaa Ruandaa kansanterveyslaitoksen kansainvälisessä järjestössä International Association of National Public Health Institutesissa (IANPHI).
Ruandan biolääketieteellisen keskuksen palveluja ja kansallisesti seuraamia tautiryhmiä sekä terveydenhoidon aloja ovat muun muassa: veripalvelu, laboratoriopalvelut, lääkinnällisten tarvikkeiden jakelu, lääketieteellisen teknologian koordinointi, kansallinen rokotusten koordinointi ja lääketieteellinen tutkimus; tartuntataudit (kuten malaria, HIV/AIDS, covid-19, Ebola, tuberkuloosi); ei-tarttuvat taudit (kuten syöpä, sydän- ja verisuonisairaudet, diabetes, keuhko- ja munuaistaudit sekä muut metaboliset taudit); vesivälitteiset sairaudet; loukkaantuneet ja vammaiset; äitiys-, lapsi- ja yhteisöterveys; mielenterveys; suunterveys ja silmäterveys. Laitoksen palveluksessa on yli 400 työntekijää. Henkilöstöltään suurimmat yksiköt ovat veripalvelu (5 toimipaikkaa: lähes 120 henkilöä) ja kansallinen referenssilaboratorio (70 työntekijää). RBC:n alaisuuteen kuuluu lisäksi esimerkiksi Ruandan sotilassairaalaan sijoitettu Ruandan syöpäkeskus (kuvantamiskeskus).
Ulkomaisista kansanterveyslaitoksista esimerkiksi Yhdysvaltain tautikeskus CDC on vuosien aikana tukenut Ruandan biolääketieteellisen keskuksen useita kansanterveyteen liittyviä toimia. Esimerkiksi Ruandan veripalvelu on asiantuntija-avun tukemana kehittynyt yhdeksi Afrikan korkeatasoisimmista.
Covid-19-pandemian aikana RBC on seurannut Ruandan tautitilannetta ja ohjannut osaltaan maansa terveydellisiä vastatoimia pandemian hillitsemiseksi ja taltuttamiseksi. RBC on ollut mukana covid-19-taudin diagnostisoinnissa ja hoidon logistiikassaselvennä.
Aiheesta muualla

Rwanda Biomedical Centre (homepage) (englanniksi) (rbc.gov.rw)
Covid-19 Rwanda Cases (Ruandan covid-19-yhteenvetosivu) (englanniksi) (rbc.gov.rw)
Daniel Sabiiti (14.2.2021) How Rwanda Plans to Deal with Cancer in the Next Decade (englanniksi) (ktpress.rw)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  ISNI
Axtec

Axtec on sähköisesti ohjattu kaksikurkkuinen alaimukaasutin, jota käytettiin OAO AvtoVaz autotehtaan valmistamissa Lada-merkkisissä henkilöautoissa vuosina 1992–1995.lähde?
Vuonna 1992 voimaan tulleiden kiristyneiden pakokaasupäästöihin kohdistettujen säädöksien (US-83) myötä Ladan kaasutin muutettiin sähköohjatuksi Axtec-versioksi 21053-1107010-62.lähde?
Ilman ja polttoaineen seossuhdetta ohjataan Axtec kaasuttimessa sähköisesti Lambda-anturin antamilla viesteillä ja ilma-polttoaineseoksen ohjausyksiköllä. Tämä ohjausyksikkö tunnetaan paremmin nimellä Axtec AFR. Ohjausyksikkö ohjaa vastaanottamiensa viestien avulla kahta solenoidisuutinta, joilla annostellaan kaasuttimen polttoainevirtausta. Solenoidisuuttimet on asennettu kaasuttimen pääannostelu- ja tyhjäkäyntipiirille.lähde?
Uudet päästösäädökset edellyttivät myös katalysaattoria pakolliseksi varusteeksi. Vähäpäästöisessä Ladassa käytettiin lisäksi sytytysohjainlaitteella ohjattua kärjetöntä virranjakajaa ja pakokaasujen takaisinkierrätys- (EGR) ja puhdistusjärjestelmää. Puhdistusjärjestelmän tärkeimpänä komponenttina toimi kolmitoimikatalysaattori.lähde?
Juuso Haarala

| Juuso Haarala |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 22. syyskuuta 1996 (ikä 28)
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Seura:  Pohti Ski Team
Laji:  maastohiihto
Maailmancup
Kaudet:  2017–
Paras sijoitus:  14
 Tietolaatikko päivitetty 16.1.2025 
Juuso Haarala (s. 22. syyskuuta 1996) on suomalainen maastohiihtäjä, joka on edustanut Pohti Ski Teamia kaudesta 2019–2020 alkaen. Aiemmin hän edusti IF Minkeniä.
Haarala voitti hiihdon Suomen-mestaruuskilpailussa 2017 perinteisen hiihtotavan parisprintissä kultaa yhdessä Matias Strandvallin kanssa. Hän voitti viestin Suomen-mestaruuden 2024. Hän saavutti 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa SM-pronssia 2025.
Haarala sijoittui nuorten MM-kilpailuissa parhaimmillaan 15:nneksi alle 23-vuotiaiden vapaan hiihtotavan sprintissä 2018 ja 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 2019. Maailmancupissa hän kilpaili ensimmäisen kerran Rukalla marraskuussa 2017, ja sai heti ensimmäiset maailmancupin pisteensä oltuaan perinteisen hiihtotavan sprintissä 29:s. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 14:nneksi Rukan perinteisen sprintissä marraskuussa 2024.
Luettelo Marvel Cinematic Universe -elokuvien näyttelijöistä (Ikuisuus-saaga)
Kolmas vaihe

