stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viestiaselaji Suomessa

Viestin koulutushaaramerkki
Viestijoukkojen taktinen merkki
P-78-kenttäpuhelin on eräs useimpien suomalaisten joukkojen käyttämä viestiväline.
Viestijoukot tai viestiaselaji on yksi Suomen maavoimien aselajeista. Suomessa viestiaselajin historia ulottuu rautakaudelle. Tällöin viesti kulki vainovalkein, eli korkeille kohdille pystytetyin merkkitulin. Viestiaselaji täytti Suomessa 105 vuotta vuonna 2023. Viestitoiminta liittyy joukkojen erilaisen tiedonsiirron hoitamiseen (lähetti, puhe, data, video). Viestitoiminta voi tapahtua radioteitse tai kiinteiden viestintäverkkojen välityksellä.
Suhteellisen edun mukaan viestitoimintaan kuuluu:
viestitoiminta
hyökkäys vastustajan viestitoimintaa vastaan, muun muassa elektronisella sodankäynnillä viestitoiminnan alalla ja
suojautuminen vastustajan hyökkäyksiltä viestitoiminnan alalla muun muassa salauksella ja elektronisella puolustusksella.
Viestitoimintaan liittyy yhä enemmän esikuntajoukot eli joukot, jotka palvelevat esikuntia yleisemmin kuin pelkästään viestitoiminnan alalla.
Viestitoiminta Suomessa

Sotilasviestitoiminta nykyaikaisessa muodossaan perustui Suomen suuriruhtinaskunnan aikana venäläisiin kiinteistöihin Venäjän–Japanin sodan jälkeen rakennettuihin sähkötysradioasemiin.lähde?
Suomen puolustusvoimien viestiaselajiperinne perustuu jääkäriliikkeen merkinantoon, sähkötykseen ja tiedonantoon, puhumiseen. Venäläistä perää oleva sana viesti ja viestijoukot muodostui vasta myöhemmin, itsenäisyyden aikaa. Ranskalaisen mallin mukaan viestiaselaji ja pioneeriaselaji toimivat yhdessä talvisotaa edeltävään aikaan saakka, jolloin viestijoukot eriytettiin teknillisistä aselajeista, pioneerijoukoista, omaksi aselajikseen viestijoukkojen kehityksen takaamiseksi.lähde?
Huhtikuussa 1918 perustettiin radiokomennuskunta, jonka tehtävänä oli ottaa haltuun, tutkia ja kunnostaa venäläisten Helsingin ja Viaporin, myöhemmän Suomenlinnan, alueella jättämiä sotilasradioasemia. Keskusasemaksi muodostui Santahaminassa ollut Venäjän Itämeren laivaston 10 000 watin Telefunken-radioasema, jolla oli pidetty yhteyksiä koko Itämeren alueella. Sillä saatiin yhteys Itävaltaan saakka.
Kesällä 1918 perustettiin sotalaitoksen radiolennätinosasto, mikä sai sotatoimialueilta kootun kenttäradiokaluston, siihen liitettiin myös Helsingissä olleet radiojoukot, kuten radiokoulu ja kenttäradio-osasto. Radiolennätinosaston esikunta sijaitsi Helsingissä Merimiehenkatu 13:ssa ja kevyt kenttäradio-osasto Santahaminassa. Kevyessä kenttäradioasemassa oli kaksi kuuden hevosen valjakkoa ja raskaassa kenttäradioasemassa kolme kuuden hevosen valjakkoa. Yksi valjakoista oli radiomastohevosvaunun, toinen apparaatin ja kolmas voimakoneen.
Kipinälennätinkoulusta muodostettu Raskas kenttäradio-osasto aloitti Helsingin yliopiston fysiikan laitoksella ja siirtyi syksyllä 1918 Santahaminan radioaseman yhteyteen. Elokuussa oli käynnistynyt varusmiesopetus, mitä pidettiin erikoislaatuisena ja salaisena.
Kipinälennätinlaitokseen liitettiin kiinteät kipinälennätinasemat koko Suomesta samoin kuin sota- ja kauppa-alusten ja jäänsärkijöiden kiinteät radioasemat.
Jääkärikapteeni Arthur Stenholm, myöhemmin Arthur Saarmaa, kokosi suojeluskuntien rintamalla käytetyt radiot ja venäläisiltä saadun sotasaaliin Helsingin yliopiston fysiikan laitokselle, millä alkoi kesäkuun 1918 alussa sotalaitoksen kipinälennätinkoulu. Ensimmäiset oppilaat siirrettiin Helsinkiin Mikkelissä toimineesta Funkkeri- eli Radistikoulusta.
Viestitoiminta Suomessa > Yhtymän viestijärjestelmä

