stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sturgeonin laki
Historiaa

Sturgeonin lain varhaisempi muoto esiintyy Rudyard Kiplingin romaanissa Valon kadotessa (1890). Siinä huomautetaan, että ”neljä viidesosaa kenen tahansa tuotannosta on pakostakin huonoa”, mutta että jäljelle jäävä osa tekee työnteosta vaivan arvoista.
Philip Klassin mukaan Sturgeon olisi esittänyt lauseensa ensimmäistä kertaa New Yorkin yliopistolla vuonna 1951 tai 1952 pitämässään luennossa. Laajempaan tietoisuuteen se tuli vuoden 1953 Worldconissa, missä Sturgeon esitti näkemyksensä James Gunnin muistelun mukaan jotakuinkin seuraavasti:
»Yhdeksänkymmentä prosenttia science fictionista on roskaa. Toisaalta yhdeksänkymmentä prosenttia mistä tahansa on roskaa; olennainen on se kymmenen prosenttia, joka ei ole roskaa. Ja se kymmenen prosenttia science fictionista, joka ei ole roskaa, on yhtä hyvää tai parempaa kuin mikään mitä on missään muualla kirjoitettu.» 
(Theodore Sturgeon)
Havaintoa ei vielä tuolloin ollut muotoiltu ”laiksi”, vaan se oli lähinnä ohimenevä ajatelma osana laajempaa puhetta. Sturgeonin mielestä oli epäoikeudenmukaista, että esimerkiksi dekkareita arvostettiin Maltan haukan ja Syvän unen kaltaisten klassikoiden vuoksi, mutta science fiction tuomittiin ”Buck Rogers -kamaksi”, vaikka laadukkaampiakin tieteisteoksia olisi ollut. Vuoden 1953 Worldconissa paikalla olivat muun muassa kirjailijat Isaac Asimov, L. Sprague de Camp, Harlan Ellison ja Philip José Farmer.
Painetussa muodossa Sturgeonin laki ilmestyi ensimmäistä kertaa yhdysvaltalaisessa Venture Science Fiction -lehdessä vuonna 1957. Laajemmin Sturgeon käsitteli sitä Venturessa seuraavan vuoden maaliskuussa julkaisemassaan artikkelissa. Artikkelissa hän viittasi havaintoonsa ”ilmestyksenä” (Sturgeon’s Revelation). Hän katsoi periaatteen pätevän niin kirjoihin kuin moniin muihinkin tuotteisiin, ja huomautti huonouden riippuvan arvioijan kriittisyydestä ja kokemuksesta. Vuonna 1960 P. Schuyler Miller julkaisi Astounding Science Fictionissa artikkelin, jossa mainitsi aforismin ”tulleen tunnetuksi Sturgeonin lakina”, ja tämä nimitys onkin sittemmin ollut huomattavasti yleisempi. Sturgeon itse säästi ”lain” arvonimen toiselle lausahdukselleen: ”Mikään ei ole aina ehdottomasti niin.” (Nothing is always absolutely so.)
Sturgeon kuvasi huonolaatuisuutta englanninkielisellä sanalla ’crud’, joka alkujaan on ulostetta merkitsevä sana Skotlannin murteissa. Laajemmassa merkityksessä se voi viitata saastaan tai roskaan sekä kirjaimellisesti että kuvaannollisesti. Nykyään Sturgeonin lain yhteydessä käytetään yleensä alatyylistä sanaa ’crap’: ”90 prosenttia mistä tahansa on paskaa”.
Sturgeonista kerrotaan myös aiheeseen liittyvää kaskua. Greenwich Villagessa järjestetyissä, kirjallisuusaiheisissa juhlissa häneltä kysyttiin: ”Sturgeon, kuinka oikein ilkeät julkaista niissä science fiction -lehdissä? Yhdeksänkymmentäviisi prosenttia niiden sisällöstä on paskaa!” Tähän Sturgeon vastasi rauhallisesti: ”Yhdeksänkymmentäviisi prosenttia kaikesta on paskaa.”
Niittyheinäkaura

