stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Haing S. Ngor
Kuolema

Ngor ammuttiin 25. helmikuuta 1996 asuntonsa ulkopuolella Los Angelesissa. Hänet ampuivat katujengin jäsenet, jotka vaativat Ngorilta tämän kaulassa ollutta medaljonkia. Medaljonki sisälsi hänen kuolleen vaimonsa kuvan. Ngorilta ei varastettu yhtään rahaa, vaikka lompakko sisälsi muutama sata dollaria käteistä. Tuolloin liikkui myös jonkin verran spekulaatioita siitä, että jengi oli toiminut punaisten khmerien sympatisoijien puolesta, mutta tätä ei ole koskaan todistettu.lähde?
Kolme 19-vuotiasta Oriental Lazy Boyz -jengin jäsentä pidätettiin ja asetettiin syytteeseen Ngorin murhasta. Jokaisen oikeudenkäynti käytiin Los Angelesin ylioikeudessa yksittäisissä istunnoissa. Tak Sun Tan tuomittiin 56, Indra Lim 26 vuodeksi ja Jason Chan elinkautiseen vankeuteen ilman mahdollisuutta ehdonalaisuuteen.lähde?
Aiheesta muualla

Haing S. Ngor Elonetissä.
Haing S. Ngor Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Elonet
Knipi

© Kristian Stierncreutz
Knipi (oik. Zachris Alexander Stierncreutz ['šä:rnkröits], s. 10. huhtikuuta 1972 Helsinki on suomalainen muusikko, säveltäjä ja sanoittaja. Hän on Egotrippi-yhtyeen perustajajäsen.
Egotripin ohella hän on soittanut yhtyeissä The Krispies ja The Tunes, jotka kumpikin ovat julkaisseet yhden albumin (The Krispies: Solid Gold Rockstars vuonna 1998) ja The Tunes: Bright Yellow Sun vuonna 2005).
Knipin tunnetuimpia sävellyksiä ovat muun muassa "Matkustaja" (Egotrippi), "Mestaripiirros" (Anna Puu, Egotrippi, Chisu), "Kaunis päivä, Linnuton puu" (Anna Puu), "Hiljaisuus" (Irina, Samu Haber), "Myöhemmin" (Jonna Tervomaa) ja "Tunnoton" (Jenni Vartiainen).
Ura

Egotripin perustajajäsenenä ja kitaristina tunnettu Knipi on saavuttanut tähänastisella urallaan neljä Emma-palkintoa sekä lukuisia kulta- ja platinalevyjä. Knipi on Egotripin ohella säveltänyt kappaleita myös monille muille artisteille, muun muassa Anna Puulle, Irinalle, Jenni Vartiaiselle, Johanna Kurkelalle ja Jonna Tervomaalle.
Debyyttisooloalbumi Knipi julkaistiin lokakuussa 2019. Tältä Jukka Immosen tuottamalta albumilta julkaistiin ensimmäinen single “Katkoviivoja” 13. syyskuuta 2019. Albumilla ovat mukana Knipin lisäksi kosketinsoittaja Jussi Liimatainen, rumpali Heikki Kytölä ja basisti Anssi Maasalo. Julkaisun jälkeen Knipi teki kiertueen samalla kokoonpanolla. Kitaristi Jaakko Murros liittyi kokoonpanoon keväällä 2020.
Loppukeväästä 2020 Knipi käynnisti somekanavillaan MusaCorner-videosarjan, jossa hän poikansa Danielin säestämänä esitti sekä omia sävellyksiään että coverbiisejä. Lisäksi julkaistiin albumi Best of MusaCorner sekä singlenä Egotripin "Matkustaja"-kappaleesta akustinen versio.
Yhteistyö tuottaja Jukka Immosen kanssa jatkui uusilla julkaisuilla, joista single "00840" ilmestyi toukokuussa 2021. Knipin toinen sooloalbumi Valoilmiöitä julkaistiin helmikuussa 2022.
Keväällä 2022 sai ensiesityksensä Ylen edellisenä syksynä taltioitu konsertti Knipi - Katkoviivoja ja tien varsia.
Knipi on soolouransa ja Egotripin lisäksi myös laulanut taustoja monille suomalaisartisteille (mm. Anna Puu, Matti Johannes Koivu, Tehosekoitin, The Latebirds, Tuure Kilpeläinen, Jonna Tervomaa, Daisy)
Musiikkiuransa lisäksi Knipi on suunnitellut levyjen kansia suomalaisille artisteille: näitä ovat muun muassa Zen Café, Tiktak, Lemonator, The Rasmus, Matti Johannes Koivu, Jukka Poika, Anna Puu, Anna Eriksson, Mamba, Jenni Vartiainen, Jonna Tervomaa ja Rajaton. Hän on suunnitellut myös valtaosan Egotripin albumien kansista ja monia nuottikirjojen kansia.
Yksityiselämä

