stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
LDL-reseptori
Reseptorin toiminta

LDL-reseptorikompleksit esiintyvät klatriinin (engl. clathrin) peittämissä kuopissa solupinnalla, jotka LDL-kolesteroliin adaptiinin avulla kiinnittyessään irtoavat muodostaen klatriinin peittämän kalvorakkulan. Tämä mahdollistaa LDL-kolesterolin kiinnittymisen ja soluun kulkeutumisen. Tämä prosessi tunnetaan nimellä endosytoosi ja se tapahtuu kaikissa tumallisissa soluissa (ei punasoluissa). Maksa on suurin LDL-kolesterolin suodattaja, jossa noin 70 prosenttia LDL-kolesterolista endosytoituu verenkierrosta. LDL-kolesterolin kohonneen pitoisuuden on osoitettu olevan yksi päätekijöistä ateroskleroosin muodostumisessa.
Kun klatriinin peittämä kalvorakkula on solun sisällä, se karistaa klatriinikuorensa ja fuusioituu happaman endosomin kanssa. pH:n muutos aiheuttaa konformaatiomuutoksen LDL-reseptorissa, joka tällöin vapauttaa siihen sitoutuneen LDL-hiukkasen. Tällöin reseptori tuhoutuu tai se kierrätetään endosyyttistä reittiä pitkin takaisin solun pinnalle, missä pH on neutraali. Tämä luonnollista tilaa vastaava pH:n arvo saa reseptorin palaamaan luonnolliseen konformaatioonsa ja jälleen valmiiksi vastaanottamaan toisen LDL-hiukkasen.
Reseptorin synteesiä kontrolloidaan vapaan solunsisäisen kolesterolin tason mukaan: mikäli kolesterolia on jo liikaa, reseptorin tuottoa inhiboidaan. LDL-reseptorit tuotetaan endoplastisessa retikkelissä ja ennen solun pinnalle kulkeutumistaan niitä muokataan Golgin laitteessa. Berberiini on kasviperäinen alkaloidi, jonka on osoitettu aktivoivan LDL-reseptoria ja alentavan siten kohonneita veren rasvapitoisuuksia (kokonais- ja LDL-kolesterolit ja apo B).
Reseptorin rakenne

LDL reseptori on kimeerinen proteiini. Siinä on lukuisia alayksiköitä, jotka ovat toiminnallisesti itsenäisiä.
LMH

LMH voi tarkoittaa seuraavia:
Lady Margaret Hall, Oxfordin yliopiston college
Le Mans Hypercar, kilpa-autoluokka
Muuta

lmh, Lambichhongin kielen ISO 639-3 -koodi
LMH, Limónin lentokentän IATA-tunniste
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”LMH”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Krämaren

| Krämaren |
| --- | --- |
 Krämaren vuonna 2014.
Sijainti:  Örebro, Ruotsi
Rakennustyyppi:  ostoskeskus ja asuinkompleksi
Valmistumisvuosi:  1963
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Krämaren on Örebrossa Ruotsissa sijaitseva ostoskeskus- ja asuinkompleksi, joka vihittiin käyttöön vuonna 1963. Kaksikerroksisen tavaratalon päälle rakennetut 13-kerroksiset asuintalot ovat yksi kaupungin maamerkeistä. Kaikkiaan rakennuksessa on noin 11 000 neliömetriä kauppoja, 2 000 neliömetriä toimistotiloja ja 160 asuntoa. Maan alla on 300-paikkainen pysäköintialue.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krämaren Wikimedia Commonsissa
Kråkenesin majakka

| --- | --- |
Sijainti:  Kinn Norja
Sijaintipaikka:  Vågsøy (en) 
| --- | --- |
Korkeus:  10  m 
| --- | --- |
Valmistunut:  1906 
Otettu käyttöön:  1950 
Automatisoitu:  1986 
| --- | --- |
Valon korkeus:  45,0  m 
Valonkanto:  24,1  km (valkoinen), 18,5  km (punainen), 16,7  km (vihreä) 
Valon ominaisuudet:  Oc WRG 6s 
| --- | --- |
ARLHS:  NOR141 
Admiralty:  L0504 
List of Lights:  51654 
MarineTraffic:  1000008561 
NGA:  115-5556 
Norsk fyrliste:  290500 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kråkenesin majakka (norj. Kråkenes fyr) on Kinnin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva majakka. Se perustettiin vuonna 1906, automatisoitiin 1986 ja jätettiin miehittämättömäksi 1991.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kråkenesin majakka Wikimedia Commonsissa
Kestovaippa

