stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kristityn elämä ja palvelus – Työkirja

Kristityn elämä ja palvelus – Työkirja (engl. Our Christian Life and Ministry—Meeting Workbook; lyhyesti "Työkirja") on Jehovan todistajien kahden kuukauden välein ilmestyvä (vuoteen 2020 asti kuukausittain), sisäiseen tiedotukseen tarkoitettu julkaisu. Työkirjaa käsitellään seurakunnan viikkokokouksessa, joka pidettään jonain arkipäivän iltana, yleensä paikallisella valtakunnansalilla. Viikkokokousten ohjelma on painettu Työkirja-lehtiseen. Aineisto on käytettävissä JW Library -sovelluksella (saatavilla Windows, Apple ja Android -laitteille) sekä wol.jw.org -verkkosivulla.
"Kristityn elämä ja palvelus - Työkirja etusivu (suomi ja joruba, 5/2016)
Aiheesta muualla

Vartiotornin verkkokirjasto
Ladattavan lehtien virallinen latausosoite (EPUB, pdf, Jwpub)
Konsilienssi (kirja)

| Konsilienssi> Consilience: The Unity of Knowledge |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Edward O. Wilson
Genre:  tieteenfilosofia
Julkaistu:  1998
Suomennos
Suomentaja:  Kimmo Pietiläinen
Kustantaja:  Terra Cognita
Julkaistu:  2001
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  375
ISBN:  952-5202-54-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Konsilienssi (engl. Consilience: The Unity of Knowledge, suomalainen kansialanimeke: Tiedon yhtenäisyys) on vuonna 1998 ilmestynyt Edward O. Wilsonin kirja konsilienssi-sanalla kuvatusta käsityksestä tiedon ykseydestä. Teoksen on suomentanut Kimmo Pietiläinen ja julkaissut suomeksi Terra Cognita vuonna 2001.
Aiheesta muualla

All for one, one for all: A conversation with Edward O. Wilson. The Atlantic Monthely 18.3.1998. (englanniksi)
Charles Gillispie: A Noble, Unifying Vision, Grandly Expressed. American Scientist May-June 1998. (englanniksi)
Jerry Fodor: Look! London Review of Books 29.10.1998. (englanniksi)
Michael Ruse: Review of E.O. Wilson's ”Consilience”. Metanexus 16.3.1999. (englanniksi)
Daniel J. Kevles: The New Enlightenment. The New York Times 26.5.1998. (englanniksi)
Laura Wells: Consilience Revisited. Electronic Book Review 30.12.1999. (englanniksi)
Kenan Malik: Consilience. Independent on Sunday 30.8.1998. (englanniksi)
Timo Tammi: Taloustiede – silta luonnontieteiden ja yhteiskuntatieteiden välillä? Tieteessä tapahtuu 4/2001.
Osmo Tammisalo: Unelma tiedon ykseydestä. Helsingin Sanomat 15.12.2001. (Internet Archive)
Osmo Tammisalo: Kaikki tieteet yhtykää! Yliopisto 3/2002.
Anto Leikola: Matkalla yhtenäiseen tietoon? Tieteessä tapahtuu 3/2002.
Maria Korteila: Poikkitieteellisyyden piplia. Tekniikka & Talous 15.1.2003.
Koirankoppi

Tyypillinen koirankoppi.
Yhdysvaltain presidentin Benjamin Harrisonin puolison Carolinen koira Dash koppeineen valokuvassa 1890-luvulta.
Lämpöeristetty koirankoppi.
Koirankoppi on pieni koiralle tarkoitettu rakennelma, joka on usein talon muotoinen.
Koirankoppeja on ollut olemassa muodossa tai toisessa tuhansia vuosia. Aikaisemmin koirankopit rakennettiin yleensä käsin mistä vain materiaaleista, joita saatiin kiinnitettyä toisiinsa. Nykyään suurin osa koirankopeista valmistetaan kaupallisesti massatuotannolla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Koirankopin rakennusohjeita
Koirankopin piirustus ja ohje
Konfetti

