stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
KNM Æger (1936)
Palvelus

Toisen maailmansodan alkaessa Æger kuului 2. meripuolustusalueen 2. hävittäjäviirikköön, jonka tehtävänä oli suojata Vestlandetin ja Trøndelagin välistä rannikkoa.
Alus oli Stavangerissa ankkurissa, kun sille nousi 9. huhtikuuta 1940 aamulla noin kello 10 tulliupseeri kertoen  epäilyistään saksalaisen 6 780 tonnin  rahtialus Rodan suhteen. Rahtialus oli ankkuroituna lähellä Ullsnesiä ja epäiltiin sen lastina olevan jotain muuta kuin 7 000 tonnia koksia kuten rahtikirjoissa ilmoitettiin. Saksalaisalus ui liian korkealla niin raskaaseen lastiin nähden ja lisäksi laivan miehistön ilmoituksen mukaan lasti toimitettaisiin norjalaiselle Sigval Bergesenille, joka ei tullimiesten ilmoituksen mukaan koskaan aikaisemmin ollut vastaanottanut koksia.
Tilanteen ollessa epäselva Ægerin päällikkö Nils Larsen Bruun päätti tarkastaa asian. Rahtialuksen löydyttyä Byfjordista läheltä Stavangeria Bruun lähetti viestin rahtialukseen nousemisesta, jolloin rahtialuksen päällikkö kieltäytyi toimenpiteestä. Bruun päätti upottaa rahtialuksen. Saksalaisen miehistön poistuttua aluksesta Æger ampui rahtialuksen kummankin puolen vesirajaan yhteensä 25 kappaletta 100 millimetrin kranaattia upottaen sen.
Saksan ilmavoimien koneet hyökkäsivät pian tapahtuman jälkeen Ægerin kimppuun, mikä oli samalla ensimmäinen merkki aluksen miehistölle Saksan aloittamasta hyökkäyksestä. Kolme kymmenestä aluksen yllä olleista pommituslentorykmentti 4:n III lennoston Junkers Ju 88 -pommikoneesta aloitti matalahyökkäyksen alusta vastaan, jolloin aluksen ilmatorjunta ampui alas kaksi hyökkääjistä samalla kuin alus väisteli putoavia pommeja. Aluksen keskilaivaan osui yksi 250 kilogramman pommi, joka nosti kantta ja tuhosi kummankin kyljen sekä pysäytti aluksen. Seitsemän miehistönjäsentä sai surmansa, yksi haavoittui kuolettavasti ja kolme lievästi. Loput seitsemän pommikoneista aloittivat hyökkäyksensä, jolloin toinen pommi osui aluksen mastoon räjähtämättä. Kolmas pommi osui jälleen keskilaivaan räjähtämättä. Lisäksi hyökkääjät tulittivat paikallaan kelluvaa alusta konekiväärein.
Aluksen ilmatorjunta-aseiden tuhouduttua Bruun käski miehistön jättää aluksen, jolloin elossa olleet 57 miestä nousivat maihin kärsimättä lisää tappioita. Saksalaisten vallattua Stavangerin ja läheisen Solan lentokentän Bruun käski miehistönsä hajaantua ja pyrkiä miehittämättömille alueille jatkamaan taistelua.
Aluksen hylky ajautui maihin lähellä Hundvågia, jossa se oli ihmetyksen aiheena romuttamiseensa saakka. Saksalaiset siirsivät toukokuussa rannikkotykistölle kaksi aluksen kolmesta 100 millimetrin tykistä ja elokuussa kolmannen. Tykit asennettiin Grødeimhammereniin Stavangerin pohjoispuolelle suojaamaan satamaa.
Upotetun Rodan lastina oli ollut raskaita ilmatorjuntatykkejä, jotka oli ollut tarkoitus asentaa Solan lentokentän suojaksi valtaamisen jälkeen. Tykkien tuhouduttua kenttä jäi taisteluiden aikana suojattomaksi.
Jääkiekon Elitserien-kausi 1994–1995

