stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Transcendence
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Johnny Depp  | … |  Tri. Will Caster   |
|  Morgan Freeman  | … |  Joseph Tagger   |
|  Rebecca Hall  | … |  Evelyn Caster   |
|  Kate Mara  | … |  Bree   |
|  Cillian Murphy  | … |  Anderson   |
|  Cole Hauser  | … |  Eversti Stevens   |
|  Paul Bettany  | … |  Max Waters   |
|  Clifton Collins Jr.  | … |  Martin   |
|  Cory Hardrict  | … |  Joel Edmund   |
Aiheesta muualla

Transcendence Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Toisen asteen oppilaitos

Toisen asteen oppilaitos on perusasteen jälkeisiin opintoihin tarkoitettu opisto, jollaisia ovat muun muassa ammattioppilaitos ja lukio.
Toisen asteen opinnot johtavat ylioppilastutkinnon ja/tai ammatillisen perustutkinnon suorittamiseen. Näiden opintojen jälkeen opiskelijalla on oikeus hakea jatkokoulutukseen yliopistoon ja ammattikorkeakouluun. Ammatillinen perustutkinto antaa myös suoraan ammattipätevyyden opiskeltuun ammattiin.
Perusasteeksi katsotaan peruskoulu ja korkea-asteeksi korkeakouluopinnot.
Toisen asteen koulutus maittain > Alankomaat

Alankomaiden koulutusjärjestelmässä perusasteen jälkeen on opiskelijalla mahdollisuus valita yksi neljästä oppikokonaisuudesta. Eripituiset tutkintokokonaisuudet kestävät opintosuunnitelman mukaisesti suoritettuna 4–6 vuotta. Perustason tutkinto on nimeltään voorbereidend middelbaar beroepsonderwijs eli VMBO, joka vastaa ammattikoulua ja kestää neljä vuotta.
Viisi vuotta kestävä HAVO eli hoger algemeen voortgezet onderwijs on ammattikorkeakouluun valmistava yleissivistävä tutkinto. VWO eli voorbereidend wetenschappelijk onderwijs on kuusivuotinen yliopisto-opintoihin valmistava tutkinto.
Toisen asteen koulutus maittain > Ruotsi

Ruotsissa toisen asteen koulutusta uudistettiin 1970-luvulla, jolloin lukio- ja ammattikoulutus yhdistettiin uudeksi koulumuodoksi nimeltä gymnasieskola. Nykyään koulun käy valtaosa ikäluokasta.
Toisen asteen koulutus maittain > Suomi

Suomen koulujärjestelmässä peruskoulun jälkeen opiskelija voi valita yleissivistävän tai ammattiin valmistavan opiston eli yleensä lukion tai ammattioppilaitoksen. Lisäksi toisen asteen oppilaitoksia voivat olla esimerkiksi kansanopistot ja aikuiskoulutuskeskukset. Lukio-opinnot kestävät useimmiten kolme vuotta ja koostuvat kaikille yhteisten kurssien lisäksi vapaavalintaisista kursseista.
Useimpiin toisen asteen oppilaitoksiin haetaan toisen asteen yhteishaussa. Toisinaan hakuprosessiin voi sisältyä valinta- tai soveltuvuuskoe.
Toisen asteen tutkinnoiksi tai keskiasteen tutkinnoiksi kutsutaan Suomessa ylioppilas- sekä ammattikoulututkintoja. Aiempi nimitys ammattikoulututkinnoille oli kouluasteen tutkinto.
1. elokuuta 2021 alkaen toisen asteen opinnot ovat opiskelijoille maksuttomia. Saman uudistuksen myötä oppivelvollisuusikä nousee 18 vuoteen.
Toisen asteen koulutus maittain > Yhdysvallat

