stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Verbenat
Lajeja

riippaverbena (Verbena bipinnatifida, syn. Glandularia bipinnatifida)
jättiverbena (Verbena bonariensis)
tuoksuverbena (Verbena canadensis, syn. Glandularia canadensis)
tähkäverbena (Verbena hastata)
rohtoverbena eli rohtorautayrtti (Verbena officinalis)
siniverbena (Verbena rigida)
komeaverbena (Verbena speciosa)
villaverbena (Verbena stricta)
rentoverbena (Verbena supina)
nokkosverbena eli nokkosrautayrtti (Verbena urticifolia)
tarhaverbena (Verbena-lajikkeet)
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Rautaverbenat – Verbena
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Verbena
ITIS: Verbena (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Verbena (englanniksi)
Flora of China: Verbena (englanniksi)
Rautavesi

Rautavesi on muun muassa:
Rautavesi, järvi Hartolassa
Rautavesi, järvi Sastamalassa
Iso Rautavesi, järvi Jämsässä
Vähä Rautavesi, järvenosa Jämsässä
Rautavanadiinitantaalioksidi

| Rautavanadiinitantaalioksidi> Ominaisuudet |
| --- | --- |
Molekyylikaava:  FeVTaO6
Moolimassa:  383,73 g/mol
Rautavanadiinitantaalioksidi (FeVTaO6) on rautaa, vanadiinia ja tantaalia sisältävä epäorgaaninen metallioksidi. Se on väriltään grafiitinharmaata.
Rautavanadiinitantaalioksidi on puolijohde. Kidejärjestelmältään se on tetragoninen ja rutiilin kaltainen. Se pysyy normaalissa ilmassa stabiilina 925 °C asti, argonkaasussa jopa 1225 °C asti.
Rautavanadiinitantaalioksidia voidaan valmistaa kiinteän tilan reaktioilla kahdella eri tavalla yhdisteen metallien oksideista. Kummassakin menetelmässä reaktiot on tehtävä argonkaasussa. Menetelmien reaktioyhtälöt ovat seuraavat:
Vesipähkinä

| Vesipähkinä |
| --- | --- |
 Vesipähkinä kuvattuna Otto Wilhelm Thomén teoksessa Flora von Deutschland, Österreich und der Schweiz (1885)
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Myrtales
Heimo::  Rantakukkakasvit Lythraceae
Suku::  Vesipähkinät Trapa
Laji::  natans
Kaksiosainen nimi
 Trapa natans  L. 
Katso myös
   Vesipähkinä Wikispeciesissä   Vesipähkinä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vesipähkinä (Trapa natans) on yksivuotinen, matalassa vedessä kasvava kelluslehtinen vesikasvi. Kasvin hedelmiä käytetään myös ravinnoksi.
Vesipähkinää ei tule sekoittaa vesikastanjaan eli kastanjaluikkaan, joka on erinäköinen ja eri heimoon kuuluva, mutta vesipähkinän tavoin ravinnoksi käytetty kasvi.
Elinympäristö ja koko

Jopa 4,5 m pitkäksi kasvava vesipähkinä muodostaa suuria kasvustoja. Pitkät, rennot varret juurtuvat pohjamutaan. Veden alla varressa on huomaamattomia, hyvin hienoliuskaisia lehtiä, jotka kuihtuvat varhain. Veden pinnalla kasvista näkyvät tummanvihreät, terävähampaiset ja kolmiomaiset kelluslehdet, jotka muodostavat varsien päihin lehtiruusukkeita. Kelluslehdet pysyvät pinnalla ilmalla pullistuneiden lehtiruotien kannattelemina. Valkoiset kukat ovat yksittäin lehtihangoissa ja ovat noin kahden senttimetrin levyisiä. Sekä verho- että terälehtiä on neljä kappaletta. Heteitä on neljä kappaletta ja emejä yksi. Vesipähkinä kukkii keskikesällä. Hedelmän kypsyessä sikiäimeen kiinni kasvaneet verholehdet muuttuvat koviksi, sarvimaisiksi lisäkkeiksi. Yleensä sarvia on neljä kappaletta, mutta niiden määrä ja ulkonäkö saattaa vaihdella paljonkin. Lisäkkeiden tehtävänä arvellaan olevan ankkuroida pohjaan uppoavat kypsät hedelmät pohjamutaan sopivan syvyiseen veteen lähelle emokasvia.
Levinneisyys