| Jääkiekon Elitserien-kausi 1994–1995 |
| --- | --- |
Laji:  jääkiekko
Järjestyksessä oleva kausi:  20.
Maa:   Ruotsi
Joukkueiden määrä:  12
Runkosarjan voittaja:  Djurgårdens IF
Mestari:  HV71
Pistepörssin voittaja:  Mika Nieminen
Jääkiekon Elitserien-kausi 1994–1995 oli Ruotsin Elitserienin 20. kausi. Sarjaan osallistui 12 joukkuetta, ja sen voitti HV71. HV71 nousi pudotuspeleissä runkosarjan kahdeksannelta sijalta mestaruuteen, joka oli seuran historian ensimmäinen. Runkosarjan ensimmäinen oli Djurgårdens IF, ja runkosarjan pistepörssin voitti Mika Nieminen, joka oli myös pudotuspelien pistepörssin voittaja. Sarjasta ei tippunut joukkueita.
Hallitsevana mestarina kauteen lähti Malmö IF, ja uutena joukkueena sarjaan oli noussut AIK. Sarjassa pelattiin 12 joukkueen kesken 22 ottelun alkusarja, josta kymmenen parasta jatkoi jatkosarjaan. Alkusarjan kaksi viimeistä joutuivat pelaamaan Allsvenskaniin paikastaan Eliterienissä.
Runkosarja > Perussarja

| Sijoitus | Joukkue | Pelattu | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Djurgårdens IF | 22 | 12 | 5 | 5 | 72 | 51 | +21 | 29 |
| 2 | Färjestads BK | 22 | 13 | 2 | 7 | 77 | 68 | +9 | 28 |
| 3 | Brynäs IF | 22 | 12 | 4 | 6 | 70 | 63 | +7 | 28 |
| 4 | Luleå HF | 22 | 11 | 5 | 6 | 90 | 72 | +18 | 27 |
| 5 | Malmö IF | 22 | 11 | 5 | 6 | 70 | 60 | +10 | 27 |
| 6 | Leksands IF | 22 | 11 | 1 | 10 | 85 | 72 | +13 | 23 |
| 7 | HV71 | 22 | 8 | 4 | 10 | 77 | 76 | +1 | 20 |
| 8 | MODO | 22 | 8 | 5 | 9 | 60 | 61 | -1 | 21 |
| 9 | AIK | 22 | 7 | 4 | 11 | 67 | 85 | -8 | 18 |
| 10 | Västerås IK | 22 | 8 | 1 | 13 | 71 | 72 | -1 | 17 |
| 12 | Västra Frölunda HC | 22 | 6 | 5 | 11 | 63 | 70 | -7 | 17 |
| 12 | Rögle BK | 22 | 5 | 1 | 16 | 49 | 93 | -44 | 11 |
Runkosarja > Jatkosarja

| Sijoitus | Joukkue | Pelattu | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Djurgårdens IF | 40 | 24 | 7 | 9 | 139 | 96 | +44 | 55 |
| 2 | Malmö IF | 40 | 20 | 13 | 7 | 130 | 105 | +25 | 53 |
| 3 | Luleå HF | 40 | 21 | 10 | 9 | 164 | 116 | +48 | 52 |
| 4 | Leksands IF | 40 | 21 | 6 | 13 | 155 | 132 | +23 | 48 |
| 5 | Brynäs IF | 40 | 17 | 8 | 15 | 120 | 128 | -8 | 42 |
| 6 | Färjestads BK | 40 | 17 | 6 | 17 | 128 | 135 | -7 | 40 |
| 7 | Västerås IK | 40 | 15 | 7 | 18 | 145 | 137 | +8 | 37 |
| 8 | HV71 | 40 | 12 | 9 | 19 | 117 | 143 | -26 | 33 |
| 9 | AIK | 40 | 11 | 8 | 21 | 112 | 147 | -35 | 30 |
| 10 | MODO | 40 | 8 | 10 | 22 | 120 | 140 | -20 | 26 |
Runkosarja > Pistepörssi