Yhdysvalloissa toisen asteen oppilaitokseksi luetaan muun muassa lukiota vastaava high school.
Uaboe

| Uaboe |
| --- | --- |
 Uaboen sijainti Naurussa
Valtio:  Nauru
Pinta-ala:  0,8 km²
Väkiluku (2011):  318
Uaboe (joskus myös Waboe) on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Se sijaitsee saaren luoteisrannikolla ja on osa Ubeniden vaalipiiriä. Uaboen pinta-ala on 0,8 neliökilometriä ja asukasluku on 318 (2011).
Uakarit

| Uakarit |
| --- | --- |
 Valkopääsaki (Pithecia pithecia)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kädelliset Primates
Alalahko::  Haplorrhini
Heimo::  Uakarit Pitheciidae  Mivart, 1865
Suvut
 Callicebinae Callicebus - titit  Pitheciinae Cacajao - uakarit  Chiropotes - partasakit  Pithecia - sakit 
Katso myös
   Uakarit Wikispeciesissä   Uakarit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Uakarit[lähde? ] (Pitheciidae) on apinaheimo, jonka kaikki 35 edustajaa elävät Etelä-Amerikan pohjois- ja keskiosissa Andien itäpuolella.
Uakarit ovat keskikokoisia kädellisiä, tosin ne näyttävät yleensä paksun turkkinsa takia melko vankkarakenteisilta. Tiheä turkki on yleensä väritykseltään tumma. Kasvot saattavat olla karvattomat. Tasapainoiluun käytetty häntä on yleensä karvaton.
Heimon lajit ovat päiväaktiivisia ja käyttävät pääasiassa ravinnokseen hedelmiä ja hyönteisiä. Uakarit viettävät suurimman osan elämästään puissa. Ne elävät yleensä perhekunnissa, jotka saattavat olla enintään 50 yksilön suuruisia. Uakarit kommunikoivat keskenään useilla eri äänille; tyypillisimpiä ovat korkeat huudot ja lähes lintumaiset sirkutukset.
Työmatkavähennys

Työmatkavähennys on verotettavasta tulosta työmatkakulujen perusteella tehtävä vähennys. Verovelvollinen tekee sen veroilmoitukseen. "Työmatkavähennys" on tässä yhteydessä eri asia kuin kodin ja työpaikan välisen matkan perusteella tehtävät verovähennykset.
Työmatka tarkoittaa tässä tilapäisiä matkoja työtehtävien tilapäiselle suorituspaikalle (esimerkiksi matkat työpaikalta asiakkaiden luokse).
Veroviranomaisten mukaan tilapäisistä matkoista erityiselle työntekemispaikalle aiheutuneet kustannukset, joita ei ole verovapaasti korvattu, vähennetään niin sanottuina luonnollisina vähennyksinä. Matkakustannukset vähennetään tällöin todellisten kulujen, esimerkiksi oman auton käytön mukaan, eikä niihin sovelleta 600 euron omavastuuta ja 7 000 euron enimmäisrajoitusta.
Aiheesta muualla

Matkakustannukset verotuksessa – ohje palkansaajalle, Vero.fi
Työmatkaliikunta

Työmatkaliikunta tarkoittaa työpaikan ja kodin välillä suoritettua liikuntaa esimerkiksi kävellen, pyöräillen tai muulla fyysistä aktiivisuutta vaativalla välineellä. UKK-instituutin mukaan työmatkaliikunta voi edistää hyvinvointia, vähentää liikenteen melua ja saasteita sekä säästää työnantajan kustannuksissa. Instituutin mukaan työmatkaliikunnalla on terveyshyötyjä.
Turun Kotikirkko

| Turun kotikirkko |
| --- | --- |
 Turun Kotikirkko kokooontuu Turun keskustassa, Rauhankadulla sijaitsevalla Kristikalla.
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  1996 (1999)
Pastori:  Markus Majabacka
Pääkirkko:  Kristikka Rauhankatu 12b Turku
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Turun kotikirkko on turkulainen helluntaiseurakunta. Seurakunnan toiminta on aloitettu vuonna 1996, jolloin se oli osa Turun helluntaiseurakunnan toimintaa. Vuonna 1999 seurakunta itsenäistyi omaksi seurakunnakseen. Seurakunta eroaa perinteisistä seurakunnista toimintakulttuuriltaan, esimerkiksi jumalanpalvelusmusiikin vaihdellessa raskaasta rockista akustiseen musiikkiin. Seurakunnalla on noin 90 jäsentä ja jäsenistö koostuu pääosin nuorista ja nuorista aikuisista. Seurakunnan toimintamuotoja ovat jumalanpalvelukset, solut miehille ja naisille ja rukousillat. Seurakunta on myös julkaissut Julkea Valkaisu -lehteä.
Turun Kisa-Veikot

