stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kramppi (saari)

Kramppi
Kramppi takana oikealla. Vasemmalla edessä Aaslaluoto. Kuvattu saaret ohittaneelta M/S Amorellalta.
| --- | --- |
Muut nimet:  Krampen
Sijainti:  Rymättylä, Naantali Varsinais-Suomen maakunta Suomi
Vesialue:  Airisto
Merialue:  Saaristomeri
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Krampin sijainti Saaristomerellä

Kramppi (ruots. Krampen) on entisessä Rymättylän kunnassa, nykyisen Naantalin kaupungin eteläosassa sijaitseva suurehko sisäsaariston saari. Se sijaitsee lounaisella Airistolla, joka ympäröi sitä itäpuolella ja etelässä. Krampin välittömässä läheisyydessä sen länsipuolella sijaitsee Aaslaluodon saari ja pohjoisessa Airismaan saari. Kramppi on säästynyt suurimmaksi osaksi kulttuurin vaikutuksilta ja saarella on monipuolisesti erilaisia elinympäristöjä ja runsaasti levinneisyydeltään eteläisiä lajeja. Saari on melkein kokonaan suojeltu Natura 2000 -alueena, luonnonsuojelualueena ja rantojensuojeluohjelmassa.
Kramppi kuuluu Airisto–Seilin valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-alueeseen.
Maantiede ja luonto

Kramppi kuului vuoden 2009 loppuun saakka Rymättylän kuntaan, joka nykyään on osa Naantalin kaupunkia. Saari on yksi Naantalin eteläisimmistä, ja se sijaitsee Airiston merenselän eteläosissa lähellä Naantalin ja Paraisten kaupunkien rajaa. Kramppi kuuluu vuoden 1968 ja 1981 peruskarttojen mukaan Hangan kylään.
Kramppi on kallioinen saari, ja sen korkein kohta on yli 60 metriä merenpinnan yläpuolella. Lähes puolet saaren pinta-alasta on korkeammalla kuin 40 metriä. Saaren suurin pituus on noin 2,9 kilometriä. Saarella on runsaasti avokalliota ja puusto on havupuuvaltaista. Kallionotkelmissa on myös soistumia. Pohjoisrannalla sijaitsee muutama hietikko ja niiden läheisyydessä kalliojyrkännettä. Saaren pohjoisosassa on kaksi nimettyä niemeä, Leppäniemi ja Vesi-Krampinniemi. Saaren keskikohdan poikki kulkee polku, joka yhdistää yksittäisen loma-asunnon itärannalla länsirannan Itä-Kramppi-nimiseen taloon. Talon piha-alueella on myös hieman peltoa. Kaikki muut rakennukset sijaitsevat Krampin lounaiskärjessä, jossa on parisenkymmentä loma-asuntoa. Kramppi ei ole pysyvästi asuttu saari. Vuoden 1968 peruskartassa talojen sijainti on sama, mutta lounaiskärjessä on vähemmän rakennuksia ja siellä on myös peltoa. Vuoden 1981 peruskartassa peltoa ei enää ole ja paikalla on nykyisiä rakennuksia.
Krampin länsipuolella on suurempi Aaslaluodon saari, ja etäisyys siihen on alle 100 metriä Krampinrauman salmessa. Krampinraumassa on myös Aaslan puolella Hangan yhteysaluslaituri, josta pääsee Seiliin ja Nauvon keskustaan M/S Östern -yhteysaluksella. Aaslaluodolta on maantieyhteys mantereelle. Länsipuolella Aaslaluodon ja Krampin välissä on muutamia pienempiä saaria, joista nimettyjä ovat Vapakari, Huhtluoto, Korkkisluoto, Lahdisluoto ja Makoluoto. Krampin pohjoispuolella sijaitsee suuri Airismaan saari. Siihen etäisyyttä on lähimmillään noin 850 metriä. Krampin länsipuolella on merenselkä Airisto, ja lähimmät pienet saaret ovat yli kahden kilometrin etäisyydellä. Myös saaren eteläpuoli on melko avointa ja lähimmät saaret ovat kaksi pientä Orisgrunden-nimistä saarta noin 900 metrin päässä Krampista. Aivan Krampissa kiinni olevia saaria ei ole, mutta saaren rantaviivalla on pohjoisrannalla muutama vedenpäällinen kivi ja etelärannalla muutama pieni luoto.
Krampin ja Orisgrundenien välistä kulkee Naantalin väylä, jonka syväys on 15,3 metriä. Sitä pitkin liikennöivät kaikki suuremmat alukset Turkuun ja Naantaliin. Väylä kulkee vain muutaman sadan metrin päässä Krampista. Krampin länsi- ja pohjoispuolella on 2,4 metrin syvyinen väylä, ja pohjoisrannalla on ankkuripaikka Kytiönperän lahdessa. Vuoden 1968 ja 1981 peruskartoissa laivaväylä on kulkusyvyydeltään 10 metriä ja veneväylä 2,1 metriä.
Krampin luonto on elinympäristöiltään monipuolinen, ja siellä on runsaasti levinneisyydeltään eteläisiä lajeja, minkä takia lähes koko saari on suojeltua.
Maantiede ja luonto > Suojelualueet