Konfetteja sataa maahan. Rose Bowl 2006.
Konfetteja.
Konfetti on erilaisissa tapahtumissa käytettävä ja ilmaan ammuttava erikoistehoste. Konfetit ovat joko valkoista tai värjättyä paperisilppua tai hyvin ohuesta muovista valmistettua nauhaa, joita yleisimmin näkee hopean, kullan tai valkoisen värisenä. Nauhojen pituudet vaihtelevat muutamasta sentistä aina 10 metriin, kun taas paperisilppu on kooltaan muutamasta millimetristä senttimetriluokkaan. Konfettien materiaali on aina kevyttä, niin että ne leijuisivat ilmassa mahdollisimman pitkään. Lisäksi konfetit ovat pääsääntöisesti palokyllästettyjä, jotta niitä voidaan käyttää rajoitetusti myös pyrotekniikan kanssa.
Konfettilaitteet

Konfetteja ilmaan ampuvat laitteet toimivat yleisimmin hiilidioksidilla tai paineilmalla. Lisäksi löytyy myös laitteita, joissa on tuuletin, mutta sellaisten teho on käytännössä vaatimaton, koska konfetit vaativat noustakseen korkealle suuren lähtönopeuden keveydestään johtuen. Lisäksi markkinoilla on niin kutsuttuja käsikonfettitykkejä. Ne ovat kertakäyttöisiä ja sisältävät konfettien lisäksi voimanlähteenä paineilmapatruunan. Konfetteja voidaan myös sirottaa ylhäältä alaspäin konfettisirottimella. Tällä menetelmällä tavoitellaan yleensä lumisateen vaikutelmaa, varsinkin kun käytetään lumenvalkoisia, noin 1 cm x 1 cm kokoisia konfetteja.
Konfettien siivoaminen

Konfettien käyttö jättää huvitilaan jälkensä ja niiden laadusta riippuen siivoaminen saattaa olla isokin urakka. Käyttökelpoiseksi välineeksi on osoittautunut lehtipuhallin, joka kytketään imemään ilmaa[lähde? ].
Kesäparalympialaiset 2008

Pekingin kansallinen stadion vuonna 2008.
Vuoden 2008 kesäparalympialaiset järjestettiin Kiinan pääkaupungissa Pekingissä 6.–17. syyskuuta, noin kaksi viikkoa kesäolympialaisten jälkeen.
Kisoissa kilpailtiin 20 eri lajissa, joista soutu oli ensimmäistä kertaa ohjelmistossa. Ratsastus järjestettiin Hongkongissa ja purjehduksen pitopaikka oli Qingdao. Kisoihin osallistui 3 951 kilpailijaa 146 eri maasta. Pekingin kisat olivat osallistujamäärällä mitattuna paralympialaisten historian suurin kisatapahtuma.
Kisoihin osallistuneet 30 suomalaista saivat yhteensä 6 mitalia.
Kiinan CCTV ja BTV lähettivät kisoista 22 tuntia materiaalia kotisohville päivittäin. Kisoja pystyi seuraamaan myös ParalympicSportTV:n YouTube-kanavalla.
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kiina | 89 | 70 | 52 | 211 |
| 2 |  Iso-Britannia | 42 | 29 | 31 | 102 |
| 3 |  Yhdysvallat | 36 | 35 | 28 | 99 |
| 4 |  Ukraina | 24 | 18 | 32 | 74 |
| 5 |  Australia | 23 | 29 | 27 | 79 |
| 6 |  Etelä-Afrikka | 21 | 3 | 6 | 30 |
| 7 |  Kanada | 19 | 10 | 21 | 50 |
| 8 |  Venäjä | 18 | 23 | 22 | 63 |
| 9 |  Brasilia | 16 | 14 | 17 | 47 |
| 10 |  Espanja | 15 | 21 | 22 | 58 |

| 40 |  Suomi | 2 | 2 | 2 | 6 |
Lajit

Paralympialaisten ohjelmassa on kaksikymmentä lajia:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ammunta  Boccia  Esteratsastus  Jalkapallo  Jousiammunta  Judo  Lentopallo  |  Maalipallo  Painonnosto  Purjehdus  Pyöräily  Pyörätuolikoripallo  Pyörätuolimiekkailu  Pyörätuolirugby  |  Pyörätuolitennis  Pöytätennis  Soutu  Uinti  Yleisurheilu  |
Osallistujamaat