| Työväen voimistelu- ja urheiluseura Turun Kisa-Veikot ry |
| --- | --- |

Perustettu:  1930
Entiset nimet:  Maarian Kisa-Veikot (1930–1945)
Kotiareena:  urheilutalo Rientola, Varissuon jäähalli
Paikkakunta:  Maaria, Turku
Lajit:  jalkapallo, jääkiekko, rullakiekko, sulkapallo, lentopallo, voimistelu, futsal, norsupallo, capoeira
Puheenjohtaja:  Matti Rautee
Turun Kisa-Veikot (TuKV) on vuonna 1930 Maariassa perustettu, sittemmin turkulaistunut urheilun yleisseura. Seura toimi nimellä Maarian Kisa-Veikot (MKV) 26.3.1945 saakka..
Jalkapalloa Kisa-Veikot pelasi parhaimmillaan mestaruussarjassa kahdella kaudella 1940-luvulla. TuKV:na seura pelasi vuonna 1948 ja MKV:na kaudella 1943/44, jolloin se keskeytti. Keskeytettyä, MKV-nimellä pelattua kautta ei lasketa virallisissa tilastoissa pääsarjakaudeksi.
Seura on osallistunut rullakiekon SM-liigaan vuodesta 2009 nimellä Kärsämäen ZSKA.
Jääkiekossa seuran edustusjoukkue pelaa kaudella 2020–2021 III-divisioonassa. Jääkiekon juniorijoukkueita seuralla on C-junioreista F-junioreihin asti.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
TuK-V:n tilastoja (UrheiluSuomi.com)
Toni Latvala

Toni Mikael Latvala (s. 6. heinäkuuta 1977 Vaasa) on suomalainen seiväshyppääjä. Hän edustaa Haapajärven Kiiloja ja hänen valmentajinaan toimivat Jarmo Eronen ja Reijo Latvala. Kalevan kisoista Latvala on voittanut seiväshypyn hopeaa vuonna 2002. Lisäksi hän on saavuttanut uransa aikana sisäratojen SM-kilpailuissa kultaa, hopeaa ja kaksi pronssia seiväshypyssä.
To Protect Our Way of Living

| To Protect Our Way of Living Fadeout |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 22. helmikuuta 2012
 Tyylilaji: kokeellinen rock, pop
 Kesto: 46.46
 Levy-yhtiö: Secret Entertainment
To Protect Our Way of Living on suomalaisen rockyhtyeen Fadeoutin esikoisalbumi. Se julkaistiin vuonna 2012 levymerkillä Secret Entertainment. Levyn miksaajana toimi Tim Palmer.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Topi Wiio sekä sanoittanut Marko Pajula.
Solar Lights – 5.23
One Way Track – 4.40
Grey – 4.35
Shepherd and the Wolf – 6.00
No More Hypocrisy – 4.39
Puppets and Dolls – 6.28
Palestine – 4.42
Painter – 10.19
Kokoonpano

Marko Pajula – laulu
Ilkka Kivimäki – kitara
Topi Wiio – kitara
Jukka Uusitalo – bassokitara
Jussi Lahtinen – rummut
Teemu Salo – kosketinsoitin
Kokoonpano > Tuotanto

Tim Palmer – miksaaja
Svante Forsbäck – masteroija
Arvostelut

Kaaoszine.fi: 5/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Albumi To Protect Our Way of Living Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
To Protect Our Way of Living Discogs-sivustolla (englanniksi)
Uahukanmonarkki

| Uahukanmonarkki> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Monarkit Monarchidae
Suku::  Mustamonarkit Pomarea
Laji::  iphis
Kaksiosainen nimi
 Pomarea iphis  Murphy & Mathews, 1928 
Katso myös
   Uahukanmonarkki Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Uahukanmonarkki (Pomarea iphis) eli aiemmalta nimeltään marquesasinrantamonarkki on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Uahukanmonarkkia tavataan Marquesassaariin kuuluvalla Ua Hukan saarella. Vuonna 1998 lajin kannaksi arvioitiin 500–1 250 yksilöä. Se on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi, koska sen asuinalue pienenee maanviljelyn, maastopalojen, laiduntamisen ja metsänhakkuiden takia. Uahukanmonarkin elinympäristöä ovat kosteat metsät ja pensaikot. Se syö hyönteisiä.
Tommi Soidinmäki (albumi)