Taskuvaippa eli vaippa, jonka sisälle lisätään imukykyistä materiaalia
Erilaisia muotoonommeltuja sisävaippoja
Sisävaippojen päälle puettavat villahousut sekä kuorivaippoja
Kestovaippa on kankainen vaippa, joka pestään käytön jälkeen uutta käyttöä varten. Ennen kertakäyttövaippojen aikakautta kaikki vaipat olivat kestovaippoja, jotka oli valmistettu puuvillaharsosta, -flanellista tai -froteesta ja usein muovisista kuorista. [lähde? ]
Kertakäyttövaippojen kehityksen myötä kestovaippojen käyttö väheni, mutta nykyään kestovaippojen suosio on lisääntynyt Suomessa. Syitä kestovaippojen käyttöön ovat mm. ympäristöystävällisyys, taloudellisuus ja ihoystävällisyys. Lapsen koko vaippaiän kestovaipat maksavat pesukustannuksineen noin 400–1 200 euroa riippuen hankituista vaippamalleista, kun taas kertakäyttöiset vaipat tulevat maksamaan yhdellä lapsella noin 1 000–2 000 euroa. Kestovaippojen edullisuus korostuu käytettäessä samoja vaippoja usealla lapsella. Yksi lapsi käyttää kahden vuoden aikana keskimäärin 5000 vaippaa.
Kestovaippoja on monia erilaisia: sisävaippoja, kuorivaippoja, taskuvaippoja, all-in-one-vaippoja (AIO-vaipat), SIO-vaippoja eli snap in one -vaippoja sekä kuivaksiopetteluhousuja. Näiden lisäksi imukykyä parantamaan on erilaisia lisäimuja sekä pintakuivuuteen kuivaliinoja. Materiaaleina kestovaipoissa käytetään esimerkiksi puuvillaa, villaa, flanellia, froteeta, fleeceä, hamppua, bambua ja polyesteriä. Myös harsoja käytetään edelleen vaippoina. Perusperiaate kestovaipassa on imukykyisen materiaalin ja kosteussuojakankaan yhdistäminen. Kosteussuojakankaana toimii esimerkiksi villa, fleece sekä erilaiset polyuretaanilaminoidut PUL/TPU-kankaat.
Kestovaippoja on mahdollista ostaa suurimpien kauppaketjujen myymälöistä sekä lukuisista verkkokaupoista.
Kestovaipan käyttö ja huolto

Kestovaippa koostuu imevästä osasta ja kosteuden pitävästä osasta. Eri vaipat rakentuvat eri tavoin, mutta nämä osat löytyvät jokaisesta vaippa-systeemistä.
Imeviä osia voivat olla esim. harso, sisävaippa, irrallinen imu (taskuvaipassa) tai kiinteä imu (esim. AIO:ssa). Kosteutta pitäviä osia voivat olla AIO:n tai taskun pul-kangas, fleece- tai villakuori tai villavaippahousut.
Kestovaipan käyttö ja huolto > Likaisten vaippojen säilytys

Kestovaippoja ei tarvitse pestä joka päivä, vaan voi hyvin kerätä koneen täyteen pesemällä vaipat parin kolmen päivän välein. Helpointa on säilyttää likaiset vaipat ilmavasti pyykkikorissa, likaisen vaipan voi antaa vaikka kuivahtaa hetken pyykkikorin reunalla. Likaisia vaippoja voi pyykkikorin lisäksi säilyttää pul-pussissa tai vaikka vanhan tyynyliinan sisällä, josta vaipat on kätevä työntää koneeseen.
Ulosteet kannattaa tiputtaa tai suihkutella wc-pönttöön hajujen minimoimiseksi. Imut kannattaa vetää ulos ja pesutarrat sulkea. Villaimut ja villahousut kannattaa säilyttää eri paikassa, jotteivät ne joudu vahingossa liian kuumaan pesuun.
Kestovaipan käyttö ja huolto > Pesu

