stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Piktonit

Piktoni -kolikko, jossa kuva soturia 1. vuosisadalla jaa.
Piktonit (lat. pictones) olivat Ligerin eli Loiren eteläpuolella asunut kelttiheimo. Heidän pääkaupunkinsa oli Limonum Pictonum, nykyinen Poitiers. Piktonit olivat tunnettuja laivanrakentajia.
Piktonit tukivat Galliaan marssinutta Julius Caesaria vuonna 58 eaa., sillä he pitivät Galliaan siirtyneitä helvetialaisia uhkana. Kaikki heimon jäsenet eivät kuitenkaan kannattaneet roomalaisten ylivaltaa, ja vuonna 52 eaa. 8 000 piktonisoturia liittyi Vercingetorixin joukkoihin.
Aiheesta muualla

Rickard, John: Siege of Limonum, early 51 B.C. Historyofwar.org. 24.3.2009. Viitattu 7.8.2018.
Deligiannis, Periklis: On  the  Tribes  of  Ancient  Gaul Delving into History. 3.9.2013. Viitattu 7.8.2018.
Varma

| Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  keskinäinen yhtiö
Perustettu:  1998
Toimitusjohtaja:  Risto Murto
Puheenjohtaja:  Jaakko Eskola
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  vakuutuspalvelut
Liikevaihto:  8 496,8 milj. euroa (2023) 
Liikevoitto:  815 milj. euroa (2023)
Henkilöstö:  564 (2023)
Tytäryhtiöt:  107 tytär- ja 16 osakkuusyhtiötä (31.12.2023), muun muassa Tieto Esy Oy (50,1 %) ja Alcobendas Investments SL (50,0 %). Lisäksi Varma-konserni omistaa 50 % Keskinäisen vakuutusyhtiön Kalevan takuupääomasta. Pääosa tytär- ja osakkuusyhtiöistä on kiinteistöyhtiöitä.
Kotisivu:  www.varma.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Varman pääkonttori Helsingin Salmisaaressa
Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma on Suomen suurimpia yksityisiä sijoittajia ja työeläkevakuutusyhtiöitä. Lakisääteisten TyEL- ja YEL-vakuutusten hoidon lisäksi Varma tarjoaa asiakkailleen lakisääteistä työeläkekuntoutusta sekä työkykyriskien ennakointiin ja hallintaan liittyviä palveluita. Varma on yhtiömuodoltaan keskinäinen yhtiö. Varman pääkonttori sijaitsee Helsingin Salmisaaressa.
Vuonna 2020 Varma oli liikevaihdolla mitattuna Suomen 12. suurin yritys. Vuonna 2023 Varma maksoi eläkkeitä bruttomääräisesti 7,1 miljardia euroa 350 500 henkilölle ja teki 24 825 uutta eläkepäätöstä. Vakuutusmaksutulo oli 6,5 miljardia euroa ja vuoden lopussa Varmassa oli vakuutettuna 607 535 henkilöä.
Varma on yksi Suomen suurimmista kiinteistösijoittajista.
Historia > Varma-Sammosta Varmaan (1998–2010)

Varma-Sampo syntyi kesällä 1998, kun Eläke-Sampoon yhdistettiin noin kaksi kolmasosaa Eläke-Varmasta. Fuusion tulos oli Suomen suurin työeläkeyhtiö.
Varma-Sampo muutti nimensä Varmaksi 31.12.2003. Uudella nimellä tuotiin esiin yhtiön historian pisintä linjaa samalla kun haluttiin erottua ulkomaille laajentuvasta Sammosta. Sampo säilyi kuitenkin Varman takuupääoman haltijana.
Vuonna 2004 Varman toimitusjohtajaksi nimitettiin varatuomari Matti Vuoria hänen edeltäjänsä Paavo Pitkäsen jäädessä eläkkeelle. Ennen nimitystään Vuoria toimi Fortumin hallituksen puheenjohtajana.
Historia > Varma (2011–2020)

