stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laatukuva
Laatukuvamaalareita

Jean-Baptiste Chardin
William Hogarth
Jan Steen (noin 1626–1679), Hollannin tärkeimpiä laatukuvamaalareita
Jan Vermeer (1632–1675) hollantilainen taidemaalari, jota on sanottu myös laatukuvamaalauksen mestariksi
Laatukuvamaalareita > Suomessa

Adolf von Becker (1831–1909) suomalainen taidemaalari, joka tunnetaan myös laatukuvamaalarina
Karl Emanuel Jansson (1846–1874) oli ahvenanmaalainen taiteilija, jota on luonnehdittu myös laatukuvamaalariksi.
Arvid Liljelund
Armas Kaarlo Raunio
Kuuluisia laatukuvamaalauksia

Pieter Brueghel vanhempi, Talonpoikaishäät, 1568, yksityiskohta.
Rembrandt van Rijn, Rahanvaihtaja, 1627.
William Hogarth, Vaalikampanjointia, 1754–1755.
Hollantilainen Cornelis Troost oli 1700-luvun tunnettuja satiirisia genremaalareita. Sokkoleikki 1700 -luku.
Pietro Longhi, Hyväntuulinen pari, noin 1740.
David Wilkie, Ensimmäinen korvarengas, 1835.
Ferdinand Theodor Hildebrandt, Joulukuusta odottaessa, 1840.
Carl Spitzweg, Alkemisti, n. 1860.
Albert Edelfelt: Kuningatar Blanka 1877
Frans Halsin Musisoivat pojat noin 1625
Jan Steenin maalaus v. 1668
Jan Steenin maalaus v. 1663–1665
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Taiteen Pikkujättiläinen, Wsoy 1991, laatukuva s. 362.
Riitta Konttinen ja Liisa Laajoki Taiteen sanakirja Otava 2000 s. 229.
Fokus-taide, osa 2, Otava 1972. Laatukuvamaalaus s. 230.
Tracy Chevalier, Tyttö ja helmikorvakoru. Suom. Arja Gothoni, 2001.
Kari Flinkman, Teija Luukkanen, Laatukuva (Arkistoitu – Internet Archive) Jyväskylän taidemuseo.]
Vanhan maalaustaiteen genret
Historiamaalaus  Laatukuva- eli genremaalaus  Muotokuva  Maisemamaalaus  Asetelma
Cavalierkingcharlesinspanieli

| Cavalierkingcharlesinspanieli |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Englanti,  Iso-Britannia
Määrä:  Suomessa rekisteröity 28 038
Rodun syntyaika:  1600-luku (alun perin) 1920-luku (elvytys)
Alkuperäinen käyttö:  seurakoira
Nykyinen käyttö:  seura- ja harrastuskoira
Elinikä:  12–15 vuotta
Muita nimityksiä:  Cavalier King Charles Spaniel, cavalier king charles spanjel, kavaljeeri, kavalieeri, cavalier, cava, liero
FCI-luokitus:  ryhmä 9 Seura- ja kääpiökoirat alaryhmä 7 Englantilaiset kääpiöspanielit #136
Ulkonäkö
Paino:  5,4–8 kg
Säkäkorkeus:  30–35 cmlähde?
Väritys:  punavalkoinen, kolmivärinen, musta punaisin merkein tai punainen
Cavalierkingcharlesinspanieli (engl. Cavalier King Charles Spaniel) eli cavalier on Britanniasta kotoisin oleva pieni ja reipas seurakoirarotu. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 9. Se on suosittu perhekoira, jota käytetään myös monenlaisessa harrastustoiminnassa. Sukulaisrotu kingcharlesinspanieli on hieman pienempi, pyöreäpäisempi ja lyhytkuonoisempi. Cavalier on yhä suosittu koirarotu, vaikka suosio on laskussa.
Ulkonäkö

