Skythopolis
Rakennukset ja löydökset

Skythopoliin paikalta on löydetty kerrostumat 20 eri asutusvaiheesta. Vain pieni osa roomalais-bysanttilaisaikaisesta kaupungista on kaivettu, mutta silti raunioalue on suhteellisen laaja. Kaupunki käsitti hellenistisellä kaudella akropoliin alueen ja laajeni siitä pohjoiseen päin. Roomalaisella kaudella kaupunki laajeni lounaaseen ja kaakkoon.
Esihistorialliset löydöt
Kalkoliittisella kaudella paikan asukkaat asuivat myöhemmässä akropolis-kukkulassa olleissa luolissa. Pronssikauden asutusvaiheista 2000-luvulta eaa. on löydetty jäänteitä savitiilisistä apsiksen muotoisista asumuksista sekä myöhemmistä suuremmista taloista. 1500-luvulta eaa. on löydetty kolmihuoneisen savitiilistä tehdyn temppelin jäänteet.
Kaupunginmuurit
Bysanttilaisella kaudella koko kaupunki oli ympäröity muurilla, jonka pituus oli noin 4,5 kilometriä, ja joka sulki sisäänsä noin 1,6 neliökilometrin kokoisen alueen. Muurien paksuus oli noin 2,5 metriä ja niissä oli suorakulmaisia torneja.
Akropolis ja Zeus Akraioksen temppeli
Akropoliin eteläosassa sijaitsi kaupungin päätemppeli, joka oli oletettavasti omistettu Zeus Akraiokselle. Se on ajoitettu joskus hellenistiselle ja joskus roomalaiselle kaudelle. Temppelin koko oli noin 37 × 22 metriä. Rakennuksesta on säilynyt nykyaikaan vain vähäisiä jäänteitä. Aiemmin paikalla oli ollut kanaanilainen temppeli ja kristillisellä kaudalla siihen rakennettin pyöreä kirkko, jossa oli kaksi samankeskistä seinää. Uloimman halkaisija oli noin 38,8 metriä. Kirkon itäsivussa oli apsis ja länsisivussa suorakulmainen nartheks.
Kukkulan juurella Palladius-kadun pohjoispäässä oli propylon-monumentaaliportti, jossa oli kolme sisäänkäyntiä, ja jolta sai alkunsa ylös kukkulalle johtanut portaikko. Alhaalla oli myös Zeus Akraiokselle omistettu alttari.
Alakaupungin asemakaava
Roomalais-bysanttilaisaikaisen kaupungin alakaupungissa akropoliin eteläpuolella oli useita pylväskäytävin reunustettuja katuja, joiden leveys oli noin 24 metriä. Kadut kunnostettiin bysanttilaisella kaudella, jolta ovat peräisin niissä olevat mosaiikkikirjoitukset, jotka mainitsevat kunnostustyöt kustantaneiden nimiä. Arkeologit ovat antaneet kaduille nimet näiden henkilöiden mukaan.
Kaupungin cardo maximus eli pohjois-eteläsuuntainen pääkatu tunnetaan Palladius-katuna sen pinnasta löydetyn kyseisen nimen mainitsevan kirjoituksen mukaan. Kadun pituus oli noin 150 metriä, ja se oli reunustettu pylväiköin, joita on säilynyt hyvin. Kadun pohjoispää oli heti akropoliin eteläpuolella. Etelässä katu päättyi roomalaiselle teatterille. Kadun länsisivun keskivaiheilla oli Sigma-nimellä tunnettu puoliympyränmuotoinen aukio, joka rakennettiin 500-luvun alussa. Aukiota reunusti 12 huonetta, joiden lattiat oli päällystetty mosaiikein. Yhden huoneen lattiamosaiikissa esiintyy Tykhe.
Palladiuksen pohjoispäästä lähti kaksi katua, niin kutsuttu Pohjoiskatu akropoliin länsipuolelle ja Sylvanus-katu itään. Sylvanus-kadun etelälaitaa kulki 56 metriä pitkä pylväskäytävä, jonka pylväiden korkeus oli seitsemän metriä. Sylvanus-kadusta erkani niin kutsuttu Laaksokatu kohti koillista akropoliin itäpuolelle. Sen pylväskäytävien pituus oli noin 150 metriä, ja niiden pylväät olivat viisimetriset. Pylväikköosuuden jälkeen katu jatkui satoja metrejä, kunnes ylitti Harod-joen 37 metriä pitkää, kaksikaarista kivisiltaa pitkin. Katu päättyi monumentaaliportille, jonka porttiaukko oli seitsemän metriä leveä.