Vesipähkinää tavataan Euroopassa Espanjan itäosista Länsi-Venäjälle ja Kaukasuksen alueelle saakka, joskin levinneisyysalue on varsinkin Itä-Euroopassa varsin hajanainen. Pohjoisimmillaan lajia tavataan Pohjois-Saksassa, Latviassa ja Valko-Venäjällä; eteläisimmillään Albaniassa ja Pohjois-Kreikassa. Euroopan ulkopuolella vesipähkinää kasvaa paikoin Turkissa, Iranissa, Tunisiassa sekä Lounais- ja Etelä-Afrikassa. Vesipähkinä on vuodesta 1884 tavattu ihmisen tuomana Pohjois-Amerikkaan Yhdysvaltain koillis- ja itäosiin Isojenjärvien alueelta aina Washingtonin seudulle etelään. Pohjois-Amerikassa vesipähkinästä on tullut harmillinen, nopeakasvuinen rikkaruoho. Myös Australiassa laji on jonkin verran päässyt leviämään.
Suomessa tai muissa Pohjoismaissa vesipähkinää ei enää esiinny, mutta subfossiilisten löytöjen perusteella lajin tiedetään olleen alueella varsin yleinen jääkauden jälkeisellä lämpökaudella. Suo- ja järvisedimenteistä tehdyistä siementen subfossiililöytöjä on Suomesta tehty aina Pohjois-Savon ja Keski-Pohjanmaan korkeudelle saakka.
Vesipähkinää on jopa pidetty Suomen ensimmäisenä viljelykasvina. Niitä kasvatettiin matalassa järvivedessä. Kasvi oli Suomessa menestymismahdollisuuksiensa äärirajoilla, eikä tuottanut satoa ilman ihmisen hoitoa.
Ilmaston viiletessä jääkauden jälkeisen lämpökauden jälkeen laji katosi Suomesta ilmeisesti jo tuhansia vuosia sitten. Ruotsissa se säilyi paljon pidempään, sillä viimeisin havainto sieltä ja samalla Pohjoismaista on Etelä-Skoonesta vuodelta 1916. Nykyisin lajin pohjoisin kasvualue on Latviassa, jossa vedet ovat kasvukaudella yli 20-asteisia. Liettuasta laji katosi 1900-luvun puolivälin jälkeen.
Kaakkois-Aasiassa kasvaa myös vesipähkinän lähisukuinen laji Trapa bicornis.
Elinympäristö

Vesipähkinä kasvaa matalissa, usein vähäravinteisissa ja mutapohjaisissa järvissä.
Käyttö

Vesipähkinän siemenissä on runsaasti rasvoja ja tärkkelystä, minkä vuoksi sitä käytetään yleisesti ravintona. Kasvin siemenet ovat syötäviä sekä raakana että keitettynä. Jauhetuista vesipähkinän siemenistä tiedetään leivotun leipää jo muinaisessa Egyptissä. Ilmeisesti vesipähkinää syötiin myös kivikauden Suomessa.
Nykyään vesipähkinää myös viljellään paikoin koristekasvina lammissa ja akvaarioissa.
Vesipähkinän kukka.
Vesipähkinän lehtiä.
Vesipähkinän hedelmiä (Kuva: Steve Hurst/USDA-NRCS PLANTS Database).
Vorbis

Vorbis on patentiton ja lisenssimaksuton häviöllinen äänenpakkausmenetelmä, joka pohjautuu avoimeen lähdekoodiin. Se on joidenkin puolueettomien testien mukaan äänenlaadultaan parempi kuin MP3, muttei ole voittanut sitä laitetuessa ja yleisyydessä. Sen kehittämistä on ohjannut Xiph.org-säätiö. Vorbis-hanke aloitettiin 1998 kun Fraunhofer Gesellschaft, MP3:n kehittäjä, ilmoitti alkavansa periä lisenssimaksuja MP3-tekniikasta. Tarve vapaasti käytettävälle ja lisenssimaksuttomalle äänenpakkausmenetelmälle oli niin suuri, että hanke nähtiin tarpeelliseksi. Lopullinen versio 1.0 julkaistiin 19. heinäkuuta 2002.
Ogg on tiedostomuoto, johon Vorbis-pakattu ääni usein yksikseen tallennetaan. Vorbis-koodekilla pakattua ääntä voi käyttää myös esimerkiksi ääniraitana DivX-pakatun videon kanssa.
Käyttö