Lähes koko Krampin saari on Natura 2000 -aluetta (noin 200 hehtaaria) yhdessä Aaslaluodon kanssa, ja se muodostaa 338 hehtaarin Natura-alueen Aasla-Kramppi FI0200038. Suurin osa Krampista ja koko itärannan vesialue kuuluu valtioneuvoston 20. joulukuuta 1990 hyväksymään rantojensuojeluohjelmaan. Kyseinen kohde on Pakinaisten-Seilin saaristo. Suurin osa Krampin saaresta on valtion omistamaa ja hankittu luonnonsuojelualueen perustamista varten. Valtio teki 3. kesäkuuta 2003 UPM Kymmene Oy:n kanssa vaihtokaupan jossa se sai haltuunsa 175 hehtaaria maata Krampista. 15. huhtikuuta 2014 Valtioneuvoston asetuksella perustettiin Krampin luonnonsuojelualue, jonka pinta ala on noin 233,7 hehtaaria. Luonnonsuojelualueeseen kuuluu lähes koko Kramppi, lukuun ottamatta rakennuksien ympäristöjä. Myös pohjoispuolen vesialuetta on mukana. Luonnonsuojelualueella on sallittu metsäkauriin- ja hirvenmetsästys 15.10.–31.12. välisenä aikana. Luonnonsuojelualue oli lausunnolla vuoden 2013 aikana, ja alun perin oli suunniteltu, että luonnonsuojelualueen pinta-alaksi tulisi 196 hehtaaria. Luonnonsuojelualueesta 187 hehtaaria kuuluisi Natura 2000 -alueeseen ja 168 hehtaaria rantojensuojeluohjelmaan. Koko luonnonsuojelualue sijaitsisi maalla.
Natura 2000 -alueen linnusto on monipuolinen ja etenkin vesilintuja tavataan kohtalaisesti, mutta myös ruovikkolajisto on runsas ja alueen muuttoaikainen merkitys on huomattava. Krampin alueella pesii säännöllises­ti huuhkaja.
Kulttuurihistoria > Krampin meritaistelu

Suomen sodan aikana 30. kesäkuuta 1808 käytiin Krampin taistelu, jossa ruotsalaiset hyökkäsivät Krampin lounaispuolella Hangan poukamassa ryhmittyneenä olleita venäläisiä vastaan. Ruotsalaisilla Hjelmstjernan johtamilla joukoilla oli 15 tykkipurtta, 4 maihinnoususluuppia ja 4 kaleeria. Venäläisillä luutnantti Mjakininin johtamalla osastolla oli 14 tykkipurtta ja 3 tykkijollaa. Ruotsalaiset menettivät yhden tykkipurren ja useita muita aluksia vahingoittui. Huono sää esti keskitetyn hyökkäyksen, ja lopulta ruotsalaiset vetäytyivät Seilin suuntaan.
Seuraavana päivänä ruotsalaiset ryhmittäytyivät Hangan selälle, mutta venäläiset pysyivät suojassa lahdella. 2. heinäkuuta ruotsalaiset hyökkäsivät uudestaan, mutta venäläiset pääsivät pakenemaan Krampin ja Aaslaluodon välistä salmea pitkin.
Kulttuurihistoria > Muinaismuistot