Cavalierkingcharlesinspanieli on pieni, sopusuhtainen, viehkeä ja tasapainoinen koira. Kallo on miltei tasainen korvien välistä. Sieraimet ovat mustat. Kuono on muodoltaan kauniisti kapeneva, mutta suippokuonoisuus ei ole toivottavaa. Huulet ovat hyvin kehittyneet, leuat vahvat ja purenta leikkaava. Silmät ovat suuret, tummat ja pyöreät, eivät ulkonevat, ja ne sijaitsevat kaukana toisistaan. Korvat ovat pitkät ja runsashapsuiset, korkealle kiinnittyneet. Häntä on hyvin kiinnittynyt ja iloisesti kannettu. Sen asento ei saa nousta paljon selkälinjan yläpuolelle. Hännän typistäminen on Suomessa kielletty. Joissakin maissa typistys on sallittu, mutta hännästä ei saa poistaa yhtä kolmasosaa enempää.
Säkäkorkeus on noin 30–35 cmlähde? ja paino 5,4–8 kg – toivottavaa on näiden äärirajojen väliin asettuva pienikokoinen, sopusuhtainen koira. Monet yksilöt, varsinkin isokokoisemmat urokset, painavat kuitenkin usein enemmän.lähde?
Turkki on pitkä, silkkinen ja hapsukas. Hieman laineikkuutta sallitaan rotumääritelmän mukaan, mutta ei kiharuutta. Turkkia ei kuuluisi trimmata lainkaan, mutta nykyisin näyttelyissä monet saattavat siistiä hieman mahakarvoja sekä tassuhapsujalähde?. Rodussa hyväksytyt väritykset ovat tricolour, blenheim, ruby ja black and tan.
Tricolour: Toiseksi yleisin värimuunnos. Musta punaisin merkein sekä valkokirjava, väritys selvästi rikkonainen.
Ruby: Harvinaisin värimuunnos. Yksivärinen syvän punainen. Valkoiset merkit eivät ole toivottuja.
Blenheim: Yleisin värimuunnos. Selvästi rikkonaiset kastanjanruskeat merkit helmenvalkealla pohjalla. Pään merkit ovat symmetriset siten, että korvien väliin jää tilaa vinoneliölle tai täplälle, ns. "blenheim-laikulle" (Blenheim Spot), joka on toivottu ominaisuus. Legendan mukaan laikku olisi syntynyt siitä, että Sarah Churchill painoi hermostuneena peukalonsa kantavana olleen narttunsa otsaan, ja kun tämä synnytti, oli jokaisella pennulla otsallaan punainen peukalonjälki.
Black and tan: Merkkivärinen. Mustan värin tulee olla korpinmusta, punaruskeiden merkkien tulee näkyä silmien yläpuolella, poskissa, korvalehden sisäpuolella, eturinnassa, raajoissa ja hännän alapuolella. Punaruskean värin tulisi olla kirkas. Valkoiset merkit eivät ole toivottuja.lähde?
Blenheim
"Blenheim Spot"
Tricolour
Black & tan
Ruby
Luonne ja käyttäytyminen

Luonteeltaan cavalierkingcharlesinspanielit ovat yleensä iloisia, ystävällisiä, seurallisia ja miellyttämisenhaluisia. Lisäksi ne ovat lempeitä, reippaita ja ehdottoman pelottomia. Osa koirista on arkoja, mutta niitä ei kuulu käyttää jalostukseen. Cavalierit soveltuvat lapsiperheisiin.lähde?
Cavalierkingcharlesinspanieleita on luonnetestattu vuoden 2015 toukokuuhun mennessä Suomessa 1 600 koiraa. Tulokset ovat hyvin vaihtelevia. Alin saavutettu pistemäärä oli –99 ja korkein 240.
Terveys > Ulkonäöstä johtuvat sairaudet