Lyhenteiden merkitykset
Harmaa laatikko tarkoittaa, että hahmon ei ainakaan toistaiseksi tiedetä esiintyvän elokuvassa.
4 merkitsee hahmon esiintyvän myös elokuvien neljännessä vaiheessa.
5 merkitsee hahmon esiintyvän myös elokuvien viidennessä vaiheessa.
C tarkoittaa kreditoimatonta cameoroolia.
DS merkitsee hahmon esiintyvän digitaalisessa sarjassa.
MS merkitsee hahmon esiintyvän Marvel Studiosin televisiosarjoissa.
MT merkitsee hahmon esiintyvän Marvel Televisionin televisiosarjoissa.
SP merkitsee hahmon esiintyvän Marvel Studios Special Presentationeissa.
V tarkoittaa ääniroolia.
Huomioita

↑  Videokuvaa Jeff Goldblumista tanssimassa Thor: Ragnarökin kuvauksissa Suurmestarina nähtiin lyhyesti Guardians of the Galaxy Vol. 2:n lopputekstien aikana. Marvel Studiosin johtaja Kevin Feige selitti, että heillä oli videokuvaa silloin kun Vol. 2 oli viimeisteltävänä, ja ”ajatteli, että olisi hauskaa lisätä se sinne”, koska hahmo on Guardians of the Galaxy -elokuvissa esiintyneen Keräilijän veli.
↑  Kyseessä on hahmon varianttiversio vaihtoehtoisesta aikajanasta, joka syntyi elokuvassa Avengers: Endgame (2019).
↑  Kyseessä on hahmon varianttiversio vaihtoehtoisesta aikajanasta, joka syntyi elokuvassa Avengers: Endgame (2019).
Aiheesta muualla

Marvel Cinematic Universen elokuvat Marvelin kotisivulla (Marvel.com) (englanniksi)
Samuli Niinisaari

| Samuli Niinisaari> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. elokuuta 1998 (ikä 26) Hamina, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Sami
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  91 kg
Seura
Seura:  SaiPa
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  7
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Aik. seurat:  Titaanit (S-S)
Samuli Jere Johannes Niinisaari (s. 11. elokuuta 1998 Hamina) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Saimaan Pallossa.
Ura

Niinisaari aloitti jääkiekkoilun Haminan Kiekkoympyröissä. Hän pelasi juniorina sittemmin kaksi kautta Kotkan Titaaneissa, josta Niinisaari siirtyi C-juniori-ikäisenä KooKoohon. Kaudella 2014–2015 hän oli tehoilla 7+6=13 seuran B-nuorten tehokkain puolustaja. Kauden 2015–2016 Niinisaari vietti vaihto-oppilaana Kanadassa ja hän pelasi CFHL U18-sarjaa Saskatoon Screaming Eaglesin joukkueessa. Kaudella 2017–2018 Niinisaari toimi KooKoon A-nuorten kapteenina. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 4+16=20.
Lincoln Stars varasi Niinisaaren 207. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa 2018. Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2018–2019, jolloin Niinisaari oli Starsin tehokkain puolustaja tehoilla 7+13=20. Kaudeksi 2019–2020 hän siirtyi Brownin yliopistojoukkueeseen. Syyskuussa 2020 Niinisaari siirtyi alustavasti joulutaukoon asti kestävällä sopimuksella lainalle Kotkan Titaanien Suomi-sarjajoukkueeseen, kun NCAA:n alaisia sarjoja ei pelattu koronaviruspandemian vuoksi. Brownin kausi peruuntui lopulta kokonaan ja hän pelasi Titaaneissa kauden loppuun. Senior-vuotenaan 2022–2023 Niinisaari toimi joukkueensa varakapteenina. Kaudeksi 2023–2024 Niinisaari sai siirron Massachusettsin yliopiston Amherstin yksikön joukkueeseen.
Kaudeksi 2024–2025 Niinisaari siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue Saimaan Palloon. Hän teki liigadebyyttinsä runkosarjan avauskierroksella 10. syyskuuta 2024 vieraissa KalPaa vastaan. Niinisaari merkittiin SaiPan kolmospuolustajapariin Santeri Airolan viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 19.53 minuuttia. Liigauransa avausmaalin Niinisaari teki 15. tammikuuta 2025 Rauman Lukkoa vastaan. Jarno Lippojoki valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Tammikuussa 2025 SaiPa käytti hänen sopimuksessaan olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Niinisaaren kanssa.
Pelityyli

SaiPan urheilutoimenjohtaja Harri Ahon mukaan Niinisaari on hyvin liikkuva, puolustava puolustaja, joka pystyy antamaan itsestään irti jokaisessa tilanteessa. Ahon mukaan seura on saanut hänestä erittäin paljon positiivista palautetta joukkuepelaajana. Niinisaari on luonnehtinut itseään vastuulliseksi kahden suunnan puolustajaksi, jonka vahvuudet ovat etenkin puolustuspelaamisessa, mutta annettavaa löytyvän myös hyökkäyspelaamiseen.