Agora ja basilika
Bysanttilaisella kaudella rakennettu agora eli kokontumis- ja kauppapaikka sijaitsi pääkatujen risteyksessä Palladius-kadun itäpuolella. Aiemmin agoran pohjoisosan paikalla oli roomalaisaikainen basilika, joka edusti joonialaista tyyliä ja jonka koko oli 70 × 30 metriä. Myöhempi agora oli reunustettu joka sivulta pylväshalleilla. Koska aukio rakennettiin varhaisempien roomalaisaikaisten rakennusten tilalle ja keskelle, sen muoto oli epäsäännöllinen.
Dionysoksen temppeli
Palladius- ja Sylvanus-katujen risteyksessä sijaitsi roomalaisella ajalla rakennettu temppeli, joka on tulkittu Dionysokselle sekä tämän hoitajalle Nysalle omistetuksi temppeliksi. Se ajoitetaan roomalaiselle kaudelle mahdollisesti Marcus Aureliuksen ajalle. Temppeli oli rakennettu korkealle podiumille, ja sille johti portaikko. Temppelin julkisivussa oli neljästä pylväästä koostunut pronaos. Kristityt tuhosivat temppelin 300-luvulla, ja vain sen julkisivu on säilynyt paremmin.
Keskusmuistomerkki
Sylvanus-kadun ja Laaksokadun risteyksessä sijaitsi suurikokoinen muistomerkki, joka oli noin 15 metriä korkea. Siinä oli puolisuunnikkaan muotoinen jalusta, jonka koko oli noin 14 × 12 metriä ja jonka päällä oli korinttilaisia pylväitä ja niiden päällä kaaria ja veistoskoristellut friisit.
Nymfaion ja akvedukti
Sylvanus-kadun varrella Keskusmuistomerkin länsipuolella sijaitsi nymfaion eli lähdekaivo, jossa oli puoliympyrän muotoinen kadulle päin avautunut julkisivu, jossa oli syvennyksiä patsaille ja jonka edessä oli vesiallas. Vesi tuli kaupunkiin ja nymfaionille akveduktista, joka sai alkunsa Gilboa-vuorelta noin seitsemän kilometriä kaupungista lounaaseen. Vesi virtasi nymfaionin altaaseen sen julkisivussa olleiden aukkojen kautta.
Roomalainen teatteri
Skythopoliin roomalainen teatteri sijaitsee Palladius-kadun eteläpäässä. Se rakennettiin joskus 100- ja 200-lukujen taitteessa ja sitä laajennettiin ja kunnostettiin 300-luvulla. Se hylättiin jossakin vaiheessa, mutta toimi jälleen 400–500-luvuilla. Rauniot kaivettiin vuosina 1960–1962.
Teatterissa oli tyypillinen puolikaarenmuotoinen katsomo, joka avautui pohjoiseen päin. Sen halkaisija oli noin 110 metriä ja siinä oli tilaa noin 7 000 hengelle. Kaksi poikittaista diazoma-käytävää jakoi katsomon kolmeen osaan, joista vain alaosan penkkirivit ja keskiosan penkkirivien perustukset ovat säilyneet. Rakennuksen näyttämörakennus eli scaenae frons oli noin 90 metriä pitkä ja noin 21 metriä korkea. Siinä oli kaksi kerrosta, joka oli koristeltu pylväin ja veistoksin.
Amfiteatteri
Roomalaisaikainen amfiteatteri sijaitsi tasangolla kaupunkikeskuksen eteläpuolella. Paikalla oli alun perin hippodromi, ja amfiteatteri rakennettiin myöhemmin sen länsiosan päälle. Ovaalinmuotoisen rakennuksen koko oli noin 102 × 67 metriä, ja sen keskellä olleen areenan pituus oli noin 82 metriä ja leveys noin 47 metriä. Katsomossa oli 10–12 penkkiriviä ja tilaa noin 5 000–7 000 hengelle. Bysanttilaisella kaudella areenanäytäntöjen kieltämisen jälkeen alueelle kehittyi asuntoja sekä kaupallisia ja käsityöteollisuuden rakennuksia.