Rotujärjestön tilastojen mukaan 68 prosentilla tutkituista Suomen cavaliereistä on selkäytimen ontelotauti eli syringomyelia. Sairaus johtuu yleensä koiralle jalostetusta ahtaasta kallosta eli Chiarin epämuodostumasta, joka on todettu 94 prosentilla Suomen cavaliereistä. Vain yhdellä prosentilla koirista ei todettu epämuodostumaa ja loput kyselyyn vastanneet eivät olleet tutkituttaneet koiriaan. Epämuodostumaan tai syringomyeliaan sairastuneista koirista noin 35 prosenttia saa näkyviä oireita.
Epämuodostumassa pikkuaivot eivät mahdu kalloon, vaan ne työntyvät selkäydinkanavaan. Kun selkäydinnesteen kierto häiriytyy, se pakkautuu selkäytimen sisälle muodostaen ontelon (syringomyelia), mikä aiheuttaa selkäydinvaurioita. Myös pikkuaivot painavat aivorungon tuntotumakkeita, joihin kerätään tuntotietoa pään alueelta.
Ensimmäiset oireet havaitaan koiran ollessa 6 kk – 6 vuoden ikäinen. Koiralle aiheutuu suurta hermokipua etenkin kaularankaan ja lopulta liikkumishäiriöitä. Kaula- tai selkäranka saattaa kääntyä mutkalle ja koiralla voi olla jalkojen heikkoutta tai koordinaatiohäiriötä. Sairastunut voi raapia päätään tai kaulaansa toispuolisesti koskematta ihoaan (nk. ilmakitararaapiminen). Koira saattaa olla yliherkkä kosketukselle, rapsuttaa niskaansa tai korvaansa etenkin lenkillä, hangata päätään maahan tai äännellä vaihtaessaan asentoaan äkillisesti.
Suomessa tutkituista koirista 50,2 % sairastaa erittävää välikorvan tulehdusta (PSOM). Sairaus johtuu cavaliereille jalostetusta brakykefaalisesta oireyhtymästä eli lyhyestä kuonosta ja kallosta. Lyhytkuonoisilla on kapeampi nielu, mikä altistaa nesteen keräytymiselle välikorvaan, jolloin seurauksena on tulehdusta. Tulehdus taas voi aiheuttaa kuuroutta, tasapaino-ongelmia ja kipua, tai se voi olla oireeton. Oireet ovat usein samankaltaisia kuin syringomyeliassa. Tulehdusta voi lievittää väliaikaisesti hoidolla.
Oslon käräjäoikeus antoi 31.1.2022 tuomion, jonka mukaan englanninbulldogin ja cavalierkingcharlesinspanielin kasvattaminen on Norjan eläinsuojelulain 25 §:n vastaista. Suomen Kennelliiton edustaja arvelee, että rotu siirtyy pimeille markkinoille, koska kiellettiin vain Norjassa kasvattaminen Norjan kennelliiton alaisuudessa rekisteröityinä. Kennelliiton mukaan rotua voi siten tuoda maahan ja kasvattaa järjestäytyneen toiminnan ulkopuolella.
Terveys > Ulkonäöstä johtuvat sairaudet > Lisääntyminen eläinsuojelun kannalta

Syringomyelia johtuu useista geeneistä ja periytyy noin 81 prosentin todennäköisyydellä. Suomen rotujärjestön mukaan sairauden yleisyyden takia jalostukseen ei ole mahdollista valita vain terveitä koiria. Sen mukaan on epätodennäköistä, että syringomyeliasta päästään kokonaan eroon jalostuksella, vaan vakavimpien muutosten esiintymistä pitää rajoittaa. Osa tutkijoista on esittänyt, että cavalier-rodun ylläpitäminen pitää eläinsuojelurikoksena kieltää kokonaan. Cavalier kuuluu Suomessa perinnöllisten sairauksien vastustamisohjelmaan sydän-, polvi- ja silmätutkimusten osalta. Kaikkia jalostuscavaliereita ei kuitenkaan tarvitse tutkia syringomyelian varalta magneettikuvauksella, vaan ainoastaan toinen vanhemmista. Urokselle myös hyväksytään ennen tutkimuksia kolmen ja nartulle yhden pentueen teko.
Terveys > Muut perinnölliset sairaudet