Vuoden 2014 alussa Varman uutena toimitusjohtajana aloitti aiemmin varatoimitusjohtajana toiminut Risto Murto, kun hänen edeltäjänsä Matti Vuoria jäi eläkkeelle.
Vuonna 2017 Varman sijoitukset tuottivat 7,8 prosenttia. Varman sijoitusten arvo nousi 45,4 miljardiin euroon ja vakavaraisuus vahvistui 1,3 miljardilla eurolla 11,5 miljardiin. Varman sijoitusten keskimääräinen reaalituotto 5 vuodessa oli ollut 5,8 prosenttia ja 10 vuodessa 3,0 prosenttia. Huhti- ja kesäkuun välisenä aikana Varma kevensi osakepainoaan viisi prosenttiyksikköä vähentämällä sijoituksiaan yhdysvaltalaisissa osakkeissa, syynä presidentti Donald Trumpin yhteistyökyvyttömyys ja sen aiheuttamat ongelmat.
Vuoden 2018 lopulla tapahtuneen pörssikurssien romahduksen vuoksi Varman sijoitustuotto tippui -2 prosenttiin.
Alkuvuonna 2019 Varma teki sijoitustuotoissa parhaan puolivuotistuloksensa 20 vuoteen: 6,9 prosenttia eli 3 miljardia euroa. Koko vuoden aikana Varma keräsi yli 5,2 miljardin euron tuotot tuottoprosentin ollessa 12.  Kymmenessä vuodessa Varman eläkevarat olivat tuottaneet yhteensä 26 miljardia euroa ja eläkevarat kaksinkertaistuivat. Joulukuussa Varma kertoi luoneensa varainhoitoyhtiö LGIM:n ja sijoituspalveluyhtiö Foxberryn kanssa uuden rahaston. Yhdysvaltoihin sijoittava pörssinoteeratun rahasto huomioi laajasti vastuullisuuskriteerit. Varma sijoitti 500 miljoonaa euroa Lontoon pörssiin listattavaan rahastoon.
Vuonna 2020 Varmaan fuusioitui yksityisiä eläkesäätiötä, muiden mukana esimerkiksi MTK:n, Viestilehtien, alueellisten MTK-liittojen ja MTK:n säätiön yli 240 työntekijän eläkevakuutukset. Yhteensä Varmaan siirtyi eläkesäätiöiden varallisuutta yli 900 miljoonaa euroa ja yhtiön sijoitusvarallisuus kasvoi ennätyksellisen suureksi ollen 50,2 miljardia euroa. Koronavuosi teki sijoittamisesta haastavaa ja vuoden tuotto jäi 2,8 prosenttiin. Varman sijoitusomaisuuden arvo oli loppuvuonna noin 50,2 miljardia euroa ja tuotot olivat yli 5,2 miljardia euroa. Sijoitusluokista parhaiten tuottivat julkisyhteisöjen joukkovelkakirjalainat. Hedgerahastot olivat tappiollisia ja Varma ilmoitti vähentävänsä niiden suhteellista osuutta sijoitussalkussaan.
Historia > Varma (2021–)

Vuonna 2021 Varman sijoitusten tuotto oli sen historian paras, 18,5 prosenttia. Sijoitusten arvo oli 59 miljardia euroa. Sijoitusluokista parhaiten tuottivat osakesijoitukset. Seuraavaksi parhaiten tuottivat hedge-rahastosijoitukset, kiinteistösijoitukset ja korkosijoitukset.
Organisaatio

Varman hallinnon keskeiset osat ovat yhtiö­kokous, hallintoneuvosto, hallitus ja toimitusjohtaja. Hallinto perustuu työeläkevakuutusyhtiöistä annettuun lakiin sekä listayhtiöiden hallinnointikoodiin. Hallintoperiaatteiden lähtö­kohta on yhtiön perustehtävä: turvata eläkkeet. Lakisääteinen työeläkejärjestelmä on syntynyt valtiovallan ja työmarkkinajärjestöjen sopimuksella, ja siksi työmarkkinajärjestötkin osallistuvat työeläkeyhtiöiden hallintoon.
Organisaatio > Hallitus

