stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Olof Wibelius
Suomen sodan aikainen toiminta

Suomen sodan aikana Wibelius jäi virkapaikalleen kun venäläiset miehittivät Kuopion 15. maaliskuuta 1808 ja hän kehotti lääninsä asukkaita pidättymään aseellisesta vastarinnasta. Kun venäläisten joukkojen ylipäällikkö Friedrich Wilhelm von Buxhoevden antoi maaherroille käskyn takavarikoida niiden upseerien virkatalot jotka vielä taistelivat Ruotsin armeijan riveissä Wibelius lähetti 14. huhtikuuta 1808 von Buxhoevdenille kirjeen jossa hän piti määräystä lainvastaisena ja vetosi von Buxhoevdeniin sen perumiseksi. Tästä tapauksesta J. L. Runeberg sai aiheen Maaherra-runoonsa. Pian tämän jälkeen Johan August Sandelsin ruotsalaiset joukot kuitenkin valtasivat Kuopion takaisin toukokuun puolivälissä. Sandelsin joukoissa taisteli myös vapaaehtoisia talonpoikia ja tämän vuoksi Venäjän sotaministeri A. A. Araktšejev väitti Wibeliuksen nostattaneen kansaa kapinaan läänissään ja käski tuomaan hänet vangittuna Pietariin. Wibelius poistuikin tämän vuoksi Kuopiosta Sandelsin joukkojen mukana pohjoiseen ja hänen mukanaan lähti suuri osa lääninhallituksen virkamiehistä.
Viimeiset vuodet

Suomen sodan jälkeen Wibelius siirtyi Ruotsiin jossa hän sai kuninkaalta eläkkeen ja toimi vielä Värmlannin läänin maaherrana 1809–1813. Hänestä tuli Ruotsin tiedeakatemian jäsen 1812.
Albert Edelfelt maalasi Wibeliuksen ja venäläisen kenraalin tapaamisesta kuuluisan taulun, jonka jäljennös on sittemmin ollut hyvin suosittu: erityisesti tuomarin tehtävässä toimivat juristit ovat mielellään ripustaneet sellaisen virkahuoneensa seinälle.
Kaiku (täsmennyssivu)

Kaiku voi tarkoittaa:
kaiku, äänen tai muun signaalin heijastuma
Kaiku, oululainen lehti
Kaiku, suomalainen harvinainen etunimi
Kaiku, Ellen Thesleffin maalaus vuodelta 1891
Kaiku, Ville Vallgrenin veistos
Kaiku, kukonpoika sarjakuvassa Kieku ja Kaiku
Kaiku, Suomen valtion merenmittausalus
Kaiku Entertainment, musiikkiyhtiö.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaiku”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalajoen helluntaiseurakunta

| Kalajoen helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  1989
Saarnaaja:  Heikki Leinonen
Pääkirkko:  Risteystemppeli Kuusitie 4 85100 Kalajoki
TV:  TV7
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalajoen helluntaiseurakunta on Kalajoella toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1989. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Kalajoen keskustassa Kuusitiellä.
Seurakunnan toiminta alkoi rukouspiirinä 1970-luvulla. Seurakunnan perustoiminta muodostuu viikoittain järjestettävistä ylistyksen illoista, rukousilloista sekä ehtoolliskokouksista. Sielunhoitopuhelin päivystää kerran viikossa. Seurakunta tekee myös lähetystyötä Venäjällä.
Kalajoen helluntaiseurakunnan rukoushuone on nimeltään Risteystemppeli. Rukoushuone valmistui toukokuussa 2021.
Seurakunnan tilaisuuksia lähetetään muun muassa TV7:n televisio- ja verkkokanavilla.
Jukka Pirttilä