Knipin vanhemmat ovat taidemaalari Mikael Stierncreutz (1936–1976) ja valokuvamallina toiminut May-Britt o.s. Seitava. Nimen Knipi hän sai äidiltään alle yksivuotiaana, kun äiti joutui toistuvasti sanomaan pojalleen “knip inte” eli ‘älä nipistele’. Hänen isoisänsä oli graafikko ja julistetaiteilija Helge Mether-Borgström.
Soolojulkaisut > Albumit

Knipi (2019)
Best of MusaCorner (2020)
Valoilmiöitä (2022)
Soolojulkaisut > Singlet

Johanna Kurkela & Knipi: Suojelija (2018)
Katkoviivoja (2019)
00840 (2021)
Tien varteen (2021)
Korttitalo (2022)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > Anna Puu

Linnuton puu (Anna Puu, 2009)
Melankolian riemut (Anna Puu, 2009)
Kaunis päivä (Anna Puu, 2009)
Idän hitain (Anna Puu, 2009)
Kun olet minun (Anna Puu, 2009)
Mestaripiirros (Anna Puu, 2009)
Riko minut (Sahara, 2010)
Anna ja merikarhu (Sahara, 2010)
Nopeimmat junat (Sahara, 2010)
Vuoroin vieraissa (Sahara, 2010)
Ruusunen (Sahara, 2010)
Onnen viipaleet (Sahara, 2010)
Uskomaton juttu (Sahara, 2010)
Antaudun (Antaudun, 2012)
Kolme pientä sanaa (Antaudun, 2012)
Illanpilaaja (Antaudun, 2012)
Löydän sinut uudestaan (Antaudun, 2012)
Säännöt rakkaudelle (Antaudun, 2012)
Nuori Loiri (Antaudun, 2012)
Hyvä hetki (Antaudun, 2012)
Suukko (Antaudun, 2012)
Kuka sut muka huolisi? (Antaudun, 2012)
Ota minut tällaisena kuin oon (Rakkaudella, Anna Puu, 2016)
Aika (Rakkaudella, Anna Puu, 2016)
Kohta vapaita (Rakkaudella, Anna Puu, 2016)
Jos nää seinät osais puhua (Rakkaudella, Anna Puu, 2016)
Superkuu (Rakkaudella, Anna Puu, 2016)
Venus ja mars (Rakkaudella, Anna Puu, 2016)
Matkalla (Rakkaudella, Anna Puu, 2016)
Sudet (Rakkaudella, Anna Puu, 2016)
Ei sinusta (Rakkaudella, Anna Puu, 2016)
Keho puhuu (Nälkäinen sydän, 2018)
Ajolaulu (Nälkäinen sydän, 2018)
Nälkäinen sydän (Nälkäinen sydän, 2018)
Kultareunukset (Nälkäinen sydän, 2018)
Tarviin vielä yhden yön aikaa (Nälkäinen sydän, 2018)
Oispa sulla tyttöystävä (Nälkäinen sydän, 2018)
Ethän unohda (Nälkäinen sydän, 2018)
Valoton (Nälkäinen sydän, 2018)
Juokse beibi juokse (Single, 2022)
Rakkaus tappaa (Single, 2023)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > Daisy