| Niittyheinäkaura |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Heinäkaurat Arrhenatherum
Laji::  elatius
Kaksiosainen nimi
 Arrhenatherum elatius  (L.) P.Beauv. ex J.Presl & C.Presl 
Katso myös
   Niittyheinäkaura Wikispeciesissä   Niittyheinäkaura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Niittyheinäkaura eli heinäkaura (Arrhenatherum elatius) on heinälaji heinäkaurojen (Arrhenatherum) suvussa.
Niittyheinäkaura on monivuotinen ja kasvaa löyhinä mättäinä puolesta puoleentoista metriä korkeaksi. Sillä on kalju korsi ja enintään senttimetrin leveät lehdet, joiden lapa on litteä, karhea ja osin karvainen. Heinän röyhy on kapea ja 15 senttimetriä pitkä. Tähkylässä on yleensä kaksi kukkaa, joista toinen on kaksineuvoinen ja toinen hedekukka. Hedekukan ulkohelpeissä on näkyvät vihneet, tähkylän kaksineuvoisella kukalla on lyhyt tai puuttuva vihne.
Niittyheinäkauraa kasvaa Suomessa niityillä, merenrannoilla, nurmikoilla ja tienvarsilla. Heinäkauran alkuperäinen levinneisyysalue kattaa Lounais-Suomen ja etelärannikon, mutta tulokaslajina sitä tavataan lähes kautta maan Lappia myöten. Se on luonnonvarainen laji Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa, ja levinnyt ihmisen mukana myös Japaniin, Australiaan sekä Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan.
Sitä on kylvetty rehuheinäksi ja laidunmaille, mutta paikoin siitä on tullut haitallinen vieraslaji, joka syrjäyttää kotoperäisiä heiniä.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Niittyheinäkaura – Arrhenatherum elatius
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Niittyheinäkaura (Arrhenatherum elatius)
ITIS: Arrhenatherum elatius (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Arrhenatherum elatius (englanniksi)
Flora of China: Arrhenatherum elatius (englanniksi)
Sunnanån ruukki

Sunnanån ruukki sijaitsi Kemiönsaarella Sunnanån kylässä Sunnanåjoen kahden kosken rannalla viisi kilometriä koilliseen Dragsfjärdin kirkosta. Ruukki oli toiminnassa vuosina 1853–1863.
Ruukin perusti 1853 vesivoiman puutteesta kärsineen läheisen Björkbodan ruukin omistanut senaattori, maaherra Carl August Ramsay. Hänen kuolemansa jälkeen 1855 molemmat ruukit siirtyivät hänen pojalleen Anders Gustaf Ramsaylle. Sunnanån ruukkiin rakennettiin kivinen vasarapaja, ja vuonna 1859 ruukki rakennettiin kokonaan uudestaan tulipalon jälkeen. Ruukin toiminta päättyi kuitenkin 1860-luvun alun katovuosien ja raudan hinnan laskun johdettua ruukkeihin tehtyjen investointien vuoksi velkaantuneen Anders Gustaf Ramsayn vararikkoon vuonna 1863. Ramsay tuli myöhemmin tunnetuksi muistelmakirjailijana.
Sunnanån ruukin rakennukset purettiin 1800-luvun lopulla, ja niistä saatua materiaalia käytettiin luultavasti ruukinpaikkaa vastapäätä sijaitsevan harmaakivisen navetan rakentamiseen. Skinnarvikintien länsipuolella joen rannalla on ruukin vasarapajan kivijalasta jäännöksiä, ja tien itäpuolella on jäljellä kahden suuren kivirakennuksen perustukset, joista yksi on harmaakivistä koottu, toinen taas muurattu kuonaharkoista. Niiden vieressä on jäljellä ruukkiin kuulunut punatiilinen rakennus. Sunnanån silta sijaitsee luultavasti entisen ruukinpadon paikalla, ja padon jäänteitä voi olla sillan kivijalassa jäljellä.
Sunnerbon kihlakunta

Sunnerbon kihlakunnan sijainti Smålandin maakunnan kartalla.
Sunnerbon kihlakunta (ruots. Sunnerbo härad) oli kihlakunta Kronobergin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 2 483,09 neliökilometriä ja asukasluku 31 180 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Göteryd, Pjätteryd, Agunnaryd, Södra Ljunga, Hamneda, Kånna, Tutaryd, Ryssby, Berga, Dörarp, Vittaryd, Angelstad, Odensjö, Lidhult, Vrå, Torpa, Annerstad, Nöttja, Hinneryd, Traryd, Hallaryd, Markaryd ja Markarydin kauppala.
Kihlakunnan tuolloisista kunnista Markaryd, Markarydin kauppala, Hinneryd ja Traryd kuuluvat nykyiseen Markarydin kuntaan, Göteryd, Hallaryd ja Pjätteryd Älmhultin kuntaan ja muut kuuluvat Ljungbyn kuntaan.
Nene (laulaja)