Vorbis-muotoista ääntä pakkaavat ja toistavat ohjelmat ovat vapaasti kaikkien käytettävissä, ja jotkin suositut videopelit ovat käyttäneet niitä äänitehosteisiin ja musiikin tallentamiseen; esimerkiksi suositun Unreal-pelisarjan luoja Epic Games käyttää nykyään peleissään Vorbis-pakattua ääntä. Musiikin suoratoistopalvelu Spotify hyödyntää laajasti Vorbis-tekniikkaa.
Ogg Vorbisia voidaan käyttää myös Internet-radioissa esimerkiksi Icecast-lähetysmenetelmän kautta, mikä mahdollistaa täysin ilmaisen nettiradiolähetysmenetelmän.
Ogg Vorbis ja videoformaatti Ogg Theora mainittiin alun perin HTML5:n standardiehdotuksessa suosituksena, mutta maininta poistettiin standardista  Applen ja Nokian vaatimuksesta.
Ogg Vorbisia purkavia piirejä ei ole juurikaan olemassa, joten sitä käyttävien kannettavien laitteiden toistoaika on lyhyempi esimerkiksi MP3:een verrattuna. Ilmaiseen Ogg Vorbisiin verrattuna MP3:n lisenssimaksu oli 0,75 dollaria laitetta kohti tai vähintään 15 000 dollaria vuodessa. MP3-formaatin patentit vanhenivat huhtikuussa 2017, joten sekin on nykyisin vapaa tiedostoformaatti.
Vapaan, modernin äänenpakkauksen kehitys on edennyt Vorbiksesta. Vuonna 2012 esitetty avoin Opus -pakkaus edustaa markkinoiden parhaimmistoa  äänenlaadussa, on osa WebRTC -rajapintaa ja on laajasti käytössä esimerkiksi Youtube-videopalvelussa.
Lisensointi

Vorbis formaatin määritykset ovat vapaasti käytettävissä. Xiph.Org säätiö kuitenkin varaa itselleen oikeuden muuttaa määrityksiä ja myöntää sertifikaatteja. Kirjastot julkaistaan  BSD-lisenssillä ja loput työkaluohjelmat GPL-lisenssillä.
Viirukuonopallokala

| Viirukuonopallokala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Pallokalat Tetraodontidae
Suku::  Canthigaster
Laji::  amboinensis
Kaksiosainen nimi
 Canthigaster amboinensis  (Bleeker, 1865)  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viirukuonopallokala (Canthigaster amboinensis) on meressä elävä pallokala.
Koko ja ulkonäkö

Viirukuonopallokala kasvaa 15 cm pitkäksi. Sen vartalossa on ruskeansävyisellä pohjalla vaaleampia, sinertäviä pilkkuja. Kuono on terävä. Silmän ympärillä on vaaleampi hämähäkkiä tai irtoripsiä muistuttava kuvio. Kuvion takia sitä sanotaan englanniksi nimellä ”spider-eye puffer”, hämähäkkisilmäpallokala.
Alkuperä

Viirukuonopallokala on peräisin Indopasifiselta merialueelta. Se elää koralliriutoilla 1–10 metrin syvyydessä.
Käyttäytyminen ja ravinto

Viirukuonopallokala syö levää ja sen joukossa eläviä, hidasliikkeisiä selkärangattomia eläimiä: simpukoita, kotiloita ja äyriäisiä.
Ville Hotakainen

| Ville Hotakainen |
| --- | --- |
 Ville Hotakainen vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. lokakuuta 1988 (ikä 35) Seinäjoki,  Suomi
Pesäpalloilija
Seura:  Manse PP
Tehtävä:  Polttaja
Pelaajaura
Junioriseurat
1990–2008   2009:  Seinäjoen Maila-Jussit   Nurmon Jymy
Ammattilaisjoukkueet
2007–2008   2009   2011–2012   2013–2017   2018-:  Seinäjoen Maila-Jussit   Nurmon Jymy   Vimpelin Veto   Jymy-Jussit   Manse PP
| Mitalit> Miesten pesäpallo.Superpesis  | Mitalit> Miesten pesäpallo.Superpesis  | Mitalit> Miesten pesäpallo.Superpesis  | Miesten pesäpallo>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | 2012 | Vimpelin Veto |  |
|  Hopeaa | 2011 | Vimpelin Veto |  |
Ville Hotakainen (s. 11. lokakuuta 1988 Seinäjoki) on suomalainen pesäpalloilija. Hotakainen on edustanut kaudesta 2018 lähtien tamperelaista Manse PP:tä. Hotakainen on Seinäjoen Maila-Jussien kasvatti ja on edustanut urallaan lisäksi myös Seinäjoen JymyJusseja, Nurmon Jymyä ja Vimpelin Vetoa. Hotakaisen pelipaikka on takakentällä.
Ura