Krampin korkeimmalla kohdalla lounaisosan avokalliolla on kaksi kiviröykkiötä, jotka on ajoitettu pronssikauden aikaisiksi. Suurempi röykkiöistä on 10,8×5 metriä ja sen korkeus on 0,5 metriä. Röykkiö vaikuttaa ehjältä, ja sen laki on kupera. Pienempi röykkiö on kooltaan 8,8×7 metriä ja sen korkeus on 1,4 metriä. Röykkiö on soikeanmuotoinen, ja siitä on otettu kiviä pois. Krampin välittömässä läheisyydessä Krampinrauman pohjoispuolella Aaslaluodon Hangassa sijaitsee myös ryssänuuneja ja röykkiötä.
Saarella sijaitsee myös muita muinaisjäännöksiä, ryssänuunit krampinrauman rannalla saaren lounaisosassa. Alueella on ryssänuuneja sekä kaivaintoja noin 300 metrin matkalla. Krampin ryssänuunit mainittiin jo Juho Sjörosin vuoden 1887 kirjassa Muinaismuistoja Mynämäen kihlakunnasta. Jenny Maria Tallgren teki 1901 ryssänuuneista selonteon Suomen muinaismuistoyhdistykselle. Pentti Koivunen tarkasti paikan vuonna 1967 ja kertoo siitä vuonna 1982 julkaistussa Rymättylän historia I -kirjassa. Krampin läheisyydessä on myös vanhoja hylkyjä ja Kramppi on vanha tunnettu ankkuripaikka.
Kylkivälilihaksen tulehdus

Kylkivälilihaksen tulehdus on yleinen ja kivulias vaiva, joka alkaa usein täysin spontaanisti. Kylkiluiden välissä olevat pienet lihakset rasittuvat helposti, koska ne ovat jatkuvasti liikkeessä. Kylkivälilihaksen tulehdus voi saada alkunsa esimerkiksi siitä, että kylkivälilihas venähtää sukkien pukemisen tai autosta nousun yhteydessä. Myös kuntoilu, venyttely, kylmettyminen, yskiminen ja aivastelu altistavat sairaudelle.
Tulehdus on paikallinen ja sijaitsee yleensä pienellä alueella. Siihen liittyvä kipu on tyypillisesti pistävää ja hengittäminen saattaa olla kivuliasta. Tyypillisesti pistemäinen kipu sijoittuu yleensä kylkiluiden väliin ja kipu provosoituu kipupistetta palpoitaessa.
Kylkivälilihaksen tulehdus kestää yleensä muutamista päivistä viikkoihin, mutta uusii herkästi.
Kylkiviiva-aisti

Särjen kylkiviivaa
Kylkiviiva-aisti on kalojen aisti, jonka avulla ne hahmottavat vedessä olevia ja liikkuvia esineitä ja asioita. Se perustuu kalan kyljessä oleviin soluihin, jotka tuntevat veden välittämiä paineaaltoja.
Ihmisen aisteista kylkiviiva-aisti vastaa kuulon ja tuntoaistin yhdistelmää. Sen avulla kala pystyy hahmottamaan kolmiulotteisia asioita. Kylkiviiva-aistinsolut ovat rakenteellisesti samankaltaisia kuin nisäkäskorvan Cortin elimen karvasolut, ja nisäkkäiden kuuloaistin katsotaankin kehittyneen vesiselkärankaisten kylkiviiva-aistista.
Kukkanen (Pihtipudas)

| Kukkanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°19′26″N, 26°02′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Koliman alue (14.47)
Laskupuro:  Kukkaspuro Kolkkuun 
Järvinumero:  14.475.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  155,7 m  
Pituus:  2,4 km  
Leveys:  470 m  
Rantaviiva:  5,675 km  
Pinta-ala:  68,212 ha  
Tilavuus:  0,00173383 km³ 
Keskisyvyys:  2,54 m  
Suurin syvyys:  12 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKukkanen 
Kukkanen  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Kukaskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,4 kilometriä pitkä, 470 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 68 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,73 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00173 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 12,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Koliman alueella (14.47), jonka Kolkunjoen valuma-alueeseen (14.475) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,7 metriä mpy.
Kristiern Pentinpoika Oxenstierna