Yhtymän viestijärjestelmä (YVI) muodostuu yleensä erilaisten viestiverkkojen yhdistelmästä, jolla varmistetaan viestien perillemeno erilaisissa toimintaympäristöissä.
Yhtymän viestijärjestelmä 2 (Arkistoitu – Internet Archive) (YVI2) on hyvin muokkautuvainen joten se saadaan kiinnitettyä miltei mihin tahansa Puolustusvoimien suurempaan ajoneuvoon.
XA-202YVI / ViPa (ViestiPasi / ViestiPanssariajoneuvo) on suhteellisen uusi keksintö, jossa on yhdistetty panssariajoneuvo ja YVI2 viestijärjestelmä toimivaksi kokonaisuudeksi.
Viestiasema (ViAs) on E-luokan Sisu-ajoneuvon lavalle nostettu 20 jalan kontti, jossa on YVI2-kalusto.
Niin ViAs:ssa kuin ViPa:ssa on sähkömagneettisen häirinnän suojaus, joka on välttämätön sodanajan kalustossa.
Yhtymän viestijärjestelmän lisäksi palveluskäytössä on myös jalkaväkiprikaatien käyttämä m80-järjestelmä, joka perustuu analogisiin radiolinkkeihin ja kenttäkaapelien laajamittaiseen käyttöön.
Viestitoiminta Suomessa > Alueelliset viestijoukot

Alueellisten viestijoukkojen (ALVI-joukkojen) tehtävänä on yhdistää yhtymän viestijärjestelmä (YVI) kiinteään televerkkoon. YVI2:n tapaan myös ALVI-kalustoa voidaan asentaa muun muassa konttiin maastokuorma-auton lavalle.
Taistelevien joukkojen käyttöön suunnitellusta yhtymän viestijärjestelmästä poiketen alueellisten viestijoukkojen kalusto perustuu kaupalliseen teknologiaan, eikä erityisesti sotilaskäyttöön suunniteltuihin laitteisiin.
Viestitoiminta Suomessa > Muiden aselajien viestitoiminta

Viestiaselaji toteuttaa yhtymätason viestitoiminnan, mutta erityisesti meri- ja ilmavoimilla, ilmatorjunnalla, kenttätykistöllä sekä rannikkotykistöllä on laajaa viestitoimintaa. Kenttätykistö hoitaa myös suurimman osan jalkaväen viestitarpeista jalkaväkijoukkoihin kuuluvien tykistön ja kranaatinheittimistön viestimuodostelmien avulla. Ilmatorjunnalla sekä kenttätykistöllä on orgaanisesti yhtymän viestijärjestelmän osia, jotka mahdollistavat niiden joustavan liittymisen viestijärjestelmään.
Viestitoiminta Suomessa > Koulutus

Nykyään viestiaselaji on yksi teknisimmistä Puolustusvoimien aselajeista.lähde? Pääkoulutuspaikkana toimii Riihimäen varuskunta ja siellä toimiva Viestirykmentti.
YVI-koulutusta annetaan varusmiehille lähinnä valmiusprikaateissa sekä Panssariprikaatissa.
ALVI-järjestelmän varusmieskoulutus keskittyy pääasiassa Viestirykmenttiin, mutta sitä annetaan myös Karjalan Prikaatissa sekä Kainuun Prikaatissa ja Jääkäriprikaatissa. Viestikoulutusta antavat myös ilmavoimat, merivoimat sekä kaikki ilmatorjunnan ja kenttätykistön joukkoyksiköt.
Valtakunnalliset viestisotaharjoitukset Suomessa