Magic ride (It’s about time, 2008)
Masterplan (A girl’s best friend, 2003)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > Egotrippi

Ei kai taas (Egotrippi, 1995)
Yli tuhansien maisemien (Egotrippi, 1995)
Egotripillä (Egotrippi, 1995)
Kesäpäivä (Egotrippi, 1995)
Hulluus ovella kolkuttaa (Egotrippi, 1995)
Ikkunassa (Egotrippi, 1995)
Pitääkö aina sataa (Egotrippi, 1995)
Tylsää (Egotrippi, 1995)
Gloria (Egotrippi, 1995)
Olet täällä (Egotrippi, 1995)
Joskus (Egotrippi, 1995)
Se on tosi jees (Superego, 1997)
Tänään ei kukaan vastaa (Superego, 1997)
Teinikuningatar (Superego, 1997)
Unihiekkaa (Superego, 1997)
Lydia (Superego, 1997)
Ympyrä (Superego, 1997)
Fantastiset bileet (Superego, 1997)
Pyörii (Superego, 1997)
Superego (Superego, 1997)
Pako aavekaupungista (Superego, 1997)
Elokuu (Superego, 1997)
Hiljaisuus (Superego, 1997)
Pois minusta paha henki (Alter ego, 1998)
Ulkopuolella (Alter ego, 1998)
Posteljooni (Alter ego, 1998)
Flipperikuningas (Alter ego, 1998)
Tyttö kaunis (Alter ego, 1998)
Poika kalpea (Alter ego, 1998)
Kiire (Alter ego, 1998)
Suklaasydän (Alter ego, 1998)
Umpikujassa (Helsinki-Hollola, 2000)
Koivuniemen herra (Helsinki-Hollola, 2000)
Lennokki (Helsinki-Hollola, 2000)
Mitä susta mietin selkäsi takana vaikka kohdatessa hymyillään (Helsinki-Hollola, 2000)
Tällaisena iltana (Helsinki-Hollola, 2000)
Täytyy mennä (Helsinki-Hollola, 2000)
Suljetuin silmin (Helsinki-Hollola, 2000)
Asunto 35 (Helsinki-Hollola, 2000)
Vuoristorata (Helsinki-Hollola, 2000)
Kerran pienessä kaupungissa (Vapauden kaiho – lauluja Amnestylle, 2001)
Tavarat autoon (Moulaa!, 2001)
Moulaa! (Moulaa!, 2001)
Rasmus (Moulaa!, 2001)
Lähe menee (Moulaa!, 2001)
Mustat Varjot (Matkustaja, 2003)
Älä koskaan ikinä (Matkustaja, 2003)
Varovasti nyt (Matkustaja, 2003)
Sinä vain (Matkustaja, 2003)
Pakkasukko (Matkustaja, 2003)
Onneton (Matkustaja, 2003)
Polkupyörälaulu (Matkustaja, 2003)
Tarpeeton mies (Matkustaja, 2003)
Matkustaja (20 suosikkia, 2004)
Arvoitus (Vielä koittaa uusi aika, 2006)
Nämä ajat eivät ole meitä varten (Vielä koittaa uusi aika, 2006)
Asfaltin pinta (Vielä koittaa uusi aika, 2006)
Mian laulu (osat 1 & 2) (Vielä koittaa uusi aika, 2006)
Yksinäisyys (Vielä koittaa uusi aika, 2006)
Vuokses sun (Vielä koittaa uusi aika, 2006)
Maailmanloppua odotellessa (Maailmanloppua odotellessa, 2008)
Kaikenlaista harmia (Maailmanloppua odotellessa, 2008)
Valssi (Maailmanloppua odotellessa, 2008)
Mies räjähtää (Maailmanloppua odotellessa, 2008)
Häälaulu (Maailmanloppua odotellessa, 2008)
Ei se tästä (Maailmanloppua odotellessa, 2008)
Suruisa (Maailmanloppua odotellessa, 2008)
Purple (Maailmanloppua odotellessa, 2008)
Uusi aamu (Vuosi nolla, 2015)
Pikkuinen (Vuosi nolla, 2015)
Kuka vain käy (Vuosi nolla, 2015)
Päätös (Vuosi nolla, 2015)
He istuivat puiston penkillä (Vuosi nolla, 2015)
Hehkulamppu (Vuosi nolla, 2015)
Toinen muistutus (Vuosi nolla, 2015)
Ongelma (Vuosi nolla, 2015)
Vieläkö mut voi pelastaa? (10, 2017)
Hei sinä (10, 2017)
Valtatie (10, 2017)
Patja (10, 2017)
Kaaos (10, 2017)
Mene nyt (10, 2017)
Kadonnutta kauneutta (10, 2017)
Muisto (10, 2017)
Mitä siitä jos ei rahat riitä (10, 2017)
Vihellellen (Vihellellen EP, 2018)
Yön selkään (Vihellellen EP, 2018)
Tyttöjen ilta (Vihellellen EP, 2018)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > Iisa