Vuonna 2024 Varman hallitukseen kuuluivat puheenjohtaja Jaakko Eskola, varapuheenjohtajat Antti Palola ja Risto Penttinen, Riku Aalto, Anu Ahokas, Anja Frada, Ari Kaperi, Kristiina Mäkelä, Teo Ottola, Pekka Piispanen, Merja Ranta-aho ja Saana Siekkinen.
Organisaatio > Johtoryhmä

Vuonna 2024 Varman johtoryhmään kuuluivat toimitusjohtaja Risto Murron lisäksi Markus Aho, Pauli Forma, Suvi Hintsanen-Kärpijoki, Tuula Kallio, Hanna Kaskela, Tiina Kurki, Pasi Mustonen, Pekka Pajamo, Mikaela Öberg ja henkilöstön edustajat Eeva Hautala ja Lasse Lindholm.
Sijoitukset

Varma on Suomen suurimpia yksityisiä sijoittajia. Se sijoittaa eläkemaksuina keräämänsä varat nykyisiä ja tulevia eläkkeitä varten, pääasiassa korko-, osake- ja kiinteistösijoituksiin sekä hedgerahastosijoituksiin. Sen sijoitusomaisuuden arvo loppuvuonna 2023 oli noin 59 miljardia euroa.
Sijoitukset > Kiinteistöt

Varman kiinteistösijoituksiin kuuluu niin suoria kiinteistösijoituksia Suomessa kuin kotimaisia ja kansainvälisiä kiinteistörahastojakin. Kiinteistöomaisuus on hajautettu sekä tilatyypeittäin että maantieteellisesti. Varmalla on vuokra-asuntoja, mutta suurin painoarvo on sen omistamilla toimisto- ja liiketiloilla. Vuonna 2016 Varma sijoitti yhdessä Elon kanssa TaunusTurm-toimistokiinteistöön Frankfurtin ydinkeskustassa. KTI Kiinteistötiedon raportin mukaan Varma oli Suomen neljänneksi suurin kiinteistösijoittaja vuonna 2017. Vuonna 2023 Varmalla oli noin 4600 vuokra-asuntoa.
Vuonna 2020 Varma alkoi rakennuttaa Katajanokalle Katajanokan Laituri-nimistä puurakennusta, johon tulee muun muassa Stora Enson pääkonttori, muita toimitiloja, hotelli ja kaupunkilaisille avoimia yleisötiloja. Rakennuksen suunnittelija valittiin kansainvälisessä suunnittelukilpailussa, jonka voitti Anttinen Oiva Arkkitehdit. Rakennuksen pilaripalkkirunko tehdään viilupuusta ja sen sisärakenteissa käytetään CLT:tä. Rakennus valmistui kesällä 2024.
Vuonna 2022 Varma voitti suunnittelukilpailun Keski-Pasilan tornialueesta. Kilpailun voittajan kanssa tehdään esisopimus alueen ostamisesta ja rakennussuunnitelman toteuttamisesta. The Node -toimistotornin on tarkoitus valmistua vuonna 2028 ja sen päävuokralainen Elisa saa käyttöönsä puolet rakennuksen pinta-alasta.
Sijoitukset > Osakkeet

Vuonna 2023 Varman 10 suurinta suoraa osakesijoitusta olivat:
| --- | --- |
 Sampo  Nordea Bank  Neste  Wärtsilä  Tornator :  Apple  UPM-Kymmene  KONE  Microsoft  Nokia
Tunnustukset

Varma voitti kestävän kehityksen salkullaan pohjoismaisten sijoittajien kilpailun sarjassa "paras vastuullisen sijoittamisen teko vuonna 2016".
Vuonna 2017 Varman eläkeasiantuntija Outi Viljanen valittiin Asiakkaan ääni -tutkimuksessa Suomen parhaaksi asiakaspalvelijaksi. Varma valittiin myös parhaaksi suureksi asiakaspalvelukeskukseksi.
Vuonna 2019 Varma voitti Suomen parhaat vastuullisuusraportit -kilpailussa Ilmastonmuutos-sarjan.
Yhteiskuntavastuu