Läntinen kylpylä
Läntiseksi kylpyläksi kutsuttu rakennus sijaitsi nimensä mukaisesti Palladius-kadun länsipuolella luoteeseen teatterista. Se rakennettiin 300-luvulla. Rakennuksen koko oli noin 100 × 90 metriä. Pylväin ja friisikoristeluin varustettu propylon-portti johti kadulta kylpylän sisäänkäyntipylväikköön ja keskuspihalle. Pihaa ympäröivät kolmelta sivulta pylväskäytävät. Varsinainen kylpyläosa koostui kahdeksasta erikokoisesta salista, joista osa oli lämmitetty hypokausteilla. Rakennus oli koristeltu lattiamosaiikeilla, maalauksilla ja värikkäillä marmoreilla.
Itäinen kylpylä
Niin kutsuttu Itäinen kylpylä sijaitsi agoran ja basilikan itäpuolella etelään Sylvanus-kadusta. Siinä oli hypokaustilla lämmitettu caldarium sekä frigidarium, jonka koko oli noin 20 × 20 metriä. Kylpylä oli koristeltu patsailla, joista on säilynyt osia Dionysoksen, Afroditen, Athenen sekä jonkun keisarin patsaasta.
Leontioksen talo ja synagoga
Kaupungin länsiosassa sijaitsi bysanttilaisella kaudella rakennettu talo, jolle tutkijat ovat antaneet nimen Leontioksen talo eräässä piirtokirjoituksessa esiintyvän nimen mukaan. Siinä oli keskuspiha ja sen ympärillä useita huoneita, joista yksi toimi juutalaisten synagogana. Synagogahuoneen koko oli noin 7 × 7 metriä ja se oli koristeltu lattiamosaiikilla, jossa on kuvattuna muun muassa menora-kynttelikkö, kukkia ja lintuja. Eräs rakennuksen muista huoneista oli koristeltu lattiamosaiikilla, jossa on kuvattuna kohtauksia Odysseiasta.
Samarialaisten synagoga
Nykyisellä Tel Itztaban kukkulalla akropoliin ja kaupunginmuurien pohjoispuolella sijaitsi toinen synagoga. Se on tulkittu samarialaisten synagogaksi, koska eräs sen piirtokirjoituksista on samarialaisella kirjaimistolla kirjoitettua kreikkaa. Synagoga oli basilikan mallinen ja sen apsis suuntautui luoteeseen päin. Rakennuksen lattia oli koristeltu mosaiikein, joissa on kuvattuna muun muassa pieni pyhäkkö, jonka kummallakin puolella on menora-kynttelikkö.
Marian luostari
Tel Itztaban kukkulalla sijaitsi myös Maria-rouvan (Kyria Maria) mukaan nimetty bysanttilainen luostari, joka oli olemassa viimeistään vuonna 567. Luostari sai nimensä lahjoittajastaan, jonka nimi esiintyy omistuspiirtokirjoituksessa. Luostariin kuului kirkko ja useita huoneita, jotka oli koristeltu lattiamosaiikein. Mosaiikeissa oli kuvattuna muun muassa eläinrata sekä eläimiä, kuten leijonia, kameleita ja villikarjuja.
Kirkot
Skythopoliissa kerrotaan olleen 500-luvulla neljä kirkkoa, jotka oli omistettu pyhille Tuomas, Johannes, Prokopios ja Basileios, joista kaksi viimeistä olivat paikallisia pyhiä.
Muut löydökset
Muihin löydöksiin lukeutuu muun muassa roomalaisaikaisen sillan sekä kaupunkiin johtaneiden kivettyjen teiden jäänteitä. Kaupungin nekropolis eli hauta-alue sijaitsi akropoliin koillispuolella muurien ulkopuolella. Sieltä on löydetty esineistöä hellenistiseltä ja roomalaiselta kaudelta.