Rakkaus voi tappaa (Päivii, öitä, 2018)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > Ipanapa

Oskari ja minä (Ipanapa, 2007)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > Irina

Hiljaisuus (Älä riko kaavaa, 2005)
Muista pysyy hiljaa (Älä riko kaavaa, 2005)
Selkä selkää vasten (Liiba laaba, 2008)
Liianko helppo (Liiba laaba, 2008)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > Jane

Sade sotki parvekkeen (V.I.P., 2006)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > Jannika B

Niagara (2016)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > Jenni Vartiainen

Tunnoton (Ihmisten edessä, 2007)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > Johanna Kurkela & Knipi

Suojelija (Elokuvasta Iloisia aikoja, mielensäpahoittaja, 2018)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > Jonna Tervomaa

Miten vaan (Neljä seinää, 1999)
Liikaa (Viivalla, 2001)
Tänään lähdetään (Viivalla, 2001)
Yksi synti sallitaan (Viivalla, 2001)
Penni (Viivalla, 2001)
Kuuleeko kukaan? (Halo, 2004)
Et tahdo tietää (Halo, 2004)
Se ei kuulu mulle (Halo, 2004)
Siskot (Halo, 2004)
Myöhemmin (Halo, 2004)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > Katri Ylander

Paperilyhtyjä (Kaikki nämä sanat, 2007)
Kyselen (Yhteisii unelmii, 2022)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > Knipi

Katkoviivoja (Knipi, 2019)
1986 (Knipi, 2019)
Sotku (Knipi, 2019)
Hölösuu (Knipi, 2019)
Menneestä ajasta (Knipi, 2019)
Seinäruusu ja kynnysmatto (Knipi, 2019)
Se on menoa nyt (Knipi, 2019)
Musta Aukko (Knipi, 2019)
Maitojuna (Knipi, 2019)
Värejä (Knipi, 2019)
Huomasin vain sinut (Valoilmiöitä, 2022)
Korttitalo (Valoilmiöitä, 2022)
00840 (Valoilmiöitä, 2022)
Tien Varteen (Valoilmiöitä, 2022)
Maailman toimivin kaupunki (Valoilmiöitä, 2022)
Valoilmiöitä (Valoilmiöitä, 2022)
Melankolia (Valoilmiöitä, 2022)
Halkeama (Valoilmiöitä, 2022)
Uuden vuoden juhlat (Valoilmiöitä, 2022)
Sä pelastat mut (Valoilmiöitä, 2022)
Laivat (Valoilmiöitä, 2022)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > The Krispies