Kristiern Pentinpoika Oxenstierna vanhempi (syntyi noin 1425, kuoli vuosien 1473–76 välillä) oli ritari Pentti Jönsinpoika Oxenstiernan ja Kristina Kristerintytär Vaasan poika. Kristiern oli ritari ja valtaneuvoston jäsen ja neuvoston jäsen Sten Kristierninpoika Oxenstiernan ja Pentti Kristierninpoika Oxenstiernan isä. Hänen Oxenstierna-sukuhaaransa on ainoa, joka on säilynyt elossa nykyaikaan asti.
Kuka näkee sut

| Kuka näkee sut Juha Tapio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 13. huhtikuuta 2018
 Formaatti: CD
 Levy-yhtiö: Kaiku Entertainment
Listasijoitukset
  1. (albumilista)    1. (fyysinen albumilista)
Juha Tapion muut julkaisut
| Sinun vuorosi loistaa 2015 | Kuka näkee sut 2018 | Pieniä taikoja 2019 |
Kuka näkee sut on Juha Tapion 11. studioalbumi, joka julkaistiin 13. huhtikuuta 2018. Albumi katkaisi artistin kahden ja puolen vuoden levytystauon.
Albumilta julkaistiin etukäteen singlet Sydän jota rakastan ja Kuka näkee sut. Sydän jota rakastan keräsi julkaisuviikolla 200 soittokertaa[lähde? ]. Albumin nimisingle Kuka näkee sut julkaistiin 23. maaliskuuta.
Levyn on tuottanut Eppu Kosonen yhdessä Jukka Immosen kanssa.
Kappaleet

Kuka näkee sut – 3.54
Sydän jota rakastan (albumiversio) – 3.39
Kauniimpi kuin kukaan muu – 4.07
Toinen aika – 4.04
Ikuiset kertomukset – 4.24
Kirkas päivä – 2.01
John – 4.39
Roope & Iina – 3.50
Olen tahtonut sinut – 4.32
Sun hymys valaisee mun aamun – 4.09
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1976–1977

Kausi 1976–1977 oli 37. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Turun NMKY. Playhonka voitti hopeaa ja Torpan Pojat pronssia.
Hallitseva mestari Playboys ei lähtenyt puolustamaan mestaruuttaan, vaan fuusioitui Tapiolan Hongan kanssa. Yhdistelmä käytti nimeä Playhonka. HKT:n edustusjoukkue lyöttäytyi yhteen Panttereiden kanssa muodostaen uuden, Super-Pantterit nimisen seuran, jolle Koripalloliitto antoi suoraan toisen vapaista sarjapaikoista. Viimeisestä sarjapaikasta järjestettiin ylimääräinen karsinta ja siinä Pispalan Tarmo voitti Porvoon Tarmon nousten takaisin SM-sarjaan, josta se keväällä Panttereiden tapaan putosi.
Runkosarja

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Playhonka | 18 | 15 | 3 | 1651 | 1378 | 30 |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 18 | 12 | 6 | 1706 | 1573 | 24 |
| Turun NMKY | 18 | 12 | 6 | 1727 | 1531 | 24 |
| Torpan Pojat | 18 | 11 | 7 | 1615 | 1484 | 22 |
| Super-Pantterit | 18 | 11 | 7 | 1603 | 1560 | 22 |
| Hyvinkään Tahko | 18 | 9 | 9 | 1621 | 1616 | 18 |
| Helsingin NMKY | 18 | 8 | 10 | 1685 | 1679 | 16 |
| Äänekosken Huima | 18 | 6 | 12 | 1551 | 1737 | 12 |
| Joensuun Kataja | 18 | 5 | 13 | 1476 | 1625 | 10 |
| Pispalan Tarmo | 18 | 2 | 16 | 1471 | 1923 | 4 |
Pispalan Tarmo ja Joensuun Kataja putosivat. Nousija Karkkilan Urheilijat ilmoitti keväällä luopuvansa sarjapaikastaan, joten Kataja pääsi ylimääräiseen karsintaan.
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 