| Tommi Soidinmäki Tommi Soidinmäki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2004
 Formaatti: CD
 Kesto: 44.02
 Levy-yhtiö: Suomen Mediamusiikki
Listasijoitukset
  26.
Tommi Soidinmäen muut julkaisut
|   | Tommi Soidinmäki 2004 | Kotkan siivet 2006 |
Tommi Soidinmäki on Tommi Soidinmäen esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 2004.
Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 26.
Kappaleet

Laulu joutsenien
Kaikki tytöt
Kuinka kaunista on
Kaikki susta muistuttaa
Rumba negro
Häätango
Oot iskelmää
Jos
Johnny Blue
Soittakaa lujempaa
Hei saanko luvan?
Hernandon salaisuus
Turnhout Tigers

| Turnhout Tigers |
| --- | --- |
Perustettu:  1981
Entiset nimet:  White Caps Turnhout 1981–2015
Kaupunki:   Turnhout, Belgia
Kotiareena:  Schaatsbaan Turnhout
Sarjataso:  BeNe League
Värit:           
Puheenjohtaja:  Chris Van Campenhout
Päävalmentaja:   Andy Tenbult
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Turnhout Tigers on belgialainen jääkiekkoseura Turnhoutista. Seura pelaa belgialais-hollantilaisessa jääkiekkosarjassa BeNe Leaguessa.
Seuran vanha logo
Pelaajat

päivitetty xx.xx.xxxx[lähde? ]
| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tyler O'Brien | L | 2012 | Stowe, Vermont, Yhdysvallat |  |
| 29 |  | Kevin van Crabeekx |  | 2012 | Duffel, Belgia |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 |  | Dustin DeGagne | R | 2012 | Winnipeg, Manitoba, Kanada |  |
| 8 |  | Bobby Torney | L |  | Shelburne, Vermont, Yhdysvallat |  |
| 13 |  | Marek Jancek | R | 2012 | Nove Zamky, Tšekkoslovakia |  |
| 24 |  | Christophe de Ridder C |  |  |  |  |
| 37 |  | Alexander Winterschladen | L |  |  |  |
|   |  | Niki De Herdt | L | 2013 | Lier, Belgia |  |
|   |  | Dustin Korlak | R | 2012 | Stonewall, Manitoba, Kanada |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 |  | Alexandre Lacombe | L | KH |  | Orleans, Ontario, Kanada |
| 10 |  | Niels Oerlemans | L | H |  | Turnhout, Belgia |
| 14 |  | Mike Baslyk |  | KH | 2012 | Montreal, Québec, Kanada |
| 17 |  | Pieter Smet | R | H |  |  |
| 19 |  | Sjef Szarzynski C | R | OLH |  | Turnhout, Belgia |
| 20 |  | Marek Ziarny | L | H |  |  |
| 33 |  | Lorenz Luyckx | L | H |  |  |
| 34 |  | Bram Bruyninckx |  | H | 2012 |  |
| 61 |  | Don Geerts | L | VLH |  | Geel, Belgia |
| 88 |  | Alexander Verherstraeten |  | H |  |  |
|   |  | Ward Szarzynski | L | KH | 2012 | Turnhout, Belgia |
|   |  | Jimmy Ögren | L | VLH | 2012 |  |
Aiheesta muualla

Seuran viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Työmiehen Illanvietto

Lehden etusivu vuodelta 1902.
Työmiehen Illanvietto oli Helsingissä vuosina 1902–1906 ilmestynyt sosialidemokraattinen aikakauslehti.
Työmiehen kustannusyhtiön julkaisema Työväen Illanvietto oli sisällöltään kevyt viikkolehti, joka viihdyttäjän roolinsa ohella pyrki edistämään työväenaatetta. Sen toimittajat Veikko Palomaa ja A. B. Sarlin työskentelivät samaan aikaan Työmiehen toimituksessa. Lehden avustajina toimi myös useita työväenliikkeeseen kuulumattomia henkilöitä, kuten Maila Talvio, J. J. Mikkola, Arvid Järnefelt ja Pekka Ervast.
Työmiehen Illanvieton levikki oli parhaimmillaan yli 2 600 kappaletta vuonna 1902 mutta kääntyi sen jälkeen laskuun ja oli vuonna 1904 enää runsas tuhat. Kannattamaton lehti korvattiin Sosialistisella Aikakauslehdellä.
Aiheesta muualla