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | Jäähyminuutit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mika Nieminen | Luleå HF | 38 | 18 | 31 | 49 | 26 |
| 2. | Per-Erik Eklund | Leksands IF | 32 | 13 | 36 | 49 | 12 |
| 3. | Niklas Eriksson | Leksands IF | 39 | 17 | 26 | 43 | 32 |
| 4. | Esa Keskinen | HV71 | 39 | 15 | 28 | 43 | 48 |
| 5. | Marcus Åkerblom | Leksands IF | 40 | 14 | 29 | 43 | 16 |
| 6. | Anders Carlsson | Västerås IK | 39 | 16 | 22 | 38 | 44 |
| 7. | Håkan Loob | Färjestads BK | 39 | 13 | 25 | '38 | 70 |
| 8. | Morgan Samuelsson | AIK | 40 | 16 | 21 | 37 | 12 |
| 9. | Aleksei Salomatin | Västerås IK | 37 | 17 | 18 | 35 | 10 |
| 10. | Tomas Forslund | Leksands IF | 34 | 24 | 10 | 34 | 46 |
Pudotuspelit > Pistepörssi

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | Jäähyminuutit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mika Nieminen | Luleå HF | 9 | 5 | 8 | 13 | 16 |
| 2. | Per Gustafsson | HV71 | 13 | 7 | 5 | 12 | 8 |
| 3. | Marko Palo | HV71 | 13 | 5 | 7 | 12 | 20 |
| 4. | Stefan Örnskog | HV71 | 13 | 4 | 8 | 12 | 4 |
| 5. | Johan Rosén | Luleå HF | 9 | 7 | 4 | 11 | 10 |
| 6. | Ove Molin | Brynäs IF | 14 | 4 | 6 | 10 | 4 |
| 7. | Jonas Johnson | Brynäs IF | 14 | 4 | 6 | 10 | 14 |
| 8. | Stefan Falk | HV71 | 13 | 6 | 3 | 9 | 14 |
| 9. | Håkan Åhlund | Malmö IF | 9 | 4 | 5 | 9 | 10 |
| 10. | Bedřich Ščerban | Brynäs IF | 14 | 4 | 5 | 9 | 12 |
Kanta-Hämeen maakunnan kuntien vaakunat

| --- | --- |
: Kanta-Hämeen maakunta Punaisessa kentässä kävelevä kultainen ilves, jonka korvatöyhdöt mustat; saatteena ilveksen yläpuolella kolme kuusisakaraista tähteä ja alapuolella neljä ruusua 1+3; kaikki hopeaa.
| Vaakuna | Kunnan nimi, vaakunan kuvaus, suunnittelija ja vahvistamispäivä |
| --- | --- |
: Forssa Sinisessä kentässä hopeinen vesiratas. Olof Eriksson, 29. elokuuta 1962
: Hattula Punaisessa kentässä reunoihin ulottuva yksikaarinen silta, jonka yläpuolella kreikkalainen risti, molemmat kultaa. Erkki Karttunen, 12. maaliskuuta 1957
: Hausjärvi Punaisessa kentässä vinoristi ja lakipisteessä tähti, kaikki hopeaa. Olof Eriksson, 20. huhtikuuta 1953
: Humppila Kultakentässä tyvestä nousevasta katoksesta riippuva ruokakello; kaikki mustaa. Risto Sulonen ja Olof Eriksson, 25. syyskuuta 1957
: Hämeenlinna Punaisessa kentässä alareunaltaan aaltokoroinen, kilven reunasta toiseen ulottuva muuri, josta nousee kaksi jyrkkäkattoista tornia ja näiden välissä rakennus, kaikki hopeaa, ikkuna-aukot ovat mustat ja linnan yläpuolella saatteena kultaiset auringonkasvot. Gustaf von Numers vanhan vaakunan pohjalta, 21. syyskuuta 1956
: Janakkala Punaisessa kentässä edestäpäin kultainen ilveksenpää, jonka kieli sininen ja korvatöyhdöt mustat; yläpuolella sakarakoroinen kultalakio, jossa Mantovan risti ja sen molemmin puolin sitä kohti suuntautuva nuolenkärki; kaikki mustia. Onni Oja, 23. helmikuuta 1952
: Jokioinen Punaisessa kentässä aaltokoroinen hirsi, jonka yläpuolella kaksi vehnätähkää ristissä ja alapuolella alasin; kaikki kultaa. Gustaf von Numers, 21. syyskuuta 1951
: Loppi Kilpi aaltokoroisesti puna-hopeakatkoinen; siinä vuorovärinen raudanmerkki. Olof Eriksson, 23. syyskuuta 1952
: Riihimäki Kultaisen vyön jakama kilpi, jonka hopeisessa yläkentässä on seitsemän ylöspäin nousevaa punaista tulenliekkiä ja punaisessa alakentässä kultainen lyhde. Arttu Brummer, 15. elokuuta 1947
: Tammela Punaisessa kentässä kolme tammenlehteä, joiden varret yhtyvät haaruristiksi, varsien yhtymäkohdasta versoaa kummallekin sivulle terho; kaikki hopeaa. Gustaf von Numers, 29. joulukuuta 1953
: Ypäjä Halkoisen kilven oikeassa sinisessä kentässä hopeinen maalaiskirkon kellotapuli, vasemmassa hopeisessa kentässä punainen tähkä. Aukusti Tuhka, 27. joulukuuta 1949
Käytöstä poistuneet tai lakkautettujen kuntien vaakunat