Jukka Pirttilä (s. 1. lokakuuta 1970 Riihimäki) on suomalainen taloustieteilijä. Pirttilä on julkistalouden professori Helsingin yliopistossa ja Valtion taloudellisessa tutkimuskeskuksessa .
Vuosina 2008−2018 hän työskenteli professorina Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoulussa. Pirttilä toimii myös tutkijana YK-yliopiston (UNU) kehitystaloustieteen tutkimuslaitoksessa, UNU-WIDERissä. Pirttilä on erikoistunut julkistaloustieteeseen ja kehitystaloustieteeseen. Aiemmin hän on työskennellyt tutkijana Palkansaajien tutkimuslaitoksella, Suomen Pankin siirtymätalouksien tutkimuslaitoksella ja valtioneuvoston kansliassa sekä vierailevana tutkijana Cambridgen yliopistossa . Pirttilä on Helsingin yliopiston taloustieteen dosentti .
Pirttilä on koulutukseltaan valtiotieteiden tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1998 väitöskirjallaan "Essays on Environmental Taxation in a Second-Best World" .
Taloustieteeseen keskittyvä IDEAS/RePEc -tietokanta rankkaa Pirttilän taloustieteilijöiden ylimpään kymmeneen prosenttiin tieteellisten julkaisujen perusteella .
Aiheesta muualla

Pirttilän tieteelliset julkaisut IDEASissa
Pirttilän profiili, UNU-WIDER
Pirttilän profiili, Helsingin Yliopisto
Jüterbog

| Jüterbog |
| --- | --- |

 vaakuna
 Jüterbog
 Koordinaatit: 52°0′N, 13°4′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Brandenburg
Piirikunta:  Teltow-Fläming
Hallinto:  
 – Pormestari:  Bern Rüdiger (FDP)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  175,68 km²
Korkeus:  71 m
Väkiluku (31.12.2016):  12 308
 
 www.jueterbog.eu  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jüterbog on kaupunki Brandenburgin osavaltiossa, itäisessä Saksassa. Se kuuluu Teltow-Flämingin piirikuntaan. Kaupungin asukasluku vuoden 2016 lopussa oli 12 308. Sen pinta-ala on 175,68 neliökilometriä.
Jüterbogille myönnettiin kaupunginoikeudet vuonna 1174 toisena kaupunkina nykyisen Brandenburgin alueella. Myöhäiskeskiajalla kaupunki kuului Magdeburgin arkkihiippakuntaan. Vuonna 1648 sen hallinto siirtyi Saksille, ja vuonna 1815 Preussille.
Jüterbogia ympäröi keskiaikainen kaupunginmuuri. Kaupunki kuuluu Brandenburgin "Städte mit historischen Stadtkernen" -yhteisöön.
Große Straße ja Nikolaikirche Jüterbogissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jüterbog Wikimedia Commonsissa
Junktionaalinen rytmi

Junktionaalinen rytmi on sydämen eteis-kammioalueelta, useimmiten eteis-kammiosolmukkeesta lähtöisin oleva rytmi. Junktionaalinen rytmi on useimmiten eteis-kammiokatkoksen tai sinussolmukkeen toiminnan häiriintymisen aiheuttama puolustusreaktio.
Junktionaalinen pakorytmi

Junktionaalinen pakorytmi on eteis-kammiosolmukkeen luoma rytmi, joka johtuu sinussolmukkeen toiminnan lakkaamisesta.
Hoito

Junktionaalisen rytmin hoito riippuu potilaan tilasta ja sydämen lyöntitiheydestä. Hoito suoritetaan seuraavissa tapauksissa:
Täydellinen eteis-kammiokatkos, hoidetaan pysyvällä tahdistimella.
Sairas sinus -oireyhtymä, hoidetaan pysyvällä tahdistimella.
Tapauksissa joissa kyseessä on bradykardia, oireita aiheuttava takykardia, tai sinussolmukkeen toiminnan lopullinen lakkaaminen.
Lääkkeiden yliannostuksesta aiheutuva junktionaalinen rytmi. Hoidetaan lääkityksellä.
Obanazawa

| Obanazawa (尾花沢市) |
| --- | --- |
 Ginzan-onsen
 lippu:  symboli
 Obanazawan sijainti Yamagatan prefektuurissa
 Obanazawa
 Koordinaatit: 38°36′02″N, 140°24′20″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Tōhoku
Prefektuuri:  Yamagatan prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  372,53 km²
Väkiluku (10/2020):  15 452
 – Väestötiheys:  41 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Idänselkova
 – Kukka:  Alppiruusu
 