Työmiehen Illanvietto digitoituna kansalliskirjastossa
Tottijärvi (järvi)

| Tottijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Nokia
Koordinaatit:  61°24′03″N, 23°19′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  oja Stenvikinjärveen 
Järvinumero:  35.211.1.009 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  87,6 m 
Rantaviiva:  4,819 km 
Pinta-ala:  0,68588 km² 
Tilavuus:  0,0019 km³ 
Suurin syvyys:  5,5 m 
Valuma-alue:  4,8 km² 
 fiTottijärvi 
Tottijärvi  on Pirkanmaalla Nokian Tottijärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Tottijärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta.
Maantietoa

Järven pituus on 1,6 kilometriä, leveys 900 metriä ja sen pinta-ala on 69 hehtaaria. Se sijaitsee 1,5 kilometriä Pyhäjärven Maivaselän rannasta luoteeseen. Järvi on kaksiosainen niin, että pohjoisen järvenselän jatkeena on Kurjennokan kohdalla etelään työntyvä 800 metriä pitkä ja 300 metriä leveä lahti. Järveen laskee kahdeksan ojaa, joista huomattavimmat tuovat vettä länsipuolen metsistä, soistuneesta Kirstuanjärvestä ja idässä olevasta Hämysvuoren alueelta. Järven laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja juoksee kolmen kilometrin matkallaan etelään Stenvikinjärven läpi ja sen jälkeen lounaaseen laskien lopuksi Pyhäjärven Pihnalanperänlahteen. Järven valuma-alueen koko on vain 4,8 km², ja siinä on suunnilleen yhtä paljon peltoja ja metsää. Veden laskennallinen viipymä järvessä onkin jopa 1,2 vuotta. Rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä. Rantoja reunustavat useimmiten peltomaat, mutta joissakin kohdissa on myös metsämaata. Tottijärven kirkonkylä jää järven itäpuolelle ja järven vaikutuspiirissä on toistakymmentä maatilaa ja muita asuintaloja. Taajaman jätevesiä puhdistetaan omassa pienpuhdistamossa, joka laskee vedet järveen. Rannoille on rakennettu lähes 50 vapaa-ajanasuntoa. Niille johtaa tiet kirkonkylän läpi kulkevalta yhdystieltä 2992 ja siitä haarautuvalta yhdystieltä 13769 tai talojen omilta tieltä.
Vedenlaatu

Tottijärven vedenlaatua on tutkittu vuodesta 1980 lähtien epäsäännöllisin väliajoin, mutta kuitenkin kohtuulisen tiheästi. Vuosina 1999 ja 2000 on lisäksi tarkkailtu Tottijärven pienpuhdistamon puhdistustehoa sekä sen aiheuttamia kuormituksia järvessä. Tottijärven vesi on ruskeanväristä, vaikka se on vähähumuksinen järvi. Vedessä on runsaasti ravinteita ja se onkin erittäin rehevöitynyt järvi. Veden happamuustaso on normaali ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä.
Järven ravinnepitoisuudet ovat voimakkaasti koholla. Ne vaihtelevat voimakkaasti sekä eri vuosina että eri  vuodenaikojen mukaan. Kesäisin fosforipitoisuus nousee yleensä erittäin rehevien järvien tasolle, mutta talvisin se laskee rehevien tai lievästi rehevien järvien tasolle. Tämä voidaan selittä laajan peltoalueen tuomalla hajakuormituksella, joka on riippuvainen sademääristä. Myös Tottijärven vedenpuhdistamon päästöt vaikuttavat kuormitukseen vähäisin määrin. Koska vedessä esiintyy runsaasti ravinteita, kuluttavat ne veden happea talvisin jääkannen alla. Jos järven jääpeite säilyy pitkään tai jos alusvesi on ollut järven jäätyessä lämmintä, kuluu järven happi lähes loppuun. Talvella vuosina 1981, 1993, 1996 ja 2000 alusveden lämpötila oli korkea ja pohjan läheinen vesikerros oli täysin hapeton. Kun hapenkulutus on muina vuosina ollut suurta, happipitoisuus on laskenut pintavesissä kylläisyysasteella ilmaistuna alle 50 % ja alusveden happipitoisuus ollut vähäinen. Happitilanne on siten aina korkeintaan välttävä. Matalana järvenä Tottijärvi ei lämpötilakerrostu kesällä, joten silloin ei happiongelmia esiinny.
Tottijärven veden hygieeninen laatu on ollut uimavesiluokituksen mukaan hyvä, vaikka lämpökestoisia kolibakteereja on ajoittain todettu pieniä määriä. Tottijärvi soveltuu virkistyskäyttöön välttävästi. Järvessä saattaa kesäisin esiintyä leväkukintoja.
Historiaa

Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Tottjärvi”. Vuonna 1953 julkaistun peruskartan mukaan kaikki järven rannat oli raivattu pelloksi, mutta vuoden 1975 kartassa joitakin rantoja oli annettu metsittyä. Rannoilta alettiin samaan aikaan myydä vapaa-ajan asunnoille tontteja ja kirkonkylä kehittyi voimakkaasti 1980-luvulla.
Tšadjärvi

| Tšadjärvi |
| --- | --- |
 Tšadjärven sijainti Afrikassa ja sen pinta-alan muutos välillä 1972–2007
Valtiot:   Tšad  Niger  Nigeria  Kamerun
Koordinaatit:  13°05′57″N, 14°30′17″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100  m 
Rantaviiva:  650  km 
Pinta-ala:  1 500 km²
Tilavuus:  73 km³
Keskisyvyys:  1,5 m
Suurin syvyys:  7 m
Valuma-alue:  2 381 635 km2 
 fiTšadjärvi 
Järven kartta ja rannikkovaltiot.
Tšadjärvi (ransk. Lac Tchad) on järvi Länsi-Afrikassa. Se sijaitsee neljän valtion (Tšad, Kamerun, Niger ja Nigeria) alueella. Järvi on keskisyvyydeltään puolitoista metriä syvä ja syvimmältä kohdaltaan noin seitsemän metriä syvä. Se saa suurimman osan vedestään etelästä virtaavista Chari- ja Logonejoista.
Tšadjärvi kuivui voimakkaasti 1960-luvulta 1980-luvulle. Järven pinta-ala oli vuonna 2006 laskenut 40 000 neliökilometristä vähän yli 1 300 neliökilometriin ja sen vesimäärä oli pudonnut alle viidesosaan. Kutistumisen syynä ovat olleet ilmastonmuutos ja keinokastelu. Etenkin vuodesta 2004 lähtien järven vesimäärä on jälleen kasvanut sademäärien lisääntyessä.
Tšadjärven ja siihen laskevien jokien kaloista taloudellisesti merkittävimpiä ovat olleet alestit ja Hydrocynus-suvun tetrakalat.
Nimi

Tšadjärvi ei ole saanut nimeään Tšadin valtiosta, vaan päin vastoin Tšad on nimetty kyseisen järven mukaan. Järven nimi puolestaan juontaa juurensa kanurin kielen sanaan Sádǝ, joka merkitsee laajaa vesimuodostumaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tšadjärvi Wikimedia Commonsissa
U – July 22