Nene (s. 1980, Maputo) on mosambikilainen laulaja. Hän lauloi lapsena kirkossa. Vuodesta 1998 lähtien hän on laulanut yhtyeissä Os Monstros ja Calanga. Vuonna 2001 kokoelmalevyllä The Rough Guide to Marrabenta Mozambique julkaistiin Nenen ennen julkaisematon soolokappale Africa.
Sullivanin piirikunta (New York)

Sullivanin piirikunta (engl. Sullivan County) on Yhdysvaltojen New Yorkin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 75 432 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Monticellon kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1809.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sullivanin piirikunta (New York) Wikimedia Commonsissa
Suonigneissi

Suonigneissi  eräs yleinen gneissin tyyppi. Gneissien mineraalikoostumus ratkaisee, mitä lisämääreitä gneissin nimeen tulee. Suonigneississä on yleensä liuskeisuuden suuntaisia vaaleita graniittisuonia ja tummempia gneissiliuskeita.
Suonigneissi voidaan laskea kuuluvaksi myös migmatiitteihin eli seoskiviin. Migmatiitteja ovat kivet, joissa vanhempaan kiviainekseen on tunkeutunut nuorempaa kivisulaa. Suonigneississä graniittiset suonet vaihtelevat tummemman, gneissimäisen aineksen kanssa joko kerrosmaisesti tai vaihtelevissa suunnissa.
Suonijärvi

Suonijärvi tarkoittaa seuraavia:
Suonijärvi, järvi Kangasalla
Alainen Suonijärvi, järvi Virroilla
Yläinen Suonijärvi, järvi Virroilla.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.
Suokissa

Suokissa voi tarkoittaa seuraavia asioita:
suokissa, monivarpaisesta kissasta toisinaan käytetty nimitys
suokissa, viidakkokissalle (Felis chaus) ehdotettu uusi nimi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Suokissa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Niittyhopeatäplä

| Niittyhopeatäplä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Päiväperhoset Papilionoidea
Heimo::  Täpläperhoset Nymphalidae
Alaheimo::  Kaposiivet ja hopeatäplät Heliconiinae
Suku::  Boloria
Laji::  selene
Kaksiosainen nimi
 Boloria selene  (Denis & Schiffermüller, 1775) 
Synonyymit
 Clossiana selene 
Katso myös
   Niittyhopeatäplä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Niittyhopeatäplä (Boloria selene) on yleinen valkoisen-, keltaisen- ja punaisenkirjava täpläperhoslaji. Se muistuttaa suuresti pursuhopeatäplää. Lajin tunnistaa erityisesti takasiipien mustista täplistä. Laji viihtyy kedoilla ja tienvarsilla. Se lentää kesä- heinäkuussa. Laji on noin 3,5 sentin kokoinen. Se käy erityisesti kurjenpolvilla. Lajin toukat syövät orvokkeja ja talvehtivat toukkana paitsi Pohjois-Suomessa osa voi talvehtia koteloina.
DNiittyhopeatäplä
△ Niittyhopeatäplä
Aiheesta muualla

LuontoPortti: Niittyhopeatäplä (Boloria selene)
Suomen Perhoset: Niittyhopeatäplä
UniProt, Taxonomy: Boloria selene (englanniksi)
Noëlle Cordier

Noëlle Cordier vuonna 1967
Noëlle Cordier (s. 7. huhtikuuta 1944) on ranskalainen laulaja. Cordier edusti Ranskaa Eurovision laulukilpailussa 1967 kappaleella "Il doit faire beau là-bas" ja sijoittui kilpailussa kolmanneksi. Cordier osallistui Ranskan euroviisukarsintoihin 1970 kappaleella "Comme on pourrait s'aimer", mutta ei tullut valituksi.
Cordier esiintyi 1973 rockoopperassa La Révolution Française ja saavutti 1974 menestystä kappaleella "Tu T'En Vas", jonka esitti duettona Alain Barrièren kanssa. Cordier sijoittui neljänneksi Ranskan euroviisukarsinnassa 1978 kappaleella "Tombe l'eau". Cordier vetäytyi julkisuudesta vuonna 1981.
Diskografia > Albumit