 http://www.city.obanazawa.yamagata.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Obanazawa (jap. 尾花沢市, Obanazawa-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Yamagatan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin koillisosassa Obanazawan allaslaaksossa. Kaupungin läpi virtaa Mogamijoen sivujoki Nyū. Idässä kaupungin alue nousee Ōuvuorille ja rajautuu Miyagin prefektuuriin. Obanazawassa on 15 452 asukasta (lokakuussa 2020) ja sen pinta-ala on 372,53 neliökilometriä.
Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla Obanazawa kehittyi markkinapaikkana, Ushū-kaidō-tiereitin postiasemana (shukuba) ja paikallisena hallintokeskuksena (jin’ya). Läheisen Nobesawan hopeakaivoksen vuoksi alue oli suoraan Tokugawa-bakufun hallinnassa. Kaupunkioikeudet osana Japanin nykyistä kunnallishallintoa Obanazawalle myönnettiin vuonna 1959. Seutu tunnetaan runsaslumisuudestaan. Siellä viljellään muun muassa riisiä, tattaria ja vesimeloneja. Silkinviljely oli aiemmin merkittävä elinkeino. Kaupunkiin on sijoittunut myös elektroniikkateollisuutta.
Obanazawan nähtävyyksiin kuuluu Ginzan-onsenin kuuma lähde, joka sijaitsee Funagatavuoren juurella. Sen ympäristö on osa prefektuurin luonnonpuistoa.
Kuvia

Obanazawan kaupungintalo
Ginzan-onsen talvella
Shiroganen vesiputous
Näkymä Shin-Tsurukon padolta
Obanazawan kantakaupunki vuoden 1976 ilmakuvassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Obanazawa Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Obbi Oulare

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Mamadou Obbi Oulare
Syntymäaika: 8. tammikuuta 1996
Syntymäpaikka: , Belgia
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 196 cm
Seura
Seura:  Club Brugge
Pelinumero: 58
Junioriseurat
2003-2005:  FC Brussels
2005-2006:  RSC Anderlecht
2006-2011:  Lille OSC
2011-2012:  ES Wasquehal
2012-2013:  Standard Liège
2013-2014:  Club Brugge
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2014- |  Club Brugge | 5 | (1) |
Maajoukkue
| 2013-2014 |  Belgia U18 | 5 | (0) |
| 2014- |  Belgia U19 | 5 | (6) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 12. joulukuuta 2014.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 12. joulukuuta 2014.
Mamadou Obbi Oulare (s. 8. tammikuuta 1996) on guinealaiset sukujuuret omaava belgialainen jalkapalloilija, joka edustaa Jupiler Pro Leaguessa pelaavaa Club Bruggea. Pelipaikaltaan Oulare on hyökkääjä. Hänen isänsä, guinealainen Souleymane Oulare, oli myös jalkapalloilija.
Seurajoukkueura

Oulare edusti nuorissa muun muassa ranskalaista Lille OSC:ia, jossa hän pelasi vuodet 2006-2011. Vuonna 2013 hän siirtyi Club Bruggen nuorten joukkueeseen. Edustusjoukkueessa Jupiler Pro Leaguessa Oulare debytoi syyskuussa 2014 KRC Genkiä vastaan. Kaudella 2014-2015 Oulare debytoi myös Eurooppa-liigassa HJK:ta vastaan.
Maajoukkueura

Oulare on pelannut Belgian eri nuorten maajoukkueissa. Nykyisin hän edustaa alle 19-vuotiaita, joissa hän on pelannut vuodesta 2014. Viidessä maaottelussa on syntynyt peräti kuusi osumaa.
Käännös suomeksi
Kaksijuosteiset RNA-virukset

| Kaksijuosteiset RNA-virukset |
| --- | --- |
 Rotaviruspartikkelit
Virusten luokittelu
Ryhmä::  III Kaksijuosteiset RNA-virukset
Kunta::  Virus
Heimot
  Birnaviridae  Cystoviridae  Hypoviridae  Partitiviridae  Reoviridae  Totiviridae  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaksijuosteiset RNA-virukset (dsRNA-virukset, Double-stranded RNA viruses) ovat ryhmä viruksia, joiden genomi muodostuu kahdesta toisiinsa sitoutuneesta RNA-juosteesta. Ne jaetaan kuuteen heimoon, joista suurin on Reoviridae. Kaksijuosteisten RNA-virusten ryhmään kuuluvat virukset ovat hyvinkin erilaisia genomeiltaan, virionien rakenteiltaan ja kohde-eliöiltään: jotkut ryhmän viruksista, kuten rotavirus, tartuttavat ihmisiä, kun taas toisten kohde-eliöitä ovat eläimet, kasvit, sienet tai bakteerit.
Merkittäviä kaksijuosteisia RNA-viruksia ovat esimerkiksi rotaripulia aiheuttava rotavirus, sinikielitautia aiheuttava BTV-virus, kanoja tartuttava IBD-virus ja Pseudomonas-bakteereja tartuttava Φ6-bakteriofagi.
Aiheesta muualla