| U – July 22> Utøya 22. juli |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Erik Poppe
Käsikirjoittaja:   Siv Rajendram Eliassen  Anna Bache-Wiig 
Tuottaja:   Finn Gjerdrum  Stein B. Kvae 
Säveltäjä:  Wolfgang Plagge
Kuvaaja:  Martin Otterbeck
Leikkaaja:  Einar Egeland
Pääosat:   Andrea Berntzen  Aleksander Holmen  Brede Fristad  Elli Rhiannon Müller 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Norja
Levittäjä:  Nordisk Film
Ensi-ilta:   2018-2-1919. helmikuuta 2018 (Berlinale)  2018-3-99. maaliskuuta 2018 (Norja)  2018-10-1919. lokakuuta 2018 (Suomi)  
Kesto:  90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  norja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
U – July 22 (alkuperäiseltä nimeltään Utøya 22. juli, tunnetaan myös nimellä Utøya: July 22) on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut Erik Poppen ohjaama norjalainen draamaelokuva. Elokuva pohjautuu vuonna 2011 tapahtuneeseen Utøyan verilöylyyn, mutta sen hahmot ovat fiktiivisiä. Elokuva on kuvattu yhdellä 90 minuutin mittaisella katkeamattomalla otolla, jossa Utøyan saaren heinäkuun 22. päivän tapahtumat toisinnetaan reaaliajassa Kaja-nimisen tytön näkökulmasta.
Ohjaaja Poppen suunnitelmat tehdä elokuva näistä tapahtumista herättivät laajaa keskustelua Utøyan verilöylyn kaltaisten traagisten tapahtumien dramatisoimisesta, erityisesti niin pian tapahtuneen jälkeen. Poppe suunnitteli elokuvansa tiiviissä yhteistyössä yli 40 saarelta selviytyneen kanssa, tavoitteenaan luoda mahdollisimman autenttinen ja puhtaasti uhrien näkökulman säilyttävä kokonaisuus. Iskujen tekijä nähdään elokuvassa vain kahdesti vilaukselta, etäältä kuvattuna.
Vastaanotto

U – July 22 sai ilmestyessään pääosin myönteisen vastaanoton. Elokuvasivusto Rotten Tomatoes ilmoittaa, että 83 prosenttia kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvostelun. Elokuvalehti Episodi antoi sille neljä tähteä viidestä, kutsuen sitä "karmaisevan tehokkaaksi" elokuvaksi, joka "jättää tyhjän olon, mutta se on todennäköisesti ollut tekijöiden päämääräkin".
Helsingin Sanomien elokuvakriitikko Anton Vanha-Majamaa puolestaan antoi elokuvalle kaksi tähteä viidestä; hän piti elokuvaa "inhottavana kokemuksena, jota on vaikea suositella kellekään". Vanha-Majamaan mukaan elokuva ei opeta katsojalle mitään uutta uhreista, selviytyjistä, iskun tekijästä saati sen vaikutuksista Norjan yhteiskuntaan.
Työmarkkinat

Työmarkkinat ovat työnantajien ja työntekijöiden väliset markkinat, joilla työnantajat etsivät työntekijöitä ja työvoimaan kuuluvat henkilöt etsivät työtä; kun tarjonta kohtaa kysynnän, työnhakija ja työnantaja solmivat työsuhteen.
Työmarkkina on talouden suurin yksittäinen markkina ja sillä on monia erityispiirteitä. Käytännössä työmarkkinat eroavat täydellisen kilpailun mallista erityispiirteidensä takia. Talousteorian perusmallissa työvoiman kysyntä ja tarjonta määräävät muun muassa eri ammattialojen palkkojen suuruuden. Teorian taustalla on ajatus, että kun työvoiman kysyntä nousee tai tarjonta laskee, työntantajat nostaisivat alan palkkoja. Palkkojen nousu lisäisi puolestaan alan houkuttelevuutta, jolloin työvoiman tarjonta lisääntyisi. Perinteinen mikrotaloustieteen analyysi täydellisen kilpailun oletuksin kuvaa kuitenkin huonosti työmarkkinoiden nykyistä toimintaa. Monen pienipalkkaisen alan palkat ovat laskeneet suhteessa muihin aloihin, vaikka Suomessa vallitsee työnantajajärjestöjen mukaan huutava pula henkilöistä, jotka olisivat halukkaita tekemään kyseisiä töitä.
Työn taloustiede tutkii työmarkkinoiden toimintaa. Yleisiä kysymyksiä ovat, mitkä tekijät vaikuttavat työllistymiseen ja työttömyyteen sekä miten palkka määräytyy. Työttömyys ja sen pitäminen sopivalla tasolla ovat useimpien länsimaisten hallitusten prioriteettilistan kärjessä. Työmarkkinatasapaino tarkoittaa reaalipalkan ja työllisyyden välistä yhteyttä. Toisin sanottuna työmarkkinoiden tasapaino määrää palkkatason sekä työllisyyden.