(I'm on the) Radio (Solid Gold Rockstars, 1998)
Lover (Solid Gold Rockstars, 1998)
(Blessed with) nine lives (Solid Gold Rockstars, 1998)
Lucky stars (Solid Gold Rockstars, 1998)
Solid gold rockstar (Solid Gold Rockstars, 1998)
Dear Louise (Solid Gold Rockstars, 1998)
Take a look at the sun (Solid Gold Rockstars, 1998)
Smile (Solid Gold Rockstars, 1998)
Like no other (Solid Gold Rockstars, 1998)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > Manna

Kai sekin jotain rakkautta on (2018)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > Mira Luoti

Tukholmaan (Haureden valtatiel, 2019)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > Tiktak

Ihmelääke (Jotain muuta, 2001)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > The Tunes

The Tunes Theme (Bright Yellow Sun, 2005)
Valerie (Bright Yellow Sun, 2005)
Spoonful Lovin' (Bright Yellow Sun, 2005)
Busdriver (Bright Yellow Sun, 2005)
Season Of The Midnight Sun (Bright Yellow Sun, 2005)
Summer Day (Bright Yellow Sun, 2005)
See You Tomorrow (Bright Yellow Sun, 2005)
Talk To Me (Bright Yellow Sun, 2005)V
Bright Yellow Sun (Bright Yellow Sun, 2005)
Julkaisut joissa säveltäjänä ja/tai sanoittajana > Vierailevana artistina

Ipanapa 1: Oskari ja minä (esittäjänä Knipi) (2007)
Iisa: Puutarhajuhla (feat. Knipi) (2013)
Johanna Kurkela & Knipi: Suojelija (2018)
Kaihon Karavaanin Joulu: Valkea joulu (2020)
ATSTTTS: Signal Fires (feat. Knipi) (2021)
Aiheesta muualla

Egotrippi
Koivu ja Tähti
Knipi Discogsissa
| n k Egotrippi |
| --- | --- |
 Mikki Kauste  Knipi  Skele  Anssi Maasalo  Risto Niinikoski   Sampo Haapaniemi  Mikko "Pide" von Hertzen  Aakku  Mikko Mäkelä 
Studioalbumit:  Egotrippi  Superego  Alter Ego  Helsinki–Hollola  Matkustaja  Vielä koittaa uusi aika  Maailmanloppua odotellessa  Pilvien alla, maan päällä  Vuosi nolla  10  Aina matkalla jonnekin 
Kokoelmat:  Moulaa!  20 Suosikkia 
Singlet:  ”Kesäpäivä”  ”Se on tosi jees”  ”Lydia”  ”Unihiekkaa”  ”Tänään ei kukaan vastaa”  ”Ympyrä”  ”Pois minusta paha henki”  ”Ulkopuolella”  ”Posteljooni”  ”Lautturi”  ”Hei pieni” / ”Poika kalpea”  ”Koivuniemen herra”  ”Umpikujassa”  ”Tällaisena iltana”  ”Käytettyä ilmaa” / ”Lennokki”  ”Polkupyörälaulu”  ”Älä koskaan ikinä”  ”Mustat varjot”  ”Sininen”  ”Sinä vain” / ”Tarpeeton mies”  ”Varovasti nyt”  ”Matkustaja”  ”Asunto 35”  ”Nämä ajat eivät ole meitä varten”  ”Asfaltin pinta”  ”Vuokses sun”  ”Iloinen aina”  ”Rin tin tin”  ”Hyvästi naiset”  ”Valssi”  ”Kaikenlaista harmia”  ”Muistutus”  ”Mestaripiirros”  ”Hyvä hetki”  ”Nopeimmat junat”  ”Uusi aamu”  ”Vuosi nolla”  ”He istuivat puiston penkillä”  ”Kuka vain käy”  ”Hehkulamppu”  ”Valtatie”  ”Matkalla Alabamaan”  ”Vieläkö mut voi pelastaa?”  ”Ennen ja nyt” 
Katso myös:  diskografia 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Pohja (geometria)