Vaipat pestään mahdolliset pesutarrat suljettuina, mikä säästää tarroja ja vaippakankaita, kun tarran karkea pinta ei pääse repimään kankaita. Vaipat pestään 60 °C:n pesuohjelmalla ja niiden kanssa voi pestä myös muuta 60 °C:n pyykkiä, kuten pyyhkeitä, lakanoita tai vauvanvaatteita.
Pesuaineen tulee sisältää mahdollisimman vähän saippuaa (enintään 5 %). Etenkin fleece-pintaiset vaipat menevät helposti tukkoon, jos saippuaa on paljon. Valkaisuaine rasittaa kosteussulkukangasta ja zeoliitti kerääntyy vaippoihin ja heikentää niiden imukykyä. Allergioiden välttämiseksi kestovaippoja suositellaan pestäväksi hajusteettomilla pesuaineilla ja käyttämällä tavallista pienempää pesuainemäärää. Huuhteluainetta ei suositella käytettävän, koska se huonontaa vaippojen imukykyä.
Uuden vaipan ja imujen imuteho paranee pesukertojen myötä, usein 5–10 pesukerran jälkeen etenkin imut pääsevät täyteen tehoonsa.
Kestovaipan käyttö ja huolto > Villan hoito

Villavaippahousut ja villaimut pestään käsin tai villanpesuohjelmalla. Pesuaine tulee olla villalle sopivaa. Villavaippahousut käsitellään lanoliinilla eli villarasvalla pesun jälkeen, mikä parantaa niiden kosteuden eristyskykyä ja puhtaana pysymistä. Villaimujen lanoliinituksesta ollaan montaa mieltä.
Lanoliinin voi laittaa lämpimään veteen sekoitettuna koneen huuhteluainelokeroon tai liottaa parista tunnista yön yli villahousuja lanoliinivedessä. Lanoliinituksen jälkeen ylimääräisen lanoliinin voi huuhdella ja antaa villahousujen kuivata tasolla.
Kestovaipan käyttö ja huolto > Kuivatus

Vaippojen kuivaus on ekologisinta ja taloudellisinta narulla parvekkeella tai muuten ulkona. Kuivausaika vaihtelee suuresti, harsot ja kuoret kuivuvat tunneissa, mutta paksut AIO:t ja yövaipat voivat tarvita kuivaakseen yli vuorokaudenkin.
Kuivausrumpu nopeuttaa vaippojen kuivatusta, mutta rasittaa materiaaleja. Kosteussuojakangasta, esim. pulia ei kannata laittaa kuivausrumpuun, koska kuuma rummutus voi irrottaa laminoinnin. Myöskään villaa ei pidä laittaa kuivausrumpuun huopumisen takia.
Kestovaipan käyttö ja huolto > Tahrat

Tahroja voi poistaa vaipoista sappisaippualla, jota on saatavilla nestemäisenä ja palasaippuana. Myös auringonvalo on hyvä valkaisija, joka toimii erityisesti harsoihin.
Kestovaipan käyttö ja huolto > Tuuletus

Etenkään kuoria ei tarvitse pestä joka välissä. Pul-kuoria voi käyttää useamman kerran ilman pesua, vaikka huuhtaista ja antaa kuivahtaa. Villakuoria ja villahousuja ei tarvitse pestä, ellei ole tullut kakkavahinkoja. Kosteatkin villahousut kuivahtavat nopeasti ripustamalla ne esim. hoitopöydän reunalle. Villan ominaisuuksiin kuuluu sen kyky puhdistaa itse itsensä, joten hajuja harvoin jää.
Kestovaipan käyttö ja huolto > Keittopesu

Vaipat voi keittopestä 1–2 kk:n välein 90-95 °C:n pesuohjelmalla, jos ilmenee hajuongelmia tai ihottumaa. 90 °C:n pesun voi yhdistää 60 °C:n pesuun, pesemällä toisen pesuohjelman heti ensimmäisen perään ilman pesuaineita.
Vaippamateriaalit

Vaippamateriaaleja on paljon erilaisia ja aloittelija menee helposti eri materiaalien viidakossa sekaisin. Vaippamateriaaleja voidaan jakaa ja luokitella usein eri tavoin niiden ominaisuuksien ja käyttötarkoitusten mukaan.
Vaippamateriaalit > Eri tyyppiset vaippakankaat

Yksinkertaisimmillaan vaippa koostuu nestettä imevästä osasta ja kosteutta pitävästä osasta. Lisäksi vaippaan voidaan laittaa ns. kuivaliinakangas, joka tuntuu suhteellisen kuivalta kastumisesta huolimatta.
Kuivaliinakankaat: coolmax, kuivaliinaneulos eli polypropeenineulos, mikrofleece, polystermokka
Imevät kankaat: puuvilla, bambu, hamppu, pellava, tencel, mikrokuitu
Kosteussulkukankaat: pul eli polyuretaanilaminoitu kangas, fleece, villa
Vaippamateriaalit > Imukyky ja imunopeus