| Vaakuna | Kunnan nimi, vaakunan käytössäoloaika, kuvaus, suunnittelija ja vahvistamispäivä |
| --- | --- |
: Hauho (1951–2008) Punaisessa kentässä neljä juoksevaa hopeaoravaa alatusten. Olof Eriksson, 30. marraskuuta 1951
: Kalvola (1952–2008) Punaisessa kentässä alainen hirsi ja sen yläpuolella kaksi piilukirvestä ristikkäin, kaikki hopeaa. Olof Eriksson, 12. joulukuuta 1952
: Koijärvi (1946) Hopeavirran viistoon puolittama kilpi. Ylemmässä kultaisessa kentässä kaksi vihreää kuusta, alemmassa vihreässä kentässä kultainen lato. todennäköisesti A. W. Rancken, Koijärven kunnanvaltuusto hyväksynyt 21. kesäkuuta 1946, ei vahvistettu virallisesti
: Lammi (1958–2008) Punaisessa kentässä hopeisen kolmiovuoren yläpuolella viisilehtinen, hopeinen, kultaemiöinen pellavankukka. Taimi Nyberg, 19. helmikuuta 1958
: Renko (1953–2008) Kultakentässä kävelevä punainen härkä, kantaen oikealla etujalallaan punaista lippua, jossa hopeasimpukka; härän sarvet, sorkat ja nenärengas sekä lipputangon nuppi hopeaa. Olof Eriksson, 1. heinäkuuta 1953
: Tuulos (1956–2008) Mustassa kentässä kaksi kultaista, kultapunaliekkistä tuulastuskouraa ristikkäin. Ahti Hammar, 3. maaliskuuta 1956
: Tyrväntö (1960–1970) Punaisessa kentässä kaksi kultavaruksista hopeakuhaa pystyssä, selätysten, niiden välissä lakioittain hopearuusu. Gustaf von Numers, 29. maaliskuuta 1960
: Vanaja (1957–1966) Punaisessa kentässä hopeinen, sinivaruksinen ilveksen pää; korvatöyhdöt mustat. Gustaf von Numers, 26. marraskuuta 1957
Karl Taillepierre

Karl Taillepierre (2009)
Karl Taillepierre (s. 13. elokuuta 1976) on ranskalainen kolmiloikkaaja.
Taillepierre karsiutui loppukilpailusta Edmontonin MM-kilpailuissa 2001, mutta oli kahdeksas Wienin sisäratojen EM-kilpailuissa 2002 tuloksella 16,46 metriä. Hän karsiutui jälleen Ateenan olympialaisissa 2004, mutta sijoittui seuraavan vuoden Helsingin MM-kilpailuissa viidenneksi tuloksella 17,27 metriä. Vuoden 2006 Moskovan sisäratojen MM-kilpailuissa ja Göteborgin EM-kilpailuissa Taillepierre karsiutui, kuten kävi myös Birminghamin sisäratojen EM-kilpailuissa 2007. Kaksi vuotta myöhemmin hän oli neljäs Torinon sisäratojen EM-kilpailuissa tuloksella 17,12 metriä. Pariisin sisäratojen EM-kilpailuissa 2011 Taillepierre karsiutui.
Taillepierren ennätys on 17,45 metriä, jonka hän hyppäsi Angersissa 16. heinäkuuta 2005. Sisäradoilla hän on hypännyt 17,12 metriä Torinossa 7. maaliskuuta 2009. Pituushypyssä hänen ennätyksensä ovat vastaavasti 779 ja 780 senttimetriä, jotka hän saavutti Strasbourgissa 23. kesäkuuta 2005 ja Aubièressä 18. helmikuuta 2006.
Kapinakoodi