Noin kolmasosa kymmenen vuotta täyttäneistä cavaliereistä sairastaa erästä sydämen läppävikaa (krooninen hiippaläpän myksomatoosi rappeuma (MVD). Urokset sairastuvat narttuja aikaisemmassa vaiheessa. Sairaus aiheuttaa sydämen vajaatoimintaa, joka ilmenee etenkin illalla ja aamulla yskänä, hengenahdistuksena, vähentyneenä rasituksen sietona, väsymisenä, laihtumisena ja pyörtyilynä. Vajaatoiminta hoidetaan pysyvällä lääkityksellä. Koska sairaus on perinnöllinen, sairastuneita koiria ei tule käyttää jalostukseen. Jalostuksessa on huomioitava koirien sukulaisten tulokset. Myös sukulaisten tulisi olla vähintään seitsenvuotiaiksi asti virallisesti tutkittu.
Suomessa tutkituista 450 cavalierista 3,3 % sairastaa jaksoittaista kaatumissairautta eli episodic falling -oireyhtymää (EF) ja 21,1 % kantaa sairautta aiheuttavaa geenimuunnosta. Suuremman sisäsiitoksen takia yksivärisistä koirista sairaita on kuusi prosenttia ja kantajia 35,2 %. Sairaus puhkeaa 3−7 kuukauden iässä ja ilmenee kohtauksina, jotka koira saa kiihtyessään tai stressatessaan. Sairastuneen lihasjännitys kohoaa äkisti, eikä se kykene rentouttamaan lihaksiaan. Koira saattaa seistä tai kävellä epänormaalisti ja kaatua sitten eteenpäin tai sivulle sekuntien tai minuuttien ajaksi mutta on samalla tajuissaan. EF-sairasta koiraa ei saa altistaa stressille.
4,7 % Suomessa tutkituista cavaliereistä kantaa geenimuunnosta, joka aiheuttaa CC/DE-tautia eli kiharakarvaisuutta ja kuivasilmäisyyttä. Sairastuneita koiria ei todettu. Oireyhtymän oireita ovat pennun kutiava ja hilseilevä iho, halkeilevat ja aristavat anturat, epämuodostuneet kivuliaat kynnet, kihara ja katkeileva harva turkki ja arat ja vetistävät silmät. Tautia kantavia koiria ei saa risteyttää. Cavalierien riski sairastua kuivasilmäisyyteen on yli satakertainen moniin muihin rotuihin verrattuna.
Vuonna 2009 syntyneiden koirien polvinivelistä on tutkittu 33 prosenttia. Yhdeksällä prosentilla koirista havaittiin eriasteista polvilumpion sijoiltaan menoa eli patellaluksaatiota. Silmät tutkittiin 32 prosentilta koirista. Eriasteisia silmäsairauksia löytyi 37 prosentilta tutkituista koirista. Yleisin vaiva oli ripsirivin sisäpuolelta luomen reunasta kasvavat ylimääräiset ripset (distichiasis). Ne voivat olla joko vaarattomia tai vaurioittaa sarveiskalvoa, jos ne ovat sisäänpäinkääntyneitä ja kovia.
Terveys > Roturisteytysprojekti

Rodun parissa on keskusteltu roturisteytysprojektista jo useamman vuoden ajan, ja kesäkuussa 2023 Suomen Kennelliitto hyväksyi projektin. Risteytettäviksi roduiksi valittiin beagle, japaninpystykorva, papillon, phalène, tanskalais-ruotsalainen pihakoira, tiibetinterrieri ja (keskikokoinen) villakoira. Suomen Japaninpystykorvayhdistys ei kuitenkaan toistaiseksi suosittele japaninpystykorvaurosten käyttämistä roturisteytykseen cavalierin kanssa, koska he haluavat ensin tarkemman selvityksen risteytyksen tavoitteiden ja uroksille asetettujen kriteerien suhteen. Ensimmäinen roturisteytyspentue syntyi 1. syyskuuta 2023, jossa isänä oli kolmivärinen beagle ja emänä blenheim cavalier. Kaikki kolme pentua ovat kolmivärisiä.
Harrastaminen

Cavalierkingcharlesinspanieli on miellyttämisenhaluisena rotuna sopiva harrastuskoira esimerkiksi tokoon, jossa se on saavuttanut kohtalaisia tuloksia. Tokossa pisimmälle pärjänneet cavalierkingcharlesinspanielit kisaavat toiseksi ylimmässä eli voittajaluokassa. Rotu sopii hyvin myös agilityyn, jossa kilpailevat ovat parhaimmillaan saavuttaneet Suomen agilityvalion arvon. FI AVA -tittelin saavuttaneita rodun edustajia on Suomessa kymmenkunta, pari on menestynyt jopa kansallisella tasolla erinomaisesti.lähde?
Näyttelyissä cavalier esitetään ravissa siten, että esittäjä kävelee reippaasti. Maassa koira seisotetaan vapaasti, pöydällä kaulaimesta ryhdikkäänä pitäen. Ihanteena on, että koiran selkä on kaartunut ja häntä heiluu.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta cavalierkingcharlesinspanieli Wikimedia Commonsissa
Suomen Cavalier Kingcharlesinspanieliyhdistys ry
Rotumääritelmä (Suomen Kennelliitto, pdf)
Cavalierkingcharlesinspanielin värimuunnoksia: blenheim, tricolour ja ruby.
Blenheim, tricolour, ruby ja black & tan
Rotu on nimetty Englannin kuningas Kaarle II:n mukaan.
Kolmen kuukauden ikäinen cavalierkingcharlesinspanielin pentu (black and tan)
Shaggy