Imukyky ja nopeus päästä maksimaaliseen imukykyyn vaihtelee paljon eri materiaaleissa. Ns. nopeat imut imevät nopeasti paljon nestettä sisäänsä, mutta toisaalta myös luovuttavat sitä helposti. Ns. hitaat imut imevät hitaasti, mutta imevät paljon ja myös pitävät nesteen paremmin. Nopeat imut kannattaa laittaa lähimmäksi lasta ja hitaammat uloimmaksi imukerrokseksi. Mikrokuitua ei tule kuitenkaan koskaan laittaa paljasta ihoa vasten, koska se imee iholta turhan tehokkaasti rasvaa ja kosteutta.
Nopea imukyky: puuvilla
Keskinopea imukyky: bambu
Hidas imukyky: hamppu, villa
Vaippamateriaalit > Kuiva- ja märkäpintaiset materiaalit

Vaipat voidaan jakaa kuiva- ja märkäpintaisiin riippuen siitä, miltä vaipan pinta tuntuu kastuttuaan. Osalle lapsista sopivat kuivapintaiset ja toisille märkäpintaiset. Kuivaksiopetteluvaiheessa suositaan usein märkäpintaisia vaippoja, jolloin lapsi tunnistaa kosteuden eikä vaippa tunnu märkänä yhtä miellyttävältä. Toisaalta kuivapintaisia vaippoja suositaan etenkin yövaippoina, jolloin pinta tuntuu kuivemmalta, eikä häiritse unta.
Kuivapintaiset: coolmax, kuivaliinaneulos, mikrofleece
Märkäpintaiset: puuvilla, bambu (etenkin joustofroteet)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kestovaippainfo
Kestovaippayhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaavalehti Ottobren ilmainen kestovaippakaava (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf-tiedosto)
Myllymuksujen Kestovaippojen käyttöopas
Lahden Diakoniasäätiö

Lahden Diakoniasäätiö on yleishyödyllinen säätiö, joka toimii Suomessa. Säätiö vastasi aiemmin Lahden diakonian instituutin toiminnasta, joka yhdistyi vuonna 2016 Helsingin Diakoniaopiston ja Oulun Diakoniaopiston kanssa Suomen Diakoniaopistoksi.
Historia

Viipuriin Diakonissalaitos perustettiin vuonna 1869. Viipurista laitos siirtyi talvisodan evakuointien vuoksi Lahteen vuonna 1940 ja sen nimeksi tuli Lahden Diakonialaitos.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lahden Diakoniasäätiö Wikimedia Commonsissa
Suomen Diakoniaopisto
LM5

| LM5 Little Mix |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 16. marraskuuta 2018
 Tyylilaji: dance-pop
 Kesto: 44.15
 Levy-yhtiö: Syco, Columbia
Muut kannet
 Deluxe Edition
Listasijoitukset
  40.
Little Mixin muut julkaisut
| Glory Days 2016 | LM5 2018 | Confetti 2020 |
Singlet albumilta LM5
 ”Woman Like Me” Julkaistu: 12. lokakuuta 2018  ”Think About Us” Julkaistu: 25. tammikuuta 2019
LM5 on brittiyhtye Little Mixin viides studioalbumi, joka julkaistiin 16. marraskuuta 2018. Se debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalla 40.
Kappaleet

The National Manthem
Woman Like Me (feat. Nicki Minaj)
Think About Us
Strip (feat. Sharaya J)
Monster in Me
Joan of Arc
Love a Girl Right
American Boy
Told You So
Wasabi
More Than Words (feat. Kamille)
Motivate
Notice
The Cure
Forget You Not
Woman’s World
The Cure (Stripped)
Only You (feat. Cheat Codes)
Arvostelut

AllMusic:
Lauer

Lauer on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Hilde Lauer (s. 1943), romanialainen meloja
Martin Lauer (1937–2019), saksalainen yleisurheilija
Matthew "Matt" Todd Lauer (s. 1957), yhdysvaltalainen juontaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Laufey