Vuonna 2016 Varma julkaisi sijoituksilleen ilmastopolitiikan. Käytännössä yhtiö sitoutui muokkaamaan sijoitussalkkunsa Pariisin ilmastosopimuksen mukaiseksi ja se alkoi rakentaa niin kutsuttua kestävän kehityksen osakesalkkua. Salkussa sijoitetaan yrityksiin, jotka hyötyvät ilmastonmuutoksen torjunnasta, joilla on selkeät tavoitteet ilmastonmuutoksen suhteen tai joille ei tule merkittäviä kustannuksia ilmastonmuutokseen sopeutumisesta. Loppuvuonna 2016 salkun arvo oli noin 300 miljoonaa euroa. Siihen oli valittu mukaan kehittyneiden markkinoiden yrityksiä eri toimialoilta, sekä teollisia että kuluttajayrityksiä.
Vuonna 2017 Varman sijoitussalkku oli mukana muiden suurten suomalaisten eläkesijoittajien ohella WWF:n tekemässä arvioissa, jossa selvitettiin, kuinka hyvin merkittävimpien eurooppalaisten sijoittajien uusiutuvan energian ja kivihiilisijoitukset olivat linjassa Pariisin ilmastosopimuksen kanssa. WWF Suomen pääjohtaja piti suomalaisten sijoitusta hyvänä. Vuonna 2017 Varman omistamien noteerattujen osakesijoitusten hiilijalanjälki oli laskenut 27 prosenttia vuoteen 2015 verrattuna. Muutos saavutettiin nostamalla vähäpäästöisten toimialojen osuutta ja välttämällä päästöintensiivisiä toimialoja, kuten energia- ja kaivosalaa.
Varmalla on niin sanottu musta lista sijoituskohteista, jotka se on kieltänyt itseltään. Näitä ovat esimerkiksi tupakkateollisuus ja ydinaseet, jotka nostettiin listalle vuonna 2004. Sen jälkeen listalle on tuotu esimerkiksi kiistanalaisia aseita (kuten jalkaväkimiinat, rypälepommit, kemialliset ja biologiset aseet) valmistava teollisuus. Tammikuussa 2019 listalle päätyivät yritykset, joiden liikevaihdosta "yli 30 prosenttia tulee kivi- tai ruskohiileen perustuvasta toiminnasta". Vuodesta 2022 lähtien kyseinen luku on ollut 10 prosenttia.
Marraskuussa 2019 Varma kertoi uudistavansa ilmastotavoitteitaan, jotta sillä olisi hiilineutraali sijoitussalkku vuoteen 2035 mennessä. Sijoituskohteissa haluttiin painottaa ilmastonmuutoksen etenemistä hillitseviä kohteita. Matkalla kohti hiilineutraalia sijoitussalkkua esimerkiksi Varman omistamien kiinteistöjen sähkö haluttiin muuttaa päästöttömäksi vuoteen 2025 mennessä ja lämpö vuoteen 2030 mennessä. Varma halusi pienentää asuntokantansa päästöjä lähes puoleen vuoteen 2023 mennessä isojen energiaremonttien avulla, joissa kerrostaloihin asennetaan aurinkopaneeleja ja isoja rakennuskohtaisia lämpöpumppuja, ja osa taloista siirretään kaukolämmöstä maalämpöön. Kevääseen 2022 mennessä energiaremontti oli tehty 32 kerrostaloon.
Vuonna 2020 Varma luopui sijoituksista kivihiileen ja öljyyn. Vuoden 2020 lopussa Varma ei ollut omistajana kivihiiltä tuottavissa kaivosyhtiöissä, kivihiileen tukeutuvissa sähköntuotantoyrityksissä tai öljynporausyhtiöissä.
Vuonna 2021 Varma kertoi tavoitteestaan kierrättää kaikki purkujätteet, joita syntyy sen kiinteistöjen remonteissa ja rakentamisessa vuoteen 2025 mennessä. Jo vuonna 2021 se pyrki  70 prosentin kierrätysasteeseen.
Kirjallisuutta