Cheveux Dans Le Vent (1973)
Noëlle Cordier (1975)
Neel Jani

| Neel Jani |
| --- | --- |
 Neel Jani vuonna 2007
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. joulukuuta 1983 (ikä 40) Rosrchach Sveitsi
Kansalaisuus:   Sveitsi
Ammatti:  kilpa-autoilija
Aiheesta muualla
Kotisivu
Neel Jani (s. 8. joulukuuta 1983) on sveitsiläinen kilpa-autoilija, joka on intialaista syntyperää.
Jani aloitti uransa Karting-sarjoissa, joista nousi ajamaan Italian, Ranskan ja Sveitsin Formula Renault-sarjoja vuosina 2001-02. Vuosina 2002-04 hän ajoi Formula Renaultin Eurocup-sarjaa, jossa sijoittui parhaimmillaan toiseksi vuosina 2002-03.
Kausina 2005-06 hän kilpaili GP2-sarjassa voittaen kaksi kilpailua.
Hän toimi Sauberin testikuljettajana vuosina 2003-04 ja Scuderia Toro Rosson testi- ja varakuljettajana F1:ssä kaudella 2006. Samalla hänestä tuli ensimmäinen kuljettaja, joka on ajanut sekä GP2- että F1-autoa samana päivänä. Kaudella 2007 hän kilpaili Pohjois-Amerikan Champ Car -sarjassa saavuttaen kolme palkintosijaa. Vuosina 2005–2009 Jani kilpaili A1 Grand Prix sarjassa ja voitti mestaruuden Sveitsille kaudella 2007–2008. Hän sijoittui sarjan toiseksi kausina 2005–2006 ja 2008–2009.
Vuodesta 2009 lähtien Jani on ajanut erilaisissa Le Mans-sarjoissa ja vuodesta 2012 lähtien FIA World Endurance Championship -sarjassa Porschen tehdastiimin autolla.
Tulokset > GP2 -tulokset

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | Racing Engineering | SMRFEA 6 | SMRSPR 15 | ESPFEA 4 | ESPSPR 5 | MONFEA Kesk. | EURFEA 6 | EURSPR 13 | FRAFEA 5 | FRASPR 4 | GBRFEA 5 | GBRSPR 6 | GERFEA Kesk. | GERSPR 22 | HUNFEA 1 | HUNSPR 4 | TURFEA Kesk. | TURSPR Kesk. | ITAFEA 7 | ITASPR 1 | BELFEA 16 | BELSPR 18 | BHRFEA 16 | BHRSPR 13 | 48 | 7. |
| 2006 | Arden International | VALFEA   | VALSPR   | SMRFEA   | SMRSPR   | EURFEA   | EURSPR   | ESPFEA   | ESPSPR   | MONFEA   | GBRFEA NC | GBRSPR Kesk. | FRAFEA 11 | FRASPR 7 | GERFEA   | GERSPR   | HUNFEA   | HUNSPR   | TURFEA   | TURSPR   | ITAFEA   | ITASPR   |  |  | 0 | 25. |
Tulokset > Formula 1 -tulokset

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | Toro Rosso | BHR TD | MAL TD | AUS TD | SMR TD | EUR TD | ESP TD | MON TD | GBR TD | CAN TD | USA TD | FRA TD | GER TD | HUN TD | TUR TD | ITA TD | CHN TD | JPN TD | BRA TD | - | - |
Tulokset > FIA WEC -tulokset