Hotakainen teki pääsarjadebyyttinsä Seinäjoen Maila-Jussien paidassa kaudella 2007 pelaten runkosarjassa 26 ottelua. Kaudet 2007–2008 Hotakainen pelasikin kasvattajaseurassaan jonka jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2009 naapuriseura Nurmon Jymyyn. Nurmon kauden jälkeen Hotakainen vietti välivuoden jonka jälkeen hän siirtyi Vimpeliin jossa hän pelasi kaudet 2011–2012. Vimpelissä vietettyinä kausina Hotakainen saavutti kaksi SM-hopeaa. Kaudeksi 2013 Hotakainen siirtyi takaisin Seinäjoelle JymyJussien uuteen seuraan, joka muodostui Maila-Jussien ja Jymyn edustusjoukkueista.
Saavutukset > Pelaajana

2 SM-hopeaa: 2011, 2012
Rautee

Rautee voi tarkoittaa:
Elsa Rautee (1897–1987), työläisrunoilija ja lauluntekijä
Erkki Rautee (1924–2000), SKDL:ssä vaikuttanut henkilö
Matti Rautee (s. 1948), jääkiekkoilija
Mikko Rautee (s. 1979), jääkiekkoilija
Pekka Rautee (s. 1947), jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rautee”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vordingborgin kunta

| Vordingborgin kunta |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti Tanskan kartalla.
Valtio:   Tanska
Alue:  Sjællandin alue
Keskustaajama:  Vordingborg
Hallinto:  
 – Pormestari:  Henrik Holmer
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  620,2 km²
Väkiluku:  45 463
 – Väestötiheys:  73,3 as./km²
 
 www.vordingborg.dk 
 Tilastotietojen lähteenä Danmarks Statistik. Väkiluvun ajankohta 1.4.2020 ja pinta-alan vuosi 2020. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kartta kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista.
Vordingborg on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 45 463 asukasta, ja sen pinta-ala oli 620,2 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Vordingborg.
Seurakunnat

Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (tansk. sogn). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
01: Køng Sogn
02: Lundby Sogn
03: Bårse Sogn
04: Præstø Sogn
05: Sværdborg Sogn
06: Udby Sogn
07: Beldringe Sogn
08: Skibinge Sogn
09: Jungshoved Sogn
10: Allerslev Sogn
11: Vordingborg Sogn
12: Kastrup Sogn
13: Ørslev Sogn
14: Øster Egesborg Sogn
15: Mern Sogn
16: Stensby Sogn
17: Kalvehave Sogn
18: Nyord Sogn
19: Stege Sogn
20: Keldby Sogn
21: Elmelunde Sogn
22: Borre Sogn
23: Magleby Sogn
24: Bogø Sogn
25: Fanefjord Sogn
26: Damsholte Sogn
27: Svinø Sogn
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vordingborgin kunnan kotisivut (tanskaksi)
Whoonga

Whoonga (tunnetaan myös nimillä nyaope tai wunga) on katuhuume joka on oletettavasti levinnyt laajaan käyttöön Etelä-Afrikassa vuodesta 2010 lähtien, erityisesti Durbanin kaupungin köyhälistöalueella. Huumetta esiintyy myös muualla Etelä-Afrikassa.
Whoongan kerrotaan sisältävän HIV:n lääkitsemiseen käytettäviä antiretroviraalisia lääkeaineita, mutta kemiallisten analyysien mukaan whoongasta ei ole tätä kuitenkaan löytynyt; sen sijaan sen on todettu sisältävän "mitä tahansa", ja HIV-lääkkeiden käyttö whoongassa on ilmeisesti pelkkä kaupunkitarina.
Joidenkin vahvistamattomien lähteiden mukaan (kaupunkitarinaan liittyen) whoonga aiheuttaa voimakkaita hallusinaatioita käytettynä: tabletit murskataan, sekoitetaan tupakkaan ja poltetaan. Kerrotaan myös että se aiheuttaa voimakkaan psyykkisen ja fyysisen riippuvuuden jo ensimmäisellä käyttökerralla. Aiheesta kiertää myös huhuja jonka mukaan HIV-klinikoiden asiakkaat ryöstetään klinikan ulkopuolella, että heiltä saataisiin kyseiset lääkkeet; tai ihmiset hankkiutuvat tahallisesti HIV-positiivisiksi saadakseen lääkettä ilmaiseksi klinikoilta.
Aiheesta muualla