Yhteensä 146 maata osallistui vuoden 2008 kesäparalympialaisiin. Färsaaret ja Macao eivät osallistuneet vuoden 2008 kesäolympialaisiin mutta kylläkin paralympialaisiin.
Burundi, Gabon, Georgia, Haiti ja Montenegro osallistuivat paralympialaisiin ensimmäisen kerran. Botswana jättäytyi pois kisoista, koska heidän ainoa osallistujansa, Tshotlego Morama, loukkaantui juuri kisojen kynnyksellä.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   Afganistan   Alankomaat   Algeria   Angola   Argentiina   Armenia   Australia   Azerbaidžan   Bahrain   Bangladesh   Barbados   Belgia   Benin   Bermuda   Bosnia ja Hertsegovina   Botswana   Brasilia   Bulgaria   Burkina Faso   Burundi   Chile   Costa Rica   Dominikaaninen tasavalta   Ecuador   Egypti   El Salvador   Espanja   Etelä-Afrikka   Etelä-Korea   Etiopia   Fidži   Filippiinit   Färsaaret   Gabon   Georgia   Ghana   Guatemala  |   Guinea   Haiti   Honduras   Hongkong   Indonesia   Intia   Irak   Iran   Irlanti   Islanti   Iso-Britannia   Israel   Italia   Itä-Timor   Itävalta   Jamaika   Japani   Jordania   Kambodža   Kanada   Kap Verde   Kazakstan   Kenia   Keski-Afrikan tasavalta   Kiina   Kiinalainen Taipei   Kirgisia   Kolumbia   Kreikka   Kroatia   Kuuba   Kuwait   Kypros   Laos   Latvia   Lesotho   Libanon   Libya  |   Liettua   Luxemburg   Madagaskar   Macao   Pohjois-Makedonia   Malesia   Mali   Malta   Marokko   Mauritius   Meksiko   Moldova   Mongolia   Montenegro   Myanmar   Namibia     Nepal   Niger   Nigeria   Norja   Norsunluurannikko   Oman   Pakistan   Palestiina   Panama   Papua-Uusi-Guinea   Peru   Portugali   Puerto Rico   Puola   Qatar   Ranska   Romania   Ruanda   Ruotsi   Saksa  |   Sambia   Samoa   Saudi-Arabia   Senegal   Serbia   Singapore   Slovakia   Slovenia   Sri Lanka   Suomi   Suriname   Sveitsi   Syyria   Tadžikistan   Tansania   Tanska   Thaimaa   Tonga   Tšekki   Tunisia   Turkki   Turkmenistan   Uganda   Ukraina   Unkari   Uruguay   Uusi-Seelanti   Uzbekistan   Valko-Venäjä   Vanuatu   Venezuela   Venäjä   Vietnam   Viro   Yhdistyneet arabiemiraatit   Yhdysvallat   Zimbabwe  |
Kuvagalleria

Miesten 1500 m T13
Boccia
Tandempyöräilyä
Uintia
Pyörätuolikoripalloa
Pyörätuolirugbyä
Pyörätuolitennistä
Aiheesta muualla

Official website of the Paralympic Movement (englanniksi)
2008 Review - paraEmotion 10 YouTubessa (englanniksi)
Kirby Morrow

| Kirby Morrow> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kirby Robert Morrow
Syntynyt: 28. elokuuta 1973  Jasper, Alberta
Kuollut: 18. marraskuuta 2020 (47 vuotta)
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Kirbie Morrow
Aktiivisena:  1996–2020
Merkittävät roolit:  Michelangelo (Ninja Turtles: The Next Mutation) Trowa Barton (Shin kidō senki Gundam W) Goku (Dragon Ball Z) Kyklooppi (X-Men: Evolution) Miroku (Inuyasha) Hot Shot (Transformers: Cybertron)
Aiheesta muualla
IMDb 
Kirby Robert Morrow (28. elokuuta 1973 Jasper, Alberta – 18. marraskuuta 2020 Vancouver) oli kanadalainen näyttelijä ja stand up -koomikko, joka oli äänenä useille animehahmoille.
Ura

Morrow opiskeli Mount Royal Colleges Fine & Performing Artsissa Calgaryssä näyttelemistä, sekä ääninäyttelemistä huomatessaan sen olevan hauskaa näyttelemisen ohella. Hän kuitenkin käyttää aina samaa ääntä jokaisessa ääninäyttelemässään sarjassa, joka on myös hänen luonnollinen ääni. Vuonna 1997 Morrow sai ensimmäisen ääniroolinsa Michelangelona lyhyeksi jääneessä televisiosarjassa Ninja Turtles: The Next Mutation.
Morrow asui Vancouverissa, Kanadassa.
Roolit > Anime