Hannikainen, Martti: Varma – Pienestä eläkekonttorista suureksi työeläkeyhtiöksi, Otava, 2020 ISBN 9789511356066
Aiheesta muualla

Työeläkeyhtiö Varma
Varman vuosikertomus (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomalaiset vakuutusyhtiöt
| --- | --- |
Vahinkovakuutus:  Alandia  Fennia  If  LähiTapiola  Pohjola Vakuutus  Pohjantähti  Suomen Vahinkovakuutus  Turva  Ömsen 
Henkivakuutus:  Aktia  Alandia  Sp-Henkivakuutus  Fennia  Kaleva  LähiTapiola  Mandatum Life  Nordea  Pohjola Vakuutus 
Eläkevakuutus:  Elo  Ilmarinen  Varma  Veritas 
Erityisvakuutus: Garantia
Pinakoteekki

Neue Pinakothek Münchenissä
Pinakoteekki oli antiikin aikana maalausten säilyttämiseen tarkoitettu huone tai rakennus. Vitruviuksen mukaan sen tuli olla tilava, suuntautua pohjoiseen ja avautua pylväikköön. Pinakoteekkeja eli maalauskokoelmia oli niin Ateenan Akropoliin kaltaisilla kulttipaikoilla kuin varakkaissa yksityiskodeissakin.
Nykyisin pinakoteekki tarkoittaa julkista taidegalleriaa. Tunnettuja ovat Milanon Pinacoteca di Brera sekä Münchenin Alte Pinakothek (vanha taide), Neue Pinakothek (1800-luku) ja Pinakothek der Moderne (uusi ja nykytaide).
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
János Pilinszky

| János Pilinszky |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1921 Budapest, Unkari
Kuollut: 1981 (59–60 vuotta) Budapest, Unkari
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: unkari
Tuotannon kieli: unkari
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
János Pilinszky (1921 Budapest, Unkari – 1981 Budapest, Unkari) oli unkarilainen runoilija.Hän jäi 1945 saksalaisten sotavangiksi, kokemukset näkyvät hänen runoissaan. Hänen omaperäinentyylinsä ei muistuta perinteistä unkarilaista runotyyliä, vaan se on tiivistä, kurinalaista. Hän on kirjoittanut myös laajoja lyyrisiä oratorioita. Hän on saanut vastakohta-asetelmiin vaikutteita katolisesta dogmatiikasta.
Suomennetut runot