2006 TOUKO O6 Vekaranjärvi
2005 Niinisalo
1994 Leijona94 Santahamina/Vuosaaren telakka
1986 Hyvinkää–Riihimäki
Aiheesta muualla

Viestikiltojen liitto
Viestirykmentti (Arkistoitu – Internet Archive)
Viestiupseeriyhdistys
Rannikon Puolustaja -lehti: Viestiaselaji rakentaa johtamisen edellytyksiä
Anatomia

Ihmisen pääkallo.
Anatomia (muinaiskreikan sanasta ἀνατομή, anatome 'leikkaus') tarkoittaa eliöiden muotoa ja rakennetta sekä kehon osien suhdetta toisiinsa. Se on erityisesti biologian ala, oppia eliöiden rakenteesta. Sana anatomia tulee kreikankielisistä termeistä aná (erilleen) ja témnein (leikata).
Anatomian osa-alueet

Oppia eläinten anatomiasta kutsutaan zootomiaksi, oppia kasvien anatomiasta fytotomiaksi ja ihmisen anatomia tutkii ihmisen rakennetta. Vertaileva anatomia taas vertailee eri eläinten sisäistä rakennetta selvittääkseen eri lajien välisiä sukulaisuussuhteita. Anatomia voidaan jakaa makroanatomiaan, joka tutkii esimerkiksi lihasten ja luiden rakenteita sekä mikroanatomiaan, johon kuuluvat histologia ja sytologia. Patologinen anatomia tutkii anatomiassa esiintyviä poikkeavia rakenteita.
Anatomian tutkimus

Anatomian tutkimusta länsimaissa vaikeutti pitkään uskonnon asennoituminen kuolleiden ruumiiden leikkelyyn, ja siksi esimerkiksi keskiajalla uskottiin naisen kohdun olevan elimistössä ympäriinsä liikuskeleva pussi, joka vain loppuraskauden ajaksi ankkuroituu lantioon. Vasta valistuksen ajalla päästiin todella tutkimaan ihmisen anatomiaa pintaa syvemmältä eli dissektoimalla.
Anatomian tutkijasta käytetään nimitystä anatomi.
Anatomian terminologiaa

Eri eliöille on määritelty anatominen asento, jonka suhteen eri rakenteiden sijainteja kuvaillaan. Esimerkiksi ihminen seisoo anatomisessa asennossa selkä suorassa, jalat hieman harallaan, pää keskilinjassa, kädet hieman sivuilla kämmenpuoli eteenpäin ja sormet irrallaan toisistaan.
Anatomiset tasot ovat tasoja, joiden voidaan kuvitella kulkevan ruumiin läpi. Sagittaalitaso on mikä tahansa taso, joka jakaa ruumiin vasempaan ja oikeaan puoliskoon. Mediaanitaso on sellainen sagittaalitaso, joka jakaa ruumiin täsmälleen keskeltä kahtia. Frontaalitaso on mikä tahansa taso, joka on kohtisuorassa sagittaalitasoon nähden eli jakaa ruumiin etu- ja takaosaan. Horisontaalitaso puolestaan jakaa ruumiin ylä- ja alaosaan. (Katso kuva.)
Anatomian terminologiaa > Sijainnit

Seuraavilla latinasta johdetuilla termeillä kuvaillaan anatomiassa eri rakenteiden sijainteja:
mediaalinen : keskellä (mediaanitasossa) sijaitseva – esimerkiksi nenä sijaitsee mediaalisesti kasvoissa
lateraalinen: mediaanitasosta poispäin sijaitseva – esimerkiksi pikkuvarvas on lateraalisin varvas
posteriorinen : takana sijaitseva
anteriorinen: edessä sijaitseva
proksimaalinen : lähempänä oleva – esimerkiksi reisiluun proksimaalipää kiinnittyy lantioon
distaalinen: kauempana oleva – esimerkiksi reisiluun distaalipää on polveen yhteydessä
sentraalinen : keskus-, keskeisesti sijaitseva
perifeerinen: ääreis-, kaukana ruumiin keskustasta sijaitseva (esimerkiksi sydän sijaitsee sentraalisesti, sormet perifeerisesti)
superfisiaalinen superficialis : pinnallinen
profundus: syvä
superiorinen : ylhäällä sijaitseva
inferiorinen: alhaalla sijaitseva
Anatomian terminologiaa > Suunnat