Getting High On HIV Medication Vice 22.4.2014, Youtube.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Whoonga
Käännös suomeksi
Riikka Ikäheimo

Riikka Ikäheimo (s. 1989) on suomalainen itseoppinut vaatesuunnittelija. Hän tuli tunnetuksi käsintehdyistä ja pitsisistä iltapuvuistaan. Nykyisin hän omistaa Riikka Couture -nimeä kantavan vaatemerkin.
Suunnittelija ei koskaan päässyt opiskelemaan muotisuunnittelua missään alan oppilaitoksessa Suomessa ja päätyikin tästä syystä Pariisiin vuonna 2012. Ranskassa asuessaan hän opetteli ompelemaan itse kotonaan ja taitojensa kehittyessä suunnittelija muutti takaisin Suomeen. Pian paluunsa jälkeen Ikäheimon pukuja nähtiinkin monilla tunnetuilla suomalaisilla ja suunnittelija alkoi saamaan nimeä nopeasti.
Suunnittelijan ensimmäinen iltapukumallisto esiteltiin Pariisin muotiviikoilla lokakuussa 2018 ja se sai kansainvälistä huomiota. Muotisivusto Fashion Week Online nosti brändin yhdeksi Pariisin muotiviikkojen trendien suunnannäyttäjäksi, ja Vanity Fair julkaisi suunnittelijan luomuksia kolmessa numerossaan alkuvuonna 2019.
Ikäheimo on tehnyt pukuja Britney Spearsille, Bebe Rexhalle sekä Minttu Räikköselle. Hänen pukujaan on nähty Amfar-gaaloissa, Cannesin elokuvajuhlilla ja Hollywood-elokuvissa.
WarioWare: Smooth Moves

| WarioWare: Smooth Moves |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Nintendo
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo eShop
Tuottaja:  Yoshio Sakamoto
Pelisarja:  WarioWare
Julkaistu:  2007
Lajityyppi:  Partypeli
Pelimuoto:  Yksinpeli,Moninpeli
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  ESRB: 10 vuotta tai vanhempi  PEGI 7  USK 6 
Alusta:  Wii
Jakelumuoto:  Optinen 12cm levy (Wii)
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
WarioWare: Smooth Moves (おどるメイド イン ワリオ, Odoru Meido in Wario?, Odoru Made in Wario in Japan) on Nintendon kehittämä videopeli Wiille. Peli on osa WarioWare-pelisarjaa.
Pelaaminen

Kuten edeltäjissään, WarioWare: Smooth Moves sisältää kokoelman "mikropelejä", joita pelataan yksinkertaisia liikkeitä suorittaen. Jokainen mikropeli kestää noin viisi sekuntia, joten pelaajan täytyy olla tarkkaavainen ja nopea pelatessaan. Television ruudulle ilmestyy englanninkielinen verbi, jota täytyy totella, päästäkseen mikropelin läpi. Mikropelejä syötetään pelaajalle nopeaan tahtiin, kunnes tämä häviää neljässä mikropelissä, eli menettää kaikki neljä elämäänsä. Tämän jälkeen pelaajan täytyy aloittaa mikropelien sarja alusta. Mikäli pelaaja suorittaa tarpeeksi monta mikropeliä yhdellä pelikerralla, pääsee hän Pomomikropeliin. Pomomikropeleissä ei ole aikarajaa, vaan ne vaativat enemmän tarkkuutta ja nokkeluutta. Pomomikropelin suoritettuaan palkitaan pelaaja yhdellä lisäelämällä.
Smooth Moves hyödyntää Wiin liikkeentunnistavaa ohjainta. Pelissä Wii Remotea käytetään erilaisissa "muodoissa", eli otteissa. Wii Remotea voi pitää esimerkiksi kynänä, painona, norsun kärsänä tai hyppynaruna, riippuen otteista. Pelaajan täytyy vaihdella nopeasti näiden muotojen välillä useaan otteeseen pelin aikana.
Yksinpelin läpäistyään pelaaja avaa moninpelin. Moninpeliä voi pelata korkeintaan 12 pelaajaa, mutta vuorotellen. Vuorottelun takia WarioWare on saanut kriittistä palautetta. Peliä ei voi pelata usealla Wii-ohjaimella, vaan vuorotteleminen on pakollista.
Vastaanotto