Van Fanel, Escaflowne (elokuva ja sarja)
Miroku, Inuyasha
Trowa Barton, Gundam Wing
Rey Za Burrel, Gundam Seed Destiny
Yuki Aiba, Infinite Ryvius
Goku, Dragonball Z
Rad, Transformers: Armada ja Transformers: Energon
Hot Shot, Transformers: Cybertron
Chardin Picolet III, Ranma 1/2
Noel and Alexander Lelovier, Hamtaro
Hayakawa, The Daichis - Earth's Defense Family
ElecMan.EXE, Dave/Earth Avenger (Daisuke Hayami), MegaMan NT Warrior
Takatsuki, Ryo, Project ARMS
Prince Aikka, Ōban Star-Racers
Teru Mikami, Death Note
Roolit > Muita rooleja

Kyklooppi/Scott Summers, X-Men: Evolution
Raimi Matthews, Broken Saints
Dr. Ira Kane, Alienators: Evolution Continues
Tommy Tukyuk, Yvon of the Yukon
Pähkinänsärkijä, Barbie and the Nutcracker
Jason Jenkins, Kong: The Animated Series
Jay, Class of the Titans
Azure Dragon, Devil Kings
Rogan, Ark
Michelangelo, Ninja Turtles: The Next Mutation
Josh Kirkpatrick, Team Galaxy
Cole, Lou, sivuäänet Lego Ninjago
Aiheesta muualla

Anime News Network
TV.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Koirankuonolainen

Koirankuonolainen, kuvitusta Liber Chronicarum -kronikasta vuodelta 1493
Koirankuonolaiset (lat.  cynocephali) ovat taruolentoja vanhoissa eurooppalaisissa tarinoissa. Koirankuonolaisella on ihmisen vartalo ja koiran pää, tai ainakin koiran kuono, ja usein ne ovat karvaisia. Koirankuonolaisiksi kuvattiin joissain keskiaikaisissa tarinoissa aasialaiset, joita vastaan taisteltiin.
Myös suomalaisessa kansanperinteessä kerrotaan kohtaamisista koirankuonolaisten kanssa. Nämä tapahtuvat yleensä syrjäseuduilla tai aivan korvessa. Koirankuonolaisia uskottiin olevan varsinkin sankoissa metsissä ja Lapissa.
Olennot puhuvat vierasta kieltä ja ovat vihamielisiä. Erään tarinan mukaan koirankuonolaiset kiduttivat kiinni saamansa tytön kuoliaaksi. Ainoan silminnäkijän, toisen tytön kertomus uskottiin käräjillä, ja hän säästyi murhasyytteeltä.[lähde? ]
Koirankuonolaiset on vanha uskomus koiranpäisten ihmisten olemassaolosta. Uskomus tavataan jo kreikkalaisilla ja roomalaisilla. Viittaamalla vanhempiin kirjoittajiin Solinus (3. vuosisadalla) mainitsee sellaisten kansojen eläneen Intian vuoristoissa. Aithikos Istrialainen kertoo heidän asuvan kauimpana pohjoisessa meressä olevilla saarilla, ja yhtäpitävästi hänen kanssaan Adam Bremeniläinen kirjassaan pohjoisista maista ja kansoista sanoo niitä olevan mainitsemassaan  Naistenmaassa (so. Suomessa), jossa miehet ovat väitteen mukaan koirankuonolaisia, jotka puhuvat kieltä, joka on puoleksi puhetta ja puoleksi koiranhaukuntaa. Hänkin kertoo niitä nähtävän vankeina Venäjällä.
Kertomuksia tunnetun maailman äärellä asuvasta koirankuonolaisten kansasta tavataan sittemmin useilla Euroopan kansoilla, mukaan lukien suomalaiset ja virolaiset. Muun muassa Kalevipoeg joutuu Lapin puolella käydessään koirankuonolaisten maahan. Myöhemmin on kansan kertomuksissa suuresta Pohjan sodasta, ja jo Jaakko Pontuksen sodasta koirankuonolaisten nimi siirtynyt Venäjän armeijassa palveleville kalmukeille ja muille aasialaisille kansoille. Uskomuksen on selitetty syntyneen siitä, että useilla luonnonkansoilla on ollut tapana pitää pukunaan hartioilla ja päässä petojen nahkoja kynsineen turpineen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koirankuonolainen Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta K. Grotenfelt, Aithikos Istrialaisen matkakertomus Suomesta ja Pohjoismaista on Wikiaineistossa
K. Grotenfelt, Aithikos Istrialaisen matkakertomus Suomesta ja Pohjoismaista, Valvoja 1895, no 3, s. 166–177 (33–47)
Kuigaliai