Pohja on avaruusgeometriassa symmetria-akselin suhteen suuntautuneiden kappaleiden pinnan osa, joka voi olla yksi- tai kaksiosainen. Vaippa erotetaan selvästi pohjasta, mihin symmetria-akseli päättyy. Nimitystä "vaippa" käytetään sellaisten kappaleiden pinnan osasta, joka kiertää "pohjaksi" miellettyjä osia tai osaa. Se on geometriassa usein tapauskohtaisesti sovittu nimitys, jota käytetään esimerkiksi lieriöissä, kartioissa, pyramideissa ja erilaisten pyörähdyskappaleiden tapauksissa. Mikäli pohjaa ja vaippaa ei voi erottaa toisistaan, puhutaan vain pinnasta.
Tasokuvioissa käytetään esimerkiksi nelikulmion ja kolmion "alimmaisesta sivusta" puheilmaisua pohja, vaikka kuvion osalle on olemassa oma nimityksensä kanta. Myös esimerkiksi kuution pöytää vasten olevasta tahkosta käytetään nimitystä pohja.
Lieriöt

Ympyrälieriön pohjat ovat ympyröitä, joiden keskipisteet ovat symmetria-akselin päätepisteitä. Vaippa on se pinta, joka sulkee lieriön sisäänsä pohjien välissä. Tavallisen lieriön pohja voi olla mielivaltaisen muotoinen, kunhan kummatkin pohjat ovat samanlaiset ja yhdensuuntaiset. Vaipan tulee kiertää lieriö sisäänsä seuraten pohjien piiriä koko kierroksen.
Kuutio täyttää lieriön ehdot, koska vastakkaiset tahkot ovat samanlaiset ja yhdensuuntaiset. Kuution pohjiksi voidaan valita mitkä tahansa kaksi tahkoa, joten kaikkia kuution tahkoja voidaan pitää pohjina. Samasta syystä muutkin suorat särmiöt ovat lieriöitä ja niillä on pohjat.
Kartiot ja pyramidit

Kartioissa ja pyramideissa on vain yksi pohja. Se on vastapäätä kartion kärkeä, joka on myös vaipan kärki. Vaippa sulkee kartion sisäänsä yhdessä pohjan kanssa, jonka piiriä vaippa seuraa koko kierroksen.
Ympyräpohjaisessa kartiossa pohja on ympyrän muotoinen. Pyramidissä pohja on monikulmio. Esimerkiksi egyptiläisissä pyramideissa pohjana on usein neliö.
Pyörähdyskappaleet

Pyörähdyskappaleella tarkoitetaan kappaletta, joka syntyy käyrän, tasokuvion tai kappaleen pyörähtäessä valitun symmetria-akselin ympäri. Tällaisella kappaleella ei ole yleensä pohjaa, mutta sellainen syntyy, jos pyörähdyskappale katkaistaan symmetria-akselia vastaan tai pyörähtävän kuvion päätepiste projisoidaan symmetria-akselia vastaan.
Kuvia

Yleisen suoran lieriön pohja on tumman punainen.
Kuution pohja on merkitty sinisellä.
Ympyrälieriön pohja on sininen.
Ellipsipohjaisen lieriön pohja on vihreä.
Ympyräpohjaisen kartion pohja on merkitty oranssilla.
Neliöpohjainen pyramidi.
Pyramidin viisi- ja kuusikulmaiset pohjat.
Katkaistulla ympyräkartiolla on kaksi ympyräpohjaa.
Vinosti katkaistulla pyramidilla on kaksi pohjaa.
Kappaleella on pohjaksi miellettävä tahko, joiden särmiä ovat a ja b.
Pyörähdyspinnan sivuilla on ympyrät. Niitä voidaan sanoa pohjiksi.
Pyörähdyskappaleen vaippa syntyy pyörähdyksessä ja ympyräaukkoja voidaan pitää pohjina.
Aiheesta muualla

Toivola, Marika & Härkönen, Tiina: Geometria 9 luokalle, osio 2 (Arkistoitu – Internet Archive), Avoin oppikirja, sivut 70−
Energia Ukrainassa