| Kapinakoodi> Rebel Code: Linux and the Open Source Revolution |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Glyn Moody
Kustantaja:  Perseus
Julkaistu:  2001
Sivumäärä:  334
ISBN:  0-7382-0670-9
Suomennos
Suomentaja:  Riikka Toivanen, Heikki Karjalainen
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2001
Sivumäärä:  448
ISBN:  951-31-2003-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kapinakoodi (engl. Rebel Code: Linux and the Open Source Revolution) on avoimen lähdekoodin ja Linux-käyttöjärjestelmän kehityksestä kertova kirja.
Kirjan on tehnyt Glyn Moody ja se on julkaistu suomeksi vuonna 2001. Kirja kertoo muun muassa GNU-projektin taustoista sekä IBM:n valinnasta tukea Linux-alustaa.
Karakteristinen säteily

| --- | --- |
:  Määritelmä: atomien tunnusomaisten energiatilojen purkautuessa syntyvä ominaissäteily 
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Karakteristinen säteily. Katso karakteristinen säteily Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Karl Svensson

Karl Svensson (s. 21. maaliskuuta 1984 Jönköping, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Allsvenskanissa pelaavaa IFK Göteborgia.
Aiemmin hän on edustanut kotimaassaan IFK:n lisäksi Jönköpingiä sekä Skotlannissa Rangersia ja Ranskassa SM Caenia.
Svensson on pelannut myös Ruotsin maajoukkueessa. Hän kuului Ruotsin joukkueeseen  vuoden 2006 MM-kisoissa.
Jääkiekon D-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1997

| --- | --- |


Ajankohta: 7.–14. huhtikuuta 1997
Isäntämaa:  Andorra
Joukkueet: 8
Nousi   C-sarjaan 1998:  Kroatia    Etelä-Korea    Espanja    Jugoslavia

Jääkiekon D-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1997 pelattiin Andorran Canillossa 7.–14. huhtikuuta.
Alkulohkot > Lohko A

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | CRO | KOR | BEL | AUS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kroatia | 3 | 2 | 0 | 1 | 10-4 | 4 |  | 2-0 | 1-2 | 7-2 |
|  Etelä-Korea | 3 | 2 | 0 | 1 | 12-8 | 4 |  |  | 4-1 | 8-5 |
|  Belgia | 3 | 2 | 0 | 1 | 7-7 | 4 |  |  |  | 4-2 |
|  Australia | 3 | 0 | 0 | 3 | 9-19 | 0 |  |  |  |  |
Alkulohkot > Lohko B

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | ESP | YUG | BUL | ISR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Espanja | 3 | 2 | 0 | 1 | 17-13 | 4 |  | 6-5 | 4-5 | 7-3 |
|  Jugoslavia | 3 | 1 | 1 | 1 | 11-11 | 3 |  |  | 2-2 | 4-3 |
|  Bulgaria | 3 | 1 | 1 | 1 | 10-10 | 3 |  |  |  | 3-4 |
|  Israel | 3 | 1 | 0 | 2 | 10-14 | 2 |  |  |  |  |
Loppusarjat > Ylempi jatkosarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | CRO | KOR | ESP | YUG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kroatia | 3 | 2 | 1 | 0 | 8-5 | 5 |  | 2-0 | 4-3 | 2-2 |
|  Etelä-Korea | 3 | 2 | 0 | 1 | 7-3 | 4 |  |  | 2-1 | 5-0 |
|  Espanja | 3 | 1 | 0 | 2 | 10-11 | 2 |  |  |  | 6-5 |
|  Jugoslavia | 3 | 0 | 1 | 2 | 7-13 | 1 |  |  |  |  |
Loppusarjat > Alempi jatkosarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | ISR | AUS | BUL | BEL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Israel | 3 | 2 | 0 | 1 | 12-14 | 4 |  | 3-8 | 4-3 | 5-3 |
|  Australia | 3 | 1 | 1 | 1 | 13-10 | 3 |  |  | 3-3 | 2-4 |
|  Bulgaria | 3 | 1 | 1 | 1 | 10-9 | 3 |  |  |  | 4-2 |
|  Belgia | 3 | 1 | 0 | 2 | 9-11 | 2 |  |  |  |  |
Kroatia, Etelä-Korea, Espanja ja Jugoslavia nousivat C-sarjaan.
D-sarjan karsinnat 1998