Peli sai ilmestyttyään pääosin hyviä arvosteluita. Esimerkiksi PeliPlaneetta.net antoi pelille arvosanaksi 93/100 pistettä. Myös Pelit-lehti piti pelistä ja antoi arvosanaksi 86/100. TiLT antoi arvosanan 8/10. Myös ulkomaalaiset mediat pitivät pelistä: GameSpot antoi pelille 9.1/10.
Walther P22

| Walther P22 |
| --- | --- |

Tyyppi:  itselataava pistooli
Valmistaja:  Carl Walther GmbH Sportwaffen
Valmistusmaa:  Saksa
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  .22 LR
Aseen pituus:  159 mm
Piipun pituus:  87 mm (P22) 127 mm (P22 Target)
Paino (tyhjänä):  430 g (P22) 525 g (P22 Target)
Lipas:  yksirivinen tanko
Kapasiteetti:  10 patruunaa
Walther P22 on Carl Walther GmbH Sportwaffenin valmistama .22 LR -kaliiperinen massasulkuinen, itselataava pistooli. Tavallisen P22-version lisäksi asetta valmistetaan pidempipiippuisena P22 Target -mallina. Mallit ovat keskenään yhteensopivia, joten piippuosan voi myös vaihtaa. Suomessa piippua ei voi laillisesti vaihtaa Target-mallissa lyhyempään, koska ase muutoksen jälkeen alittaa taskuaseelle asetetun kokorajan.
Ase on varustettu sekä yksi- että kaksitoimisella laukaisulla sekä säädettävällä takatähtäimellä.
Toiminta ja rakenne

Walther P22-pistooli on lippaallinen, itselataava, massasulkuinen pistooli, ilman lukon ja luistin jäykkäyhteyttä.
Aseen piippu (pituus 127 mm) ja lukko on valmistettu teräksestä. Piipun päähän on asennettu suujarrua muistuttava kevytmetallista valmistettu koristekappale, joka käytännössä toimii muovista valmistetun jyvän kiinnitysalustana.
Aiheesta muualla

Walther P22 Bible: Disassembly, Assembly and Functional Improvements (pdf) (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vikersund Hoppsenter

| Vikersund Hoppsenter |
| --- | --- |
 Vasemmalta oikealle: K15, K25, K45, K65, K185 ja K105.
Sijainti
Paikkakunta:   Vikersund, Modum, Norja
Katsomopaikat:  30 000
Koordinaatit:  59°56′19″N, 10°0′5″E
Remontoitu:  1988, 2008, 2010, 2014, 2016
Muut mäet:  Vikersundbakken, K10, Bringsverdbakken
Seura:  Vikersund IF
Stor Vikersundbakken