Anna meidät kaikki toisillemme: runoja ja runosuomennoksia, Helsinki: Kirjayhtymä 1974 ISBN 951-26-0890-1
Kaivojen maa: valikoima unkarilaista nykylyriikkaa, suom. ja toim. Anna-Maija Raittila, Helsinki: Kirjayhtymä 1970
Lähteenkirkas hiljaisuus: uskonnollista runoutta 1900-luvun Euroopassa, suom. ja toim. Anna-Maija Raittila, Kirjapaja 1983 ISBN 951-621-403-7
Parantava runo, toim. Aino Immeli, Outi Melen, Leena Sippola, Helsinki: Tammi 1982 ISBN 951-30-5572-8
Rakkaudellasi hellytät, Terttu Tupala, Helsinki: Kirjaneliö 1980 ISBN 951-600-519-5
Suurempi kuin sydämeni: uskonnollista runoutta 1900-luvun Euroopassa, toim. ja suom. Anna-Maija Raittila, Helsinki: Kirjapaja 1982 ISBN 951-621-339-1
Unkarin lyyra: unkarilaista lyriikkaa keskiajalta nykyaikaan, suom. ja toim. Toivo Lyy, Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura 1970
Agonia christiana, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa
Apokryfi, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa
Aste asteelta (Fokrol fokra), suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Lähteenkirkas hiljaisuus. Runo teoksesta Szálkák, Budapest 1972.
Ennen kuin (Mielött), suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Suurempi kuin sydämeni. Runo teoksesta Szálkák, 1972.
Erään salaisuuden reunahuomautus (Egy titok margórára), suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Suurempi kuin sydämeni. Runo teoksesta Szálkák, 1972.
Harbach 1944 (Harbach 1944), suom. Toivo Lyy, teoksessa: Unkarin lyyra
Hyvä sanoma (Jóhir), suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Lähteenkirkas hiljaisuus, Runo teoksesta Kráter, Budapest 1970
Iankaikkisesti (Örökön-örökké), suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Lähteenkirkas hiljaisuus. Runo teoksesta Nagyvárosi ikonok, Budapest 1970.
Introitus, suom. Anna-Maija Raittila, teoksissa: Anna meidät kaikki toisillemme ja Rakkaudellasi hellytät
Itselleni, suom. Anna-Maija Raittila, teoksissa: Kaivojen maa Parantava runo
Keskitysleirioratorio: katkelma (Pimeä taivas), suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa
Kolkutus (Kopogtatás), suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Suurempi kuin sydämeni. Runo teoksesta Kráter, Budapest 1978.
Kolmas päivä, Anna-Maija Raittila, suom. Anna-Maija Raittila, teoksissa: Kaivojen maa ja Suurempi kuin sydämeni. Runo teoksesta Harmadnapon 1946-58.
Loppu on armoa (A többi kegyelem), suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Lähteenkirkas hiljaisuus. Runo teoksesta Szálkák, Budapest 1972.
Marraskuun elysium, suom. Anna-Maija Raittila, teoksissa: Kaivojen maa ja Parantava runo
Meri (A tenger), suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Lähteenkirkas hiljaisuus. Runo teoksesta Nagyvárosi ikonok, Budapest 1970.
Mestaajan huone (A hóhér sobája), suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Suurempi kuin sydämeni. Runo teoksesta Harmadnapon 1946-58.
Mestaajan päiväkirjasta, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Anna meidät kaikki toisillemme
Minnepäin, miten?, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Anna meidät kaikki toisillemme
Pimeä taivas (Katkelma keskitysleirioratoriosta), suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Kaivojen maa
Suora labyrintti (Egyenes labirintus), suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Suurempi kuin sydämeni. Runo teoksesta Szálkák, 1972.
Piirikaktukset

| Piirikaktukset |
| --- | --- |
 Echinocereus pentalophus -piirikaktus.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  versokasvit, Embryophyta
Alakaari::  putkilokasvit, Tracheophyta
Luokka::  siemenkasvit, Spermatophyta
Alaluokka::  koppisiemeniset, Angiospermae
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  kaktuskasvit, Cactaceae
Alaheimo::  Cactoideae
Tribus::  Pachycereeae
Suku::  Echinocereus Engelmann 1848
Infobox OKNimi-testi OK: 
Piirikaktukset (Echinocereus) on 60 lajia käsittävä pohjoisamerikkalainen kaktuskasvisuku. Ne ovat matalakasvuisia ja kukiltaan näyttäviä kuivien kasvupaikkojen kasveja. Tieteellinen nimi viittaa siiliin (kreikan ekhinos) ja vahaan (latinan cereus).
Tuntomerkit