Kuigaliai
Kuigaliai on kylä Jonavan kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 455 asukasta.
Kylän sijainti kartalla
Kuibyševin tekojärvi

| Kuibyševin tekojärvi Куйбышевское водохранилище |
| --- | --- |
 Tekojärvi Uljanovskin läheisyydessä
Valtiot:  Venäjä
Paikkakunta:  Samaran alue, Marin tasavalta, Tšuvassia, Tatarstan ja Uljanovskin alue 
Koordinaatit:  53°27′00″N, 49°10′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Volga
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  53 m
Pituus:  500  km
Leveys:  35  km 
Rantaviiva:  2 604 km
Pinta-ala:  6 450 km² 
Tilavuus:  57,3 km³ 
Keskisyvyys:  8 m
Suurin syvyys:  41 m
 fiKuibyševin tekojärvi 
Kuibyševin tekojärvi (ven. Ку́йбышевское водохрани́лище, Kuibyševskoje vodohranilištše) eli Samaran tekojärvi on Keski-Venäjällä Volgan keskijuoksulla ja sen sivujoen Kaman alajuoksulla sijaitseva Euroopan suurin tekojärvi. Se on pinta-alaltaan (6 450 km²) Euroopan kolmanneksi suurin makeanveden allas Laatokan ja Äänisen jälkeen. Osa uudemmista lähteistä antaa pinta-alaksi 5 900 km2. Saimaaseen verrattuna tekojärven pinta-ala on puolitoistakertainen. Tämä jokiuomista kasvattamalla muodostettu tekojärvi peittää 510–580 kilometrin matkan Volgan uomaa ja voi olla leveydeltään 27–30 km leveä. Epävirallisesti se tunnetaan myös Kuibyševin merenä.
Maailman tekojärvistä se on pinta-alaltaan kolmanneksi laajin Voltan ja Smallwoodin tekojärvien jälkeen, mutta tilavuudeltaan se ei kuulu kärkikymmenikköön. Tekoaltaan tilavuus on 57,3 km3, josta hyötytilavuudeksi (voimantuotannossa) katsotaan 33,9 km3. Volgan vedenkorkeutta voidaan vaihdella tekoaltaassa 7,5 metriä.
Tekojärvi sijaitsee Tšuvassian, Mari Elin ja Tatarstanin tasavaltojen sekä Samaran ja Uljanovskin alueiden alueella. Tekojärven partailla sijaitsevat  Kazanin, Uljanovskin ja Toljattin suurkaupungit. Muita kaupunkeja ovat Zelenodolsk, Volžsk, Bolgar, Tetjuši, Novouljanovsk, Tšistopol ja Laiševo.
Tekojärven yläpuolisten vesistöjen pinta-ala on 1 210 000 neliökilometriä. Tekojärven kahlitseva Žigulin vesivoimalan pato sijaitsee Volgan vastarannan kaupunkien, Žigulevskin ja Toljattin välillä Samaran alueella, 70 km Samarasta luoteeseen. Aiemmin voimalan nimi oli Volgan vesivoimalaitos. Voimalan teho on 2 315 MW ja se valmistui 1955. Tekojärvi täytettiin vuosina 1955–1957.  Joitakin kyliä ja kaupunkeja jouduttiin siirtämään korkeampaan maastoon allasta rakennettaessa. Uljanovskissa on kaupunginosa, joka sijaitsee järven pintaa alempana patovallin suojaamana.
Kuibyševin tekojärvi sijaitsee Volgan keskijuoksulla
Jyrkkiä kallioita länsirannalla
Kuibyševin meri Kazanin lähellä
Kalliorantaa ja kipsin kaivua Kaman suuseudulla
Kuhalankosken voimalaitos