Karsintaryhmä pelattiin Turkin Ankarassa 19.–24. helmikuuta.
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | RSA | NZL | TUR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Etelä-Afrikka | 4 | 3 | 1 | 0 | 36-8 | 7 |  | 4-4 | 14-1 |
|  Uusi-Seelanti | 4 | 2 | 1 | 1 | 23-20 | 5 | 1-5 |  | 9-7 |
|  Turkki | 4 | 0 | 0 | 4 | 14-45 | 0 | 2-13 | 4-9 |  |
Sarjamuutosten takia kaikki karsintaryhmän joukkueet ja näiden lisäksi Kreikka saivat paikan D-sarjassa 1998.
Karakteritanssi

Fanny Elssler tanssimassa espanjalaista cachucha-tanssia teoksessa Le Diable boiteux (1836).
Karakteritansseiksi kutsutaan baletin liikekieleen sopiviksi mukaeltuja kansantanssiosioita, joita on usein balettiteoksissa. Karakteritanssi on siis eri maiden kansantansseja baletin liikekielelle muunnettuna – tai näkökulmaa vaihtaen balettia, johon on lainattu kansantanssin liikkeitä ja piirteitä. Karakteritanssi kuuluu osaksi perinteistä venäläistä klassisen baletin koulutusta ja useissa traditionaalisissa balettiteoksissa on pitkiä tanssikohtauksia eri maiden tansseista. Näissä ei yleensä käytetä varvastossuja tai tutu-hameita, vaan erilaisia kenkiä, saappaita ja kansallispuvuista mukailtuja asuja.
Karakteritanssia ja sen opetusohjelmaa on kehitetty erityisesti Venäjällä. Monet pohjana käytetyt kansantanssit ovatkin entisen Neuvostoliiton alueen tai ns. itäblokin maiden tansseja (valko-venäläisiä, moldovalaisia, unkarilaisia jne.). Myös espanjalaisia tansseja tai italialaisia tarantelloja kuuluu karakteritansseihin ja esiintyy balettiteoksissa. Karakteritanssin liikkeet ja metodiikka eivät kuitenkaan ole maailmanlaajuisesti niin vakiintunutta kuin klassisen baletin. Termiä on alettu käyttää 1700-luvulla.
Kankkulampi (Äänekoski)

| Kankkulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°43′48″N, 25°31′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.68)
Laskuoja:  oja Humalapuroon 
Järvinumero:  14.681.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,5 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,801 km  
Pinta-ala:  1,977 ha  
Tilavuus:  0.000068 km³ 
Keskisyvyys:  3,45 m  
Suurin syvyys:  6,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKankkulampi 
Kankkulampi  on Keski-Suomessa Äänekoskella  Järvenpään lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 68 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 6,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Pyhäjärven alueella (14.68), jonka Pyhäjärven lähialueeseen (14.681) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 145,5 metriä mpy.
Karakul

Karakul (turkkilaisten kielten qarakül, karagöl, karakol ym. kirjoitusasuja, ”musta järvi”) voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Karakol, kaupunki Kirgisiassa
karakul, lammasrotu
Kara-Kul, järvi Tadžikistanissa
Qorakoʻl, kaupunki ja keidasalue Uzbekistanissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Karakul”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaarlo Arffman