Laufey tai Nal on skandinaavisessa mytologiassa jättiläinen ja Lokin, Byleistin ja Helblinden äiti. Tarinan mukaan Loki syntyi, kun Farbauti iski salamalla Laufeyta.
Laufey tarkoittaa kirjaimellisesti ”lehtisaari”, mikä on puun kenning eli metafora. Nal tarkoittaa neulaa, neulasta tai naulaa, joka saattaa viitata Pohjannaulaan eli Pohjantähteen.
Leader of the Pack

| ”Leader of the Pack” The Shangri-Las |
| --- | --- | --- |

Ruotsin painoksen kansikuva
Singlen tiedot
 Albumilta: Leader of the Pack
 Äänitetty : 1964
 Julkaistu: syyskuu 1964
 Tekijä(t): George ”Shadow” Morton Jeff Barry Ellie Greenwich
 Tuottaja(t): George ”Shadow” Morton
 Tyylilaji: pop, rock and roll
 Levy-yhtiö: Red Bird
Listasijoitukset
  Billboard Hot 100: 1.  Britannian singlelista: 11.
The Shangri-Lasin muut singlet
| ”Remember (Walking in the Sand)” 1964 | ”Leader of the Pack” 1964 | ”Give Him a Great Big Kiss” 1965 |
Leader of the Pack on Shadow Mortonin, Jeff Barryn sekä Ellie Greenwichin tekemä kappale. Se oli yhdysvaltalaisen tyttöbändin The Shangri-Lasin hittikappale vuonna 1964. Single on yhtyeen tunnetuimpia kappaleita. Se sijoittui Billboard Hot 100 -musiikkilistan 1. sijalle ja Britannian singlelistan sijalle 11. Twisted Sisterin vuonna 1985 levyttämä versio kappaleesta sijoittui Billboard Hot 100 -listalla parhaimmillaan sijalle 53.
Lauge Koch

Lauge Koch
Lauge Koch (5. heinäkuuta 1892 – 1964) oli tanskalainen geologi, joka tutki pohjoista ja itäistä Grönlantia ja johti useita sinne kohdistuneita tutkimusretkiä. Hän julkaisi teokset The Geology of East Greenland (1929) ja Geology von Grönland (1935).
Lakeuden suuralue

| Lakeuden suuralue |
| --- | --- |
Kaupunki:  Seinäjoki
Suuralue nro:  3
Väkiluku:  2 515   (31.12.2022)
Kaupunginosat:   Halkosaari  Kiikku  Kitinoja  Niemistönmaa 
Lakeuden suuralue on yksi Seinäjoen neljästätoista suuralueesta. Lakeuden suuralueella asui vuoden 2022 lopussa 2 515 asukasta. Lakeuden suuralueeseen kuuluvat Halkosaaren, Kiikun, Kitinojan ja Niemistönmaan kaupunginosat.
Kaupunginosat

Halkosaari
Kiikku
Kitinoja
Niemistönmaa
Lapväärtin kirkonkylä

| Lapväärtti (Lapväärtin kirkonkylä) Lappfjärd (Lappfjärds kyrkby) (ruots> ) |
| --- | --- |
 Lapväärtin kansanopisto kesällä 1990.
 Lapväärtti
 Koordinaatit: 62°15′01″N, 21°31′18″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pohjanmaa
Kunta:  Kristiinankaupunki
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
Postinumero:  64300
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lapväärtin kirkonkylä (ruots. Lappfjärds kyrkby, tilastollisena taajamana nykyisin Lapväärtti, ruots. Lappfjärd) on taajama Lapväärtissä Kristiinankaupungissa. Ennen vuoden 1973 kuntaliitosta se oli Lapväärtin kunnan hallinnollinen keskus. Vuoden 2016 lopussa taajamassa oli 1 493 asukasta ja sen maapinta-ala oli 10,76 neliökilometriä. Taajama sijaitsee samannimisen Lapväärtin (ruots. Lappfjärd) rekisterikylän alueella.
Lapväärtin kirkonkylän halki virtaa Selkämereen laskeva Lapväärtinjoki. Valtatie 8 ohittaa kirkonkylän sen länsipuolelta. Kylän pohjoispuolitse kulkee seututie 663, jota pitkin pääsee koilliseen Karijoen kirkonkylään sekä länteen Lålbyhyn ja Kristiinankaupungin keskustaajamaan. Kaakkoon vie seututie 664, jonka varrella on ensin Perus ja sen jälkeen Dagsmark.
Kirkonkylässä sijaitsee Lapväärtin kirkko.
Kyläkirjaston Kuvalehti