|  |  Playhonka | 2 |   |  |  |  |
|  |  Torpan Pojat | 0 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |

|  |   |   |   |   |  Playhonka | 2 |
|  |   |   |   |   |  Turun NMKY | 3 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  KTP | 0 |   |  |  KTP |  1 |
|  |  Turun NMKY | 2 |   |  |  Torpan Pojat |  2 |
Pudotuspelit > Välierät

| Playhonka – ToPo |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Playhonka | ToPo | 90–81 |
|  | ToPo | Playhonka | 82–91 |
Playhonka loppuotteluun voitoin 2–0.
| KTP – Turun NMKY |
| --- | --- | --- | --- |
|  | KTP | Turun NMKY | 74–78 |
|  | Turun NMKY | KTP | 91–84 |
Turun NMKY loppuotteluun voitoin 2–0.
Pudotuspelit > Pronssiottelut

| KTP – ToPo |
| --- | --- | --- | --- |
|  | KTP | ToPo | 109–89 |
|  | ToPo | KTP | 83–79 |
|  | KTP | ToPo | 82–83 ja. (76-76) |
ToPolle pronssia voitoin 2–1.
Pudotuspelit > Loppuottelut

| Playhonka – Turun NMKY |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Playhonka | Turun NMKY | 91–87 |
|  | Turun NMKY | Playhonka | 90–87 |
|  | Playhonka | Turun NMKY | 82–83 |
|  | Turun NMKY | Playhonka | 71–72 |
|  | Playhonka | Turun NMKY | 75–77 |
Turun NMKY mestaruuteen voitoin 3–2.
Ylimääräinen sarjakarsinta

| Joensuun Kataja – Porvoon Tarmo |
| --- | --- | --- | --- |
| 11. kesäkuuta | Kataja | Tarmo | 106–76 |
| 12. kesäkuuta | Kataja | Tarmo | 106–72 |
Joensuun Kataja nousi takaisin mestaruussarjaan voitoin 2–0.
Molemmat ottelut pelattiin Tarmon saliongelmien vuoksi Joensuun Urheilutalolla.
Kulkija

| Kulkija Korpiklaani |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : Petrax Studios
 Julkaistu: 7. syyskuuta 2018
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Janne Saksa
 Tyylilaji: folk metal
 Kesto: 71.21
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Listasijoitukset
  24.
Korpiklaanin muut julkaisut
| Noita 2015 | Kulkija 2018 | Jylhä 2021 |
Kulkija  on Korpiklaanin kymmenes studioalbumi, joka julkaistiin 7. syyskuuta 2018. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 24, ja fyysisten äänitteiden listan sijalle 8.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Neito | 3.52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Korpikuusen kyynel | 4.07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Aallon alla | 4.05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Harmaja | 5.08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Kotikonnut | 4.23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Korppikalliota | 5.38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Kallon malja | 9.46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Sillanrakentaja | 6.44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Henkselipoika | 3.56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Pellervoinen | 3.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Riemu | 5.15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Kuin korpi nukkuva | 3.56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Juomamaa | 3.49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Tuttu on tie | 7.22 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 71.21 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Imperiumi.net: 9/10
Kaaoszine:
Metalliluola: 7/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Kulkija discogs.com -sivustolla
Albumi Kulkija Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Korpiklaani
| --- | --- |
Studioalbumit:   Idja  Shamániac  Spirit of the Forest  Voice of Wilderness  Tales Along This Road  Tervaskanto  Korven kuningas  Karkelo  Ukon Wacka  Manala  Noita  Kulkija  Jylhä  Rankarumpu 
Singlet:   "Keep on Galloping"  "Vodka"  "Ukon Wacka"  "Metsälle"  "Rauta"  "Lempo"  "Leväluhta"  "Interrogativa Cantilena"  "Krystallomantia"  "Gotta Go Home"  "Saunaan"  "Aita"  "Oraakkelit" 
Musiikkivideot:   "Wooden Pints"  "Hunting Song"  "Kädet siipinä"  "Beer Beer"  "Happy Little Boozer"  "Tervaskanto"  "Metsämies"  "Keep on Galloping"  "Vodka"  "Gotta Go Home"  "Saunaan"  "Aita"  "Oraakkelit" 
Muuta:  Diskografia
Kylmälaukku