Eri ruumiinosien nimistä johdetut adjektiivit tarkoittavat kyseisen ruumiinosan suunnassa olevaa:
dorsaalinen : selänpuoleinen tai kämmenselän tai jalkapöydän puoleinen – vartalossa ja kädessä dorsaalinen on posteriorinen
ventraalinen: vatsanpuoleinen
palmaarinen: kämmenen puoleinen
plantaarinen: jalkapohjan puoleinen
kraniaalinen : kallonpuoleinen – huomaa, että siinä missä ihmisellä vartaloon nähden kraniaalinen rakenne on superiorinen, esimerkiksi sialla kraniaalinen on anteriorinen
kaudaalinen: hännänpuoleinen
nasaalinen : nenänpuoleinen
temporaalinen: ohimonpuoleinen
rostraalinen: kärsänpuoleinen – sanaa käytetään myös ihmisen anatomiassa puhuttaessa aivojen rakenteista
Anatomian terminologiaa > Liikkeet ja asennot

Anatomian termistöön kuuluvat myös erilaisten liikkeiden ja asentojen termit:
adduktio: lähennys (esimerkiksi käsi tuodaan kiinni kylkeen)
abduktio: loitonnus
fleksio: koukistus
ekstensio: ojennus
rotaatio: kierto
supinaatio: uloskierto
pronaatio: sisäänkierto
lateraalirotaatio: ulospäin kääntäminen
mediaalirotaatio: sisäänpäin kääntäminen
dorsifleksio: jalkaterän taivutus ylöspäin
plantaarifleksio: jalkaterän ja varpaiden taivutus alaspäin
oppositio: peukalon pään vieminen muiden sormien päiden yhteyteen
Kirjallisuutta

Opas anatomiaan, alkuteos Atlas der Anatomie, Königswinter : Ullman, 2009.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yle Oppiminen: Ihminen
Biologia
| --- | --- |
Osa-alueita:  Aerobiologia  Anatomia  Astrobiologia  Biokemia  Ekologia  Eliömaantiede  Eläintiede  Etologia  Evoluutiobiologia  Fysiologia  Genomiikka  Hydrobiologia  Iktyologia  Kasvipatologia  Kasvitiede  Kehitysbiologia  Kudosoppi  Meribiologia  Mikrobiologia  Molekyylibiologia  Muoto-oppi  Neurotiede  Paleontologia  Parasitologia  Perinnöllisyystiede  Sienitiede  Solubiologia  Systematiikka  Taksonomia  Toksikologia 
Käsitteitä:  abioottinen  aineenvaihdunta  biodiversiteetti  biomi  biotooppi  biosfääri  DNA  ekologinen lokero  ekosysteemi  eliöyhteisö  evoluutio  kelpoisuus  lisääntyminen  luonnonvalinta  populaatio  ravinto  sukkessio  uhanalaisuusluokitus  yhteyttäminen  pääjakso  kaari 
Aiheeseen liittyvää: biologian filosofia
Anatomian opetusta 1920-luvulla Taideteollisuuskoulussa.
Anatomiset tasot anatomisessa asennossa seisovaan ihmisruumiiseen nähden.
Tammenkäävät

| Tammenkäävät |
| --- | --- |
 Suvun laji kuhmukääpä
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Hymenochaetales
Heimo::  Hymenochaetaceae
Suku::  Tammenkäävät Fomitiporia  Murrill (1907)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tammenkäävät (Fomitiporia) on kääpäsienisuku, joka on aiemmin sisällytetty arinakääpien sukuun. Mikäli käytössä olevat tutkimusmenetelmät osoittavat sen omaksi suvukseen, siihen kuuluu Suomen lajistosta kolme kääpää, nimittäin kuhmukääpä (F. punctata), tammenkääpä (F. robusta) ja tyrninkääpä (F. hippophaëicola).
Erno Hopponen