| Kausi | Talli | Auto | Luokka | Nro | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Rebellion Racing | Lola B12/60 | LMP1 | 12 | SEB 17 | SPA 5 | LMN 3 | SIL 6 | SÃO 4 | BHR 4 | FUJ 4 | SHA Kesk. |  | 86,5 | 4 |
| 2013 | Rebellion Racing | Lola B12/60 | LMP1 | 12 | SIL 5 | SPA 5 | LMN 25 | SÃO   | COA   | FUJ   | SHA   | BHR   |  | 21 | 16 |
| 2014 | Porsche Team | Porsche 919 Hybrid | LMP1 | 14 | SIL Kesk. | SPA 4 | LMN 5 | COA 4 | FUJ 4 | SHA 3 | BHR 2 | SÃO 1 |  | 117 | 3. |
| 2015 | Porsche Team | Porsche 919 Hybrid | LMP1 | 18 | SIL 2 | SPA 2 | LMN 5 | NÜR 2 | COA 12 | FUJ 2 | SHA 2 | BHR 1 |  | 138,5 | 3. |
| 2016 | Porsche Team | Porsche 919 Hybrid | LMP1 | 2 | SIL 1 | SPA 2 | LMN 1 | NÜR 4 | MÉX 4 | COA 4 | FUJ 5 | SHA 4 | BHR 6 | 160 | 1. |
| 2017 | Porsche LMP Team | Porsche 919 Hybrid | LMP1 | 1 | SIL 3 | SPA 4 | LMS Kesk. | NÜR 2 | MEX 2 | COA 2 | FUJ 3 | SHA 3 | BHR 3 | 129 | 4. |
| 2018–19 | Rebellion Racing | Rebellion R13 | LMP1 |  | SPA DSQ | LMS 4 | SIL 2 | FUJ 3 | SHA 4 | SEB Kesk. | SPA 5 | LMS 4 |  | 91 | 5. |
| 2021 | Porsche GT Team | Porsche 911 RSR-19 | LMGTE Pro |  | SPA 1 | ALG 3 | MNZ 1 | LMS 2 | BHR 1 | BHR 2 |  |  |  | 166 | 2. |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kotisivut
Uran tilastot
Suomi–Espanja seura

| Suomi–Espanja seura |
| --- | --- |

Perustettu:  1957
Tyyppi:  ystävyysseura
Jäsenet:  750
Puheenjohtaja:  Jouko Lehtoviita
Jäsenlehti:  SES-lehti
Aiheesta muualla
suomiespanjaseura.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomi–Espanja Seura ry (SES) on suomalainen ystävyysseura, joka on perustettu Espanjan kansallispäivänä 12. lokakuuta 1957. Seuran tavoitteita ovat mm. Suomen ja Espanjan välisten suhteiden kehittäminen; espanjalaisen kulttuurin, kielen, yhteiskunnan ja historian tuntemuksen lisääminen Suomessa; sekä Suomi-tietouden lisääminen Espanjassa. Seura järjestää espanjalaisen elokuvan viikkoja ja muita kulttuuritilaisuuksia (esimerkiksi kokkauskursseja, viininmaistotilaisuuksia) sekä espanjan kielen kursseja, tarjoaa neuvontapalveluja sekä julkaisee SES-lehteä. Seura järjestää myös seminaareja ajankohtaisista aiheista.
Seura käynnisti vuonna 2011 ns. kummitoiminnan yhteistyössä Club Españolin kanssa. Ideana on esimerkiksi neuvoa äskettäin maahan muuttaneita espanjalaisia käytännön asioissa, joihin he törmäävät Suomessa. Toiminta antaa myös hyvän mahdollisuuden espanjan kielen harjoitteluun.
Seurassa on noin 750 jäsentä (helmikuu 2017).
Rahoitus

Opetus- ja kulttuuriministeriö myöntää valtakunnallisten ystävyysseurojen toimintaan yleisavustuksia eli vuotuiseen toimintaan tarkoitettuja toiminta-avustuksia. Ehtona on, että toiminta on vakiintunutta sekä yhteiskunnallisesti ja kulttuuripoliittisesti vaikuttavaa. Eduskunta päättää vuosittain, minkä enimmäissumman ministeriö käyttää avustuksiin. Vuosina 2012–2020 ministeriö on myöntänyt Suomi–Espanja seuralle yleisavustuksia valtakunnalliseen ystävyysseuratoimintaan seuraavasti:
| Avustus | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OKM:n ystävyysseurojen yleisavustus | – | &&&&&&&&&&&01000.&&&&001 000 € | &&&&&&&&&&&01500.&&&&001 500 € | &&&&&&&&&&&01500.&&&&001 500 € | &&&&&&&&&&&01500.&&&&001 500 € | &&&&&&&&&&&02000.&&&&002 000 € | &&&&&&&&&&&03000.&&&&003 000 € | &&&&&&&&&&&04000.&&&&004 000 € | &&&&&&&&&&&04000.&&&&004 000 € |
Rahoitus > Seuran puheenjohtajat