Energia Ukrainassa  käsittelee Ukrainan energian tuotantoon, kulutukseen ja jakeluun liittyviä asioita.
Energiankulutus

Energiankulutus asukasta kohti vuonna 2019 oli 82 571 miljoonaa BTU:ta, maailmassa 70. suurinta. Energian loppukäyttäjistä suurin on teollisuus, toisena tulee kotitalouksien energiankäyttö. Kotitaloudet käyttävät eniten kaasua. Kivihiilen osuuus loppukäytössä on pieni, sillä suurin osa kivihiilestä on poltettu voimalaitoksissa.
Energiantuotanto

Ukraina tuottaa kivihiiltä, öljyä ja maakaasua. Sähköntuotannon tärkeimmät lähteet ovat olleet ydinvoima (56%), fossiiliset polttoaineet (37%) ja vesivoima (3,6%). Luvut ovat vuodelta 2020, ennen Venäjän hyökkäyssotaa.
Ukrainalla on  suuret fossiilisten hiilivetyjen varat. Ne keskittyvät kolmelle alueelle: Karpaattien alueelle lännessä, Dnieprin ja Donetskin alueelle idässä ja Mustanmeren-Azovinmeren alueelle etelässä. Dnieper-Donetskin alueella on 80% tunnetuista energiavaroista ja 90% kaasuntuotannosta.
Ukrainalla on myös epäperinteisiä energiavaroja: maan itäosan hiilikaivoksista saadaan metaania, ja liuskekaasua on löydetty kahdelta alueelta, idästä ja Puolan rajalta.
Energiantuotanto > Maakaasu ja öljy

Ukrainan maakaasuvarat on arvioitu 5,4 triljoonaksi kuutiometriksi. Merkittävä osa kaasuvaroista on meren alla Krimin niemimaan rannikkovesillä.
Öljyvaroiksi on arvioitu 850 megatonnia. Öljynjalostamot ovat neuvostoaikaisia, joten maa on riippuvainen ulkomailla jalostetusta öljystä.
Ukrainalainen kaasuyhtiö Naftogaz on valtion monopoli. Sille kuuluu myös maakaasun kauttakulku maan läpi. Merkittävä osa Venäjältä Itä-Eurooppaan kulkevasta maakaasusta on kulkenut Ukrainan läpi.
Energiantuotanto > Kivihiili

Ukraina on ollut Euroopan kolmanneksi suurin kivihiilen tuottaja. Suurin osa maan 140 hiilikaivoksesta sijaitsee itäisen Ukrainan Donbassissa eli Luhanskin ja Donetskin alueilla.
Energiantuotanto > Ydinvoima

Enerhoatom on valtion ydinvoimayhtiö. Sillä on neljä laitosta, joissa on yhteensä 15 reaktoria. Vuonna 2019 Ukraina oli maailman seitsemänneksi suurin ydinsähkön tuottaja, 83 terawattituntia [TWh].
Zaporižžjan ydinvoimalaitos on sähköteholtaan Euroopan suurin ydinvoimalaitos.
Energiantuotanto > Vesivoima

Vuoden 2021 tilastojen mukaan Ukrainassa tuotettiin  4,85 TWh vesivoimaa. Maalla oli 6 229 MW rakennettua vesivoimakapasiteettia, mihin sisältyy 1563 MW pumpattavaa tasausvoimaa.
Suuret voimalat sijaitsevat Dnestr- ja Dnepr-jokien varrella, mutta piememmissä joissa on toistasataa pienempää voimalaa.  Dneprin koskien tilalle on rakennettu patojen ja vesivoimaloiden sarja, johon kuuluvat  Dneprin vesivoimalaitos ja Kah’ovkan vesivoimalaitos.
Dneprin vesivoimalan pato rakenteilla noin vuonna 1930.
Det norske maskinistforbund

| Det norske maskinistforbund |
| --- | --- |

Perustettu:  1902
Tyyppi:  ammattiliitto
Päämaja:  Oslo
Toiminta-alue:   Norja
Jäsenet:  n. 6 000 (2024)
Kattojärjestö:  Unio
Jäsenlehti:  Maritim Logg
Aiheesta muualla
Sivusto
Det norske maskinistforbnd (lyh. DNMF) on norjalainen koneenkäyttäjien ammattiliitto. Se kuuluu Unio-keskusjärjestöön. Järjestöllä oli noin 6 000 jäsentä vuonna 2024.
Aiheesta muualla