ViralZone: Double-stranded RNA viruses (englanniksi)
ViralZone: Double-stranded RNA virus replication (englanniksi)
Kalervo Seppola

Pekka Kaarle Kalervo Seppola (29. kesäkuuta 1913 Kangasniemi – 2. tammikuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen pääsarjatason jää- ja jalkapalloilija 1930-luvulla. Ammatiltaan hän oli myyntiedustaja.
Kalervo Seppola oli ammatiltaan tehtaanedustaja. Hän suoritti merkonomitutkinnon Helsingin Liikemiesten Kauppaopistossa. Vuodesta 1939 hän työskenteli Suomen Kumitehtaan palveluksessa Seppola osallistui niin talvi- kuin jatkosotaan sotilasarvona yliluutnantti. Sodan ajan ansioista hänelle myönnettiin Vapaudenristin ritarikunnan 4. luokka.
Seppola harrasti nuoruudessaan 1920-luvulta lähtien jää- ja jalkapalloa seuranaan HJK. Hän nousi HJK:n jääpallon mestaruussarjamiehistöön hyökkääjäksi vuonna 1932. Hän pelasi kaikkiaan 50 pääsarjaottelua vuosina 1932–1948. Maajoukkueessa Seppola pelasi ensimmäisen kerran vuonna 1934 Viroa vastaan. Kaikkiaan maaotteluita kertyi 5 A- ja 2 B-maaottelua. Jalkapallossa Seppola pelasi HJK:n pääsarjajoukkueessa kaikkiaan 12 ottelua kausilla 1936–1941 tehden niissä kolme maalia. Näinä vuosina HJK voitti kaksi Suomen mestaruutta, mutta Seppolan rooli oli enemmän vaihtomiehenä.
Saavutukset urheilijana

Jääpallo:
SM-kulta 1937
SM-hopeaa 1946
Kaksi SM-pronssia 1938 ja 1941
5A- ja 2 B-maaottelua
Jalkapallo:
Kaksi SM-kultaa 1936 ja 1938
Kaksi SM-hopeaa 1937 ja 1939
Kalevi Hongisto

| Kalevi Hongisto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. helmikuuta 1954 (ikä 70) Utajärvi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  177 cm
Paino:  74 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1973–1984
Seurat:  FoPS (SS, I-div, SML) Kärpät (I-div, SML) HPK (I-div, SML)
Kalevi Hongisto (1. helmikuuta 1954 Oulu) on entinen suomalainen jääkiekkoilija. Hongisto edusti urallaan Forssan Palloseuraa, Oulun Kärppiä sekä Hämeenlinnan Pallokerhoa.
Hongisto pelasi ensimmäiset miesten ottelunssa FoPS:in riveissä kaudella 1973–1974, jolloin joukkue pelasi Suomen sarjaa. Seuraavaksi kaudeksi sarjan nimeksi muuttui I-divisioona. Hongisto oli nostamassa FoPS:ia jääkiekon SM-liigaan kauden 1974–1975 päätteeksi.
Kausi 1975–1976 oli Hongiston ensimmäinen SM-liigassa. Hongisto pelasi 20 ottelua, joissa hän teki kolme tehopistettä. Kausi jäi Hongiston viimeiseksi FoPS:ssa.
Kaudeksi 1976–1977 Hongisto siirtyi I-divisioonassa pelanneen Oulun Kärppien riveihin. Hongisto oli nostamassa Kärppiä SM-liigaan ja pelasikin kaudella 1977–1978 35 SM-liigaottelua Kärpissä. Pisteitä syntyi nyt yhdeksän. Piste-ennätys parani vielä kaudella 1978–1979, jolloin Hongisto teki 35:een otteluun 11 pistettä.
Vuodet 1979–1983 Hongisto pelasi jälleen I-divisioonassa, nyt Hämeenlinnan Pallokerhon paidassa. Kaudella 1980–1981 syntyi henkilökohtainen I-divisioonan piste-ennätyss, kun Hongisto teki 34 tehopistettä. HPK nousi SM-liigaan kaudeksi 1983–1984, mikä jäi Hongiston viimeiseksi kaudeksi.
Hongisto pelasi urallaan 102 ottelua SM-liigassa. Näissä otteluissa Hongisto teki 11 maalia ja antoi 16 maalisyöttöä. I-divisioonassa otteluita kertyi 185, joissa Hongisto teki 70 maalia ja antoi 69 maalisyöttöä.
Kaksiajoratainen tie