| Orville Richard Burrell |
| --- | --- |
 Shaggy vuonna 2006.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. lokakuuta 1968 (ikä 56) Kingston, Jamaika
Muusikko
Taiteilijanimi:  Shaggy
Aktiivisena:  1990-
Tyylilajit:  reggae dancehall maailmanmusiikki rap
Levy-yhtiöt:  VP Records
Aiheesta muualla
shaggyonline.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Shaggy (oikealta nimeltään Orville Richard Burrell, s. 22. toukokuuta 1968 Kingston, Jamaika) on amerikanjamaikalainen reggaelaulaja.
Hän tuli kuuluisuuteen vuonna 1993 hittikappaleella "Oh Carolina", joka nousi muun muassa Britannian singlelistalla listaykköseksi. Toinen hänen hittikappaleistaan on vuonna 1995 ilmestynyt Boombastic, josta tuli yksi vuoden hittikappaleista. Kappale nousi listaykköseksi muun muassa Britanniassa ja Australiassa. Suomessa kappale pysyi Suomen virallisella listalla 12 viikkoa, joista parhaat sijoitukset viikoilla 41–43 sija 2. Shaggy on esiintynyt Suomessa ainakin Pori Jazzissa.
Diskografia > Albumit

1993: Pure Pleasure
1994: Original Doberman
1995: Boombastic
1997: Midnite Lover
2000: Hot Shot
2002: Lucky Day
2005: Clothes Drop
2007: Intoxication
2008: Best of Shaggy: The Boombastic Collection
2011: Summer in Kingston
2012: Rise
2013: Out of Many, One Music
2019: Wah Gwaan?!
2020: Hot Shot 2020
2020: Christmas in the Islands
2022: Com Fly Wid Mi
2023: In the Mood
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Shaggy Myspacessa (englanniksi)
Shaggy fan site
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki 2  Korea  Puola 
Taiteenala:  Grammy Awards  MusicBrainz 
Muut:  IdRef
Lahja (nimi)

| Lahja |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  7. elokuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  11. syyskuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Donatus, Donata
Nimen alkuperä:  sana lahja
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lahja on suomalainen naisen ja aikaisemmin myös miehen etunimi, joka on tullut käyttöön 1800-luvun lopulla. Nimeä pidetään käännöksenä latinankielisestä miehennimestä Donatus 'lahjoitettu', joka edelsi Lahjaa samana päivänä almanakassa, tai toisesta 1700-luvun almanakkanimestä (Theo)dorus 'Jumalan lahja'. Ajatus lapsesta Jumalan lahjana periytyy Raamatusta. Myös Suomen ortodoksinen kalenteri yhdistää Lahjan Teodoraan.
Suomen almanakassa nimi on ollut vuodesta 1908. Nimipäiväksi valittiin 7. elokuuta, koska sama päivä oli aikaisemmin ollut Donatuksen nimipäivä ja latinan sana donatus tarkoittaa myös lahjoitettua. Donatus on miehen nimi, ja alkuvuosina jotkut poikalapsetkin saivat nimen Lahja, mutta sittemmin viimeksi mainittu nimi on vakiintunut naisennimeksi.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Suomessa on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 13 320 naista ja hieman yli 530 miestä saanut nimen Lahja. Melkein kaikki Lahja-nimiset miehet ja suurin osa sen nimisistä naisistakin on syntynyt ennen vuotta 1960.
Tunnettuja Lahja-nimisiä > Naisia