| Erno Hopponen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. joulukuuta 1996 (ikä 28) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Opo
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  ei joukkuetta
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2016–
Aik. seurat:  GrIFK (II-div.) Blues (SML) Espoo United (Mestis) KOOVEE (Mestis) Ilves (SML) Kiekko-Vantaa (Mestis) Kiekko-Espoo (Mestis) SV Ritten/Renon (AlpsHL)
Erno Hopponen (s. 16. joulukuuta 1996 Helsinki) on suomalainen jääkiekkopuolustaja.
Muuta

Hopponen valmistui ylioppilaaksi Espoon aikuislukiosta keväällä 2017.
Hedlunda

| Hedlunda |
| --- | --- |
 Hedlunda
 Koordinaatit: 64°32′09″N, 18°43′31″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Lappi
Kunta:  Lycksele
Väkiluku (31.12.2023):  227
Hedlunda on taajama Lyckselen kunnassa Västerbottenin läänissä Lapin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 227 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hedlunda Wikimedia Commonsissa
Pikireunakääpä

| Pikireunakääpä |
| --- | --- |
 Pikireunakääpä
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Hymenochaetales
Heimo::  Hymenochaetaceae
Suku::  Arinakäävät Phellinus
Laji::  lundellii
Kaksiosainen nimi
 Phellinus lundellii  (Niemelä) 1972 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pikireunakääpä (Phellinus lundellii) on tyypillinen monivuotinen arinakääpiin kuuluva puun valkolahottaja, joka kasvaa elävillä mutta etenkin kuolleilla koivuilla ja lepillä, myös maapuussa. Lajia käytetään vanhojen metsien indikaattorilajina, eli se ei aivan talousmetsien lahottajana tavallisesti esiinny. Se on Suomessa enemmän pohjoiseen ja kosteille paikoille painottuva. Se muistuttaa joitain muita arinakääpiä, mutta sen itiöemä on muodoltaan typäkkä, joskus myös täysin pinnanmyötäinen. Se muodostaa niin ikään useamman itiöemän kasvustoja rungolle. Ruotsissa lajia on käytetty värjäyssienenä. Keski-Euroopassa laji on harvinainen; toisaalta samaa lajia näyttää esiintyvän Pohjois-Amerikan lehtimetsissä ja Kiinassakin. Itiöemän pinta on kova, musta ja kuiva, mutta siinä voi olla esimerkiksi sammalkasvustoa. Pillistö on harmaan ja ruskean välimaastossa, pillejä on tiheässä.
Brastad

| Brastad |
| --- | --- |

 Brastad
 Koordinaatit: 58°23′00″N, 11°29′00″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Lysekil
Väkiluku (31.12.2023):  1 947
Brastad on taajama Lysekilin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 947 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Brastad Wikimedia Commonsissa
Palettikilliahven

| Palettikilliahven> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Cichliformes
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Cyprichromis
Laji::  coloratus
Kaksiosainen nimi
 Cyprichromis coloratus  Takahashi & Hori, 2006 
Katso myös
   Palettikilliahven Wikispeciesissä  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Palettikilliahven (Cyprichromis coloratus) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva makean veden kalalaji. Sen tieteellinen lajinimi coloratus tulee latinan kielestä ja viittaa lajin koiraiden värikkääsiin eviin.
Palettikilliahvenkoiras voi kasvaa korkeintaan 10,3 senttimetrin mittaiseksi ja naaras 9,2 senttimetrin mittaiseksi. Laji elää endeemisenä eli kotoperäisenä Tanganjikajärvellä Sambiassa. Se elää parvissa, jotka koostuvat täysikasvuisista naaraista ja nuorista koiraista. Palettikilliahven elää yleensä noin 15–35 metrin syvyydessä, vähintään viiden metrin syvyydessä ja korkeintaan 60 metrin syvyydessä.
Schön