| Kyläkirjaston Kuvalehti |
| --- | --- |
 Lehden etusivu lokakuussa 1886.
Lehtityyppi:  aikakauslehti
Kustantaja:  Gummerus
Perustettu:  1877
Lakkautettu:  1918
Päätoimittaja:  K. J. Gummerus, Jaakko Gummerus, Hannes Gebhard, Väinö Wallin
Kotikunta:  Jyväskylä, Helsinki
Ilmestymistiheys:  kerran kuukaudessa
Kyläkirjaston Kuvalehti oli K. J. Gummeruksen Jyväskylässa vuonna 1877 perustama kuvitettu aikakauslehti.
K. J. Gummerus perusti Kyläkirjaston Kuvalehden vuodesta 1873 lähtien julkaisemansa Kyläkirjasto-lehden rinnalle. Lehdestä tuli suuri menestys, ja vuonna 1888 sen rinnalle perustettiin toinenkin kuvalehti. Siitä lähtien vanhempaa lehteä kutsuttiin A-sarjaksi ja uudempaa B-sarjaksi. Vuodesta 1880 lehden liitteenä ilmestyi myös Lasten Kuvalehti. Gummerus luovutti vuonna 1896 B-sarjan toimittamisen Helsinkiin Hannes Gebhardille ja Väinö Wallinille. K. J. Gummeruksen kuoltua vuonna 1898 lehtien toimittamisesta vastasi Jaakko Gummerus. A- ja B-sarjat yhdistettiin vuonna 1916, minkä jälkeen yhdistetty lehti ja Lasten Kuvalehti ilmestyivät tammikuuhun 1918 saakka.
Kyläkirjaston Kuvalehdestä ja sittemmin sen tärkeämmästä A-sarjasta noin kolmas- tai neljäsosa oli kaunokirjallisuutta. Tietopuoliset artikkelit käsittelivät historiaa, maantiedettä, luonnontieteitä, yhteiskuntaa ja uskontoa. Lähdemateriaalina käytettiin alkuvuosina ruotsalaisia Arbetarens vän ja Läsning för folket -lehtiä. Kotimaisista avustajista tärkeimpiä olivat historian professori E. G. Palmén ja jyväskyläläinen lehtori Juuso Hedberg. Viimeisten vuosikertojen kirjoittajia olivat muun muassa Juhani Siljo, Uuno Kailas, Iivo Härkönen, Samuli Paulaharju, Kyösti Vilkuna ja Lauri Pihkala. 12- ja myöhemmin pienikokoisempana 24-sivuisessa lehdessä oli myös jonkin verran ilmoituksia. Kuvalaattoja saatiin alkuvuosina puupiirroksina Ruotsista ja vuoden 1882 jälkeen niitä ryhdyttiin teettämään myös Suomessa. Valokuvat yleistyivät lehdissä 1890-luvulta lähtien. Fraktuurasta alettiin siirtyä antiikvaan 1890-luvun puolivälissä.
Kuvalehden levikki oli 1880- ja 1890-luvuilla Suomen oloissa poikkeuksellisen suuri. Se saavutti huippunsa, 14 200 tilaajaa vuonna 1886, mutta laski sen jälkeen parilla tuhannella. A-sarjan tilaajamäärä pysyi 11 000:n tienoilla ja nousi uuteen huippulukuun, 16 600 tilaajaan vuonna 1905. Kyläkirjasto kuvalehtineen ja varsinkin sen A-sarja oli Gummeruksen kustantamon tuottavin myyntiartikkeli. Kansanomaisilla, hengeltään uskonnollisilla ja suomalaiskansallisilla lehdillä oli suuri merkitys lukutaidon ja valistuksen levittäjänä. 1900-luvun alussa niiden tyyli ja sisältö alkoi vaikuttaa vanhanaikaiselta, mikä johti levikin laskuun ja kannattavuuden heikkenemiseen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kyläkirjaston Kuvalehden A-sarja digitoituna kansalliskirjastossa.
Kyläkirjaston Kuvalehden B-sarja digitoituna kansalliskirjastossa.
Lasten Kuvalehti digitoituna kansalliskirjastossa.
Kupittaan siirtolapuutarha

Kupittaan siirtolapuutarha on siirtolapuutarha Turussa Kurjenmäen kaupunginosassa. Se on perustettu vuonna 1934. Alueella on 56 mökkiä.
Aiheesta muualla