Kassimainen pehmeäkantinen Risperdal Constan kylmälaukku.
Kylmälaukku on kannettava reppu, laatikko tai kassi, jonka tavoitteena on pitää sinne laitettu ruoka kylmänä ja käyttökelpoisena.
Kylmälaukkuja on useita erilaisia ja osa niistä tarvitsee toimiakseen 12 tai 230 V:n käyttöjännitteen, mutta osaa jäähdytetään kylmäkalleilla. Tärkeä valintakriteeri on myös kova- tai pehmeäkantisuus, joka määrittää kylmälaukun vaatiman tilan.
Kulklampi

| Kulklampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  61°05′12″N, 27°15′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskujoki:  suo-oja Riihijärvenojaan 
Järvinumero:  14.194.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,5 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,392 km  
Pinta-ala:  0,765 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKulklampi 
Kulklampi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Joentauksen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 0,8 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Matalajärven valuma-alueeseen (14.194) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä mpy.
Kulkeutuminen

Aiheeseen liittyvää
ekotoksikologia
kulkeutuminen
Eliöt, maaperä ja vesistöt
aavikoituminen
luontokato
metsäkato
eroosio
happamoituminen
juomavesivarojen riittävyys
maaperän pilaantuminen
rehevöityminen
vesien saastuminen
Ilma ja ilmasto
ilman saastuminen
ilmaston lämpeneminen
otsonikato
Yhteiskunta
liikakansoitus
liikakulutus
valosaaste
melu
Kulkeutuminen on aineen liikettä toisen aineen mukana. Ympäristötieteissä tutkitaan etenkin saasteiden kulkeutumista veden ja ilman mukana. Kulkeutumisessa vaikuttaa aineen oman kemiallisen muuttumisen lisäksi neljä fysikaalista prosessia:
advektio eli tuulen tai virtaavan veden mukana ajelehtiminen
diffuusio eli pitoisuuserojen tasaantuminen
dispersio eli sekoittuminen muun muassa turbulenssin takia
poistuminen: ilmansaasteiden osalta märkälaskeuma sateen mukana ja kuivalaskeuma, maassa virtaavan veden osalta adsorptio eli siirtyminen maaperään
Kulkeutuminen ilmakehässä

Aineiden kulkeutumista ilmakehässä ennustetaan ja tutkitaan numeerisella mallilla. Se yhdistää tietoa ilman virtauksista tietoihin aineiden käyttäytymisestä. Sen lisäksi, että tuuli kuljettaa aineita paikasta toiseen, ne muuttuvat toisiksi aineiksi reagoidessaan keskenään tai mahdollisten pilvipisaroiden kanssa. Sade huuhtoo aineita alas (märkälaskeuma), ja hiukkaset putoavat painovoiman vaikutuksesta (kuivalaskeuma), mikä kiihtyy, jos hiukkaset takertuvat toisiinsa ja kasvavat isommiksi.
Kulkeutuminen veden mukana

Vesi kuljettaa sekä kelluvia että liuenneita aineita mukanaan virratessaan sekä puroina ja jokina että maa- ja pohjavesissä.
Kulkeutumismatkat