Schön on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Donald Schön (1930–1997), yhdysvaltalainen professori
Ebbe Schön (1929–2022), ruotsalainen etnologi ja kirjailija
Helmut Schön (1915–1996), saksalainen jalkapalloilia ja valmentaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Tomi Yli-Kyyny

Tomi Yli-Kyyny oli Fennian toimitusjohtaja vuosina 2021-2024. Aiemmin hän on työskennellyt toimitusjohtajana mm. Carunassa ja Vapossa.
Luettelo uskonnottomista joululauluista
Aiheesta muualla

Parantaja, Venla: Joululauluja uusin sanoin. Vapaa ajattelija 4/2024.
28. syyskuuta

28. syyskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 271. päivä (272. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 94 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Arja, Lenni, Leon
suomenruotsalainen kalenteri: Leonard, Lennart, Leon, Leona
ortodoksinen kalenteri: Hariton, Harri
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Lenne
vanhemmissa kalentereissa: Lippo, Lippu, Salomo, Salomon, Wenceslaus, Wendela
Tapahtumia

351 – Mursa Majorin taistelu: Rooman keisari Constantius II voitti usurpaattori Magnentiuksen.
1066 – Vilhelm Valloittaja aloitti normannien Englannin valloituksen nousemalla maihin Pevenseyssa Sussexissa.
1448 – Kristian I kruunattiin Tanskan kuninkaaksi.
1708 – Suuri Pohjan sota: Pietari Suuri voitti ruotsalaiset Lesnajan taistelussa.
1823 – Leo XII valittiin paaviksi.
1928 – Alexander Fleming keksi penisilliinin – vahingossa.
1939 – Toinen maailmansota: Saksa ja Neuvostoliitto sopivat Puolan jakamisesta.
1943 – Martta Koskinen teloitettiin viimeisenä naisena Suomessa maanpetoksesta tuomittuna.
1944 – Toinen maailmansota: Lapin sota Pohjois-Suomessa alkoi Suomen ja Saksan taistelulla Pudasjärvellä.
1974 – Portugalin presidentti António de Spínola ryhtyi kannattajineen vallankaappausyritykseen liian vasemmistolaisena pitämäänsä hallitusta vastaan, mutta yritys epäonnistui.
1978 – Paavi Johannes Paavali I kuoli äkillisesti toimittuaan paavin virassa vain 33 päivän ajan.
1988 – ensimmäinen Brodosplitin sisar selvennä M/S Amorella luovutettiin Viking Linelle
1994 – Autolautta Estonia upposi Itämerellä. Kaiken kaikkiaan 852 ihmistä hukkui.
1994  – Torpin panttivankikriisi käynnistyi Norjassa.
1995 – Merita Pankki, Postipankki ja Osuuspankit ilmoittivat alkavansa kehittää elektronista maksukorttia
2000 – Tanskassa kansanäänestyksessä enemmistö ei halunnut ottaa euroa käyttöön.
2000 – Ariel Sharon vieraili Temppelivuorella tuhatpäisen aseistetun retkikuntansa kanssa ja julisti siellä alueen ikuisesti Israelin alueeksi. Tapahtuma johti Al-Aqsan kansannousuun.
2008 – Ensimmäinen F1-iltakisa. Kilpailu muistetaan keinovalaistuksen lisäksi Renault-tallin juonesta, jolla Fernando Alonso saatiin voittajaksi ajattamalla hänen tallikaverinsa Nelson Piquet jr:n tahallisesti seinään. Renaultin tallipäällikkö Flavio Briatore ja insinööriosaston johtaja Pat Symonds saivat toimitsijakiellon FIA:n alaisiin lajeihin.
Cyphostemma adenocaule