Kaarlo Arffman (s. 1950) on suomalainen kirkkohistorioitsija ja Helsingin yliopiston kirkkohistorian emeritusprofessori, joka tunnetaan reformaatiotutkijana. Ennen tutkijanuraansa Arffman työskenteli pappina Outokummussa ja Ristijärvellä. Arffman siirtyi papista tutkijaksi 1980-luvulla seuratessaan naispappeutta koskenutta keskustelua kirkossa. Hän halusi ymmärtää paremmin kristillistä traditiota, jonka sijaan naispappeusväittelyissä vedottiin toistuvasti Raamattuun. Arffman jäi eläkkeelle syyskuussa 2018.
Arffman arvioi eläköitymistään seuranneessa Helsingin yliopiston haastattelussa Länsi-Euroopan protestanttisen kristinuskon ja luterilaisuuden olevan identiteettikriisissä. Vuonna 2019 hän ennakoi protestanttisten kansankirkkojen katoavan tulevaisuudessa ja jäljelle jäävän ainoastaan yksittäisiä riitaisia protestanttisia vähemmistöjä, jotka eivät kykene kilpailemaan ortodoksisuuden, katolisuuden ja islamin kanssa. Samassa yhteydessä hän piti protestanttisen jumalanpalveluselämän kuihtumista vakavampana kuin kirkosta eroamisia. Vuonna 2023 Arffman kertoi Kotimaa-lehdelle liittyneensä katoliseen kirkkoon.
Suomen kirkkohistoriallinen seura kutsui Arffmanin kunniajäsenekseen vuonna 2020.
Kirjallinen tuotanto

Arffman, Kaarlo: Mistä tiedämme mitä on oikea kristinusko?.  Rovaniemi:  Väyläkirjat, 2022.  ISBN 978-952-396-029-9.
Arffman, Kaarlo: Was war das Luthertum?: Einleitung in eine verschwundene Auslegung des Christentums.  Wien:  LIT, 2015.  ISBN 978-3-643-90669-4.
Arffman, Kaarlo: Kristinuskon historia.  Helsinki:  Edita, 2004, 4. painos 2013.  ISBN 951-37-4183-4.
Arffman, Kaarlo: Mitä oli luterilaisuus?: johdatus kadonneeseen eurooppalaiseen kristinuskon tulkintaan.  Helsinki:  Gaudeamus Helsinki University Press, 1996, 4. painos 2009.  ISBN 978-952-495-129-6.
Arffman, Kaarlo: Auttamisen vallankumous: luterilaisuuden yritys ratkaista köyhyyden aiheuttamat ongelmat.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Suomen kirkkohistoriallinen seura, 2008.  ISBN 978-951-746-954-8.
Turpeinen Oiva, Kaarlo Arffman & Eero Oikarinen: Ristijärven historia.  Ristijärvi:  Ristijärven kunta, Ristijärven seurakunta, 2004.  ISBN 951-98014-2-1.
Arffman, Kaarlo: Ristijärveläisen uskon historia.  Ristijärvi:  Ristijärven seurakunta, 2004.  ISBN 952-91-8218-X.
Arffman, Kaarlo: Die Reformation und die Geschichte der Kirche.  Helsinki:  Suomen kirkkohistoriallinen seura, 1997.  ISBN 952-5031-07-1.
Arffman, Kaarlo: Reformaatio vai restituutio?: historiallinen argumentti reformaattoreiden ja kastajaliikkeen väittelyssä lapsikasteen oikeutuksesta.  Helsinki:  Suomen kirkkohistoriallinen seura, 1994.  ISBN 951-9021-98-1.
Arffman, Kaarlo: Sanan jäljet: kirkon historian merkitys Martti Lutherin teologiassa.  Helsinki:  Suomen teologinen kirjallisuusseura, 1993.  ISBN 951-9111-97-2.
Arffman, Kaarlo: Yliopistot ja kirkon magisterium reformaation alkuvaiheessa 3: Reformaatioliikkeen torjuneiden yliopistojen kannanotot 1521-1528.  Helsinki:  Suomen kirkkohistoriallinen seura, 1990.  ISBN 951-9021-77-9.
Arffman, Kaarlo: Yliopistot ja kirkon magisterium reformaation alkuvaiheessa 2: Wittenbergin ja Baselin yliopistojen kannanotot 1521-1528.  Helsinki:  Suomen kirkkohistoriallinen seura, 1985.  ISBN 951-9021-60-4.
Arffman, Kaarlo: Yliopistot ja kirkon magisterium reformaation alkuvaiheessa 1, 1517-1521.  (Väitöskirja)  Helsinki:  Helsingin yliopisto, 1981.  ISBN 951-9021-43-4.
Kari Hevossaari

Kari Hevossaari (s. 7. marraskuuta 1979) on suomalainen näyttelijä ja laulaja. Hän on näytellyt eri teattereissa, elokuvissa ja tv-sarjoissa. Hän on konsertoinut muun muassa Kaj Chydeniuksen kanssa.
Aiheesta muualla

www.karihevossaari.fi