Lahja Exner (s. 1939), ruotsinsuomalainen poliitikko
Lahja Kivinen (1922–2017), Sosialistisen Työväenpuolueen puheenjohtaja
Lahja Koivunen (1898–1989), taidemaalari ja taidegraafikko
Lahja Lehtonen (1927–2016), kirjailija, kielenkääntäjä ja kielitieteilijä
Lahja Linko (1890–1966), oopperalaulaja
Lahja Salviander (1915–2000), tanssija, liikunnanohjaaja, musiikkipedagogi ja koreografi
Tunnettuja Lahja-nimisiä > Miehiä

Lahja Aalto, myöh. Lahja Valakivi (1892–1956), jääkärieverstiluutnantti, toimittaja ja kirjailija
Lahja Durchman (1857–1935), suomalainen rovasti, sukututkija ja suomentaja
Lahja Kerppola (1883–1936), korkeimman oikeuden oikeusneuvos
Lahja Oksanen (1897–1968), jääkärieverstiluuntantti
Lahja Veijola (1897–1961), jääkärikapteeni
Kuvitteellisia Lahja-nimisiä

Lahja Takkinen, Häräntappoase-elokuvassa ja -kirjassa esiintyvän maalaistalon emäntä.
Elias Lagus

Elias Lagus (11. toukokuuta 1741 Jalasjärvi – 10. lokakuuta 1819 Taivassalo) oli herrnhutilaispappi ja amatöörilintutieteilijä.
Elias Laguksen vanhemmat olivat Catharina Palander ja Jalasjärven kappalainen Gabriel Lagus, ja hänellä oli ainakin kuusi sisarusta.
Opinnot ja ura

Lagus kävi triviaalikoulun Vaasassa, jonka jälkeen hän aloitti yliopisto-opinnot Turussa vuonna 1757. Hänet vihittiin papiksi 1759 ja hän sai heti Kuusamon kirkkoherran apulaisen viran, jota hän hoiti vuoteen 1772 asti, jolloin hänet palkattiin Ruotsiin Itä-Götanmaalle hovimarsalkka Adolf Rudbeckin kotisaarnaajaksi. Kuusamossa Lagus kirjoitti pitäjänhistoriikin, jossa hän selvitti myös paikallista linnustoa. Kirjoitus julkaistiin hänen asuessaan Ruotsissa. Vuonna 1774 Lagus nimitettiin Jalasjärven kappalaiseksi ja 1797 Mouhijärven kirkkoherraksi. Taivassalon kirkkoherrana Lagus toimi vuosina 1805–1819. Teologian professorin arvonimi hänelle myönnettiin 1818.
Opinnot ja ura > Kirjoittajana ja suomentajana

Lagus tunnettiin varsin toimeliaana uskonnollisena ja taloustieteellisenä kirjoittajana. Hän suomensi Ruotsin herrnhutilaisten laulukirjan Zions Sånger (Sionin Wirret 1790), josta tuli kansan keskuudessa hyvin suosittu ja joka on pohjana heränneiden (körttiläisten) käyttämälle laulukirjalle Siionin virret.
Perhe-elämä

Laguksen ensimmäinen puoliso oli Ulrika Bouman (k. 1797), heidät vihittiin 1774. Toinen puoliso oli Nousiaisten kirkkoherran Abraham Achreniuksen tytär Ulrika Achrenius, heidät vihittiin 1798. Laguksella oli ainakin seitsemän Jalasjärvellä syntynyttä lasta.
Kirjoituksia

Lagus, Elias 1772: Utdrag af en beskrifning öfver Kuusamo Socken i Kemi Lappmark. Kungliga Vetenskaps-Akademins Handlingar 23, 353–357.
Laidun