professori Kaarlo Hildén 1957–1960
suurlähettiläs G. A. Gripenberg 1960–1966
konsuli Olavi Rautio 1966–1971
lähetystöneuvos Heikki Brotherus 1971–1972
varatuomari Yrjö Laakso 1972–1975
konsuli Pentti Halonen 1975–1992
ekonomi Risto Kuusiola 1992–2001
ekonomi ja varakonsuli Ramón Sánchez-Beyrath 2001–2005
toimitusjohtaja Jukka Paco Halonen 2005–2011
diplomi-insinööri Martti Perttula 2011–2017
metsänhoitaja Jouko Lehtoviita 2018–
Aiheesta muualla

Suomi-Espanja Seura ry
Sosiaalisten tilanteiden pelko

Sosiaalinen ahdistuneisuus on pelon, huolen tai epäilyksen kokemus sosiaalisissa tilanteissa  ja muiden arvosteltavaksi joutumisen pelkoa. On yksilöllistä, kuinka usein tai millaisissa tilanteissa tällaista ahdistusta koetaan. Julkiseen puhetilanteeseen, esiintymiseen tai haastatteluun liittyvä ahdistus tai pelko on yleistä. Sosiaalinen ahdistus voi liittyä ujouteen. Kokemukseen kuvataan usein liittyvän fysiologisia ilmiöitä (esimerkiksi hikoilua, punastumista), kognitiivisia tai havaintotoimintoja (pelko, että joutuu kielteisen arvostelun kohteeksi; hyväksymättömyyden merkkien etsiminen) ja käytöksellisiä piirteitä (esimerkiksi jonkin tilanteen vältteleminen).
Sosiaalisten tilanteiden pelko eli sosiaalinen fobia (ICD-10-luokittelussa F40.1) on psykiatrian ja muiden mielenterveysammattien diagnoosi, joka viittaa voimakkaaseen pitkäaikaiseen sosiaaliseen ahdistuneisuuteen ja joka aiheuttaa voimakasta ahdistusta ja toimintakyvyn heikentymistä ainakin eräissä arkielämän alueissa. Diagnoosi voi olla ”täsmällinen” pelko (jolloin vain tietyt tilanteet ovat pelättyjä) tai yleinen pelko. Yleinen sosiaalisten tilanteiden pelko yleensä sisältää itsepintaista, intensiivistä ja kroonista pelkoa, että muut tuomitsevat tai nolaavat ja nöyryyttävät joidenkin tekojen vuoksi. Nämä pelot saattaa laukaista muiden ihmisten todellinen tai kuviteltu tarkkailu. Vaikka ihminen saattaa tiedostaa oman kanssakäymispelkonsa olevan liiallista tai kohtuutonta, sen voittaminen on usein erittäin vaikeaa. Erään kyselyarvion mukaan arviolta jopa 33 prosenttia ihmisistä saattaa jossain elämänsä vaiheessa täyttää joitain sosiaalisten tilanteiden pelon kriteereitä, miesten ja naisten suhteen ollessa noin 1:1,5.
Sosiaalisten tilanteiden pelkoon liittyviin fysiologisiin oireisiin kuuluu usein punastelua, hikoilua, vapinaa, pahoinvointia ja änkyttämistä. Voimakkaan pelon ja kurjan olon aikana saattaa myös esiintyä paniikkikohtauksia. Ajoissa tehty diagnoosi voi auttaa vähentämään oireita ja uusien ongelmien, kuten masennuksen kehittymistä.
Oireet > Kognitiiviset näkökulmat