Piirikaktukset ovat joko yksivartisia tai haarovia, maanmyötäisiä tai pystykasvuisia, pallomaisia tai lieriömäisiä ja enimmäkseen piikkien peittämiä. Korkeutta niillä on tavallisesti 1-60 cm, mutta muista kasveista tukea ottavat lajit voivat saavuttaa jopa neljän metrin pituuden. Varsien uurteita on 4-26, ja ne ovat yleensä hyvin kehittyneitä. Toisinaan varressa on nystermiä. Kääpiöversot eli areolit sijaitsevat nystyjen päissä, ja niissä on vaihtelevanmuotoisia piikkejä. Juuret ovat ohuita tai mukulamaisia.
Piirikaktusten kukat puhkeavat areolien yläpinnalle. Ne kukkivat päiväaikaan keväisin ja/tai kesäisin. Kooltaan kukat ovat vaihtelevia, muodoltaan suppilomaisia ja tavallisesti kirkasvärisiä. Kukkamaljan emin vartalon tyvellä on areoleja, joissa on piikkejä, sukasia ja toisinaan villakarvaa. Emin luotit ovat tavallisesti vihreät, joskus valkoiset. Hedelmä on pallomainen tai munamainen, tavallisesti mehukas, vihreä tai punainen ja tavallisesti piikkinen. Hedelmä avautuu sivuiltaan raoilla. Leveän soikeat siemenet ovat mustia ja nystypintaisia.
Levinneisyys

Piirikaktuksia tavataan kauttaaltaan Yhdysvaltojen länsiosissa, ja etelässä niiden levinneisyys ulottuu Keski-Meksikoon.
Lajit

Luonnosta löytyy 60 piirikaktuslajia ja yksi luontaisesti syntynyt risteymä.
Echinocereus adustus
Echinocereus apachensis
Echinocereus barthelowanus
Echinocereus berlandieri
Echinocereus bonkerae
Echinocereus boyce-thompsonii
Echinocereus brandegeei
Echinocereus bristolii
Echinocereus chisoensis
Echinocereus cinerascens
Echinocereus coccineus
Echinocereus dasyacanthus
Echinocereus engelmannii
Echinocereus enneacanthus - kierrepiirikaktus
Echinocereus fasciculatus
Echinocereus fendleri
Echinocereus ferreirianus - kruunupiirikaktus
Echinocereus freudenbergeri
Echinocereus grandis
Echinocereus klapperi
Echinocerus knippelianus
Echinocereus laui
Echinocereus ledingii
Echinocereus leucanthus
Echinocereus longisetus
Echinocereus mapimiensis
Echinocereus maritimus
Echinocereus mojavensis
Echinocereus nicholii
Echinocereus nivosus
Echinocereus ortegae
Echinocereus palmeri
Echinocereus pamanesiorum
Echinocereus papillosus
Echinocereus parkeri
Echinocereus pectinatus
Echinocereus pensilis
Echinocereus pentalophus
Echinocereus polyacanthus
Echinocereus poselgeri
Echinocereus primolanatus
Echinocereus pseudopectinatus
Echinocereus pulchellus
Echinocereus rayonesensis
Echinocereus reichenbachii
Echinocereus rigidissimus
Echinocereus x roetteri
Echinocereus russanthus
Echinocereus scheeri
Echinocereus schereri
Echinocereus schmollii - karitsanpiirikaktus
Echinocereus sciurus
Echinocereus scopulorum
Echinocereus spinigemmatus
Echinocereus stoloniferus
Echinocereus stramineus
Echinocereus subinermis
Echinocereus triglochidiatus
Echinocereus viereckii
Echinocerus viridiflorus
Echinocereus websterianus
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Piirikaktukset Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q311156  Wikispecies: Echinocereus  BioLib: 105581  CoL: 632YF  EoL: 37448  EPPO: 1EHCG  FNA: 111215  FoC: 111215  GBIF: 5384005  GRIN: 4097  iNaturalist: 68190  IPNI: 5303-1  IRMNG: 1099819  ITIS: 19803  NCBI: 153853  Open Tree of Life: 920674  PLANTS: ECHIN3  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30000027-2  Tropicos: 40000878  WFO: wfo-4000012914
Pillastunut runohepo