Kulosaaren silta, keskikaidetie Helsingissä.
Kaksiajoratainen tie tarkoittaa tietä, jolla molemmille suunnille on omat ajoratansa eli ajosuunnat on fyysisesti erotettu toisistaan. Tavallisesti vastakkaisten ajosuuntien erottelu on toteutettu maakaistaleella, yhdellä tai kahdella erillisellä kaiteella tai maakaistaleella ja yhdellä kaiteella mikäli keskialueella ei ole valaisinpylväitä. Esimerkiksi moottoritiet, keskikaidetiet ja esplanadityyppiset kadut ovat kaksiajorataisia teitä. Ajokaistoja voi liikennemääristä riippuen olla yksi tai useampi ajorataa kohden.
Kaksiajorataisen tien päätavoite on liikenneturvallisuuden kohentaminen estämällä ajoneuvojen ajautuminen vastaantulevien kaistalle liukkauden, ajovirheiden tai nukahtamisen seurauksena. Nokkakolarien estämisen lisäksi ne mahdollistavat hitaampien ohittamisen turvallisesti koska käytössä on yleensä ohituskaista. Kaksiajorataiset tiet ovat leveäkaistateiden ohella merkittävä keino parantaa liikenneturvallisuutta käytettävissä olevien niukkojen tiemäärärahojen puitteissa. Moottoritiet olisivat turvallisimpia, mutta monilla tieosuuksilla alhaiset liikennemäärät ja käytettävissä olevat tiemäärärahat eivät mahdollista niitä.
Keskikaidetie

Keskikaidetie on erityisellä vastakkaiset ajosuunnat erottavalla yksinkertaisella keskikaiteella varustettu tie.
Keskikaideteitä käytetään laajasti Ruotsissa, mistä mallia on otettu Suomeenkin.
Muutamassa kohteessa Suomessa on moottoritiellä ajoratojen välissä käytetty yhtä kaidetta, mutta näissä tapauksissa ei puhuta keskikaidetiestä vaan keskikaiteellisesta moottoritiestä.
Keskikaidetiet on varustettu erityisillä opasteilla ja ajoratamaalauksilla. Yleensä nämä tieosuudet eivät ole muutamaa kilometriä pitempiä. Keskikaideteitä on Suomessa yleensä rakennettu vanhoille tieosuuksille niiden parannustöiden yhteydessä niin että tietä on levennetty nelikaistaiseksi ja väliin on asennettu teräskaide.
Karjalammi

Karjalammi voi tarkoittaa:
Karjalammi, järvi Urjalassa
Karjalammi, järvi Sodankylässä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Karjalammi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaikuharjun koulu

Kaikuharjun toiminta siirtyy Liipolan Monitoimitaloon
Kaikuharjun koulu on peruskoulu Lahden Liipolassa. Koulu antaa opetusta kuulovammaisille ja kielellisistä häiriöistä kärsiville (dysfasia). Koulussa saa tukiavustusta eli erityisopetusta.
Aiheesta muualla