Liiton verkkosivut (norjaksi)
| n k Norjan ammattiliitot |
| --- | --- |
LO:  Arbeiderbevegelsens Presseforbund  Creo – forbundet for kunst og kultur  Dramatikerforbundet  EL og IT Forbundet  Fagforbundet  Fellesforbundet  Fellesorganisasjonen  Forbundet for Ledelse og Teknikk  Forfatterforbundet  Handel og Kontor  Industri Energi  Kabinansattes Forbund  Norges offisers- og spesialistforbund  Norsk Arbeidsmandsforbund  Norsk Fengsels- og Friomsorgsforbund  Norsk Flygerforbund  Norsk Jernbaneforbund  Norsk Lokomotivførerforbund  Norsk Manuellterapeutforening  Norsk Nærings- og Nytelsesmiddelarbeiderforbund  Norsk Sjømannsforbund  Norsk Sjøoffisersforbund  Norsk Tjenestemannslag  Norske Idrettsutøveres Sentralorganisasjon  Skolenes landsforbund 
Unio:  Akademikerforbundet  Bibliotekarforbundet  Det Norske Diakonforbund  Det norske maskinistforbund  Forskerforbundet  Norsk Ergoterapeutforbund  Norsk Fysioterapeutforbund  Norsk Radiografforbund  Norsk Sykepleierforbund  Politiets Fellesforbund  Presteforeningen  Skatterevisorenes forening  Utdanningsforbundet 
Akademikerne:  Arkitektenes Fagforbund  Den norske legeforening  Den norske tannlegeforening  Den norske veterinærforening  Econa  Krigsskoleutdannede offiserers landsforening  Norges Juristforbund  Norsk Lektorlag  Naturviterne  Norsk Psykologforening  Samfunnsviterne  Samfunnsøkonomene  Tekna 
YS:  AVYO  Befalets Fellesorganisasjon  Delta  Farmasiforbundet  Finansforbundet  Kriminalomsorgens Yrkesforbund  Lærernes Yrkesforbund  Negotia  Norges Politilederlag  Norske Meierifolks Landsforening  Norsk Tollerforbund  Parat  Personellforbundet  SAFE  Skatteetatens landsforbund  Skolelederforbundet  STAFO  Yrkestrafikkforbundet
Korkeus (geometria)

Kolmiolla on aina kolme korkeusjanaa, vaikka kuvassa on merkitty näkyviin vain kaksi. Terväväkulmaisessa kolmiossa korkeusjanojen kantapisteet sijaitsevat kolmion sivuilla, mutta tylppäkulmaisella kolmiolla ne voivat sijaita kolmion kannan jatkeella (katkoviiva).
Korkeus on geometriassa korkeusjanan pituus pisteen ja toisen janan välillä siten, että korkeusjana on kohtisuorassa toista, usein kannaksi kutsuttua, janaa, tai sen jatketta, vastaan. Tällöin sanotaan, että korkeus(jana) on kannan normaali(jana), ja päinvastoin. Janojen kohtaamispistettä kutsutaan kantapisteeksi.
Korkeusjanan monikulmion sivuja suurempi merkitys perustunee pinta-alojen ja tilavuuksien tunnettuihin laskukaavoihin, joissa korkeuden tunteminen on tärkeää. Korkeus on ilmeisesti tärkeä myös siksi, että ihmisen rakentaminen suuntautuu painovoimaa vastaan ja rakenteet ovat pystysuorassa eli kohtisuorassa vaakasuoraa alustaa vastaan.