| Cyphostemma adenocaule |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Ylälahko::  Rosanae
Lahko::  Vitales
Heimo::  Viiniköynnöskasvit Vitaceae
Suku::  Pulskiot Cyphostemma
Laji::  adenocaule
Kaksiosainen nimi
 Cyphostemma adenocaule  (Steud. ex A.Rich.) Desc. ex Wild & R.B.Drumm. 
Katso myös
   Cyphostemma adenocaule Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Cyphostemma adenocaule on viiniköynnöskasvien (Vitaceae) heimoon, pulskioiden (Cyphostemma) sukuun kuuluva kasvilaji, joka on ulkonäöltään hyvin muunteleva laji.
Cyphostemma adenocaule on köynnöstävä tai maanmyötäisenä kasvava ruoho, joka voi kasvaa useiden metrien pituiseksi. Kasvin tyviosat ovat toisinaan jokseenkin puutuneita. Lehdet ovat sormilehdykkäisiä ja kussakin lehdessä on 3–11 lehdykkää, tavallisimmin 5–7 lehdykkää. Lehtiruodit ovat tavallisesti 1–5,5 cm pitkiä, mutta joskus jopa 9,5 cm pitkiä. Lehtien lehdykät ovat ohuita ja muodoltaan soikeita tai soikeanpuikeita sekä suippokärkisiä. Lehdyköiden pituus vaihtelee 1,5–11,5 cm väliltä ja lehdyköiden leveys 1–7,5 cm väliltä. Lajin kukintona on 2–15 cm pitkä kiemura viuhko. Kukkien terälehdet ovat tavallisesti 2,2–4 mm pitkiä ja kellanvihreitä. Hedelmät ovat soikeita, 6–11 mm pitkiä ja halkaisijaltaan 4–7 mm leveitä, tavallisimmin 6–8 mm pitkiä ja 4–6 mm leveitä. Hedelmien väri vaihtelee punaisesta viininpunaiseen tai lähes mustaan.
Cyphostemma adenocaule -lajia tavataan laajalti Eritreassa, Somaliassa ja Etiopiassa. Laji kasvaa 35–1000 metrin korkeudessa.
Cyphostemma adenocaule -lajia on käytetty Somaliassa perinteisessä lääketieteessä.
Grundsund

| Grundsund |
| --- | --- |

 Grundsund
 Koordinaatit: 58°13′02″N, 11°25′26″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Lysekil
Väkiluku (31.12.2023):  616
Grundsund on taajama Lysekilin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 616 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Grundsund Wikimedia Commonsissa
Alice Miller

| Alice Miller> Alicja Englard.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. tammikuuta 1923 Piotrków Trybunalski, Łódźin voivodikunta, Puola
Kuollut: 14. huhtikuuta 2010 (87 vuotta) Saint-Rémy-de-Provence, Ranska
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Heinrich Barth
Tutkimusalue:  psykologia
Aiheesta muualla
Kotisivu
Alice Miller (alk. Alicja Englard; 12. tammikuuta 1923 Piotrków Trybunalski, Łódźin voivodikunta, Puola – 14. huhtikuuta 2010 Saint-Rémy-de-Provence, Ranska) oli psykologi ja kirjailija, joka keskittyi työssään lasten kaltoinkohteluun ja sen aikuisiässä ilmeneviin seurauksiin.
Elämä ja ura > Varhaisvuodet

Alicja Englard syntyi assimiloituneeseen juutalaisperheeseen. Perhe muutti Keski-Puolan Piotrków Trybunalskista sittemmin Varsovaan, jossa tytär kirjoitti ylioppilaaksi 17-vuotiaana vuonna 1940. Natsien miehitettyä Varsovan syyskuussa 1939 perhe joutui vuotta myöhemmin perustettuun Varsovan gettoon, mutta Alicja onnistui pääsemään getosta ja asettumaan väärän henkilöllisyyden turvin asumaan Varsovan ns. arjalaisiin kaupunginosiin erään kristityn perheen hoiviin. Hän kävi silloin tällöin salaa getossa viemässä ruokaa perheelleen mutta ei pystynyt estämään heidän surmaamistaan. Itse hän selvisi hengissä sekä piileskelystä että vuonna 1944 puhjenneesta Varsovan kansannoususta.
Sotavuosina hän opiskeli kirjallisuustiedettä ja filosofiaa Varsovan salaisessa yliopistossa (puol. Tajny Uniwersytet Warszawski) ja sodan päätyttyä Łódźin yliopistossa.