Kaikuharjun erityiskoulu (Arkistoitu – Internet Archive)
Kalajoen Seutu

Kalajoen Seutu on Kalajoen paikallislehti. Lehti perustettiin vuonna 1997. Lehden kustantaja oli aiemmin Printtimedia Kalajoen Seutu Oy. Toukokuussa 2011 Keski-Pohjanmaan Kirjapaino Oyj osti lehden liiketoiminnan. Samaan aikaan KePo osti myös toisen paikkakunnalla ilmestyvän paikallislehden, Kalajoki-lehden, liiketoiminnan, ja uuden omistajan tavoitteena on sulauttaa Kalajoen Seutu ja Kalajoki-lehti yhdeksi lehdeksi vuodenvaihteeseen mennessä.
Kalajoen Seutu ilmestyy toistaiseksi omana lehtenään keskiviikkoisin. Vuonna 2007 lehden levikki oli 2086. Kalajoen Seutu valittiin Suomen parhaaksi paikallislehdeksi vuonna 2006.
Aiheesta muualla

http://www.kalajoenseutu.net
Karl Gustaf Werander

Karl Gustaf Werander (28. toukokuuta 1705 Lapväärtti – 31. joulukuuta 1771 Tukholma) oli  suomalainen pappi ja valtiopäivämies.
Karl Gustaf Weranderin vanhemmat olivat kirkkoherra Jakob Werander ja Maria Wesbom ja puolisot vuodesta 1728 Birgitta Kristina Sand (k. 1759) ja vuodesta 1759 Hedvig Eleonora Lindhielm (k. 1770). Werander oli Västeråsin lukion oppilas, ylioppilaana hän tuli Turkuun 1722 ja valmistui maisteriksi 1726. Papiksi hänet vihittiin 1727 ja määrättiin Pohjanmaan jalkaväkirykmentin pastoriksi. Kokkolan kirkkoherra Weranderista tuli 1735 ja lääninrovasti 1740. Werander pakeni sotaa Ruotsiin seuraava vuonna, Simtunan ja Altunan kirkkoherra hän oli vuodesta 1743 ja rovasti 1744. Tukholman suomalaisen seurakunnan kirkkoherraksi hänet nimitettiin 1750, samoin kuin Tukholman konsistorin jäseneksi. Valtiopäivämiehenä Werander toimi 1740–1741, 1742–1743, 1751–1752 ja 1760–1762. Teologian kunniatohtoriksi hänet vihittiin Lundissa 1768.
Kalevi Hemilä

| Kalevi Hemilä> Maatalousministeriön kansliapäällikkö |
| --- | --- |
 1999–2002  
Edeltäjä:  Reino Uronen
Seuraaja:  Jarmo Vaittinen
Maa- ja metsätalousministeri
 Lipposen I hallitus 13.4.1995–15.4.1999  Lipposen II hallitus  15.4.1999–1.2.2002  
Edeltäjä:  Mikko Pesälä
Seuraaja:  Raimo Tammilehto
Henkilötiedot
Koko nimi:  Matti Kalevi Hemilä
Syntynyt: 21. syyskuuta 1952 (ikä 72) Kärsämäki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  virkamies, kansliapäällikkö
Tiedot
Puolue:  Suomen Keskusta
Matti Kalevi Hemilä (s. 21. syyskuuta 1952 Kärsämäki) on suomalainen elinkeinoelämän vaikuttaja ja poliitikko. Hän toimi Lipposen ensimmäisessä (1995–1999) ja toisessa hallituksessa maa- ja metsätalousministerinä (ammattiministeri).
Hemilä kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1971 ja väitteli maatalous- ja metsätieteiden tohtoriksi 1984. Hän työskenteli tutkijana Maatalouden taloudellisessa tutkimuslaitoksessa 1980–1986 ja toimi maatilahallituksen viimeisenä pääjohtajana 1986–1992. Virkaan nimitettäessä lokakuussa 1986 juuri 34 vuotta täyttänyt Hemilä oli itsenäisen Suomen toistaiseksi kaikkien aikojen nuorin keskusviraston pääjohtaja. Vuosina 1993–1995 hän oli maa- ja metsätalousasioiden erityisasiantuntijana Suomen EU-edustustossa Brysselissä ja ministerikautensa jälkeen 1999–2002 maa- ja metsätalousministeriön kansliapäällikkönä. Hemilä siirtyi 2002 Elintarviketeollisuusliiton toimitusjohtajaksi ja 2003 edelleen Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliiton johtoon.
Hemilä sai rajun aivoverenvuodon 24. syyskuuta 2003, josta kuitenkin kuntoutui ja palasi työelämään. Huhtikuussa 2005 Hemilä aloitti Keskinäisen eläkevakuutusyhtiö Eteran varatoimitusjohtajana. Eteran toimitusjohtajana hän toimi 1. tammikuuta 2006 alkaen 16. joulukuuta 2009 asti, jolloin hän yllättäen erosi toimitusjohtajan tehtävistä. Aiemmin samana vuonna hän oli hakenut julkisesti Kuntien eläkevakuutuksen toimitusjohtajuutta, mutta ei tullut valituksi. Tasavallan presidentti myönsi Hemilälle ministerin arvonimen 30. marraskuuta 2007.
Oppimisalusta