| Kuhalankosken voimalaitos |
| --- | --- |
 Kuhalankosken voimalaitos patoaltaan puolelta nähtynä.
Tyyppi:  minivesivoimalaitos
Teho:  200 kW
Tuotanto:  800 000 kWh/v
Omistaja:  Forssan kaupunki, koskioikeudet ERos Power Ky
Perustaja:  Oy Forssa Ab
Sijainti:  Loimijoki
Kuhalankosken voimalaitos on vesivoimalaitos Forssassa Loimijoen Kuhalankoskessa.
Voimalaitosrakennus on vuodelta 1877. Alun perin voimala tuotti mekaanista energiaa Forssa-yhtiön kehruukoneille, sittemmin myös valaistussähköä kehräämölle. 1900-luvun alussa laitos muutettiin vain sähköä tuottavaksi laitokseksi. . Tehtaan tarpeiden lisäksi laitos tuotti energiaa yhtiön sähköradalle.
Finlayson-Forssa poisti vanhan voimalaitoksen käytöstä kannattamattomana 1970-luvulla. Vuonna 2010 laitos otettiin uudelleen käyttöön. Yksityinen yritys vuokrasi pitkäaikaisella sopimuksella rakennuksen ja koskioikeudet rakennuksen nykyiseltä omistajalta, Forssan kaupungilta.
Koneistoa on nykyaikaistettu, mutta se on kuitenkin enimmäkseen alkuperäistä ja teho on vähäinen. Yksi turbiini tuottaa noin 100 kW tehon. Tulva-aikana voidaan käyttää kahta turbiinia, jolloin teho on parhaimmillaan noin 200 kW.
Voimalaitoksen tuottama energia myydään Oulun Energialle, joka myy sähkön edelleen asiakkailleen.
Koko homman pomo

| Koko homman pomo> Direktøren for det hele |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Lars von Trier
Käsikirjoittaja:  Lars von Trier
Tuottaja:   Meta Louise Foldager  Vibeke Windeløv  Signe Jensen 
Säveltäjä:  Mikkel Maltha
Kuvaaja:  Claus Rosenløv Jensen
Leikkaaja:  Molly Malene Stensgaard
Pukusuunnittelija:  Manon Rasmussen
Pääosat:   Jens Albinus  Peter Gantzler  Friðrik Þór Friðriksson 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska Saksa Italia Ruotsi Tanska Islanti
Tuotantoyhtiö:  Zentropa
Levittäjä:  Nordisk Film Netflix
Ensi-ilta:  2006
Kesto:  99 min
Alkuperäiskieli:  islanti venäjä englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koko homman pomo (tansk. Direktøren for det hele) on tanskalainen, Lars von Trierin ohjaama ja käsikirjoittama elokuva vuodelta 2006.
Juoni

IT-yrityksen omistaja haluaa myydä firmansa. Hän on vuosien ajan teeskennellyt että yrityksen todellinen johtaja asuu Amerikassa ja on yhteydessä vain sähköpostitse. Siten kaikki hankalat ratkaisut voidaan panna poissaolevan johtajan nimiin ja taas mukavat päätökset omistajan nimiin. Nyt mahdollinen ostaja, islantilainen bisnesöykkäri, haluaa tavata todellisen johtajan henkilökohtaisesti. Kauhistunut omistaja palkkaa työttömän näyttelijän esittämään kuvitteellista johtajaa, ja näyttelijä improvisoi vuorosanansa sekä ostajan että työntekijöiden kauhistukseksi, jotka vihdoin saavat tavata haamujohtajansa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Jens Albinus  | … |  Koko homman pomo eli Kristoffer eli Svend E   |
|   Peter Gantzler  | … |  Ravn   |
|   Friðrik Þór Friðriksson  | … |  Finnur   |
|   Benedikt Erlingsson  | … |  tulkki   |
|   Iben Hjejle  | … |  Lise   |
|   Henrik Prip  | … |  Nalle   |
|   Mia Lyhne  | … |  Heidi A.   |
|   Casper Christensen  | … |  Gorm   |
|   Louise Mieritz  | … |  Mette   |
|   Jean-Marc Barr  | … |  Spencer   |
|   Sofie Gråbøl  | … |  Kisser   |
|   Anders Hove  | … |  Jokumsen   |
Vastaanotto

Elokuva sai jokseenkin myönteisen vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivustolla se on von Trierin elokuvista myönteisimmän vastaanoton saanut elokuva vuonna 1996 valmistuneen Breaking the Wavesin jälkeen. Elokuva oli kahdessa sarjassa ehdokkaana Bodil-palkinnon saajaksi, kolmessa sarjassa ehdokkaana Robert Festival Honours ja ehdokkaana Golden Seashell -palkinnon saajaksi San Sebastiánin elokuvajuhlilla. Mia Lyhne sai parhaan sivuosanäyttelijän Zulu-palkinnon 2007.
”Ovela elokuva” ja ”salaviisasta satiiria”, luonnehtii Arto Pajukallio ja sanoo vielä, että von Trier ei anna komediansa juuri naurattaa eikä päästä katsojaa helpolla.
Aiheesta muualla