Sosiaalisten tilanteiden kognitiivisessa muodossa sosiaalifoobikot pelkäävät muiden ihmisten heistä saamaa kielteistä kuvaa. He saattavat olla liiallisen epävarmoja, esimerkiksi kiinnittävät itseensä liikaa huomiota tekojensa jälkeen, tai heillä saattaa olla liian suuret vaatimukset itselleen. Sosiaalipsykologian itsepresentaatio-teorian mukaan potilas yrittää luoda hyvätapaisen vaikutelman muille, mutta uskoo, ettei pysty sitä tekemään. Monta kertaa ennen ahdistuneisuutta aiheuttavaa sosiaalista tilannetta potilaat saattavat kuvitella, mikä kaikki saattaa mennä pieleen ja kuinka he voisivat toimia jokaisessa odottamattomassa tilanteessa. Tapahtuman jälkeen heillä saattaa olla tunne, ettei tilanne mennyt hyvin. Tämän seurauksena he saattavat keksiä mitä tahansa, missä he mahdollisesti olivat jollain tavalla epätavallisia tai noloja. Nämä ajatukset eivät pääty vain pian tapahtuman jälkeen, vaan saattavat jatkua jopa viikkoja. Sosiaalisten tilanteiden pelosta kärsivä tulkitsee helposti neutraaleja tai epäselviä tilanteita kielteisesti, ja – vaikka ei vielä sitovat – tutkimukset sanovat, että sosiaalisesti ahdistuneilla on enemmän kielteisiä muistoja kuin vähemmän ahdistuneilla. Esimerkki tällaisesta tilanteesta voi olla työntekijä, joka esiintyy työtovereilleen. Esiintymisen aikana henkilö ehkä änkyttää yhden sanan ja pelkää, että kollegat panivat juuri sen sanan selvästi merkille ja kuvittelevat hänen olevan huono esiintyjä. Tämä kognitiivinen ajattelu lisää ahdistusta, mikä voi vuorostaan lisätä änkyttämistä ja hikoilua ja aiheuttaa jopa paniikkikohtauksen.
Oireet > Käyttäytymisteoreettiset näkökulmat

Sosiaalisten tilanteiden pelko on yhden tai useamman tilanteen pysyvä pelko, jossa henkilö altistuu muiden ihmisten tarkkailulle, ja pelko siitä, että hän saattaa tehdä jotain tai tavalla, joka on noloa tai nöyryyttävää. Se ylittää normaalin ujouden aiheuttaessaan liiallista sosiaalista välttelyä ja huomattavaa sosiaalista tai ammatillista kyvyttömyyttä. Pelätyt aktiviteetit saattavat sisältää lähes minkälaista sosiaalista toimintaa tahansa, etenkin pienissä ryhmissä, seurustelussa, juhlissa, puhuttaessa vieraille, ravintoloissa, jne. Fyysisiin oireisiin kuuluvat ”pään tyhjeneminen”, nopea syke, punastuminen, vatsakivut. Kognitiiviset vääristymät ovat tuntomerkki. Ajatukset ovat usein vahingollisia eivätkä vastaa totuutta.
Psykologi B.F. Skinnerin mukaan fobioita hallitsee pakenemis- ja välttelykäyttäytymiset. Esimerkiksi opiskelija saattaa lähteä luokkahuoneesta joutuessaan puhumaan luokan edessä (pakeneminen) ja kieltäytyä tekemästä suullisia esitelmiä aiemman paniikkikohtauksen vuoksi (välttely). Pienet välttelykäyttäytymiset syntyvät, kun henkilö välttelee katsekontaktia ja ristii kätensä välttääkseen näkyvää vapinaa. Taistele-tai-pakene laukeaa vastauksena tällaisille tapahtumille. Näiden automaattisten reaktioiden ennalta ehkäiseminen on sosiaalifobian hoidon pohjana.
Oireet > Fysiologiset näkökulmat

Sosiaalifobiaan kuuluu samanlaisia fysiologisia reaktioita kuin muissakin ahdistuneisuushäiriöissä. Kun edessä on hankala tilanne, sosiaalisesta pelosta kärsivä lapsi voi
saada raivokohtauksia
alkaa itkeä
takertua vanhempiinsa
sulkeutua
Aikuinen taas voi
saada itkukohtauksen
hikoilla voimakkaasti
voida pahoin
vapista
saada sydämentykytyskohtauksen taistele-tai-pakene -reaktiona.
Punastuminen liitetään usein sosiaalifobiasta kärsiviin henkilöihin. Nämä näkyvät oireet pahentavat ahdistuneisuutta muiden seurassa. Tutkimus vuodelta 2006 osoitti, että aivojen alue nimeltä amygdala, osa Limbistä järjestelmää, on yliaktiivinen, kun potilaille näytetään uhkaavia kasvoja tai kun heidät altistetaan pelottavalle tilanteelle. Heille selvisi, että potilailla, jotka kärsivät vakavasta sosiaalifobiasta, näkyi yhteys kasvaneen reaktion ja amygdalan välillä.