Kaukokulkeutumiseksi sanotaan kulkeutumista matkoilla, jotka ovat pitempiä kuin yhden kaupungin sisällä tapahtuva kulkeutuminen. Paikallisessa mittakaavassa tutkitaan etenkin aineiden leviämistä yksittäisestä päästölähteestä tai lähdetyypistä (tieliikenne, peltojen ravinteet, kaatopaikat).
Kuntalaajennus

Matematiikassa, erityisesti abstraktissa algebrassa, kuntalaajennukset ovat kuntateorianselvennä tutkimuksen eräs pääsuuntaus. Kuntalaajennuksen ideana on löytää annetulle kunnalle jokin isompi kunta, johon alkuperäinen kunta voidaan upottaa. Tämän laajemman kunnan tulee myös toteuttaa kunnan aksioomat (kts. kunta).
Kuntalaajennuksia vastaava struktuuri rengasteoriassa ovat rengaslaajennukset. Tämä tutkii siis renkaita, joiden alirengas tiedetään.
Määritelmät

Olkoon annettu kaksi kuntaa K ja L. Jos K on L:n osajoukko ja K:n yhteen- ja kertolasku ovat samat kuin L:ssä, sanotaan, että K on L:n alikunta, L on K:n laajennus ja L/K on kuntalaajennus.
Jos L on F:n laajennus, joka taas on K:n laajennus, sanotaan F:ää L/K:n välikunnaksi tai alilaajennukseksi.
Jos on annettu laajennus L/K ja L:n osajoukko S, merkitään K(S):llä pienintä L:n alikuntaa, joka sisältää K:n ja S:n. Sanotaan, että K(S) on saatu adjungoimalla S:n alkiot K:hon. Jos S sisältää vain yhden alkion s, merkitään K({s}):n asemesta usein K(s). Kuntalaajennus muotoa L=K(s) on nimeltään yksinkertainen laajennus, ja s on tämän laajennuksen alkualkio.
Jos on annettu kuntalaajennus L/K, voidaan L:ää ajatella K-kertoimisena vektoriavaruutena. Tällöin L:n alkiot ovat vektoreita ja K:n alkiot skalaareita. Tämän vektoriavaruuden dimensio määritellään kuntalaajennuksen asteeksi ja tätä merkitään [L : K].
Astetta 1 oleva laajennus on nimeltään triviaali laajennus. Äärelliseksi laajennukseksi sanotaan laajennusta, jonka aste on äärellinen. Muutoin laajennus on ääretönasteinen.
Huomautuksia

Merkintä L/K on täysin formaali, eikä se sisällä mitään tietoa tekijärenkaasta eikä tekijäryhmästä eikä muusta vastaavasta algebrallisesta rakenteesta.
Usein on käytännöllistä puhua kuntalaajennuksen tapaisesta tilanteesta, missä pienempi kunta ei sisälly isompaan, mutta se voidaan upottaa luonnollisesti sinne. Tässä tapauksessa voidaan määritellä kuntalaajennus kahden kunnan välisenä injektiivisenä rengashomomorfismina.
Jokainen annetun kahden kunnan välinen rengashomomorfismi on injektiivinen, joten kuntalaajennukset ovat täsmälleen kuntien kategorian morfismit. Tämän takia ei kuntalaajennuksia käsitellessä tarvita välttämättä injektiivisiä homomorfismeja, vaan tarvittavat homomorfismin ominaisuudet voidaan saada selville jo annetuista kunnista.
Kylmälaite

Kylmälaite on laite, joka on tehty ruokien ja juomien säilyttämiseen viileänä. Kylmälaitteita ovat pakastimet, jääkaapit, jääkaappipakastimet, kylmäsäiliöt, viinikaapit ja kylmälaukut. Osa kylmälaitteista toimiin kaasulla. Joissakin kylmälaitteissa on jäähdytyskompressori. Useissa kylmälaitteissa on Led- tai LCD-näyttö. Joissakin jääkaapeissa on lasiovi, joissakin umpinaisissa jääkaapeissa on pakastinlokero. Jotkut pakastimet on muunnettavissa toimimaan osittain jääkaapin tavoin. Kylmälaitteissa on joskus vakiovarusteena metalliset korit.