Koko homman pomo Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Rotten Tomatoes
The Director Interviews: Lars von Trier, The Boss of It All (Arkistoitu – Internet Archive) at Filmmaker Magazine
'I'm a control freak - but I was not in control' – von Trierin haastattelu
Slave to cinema – von Trierin haastattelu
Koit Toome

| Koit Toome |
| --- | --- |
 Toome vuonna 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. tammikuuta 1979 (ikä 45) Tallinna, Viro
Ammatti:  laulaja, muusikko
Muusikko
Aktiivisena:  1995–
Tyylilajit:  popmusiikki 
Soittimet:  laulu, piano
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Koit Toome (s. 3. tammikuuta 1979 Tallinna) on virolainen laulaja ja musikaalinäyttelijä. Hänen musiikkiuransa alkoi vuonna 1995.
Hän edusti Viroa Euroviisuissa Birminghamissa 1998 kappaleella "Mere lapsed". Koit Toome on esiintynyt myös paljon laulaja Maarja-Liis Ilusin kanssa. Vuonna 2011 kesällä hän julkaisi kappaleen Valged ööd Getter Jaanin kanssa. Vuoden 2017 Euroviisuissa hän edusti Viroa Laura Põldveren kanssa kappaleella "Verona".
Kukonkivi

Kukonkivi-nimisiä siirtolohkareita löytyy Suomesta ainakin seuraavista paikoista:
Mouhijärven Kitolankulmalla olevan Kukonkiven kerrotaan saaneen nimensä, kun lähellä olleella maatilalla syttyi tulipalo, ja kukko lensi palavasta rakennuksesta kivelle laulamaan.
Kulovedellä lähellä Suoniemen kirkkoa sijaitseva Kukonkivi sai nimensä David Skogmanin 1861 talteenmerkitsemän tarinan mukaan näin: "Kerran lensi kukko likikylästä tälle kivelle laulaan. Kivi riemastui niin kukon lauluun että rupesi hyöritteleen ja käänteleen itseänsä ja kääntyy vieläkin joka kerta kun kuulee kukon äänen.".
Lempäälän Kuljussa sijaitsevalle Kukonkivelle kerrotaan Kuokkalan Hakkarissa ollutta tulipaloa paenneen kukon laskeutuneen väsyneenä lepäämään. Kukon mukana ollut kana jaksoi lentää hieman kauemmaksi ja laskeutui toiselle suurelle kivelle, jota alettiin kutsua Kanankiveksi. Kana potkaisi kertoman mukaan Kanankiveä niin, että siitä irtosi kappale. Kanankivi on sittemmin hävinnyt, mutta Kukonkivi on yhä jäljellä.
Aiheesta muualla

Mouhijärven Kukonkivi Karttapaikalla
Kuloveden Kukonkivi Karttapaikalla
Lempäälän Kuljun Kukonkivi Karttapaikalla[vanhentunut linkki]
Lempäälän Kuljun Kukonkivi Google Streetview:ssä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kukonkivi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kultamarkka

Kultamarkka on seuraavien historiallisten rahayksiköiden nimitys:
kultamarkka, saksalainen rahayksikkö 1873–1914
kultamarkka, suomalainen rahayksikkö 1878–1915.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kultamarkka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kukonkylä

| Kukonkylä |
| --- | --- |
 Kukonkylä
 Koordinaatit: 62°47.506′N, 024°06.270′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Kunta:  Soini
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kukonkylä on kylä Soinin kunnassa Etelä-Pohjanmaalla. Se sijaitsee Soinin länsirajalla Alajärven Lehtimäen aluetta vasten. Kylältä on matkaa Soinin keskustaan noin kymmenen kilometriä ja Lehtimäen Keskikylään yhdeksän kilometriä.
Kukonkylässä sijaitsee yksi Soinin tärkeimmistä teollisuuslaitoksista, liimalevytehdas Kohiwood.
Kukonkylän koulu lakkautettiin vuoden 2003 keväällä. Osa oppilaista meni kirkonkylälle,  osa Hanhinevalle ja osa Hautakylälle.
Aiheesta muualla

Kukonkylän kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)