Oppimisalusta tai verkkoperustainen oppimisympäristö tarkoittaa oppimisympäristön verkkoteknologista osaa, jolla tuetaan oppimisprosessien sekä siihen läheisesti liittyvien muiden toimintojen hallintaa.
Useimmat oppimisalustat sisältävät välineitä oppimateriaalien verkkojulkaisemiseen ja hallintaan, erilaisia keskustelutoimintoja sekä mahdollisuuden tehdä ja palauttaa tehtäviä sähköisesti. Opiskelu verkossa voi olla etäopiskelua tai se voi tapahtua luokkahuoneessa, jossa opiskelijoilla on käytössään tietokone. Verkko-opiskelu vapauttaa opiskelijat ja opettajat tekemään työtä valitseminaan aikoina, mutta toisinaan voidaan myös sopia yhteisestä opiskeluajasta ja käydä tosiaikaista keskustelua.
Oppimisalustan palveluntarjoaja saattaa myydä joko oikeutta ohjelmiston käyttöön tai palvelintilaa tai molempia. Osa oppimisalustoista on kaupallisia, osa taas perustuu avoimeen lähdekoodiin. Vapaissa ohjelmissa on jo paljon hyvin kehittyneitä ominaisuuksia kuten wikityökalu. Näitä ohjelmia käyttäjät voivat vapaasti muokata tarpeitaan vastaaviksi.
Historia

Katso oppimisympäristön historia, koska nämä kaksi termiä ovat historiallisesti olleet sekaisin käytössä.
Nykytilanne

Digitaalisten oppimisympäristöjen kehitys ja käyttö on lisääntynyt lähivuosina. Koronaviruspandemian aiheuttamien rajoitusten vuoksi monissa suomalaisissa kouluissa on jouduttu siirtämään opetus lähiopetuksesta etäopetukseen, joka on tuonut mukanaan runsaasti oppimiseen sekä opetuksen hallintaan liittyviä ongelmia. Opettajat ovat joutuneet siirtämään kaiken opiskelun verkkoympäristössä toteutettavaksi.
Oppimisalustoja

Erilaisia oppimisalustoja oli jo vuonna 2000 yli 3 000 ja määrä on kasvanut koko ajan.
Joitain Suomessa tunnettuja ja käytettyjä oppimisalustoja ovat seuraavat:
A&O
Alfons Education
Blackboard
Claned
Claroline
Google Classroom
Edulink
Fle3
Fronter
FlowLMS
Howspace
Kampus
Moodle
Maol2
Optima
Peda.net
Priima LMS
Qridi
Skhole
Skillhive
Studeo
TopClass
Virtual-U
VuoLearning
WebCT
WOPPI-kampus
Workseed
Äly
Aiheesta muualla

Helsingin yliopiston opettajan verkkokurssituki: Oppimisalustat
Kaiku Helsinki

Kaiku Helsinki Oy on vuonna 2012 perustettu strategiseen viestintään ja valmennuksiin erikoistunut viestintätoimisto.  Kaiku Helsinki on yksi Suomen suurimmista viestintätoimistoista.[lähde? ]
Kaiku Helsinki tarjoaa asiakkailleen viestinnän strategista konsultointia ja ulkoistettua toteutusta. Yrityksen palvelualueita ovat PR, vaikuttajaviestintä, sosiaalinen media sekä viestinnän valmennukset.
Keväällä 2021 Kaiku Helsinki osti Cocomms-viestintätoimiston, minkä jälkeen se työllistää noin 50 henkilöä.
Aiheesta muualla

Kaiku Helsingin verkkosivut