K-piste:  105 metriä
Mäkikoko:  117 metriä
Mäkiennätys:  124,5 metriä  Kim René Elverum Sorsell (21.1.2010)
Naisten mäkiennätys:  122,0 metriä  Daniela Iraschko-Stolz (12.12.2009, 12.12.2010)
Avattu:  1988
Remontoitu:  2008
Muovitus:  Ei
Tornin korkeus:  Luonnonmäki
Vauhtimäen pituus:  91,4 m
Vauhtimäen kulma:  35°
Keulan pituus:  5,95 m
Keulan korkeus:  2,6 m
Keulan kulma:  10,5°
Alastulorinteen kulma:  34°
Små Vikersundbakken
 K45 vas, K65 oik.
K-piste:  65 metriä
Mäkiennätys:  78,0 metriä  Petter Wettre (9.1.2005)
Naisten mäkiennätys:  71,5 metriä  Anette Sagen (21.1.2001)
Purettu:  2010
Muovitus:  Ei
Tornin korkeus:  Luonnonmäki
Vauhtimäen pituus:  66 m
Vauhtimäen kulma:  35°
Keulan pituus:  5,4 m
Keulan korkeus:  1,9 m
Keulan kulma:  9,5°
Alastulorinteen kulma:  34,5°
| Småbakker |
| --- | --- |
 Vasemmalta oikealle: K15, K10, K25, K45 ja K200.
K45
K-piste:  45 metriä
Mäkiennätys:  49,0 metriä  Simen Grimsrud (19.2.2006)
Naisten mäkiennätys:  45,5 metriä  Gyda Enger (20.2.2005)
Remontoitu:  2014
Muovitus:  Kyllä
Tornin korkeus:  Luonnonmäki
Vauhtimäen pituus:  49 m
Vauhtimäen kulma:  35°
Keulan pituus:  4,4 m
Keulan korkeus:  1,5 m
Keulan kulma:  8°
Alastulorinteen kulma:  30,5°
K25
K-piste:  25 metriä
Mäkiennätys:  27,5 metriä  Terje Hilde (3.1.1998)
Naisten kesämäkiennätys:  25,5 metriä  Mari Backe (28.9.2003)
Muovitus:  Kyllä
Tornin korkeus:  Luonnonmäki
Vauhtimäen pituus:  33 m
Vauhtimäen kulma:  30°
Keulan pituus:  3,7 m
Keulan korkeus:  0,9 m
Keulan kulma:  7°
Alastulorinteen kulma:  28°
K15
K-piste:  15 metriä
Mäkiennätys:  16,0 metriä  Mats Sohagen Berggård (29.1.2005)
Naisten mäkiennätys:  14,5 metriä  Maren Lundby (15.3.2003)
Muovitus:  Kyllä
Tornin korkeus:  Luonnonmäki
Vauhtimäen pituus:  37 m
Vauhtimäen kulma:  25°
Keulan pituus:  3,4 m
Keulan korkeus:  0,5 m
Keulan kulma:  6°
Alastulorinteen kulma:  24°
Vikersund Hoppsenter on lentomäen ja seitsemän hyppyrimäen muodostama mäkihyppystadion Vikersundissa Modumin kunnassa Norjassa.
Historia

Vikersundissa on hypätty mäkeä vuodesta 1894 alkaen. Vuonna 1936 Vikersund Hoppsenterin alueelle rakennettiin ensimmäinen hyppyrimäki, joka on tätä nykyään maailman suurin lentomäki.
Stor Vikersundbakken

Vuonna 1988 rakennettiin lentomäen viereen normaalimäki seuraavan vuoden Norjan mestaruuskilpailuita varten. Normaalimäen K-piste sijaitsi 90 metrissä ja HS-piste 100 metrissä. Elokuussa 2008 aloitettiin neljän miljoonan euron rakennusprojekti normaalimäen suurentamiseksi suurmäeksi. Remontti valmistui jo marraskuussa. Remontissa K-piste siirtyi 105 metriin ja HS-piste siirtyi 117 metriin. Mäkeä on käytetty useasti eri kansainvälisissä ja kansallisissa kilpailuissa.
Stor Vikersundbakken > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 124,5 metriä on hypännyt Kim René Elverum Sorsell.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.12.2001 |  Lars Bystøl | 110,0 m |  | HS100 mäen mäkiennätys |
| 18.11.2008 |  André Skinnes | 112,0 m |  |  |
| 29.11.2008 |  Akseli Kokkonen | 116,0 m | Norges Cup |  |
| 30.11.2008 |  Sigurd Pettersen  Johan Remen Evensen | 119,0 m | Norges Cup |  |
| 13.12.2008 |  Pascal Bodmer | 119,0 m | Continental Cup |  |
| 13.12.2008 |  Daniel Lackner | 121,5 m | Continental Cup |  |
| 13.12.2008 |  Stephan Hocke | 122,0 m | Continental Cup |  |
| 14.3.2009 |  Anssi Koivuranta | 122,5 m | Yhdistetyn maailmancup |  |
| 28.3.2010 |  Anders Jacobsen | 122,5 m | Norjan mestaruuskilpailut 2010 |  |
| 21.11.2010 |  Kim René Elverum Sorsell | 124,5 m | Norges Cup |  |