Kupittaan siirtolapuutarhan kotisivut
Miksi Kupittaan siirtolapuutarha pitäisi säilyttää? Laaja tietopaketti Kupittaan siirtolapuutarhasta.
Turun taudin uusi uhri? Helsingin Sanomat 21.2.2022
Trendikästä kaupunkiviljelyä vai uusia asuinrakennuksia – kiihkeä kamppailu siirtolapuutarhasta jatkunut Turussa 10 vuotta. YLE uutiset 18.2.2022
Arvuuttelu Turun Kupittaan siirtolapuutarhan kohtalosta jatkuu uuden kaavamerkinnän seurauksena. YLE Uutiset 26.10.2020
Yhä vain uhattuna - Kupittaan siirtolapuutarha. ET-lehti 11.8.2020
Elämää siirtolapuutarhassa. YLE Areena 19.8.2020
Koripallon Suomen Cup 2008

Koripallon Suomen Cup 2008 oli kaikkiaan 21. koripallon Suomen Cupin järjestämisvuosi. Mukana oli 35 joukkuetta. Loppuottelu pelattiin 14. joulukuuta 2008. Turnauksen voitti Lappeenrannan NMKY, jolle mestaruus oli neljäs perättäinen. Toiseksi sijoittui Torpan Pojat.
Tulokset > Karsintakierros

| Joukkue 1 | Pisteet | Joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| Lohjan Urheilijat | 48-85 | Kauhajoen Karhu |
| BC Nokia | 80-103 | Vilpas |
| Topon juniorit | 63-83 | JKS |
| KasPaHukat | 70-75 | TaNMKY |
| NVW | 100-82 | Rauma Basket |
| Huima | 90-58 | LoKoKo |
| BSL Savonlinna | -* | Tampereen Pyrintö 2 |

* Pyrintö 2 luopui Suomen cupista, jolloin BSL pääsi suoraan toiselle kierrokselle.
Tulokset > 1. kierros

| Joukkue 1 | Pisteet | Joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| HNMKY | 73-89 | Kauhajoen Karhu |
| EBT | 65-73 | TomPo |
| BSL | 82-83 | Ura |
| TaNMKY | 75-69 | FC Passe |
| PuHu | 105-86 | Huima |
| Korikobrat | 95-91 | NVW |
| Wartti Basket | 63-79 | Vilpas |
| Police Basket | 55-110 | JKS |
Tulokset > 2. kierros

| Joukkue 1 | Pisteet | Joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| Kauhajoen Karhu | 78-63 | Korikobrat |
| Ura | 116-53 | TomPo |
| JKS | 100-59 | TaNMKY |
| PuHu | 76-90 | Vilpas |
Tulokset > Finaali

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14. joulukuuta, 2008 | LrNMKY | 98-83 | ToPo |   |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Colman 24/4 Brown 18/2 Riihelä 17/9 | (48-42) | Heinonen 19/3 Drayton 18/8 Spencer 17/7 | Energia Areena   Yleisöä: 965   Tuomari: Pekka Saros Mikko Toivonen Johannes Sarekoski |
|   | Colman 24/4 Brown 18/2 Riihelä 17/9 | Basket.fi | Heinonen 19/3 Drayton 18/8 Spencer 17/7 | Energia Areena   Yleisöä: 965   Tuomari: Pekka Saros Mikko Toivonen Johannes Sarekoski |
Aiheesta muualla

Basket.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Koripalloliitto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuultosinisilmä

| Kuultosinisilmä> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Hopeakylkikalat Atheriniformes
Heimo::  Sinisilmät Pseudomugilidae
Suku::  Kiunga
Laji::  ballochi
Kaksiosainen nimi
 Kiunga ballochi  Allen, 1983 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuultosinisilmä (Kiunga ballochi) on sinisilmien (Pseudomugilidae) heimoon kuuluva erittäin uhanalainen kalalaji.
Kuultosinisimä kasvaa noin 3 cm pitkäksi. Se on läpinäkyvä, vatsapuoleltaan hopeanhohtoinen. Pyrstön, selkä- ja peräevän ulkoreunassa on musta raita, ja sen sisäpuolella keltainen raita.
Kuultosinisilmiä on tavattu vain Papua Uusi-Guineassa muutamissa puroissa jotka kuuluvat Ok Smak -joen vesistöön. Kuparin ja kullan kaivaminen sen esiintymisalueilla saattaa lajin elinympäristön vaaraan.