Kesäinen laidun ja karjaa Suomessa.
Lampaita talvisella laitumella Yhdysvalloissa. Etualalla laidunta rajaava piikkilanka-aita.
Laidun on tavallisesti ulkoilmassa oleva aidattu alue, jolla karja laiduntaa.
Suomessa tavallisimpia laiduntavia kotieläimiä ovat lammas, nauta, hevonen ja vuohi. Jonkin verran laidunnetaan myös poroja ja muita pieniä hirvieläimiä sekä biisoneita ja strutseja.
Laitumella on oltava riittävästi ruokaa, eli ruohoa ja puuvartisia kasveja, ja raikasta juomavettä. Suolaa tai nuolukivi on myös oltava. Laitumen eläinmäärä riippuu monista seikoista, kuten laitumen koosta, maaperän rakenteesta, kesän sateisuudesta ja niin edelleen. Tavallinen sääntö on, että lehmä vasikoineen tai viisi uuhta karitsoineen vaatii vähintään kahden hehtaarin laitumen. Kuiva keto kuivana kesänä ei kuitenkaan pysty elättämään tällaista eläinmäärää, jolloin laidunta on joko suurennettava, eläimiä vähennettävä, siirryttävä keinoruokintaan tai ne on siirrettävä uudelle laitumelle, kunnes ravintoa on jälleen riittävästi tarjolla.
Saaristossa eläimet vietiin kesäksi saareen, missä ne saivat olla koko kesän, jos saari oli riittävän suuri. Pienillä saarilla eläimiä jouduttiin siirtämään useasti kesän kuluessa. Siirtämisiin käytettiin leveäpohjaista venettä, jota liikutettiin soutamalla tai hinattiin soutuveneellä ennen moottorien käyttööntuloa. Lampaat pysyivät saaressa, mutta lehmät ja hevoset uivat naapurisaareen, jos ravinto loppui. Eläimet joivat sadevettä lätäköistä ja merivettä.
Metsälaiduntaminen oli Suomessa yleistä vielä 1900-luvun puolivälin aikoihin. Tavallisesti metsälaidun ympäröitiin puihin kiinnitetyllä piikkilangalla tai puunrungoista rakennetulla riukuaidalla. Entisinä aikoina ei tehty lainkaan aitaa, vaan karjalaumoja paimensivat paimenet. Paimenet olivat tavallisesti poikia tai tyttöjä, tai hieman yksinkertaisia aikuisia.
Nykyisin monet laitumet ovat maisemalaitumia, joilla eläimet pitävät avoimina perinnebiotooppeja ja -maisemia. Perinnebiotoopeilla laidunnettaessa niiden säilyminen luonnontilassa edellyttää, että karja ei saa lisäruokintaa, koska tämä johtaa perinnebiotoopin rehevöitymiseen ja lajiston muuttumiseen. Parsinavetoissa pidettävien lypsykarjan ja hiehojen osalta eläinsuojelulainsäädäntö edellyttää, että niiden tulee kesällä päästä laitumelle tai vastaavaan paikkaan vähintään 90 päivää vuodessa. Niinpä varsinkin lypsylehmiä näkee vielä myös peltolaitumilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laidun Wikimedia Commonsissa
Niels Fredrik Dahl

| Niels Fredrik Dahl> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. toukokuuta 1957 (ikä 67)
Kansalaisuus:  norjalainen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: norja
Tuotannon kieli: norja
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Niels Fredrik Dahl  (s. 11. toukokuuta 1957) on norjalainen kirjailija ja toimittaja.
Dahl julkaisi esikoisteoksensa, runokokoelman I fjor var litt av en natt 1988. Näytelmästä Like Thunder (2000, esitetty norjaksi Som torden) hän sai Ibsen-palkinnon ja Edinburghin teatterijuhlilla 2002 Fringe First Awardin. Kriitikoiden kiittämä Matkalla ystävän luo oli hänen läpimurtoteoksensa ja hän sai siitä Brage-palkinnon. Myös rakkausromaani Viime kesänä sai hyvän vastaanoton.
Dahlin puoliso on kirjailija Linn Ullmann.
Palkinnot ja tunnustukset

Ibsen-palkinto 2002 teoksesta Som torden
Fringe First Award 2002 teoksesta Som torden
Brage-palkinto 2002 teoksesta Matkalla ystävän luo
Tiden-palkinto 1997
Suomennetut teokset

Matkalla ystävän luo (På vei til en venn, 2002), suomentanut Sanna Manninen. Bazar, 2007. ISBN 978-951-9107-74-5
Viime kesänä (I fjor sommer, 2003) suomentanut Sanna Manninen. Bazar, 2008 ISBN 978-951-9107-96-7
Aiheesta muualla

Niels Fredrik Dahl kustantajan sivulla, Oktober.no
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Alankomaat 
Muut:  Europeana  IdRef