Pillastunut runohepo on vuonna 1921 julkaistu suomalaisen anarkistin Kaarlo Uskelan runokokoelma, jonka hän kirjoitti ollessaan sisällissodan jälkeen vangittuna Tammisaaren vankileirillä. Kolmetoista pitkää runoa sisältävän teoksen jatko-osana voidaan pitää postuumisti vuonna 1923 julkaistua Uskelan novellikokoelmaa Vainovuosilta. Pillastunut runohepo tuli tunnetuksi vuonna 1933, jolloin se aikakauden ainoana suomalaisena kirjana määrättiin oikeuden päätöksellä takavarikoitavaksi ja poltettavaksi.
Kirjan takavarikointi sai ilmeisesti alkunsa, kun Uskelan runoja oli lausuttu Pohjanmaalla jollakin työväentalolla ja se oli ilmiannettu paikalliselle poliisille. Oikeus määräsi teoksen takavarikoitavaksi ja kaikki jäljellä olevat kappaleet tuhottavaksi. Uskelalle puolestaan annettiin tuomio valtiopetoksellisesta toiminnasta, vaikka hän oli kuollut jo toistakymmentä vuotta aikaisemmin. Takavarikon ja oikeustoimien syynä oli kirjan ateistinen ja kirkonvastainen sisältö, ja lisäksi sitä pidettiin kumouksellisena ja jopa väkivaltaisena. Teos oli tiettävästi jo aikaisemmin kiinnittänyt myös suojeluskuntien huomion. Suurin osa hänen muista kirjoistaan oli takavarikoitu jo 1910-luvulla.
Kustannusyhtiö Savukeidas julkaisi teoksen uudelleen vuonna 2008. Uusintapainoksen jälkisanat on kirjoittanut tietokirjailija Juri Nummelin. Kustantamo Sanasato julkaisi teoksen uudelleen vuonna 2017 Uskelan Kootuissa teoksissa.
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Pillastunut runohepo on Wikiaineistossa
Venetsian ghetto

Venetsian gheton keskusaukio.
Venetsian ghetto oli Venetsian alue, jossa juutalaiset joutuivat asumaan Venetsian tasavallan aikana. Sana ghetto on alkujaan italiaa, ja venetsian kielellä se on "ghèto". Venetsian ghetto, joka oli siis ghetoista ensimmäinen, perustettiin 29. maaliskuuta 1516, joskin juutalaisten oikeuksia ja asumista oli rajoitettu jo sitä ennen. Italiassa sijaitseva Ranskan armeija, jota komensi 28-vuotias kenraali Napoleon Bonaparte, valloitti Venetsian 1797 ja hajotti Venetsian tasavallan, ja silloin päättyi gheton eristys kaupungista. 1800-luvulla ghetto sai nimen Contrada dell'unione.
Etymologia

Sanan ghetto alkuperä on kiistanalainen. Oxford University Pressin etymologi Anatoly Liberman on sitä mieltä, että kaikki etymologiset selitykset ovat vääriä, ja esittää mahdolliseksi yhteydeksi saksan kielen sanan Gasse, ruotsin gata, gootin kielen Gatwo, jotka merkitsevät katua. Libermanin hylkäämiin teorioihin sanan taustasta kuuluvat seuraavat kolme: getto (valimo), sillä ge- ghe- ääntyvät italiaksi hyvin eri tavalla, ja alueesta olisi loogisesti käytetty nimeä "getti", valimot, monikossa; borghetto, joka on sanan borgo diminutiivi ja merkitsee pientä kaupunkia, täsmentymätön termi; ja heprean kielen sana get, avioeroasiakirja, jolla ei ole yhteyttä "eristettyyn paikkaan".
Sijainti ja maantiede

Ghetto on Venetsian Cannaregion sestieren alue, ja se jakautuu kahteen osaan, jotka ovat Ghetto Nuovo ("Uusi ghetto") ja sen vieressä Ghetto Vecchio ("Vanha ghetto"). Nämä gheton alueiden nimitykset ovat harhaanjohtavia, sillä ne viittaavat valimoiden vanhaan ja uuteen alueeseen. Juutalaisten asuinalueena Ghetto Nuovo on itse asiassa vanhempi kuin Ghetto Vecchio.