Kambodžan historia
Rauhanaika

Vietnam miehitti Kambodžaa vuoteen 1989 asti. Vuonna 1991 solmittiin eri osapuolten välillä rauhansopimus ja kuningas Norodom Sihanouk palasi maahan. Maa palautettiin monarkiaksi ja Sihanoukista tuli jälleen kuningas, nyt ilman poliittista valtaa. Hän jätti kruunun vuonna 2004 Norodom Sihamonille. YK:n operaatio UNAMIC perustettiin auttamaan miinanraivauksessa ja tukemaan noin 370 000 pakolaisen paluuta Thaimaasta. YK lähetti maahan 22 000 rauhanturvaajaa, joiden tehtävä oli riisua eri osapuolet aseista ja valvoa demokraattisia vaaleja vuonna 1993.
Vuoden 1993 tasaisten vaalien jälkeen kanssapääministereiksi nimitettiin Kambodžan kansanpuolueen Hun Sen ja monarkistisen Funcinpec-puolueen prinssi Norodom Ranariddh, Norodom Sihanoukin vanhin poika. Hun Sen järjesti verisen vallankaappauksen 7. heinäkuuta 1997, joka syöksi Ranariddhin vallasta. Vuoden 1998 vaalien jälkeen Hun Sen jatkoi ainoana pääministerinä ja Norodom Ranariddh parlamentin puhemiehenä. Kambodžan kansanpuolue voitti myös vuoden 2003 vaalit mutta ei taaskaan saanut yksinkertaista enemmistöä.
Vuonna 2006 Funinpec erotti prinssi Norodom Ranariddhin johdostaan ja maaliskuussa 2007 Norodom Ranariddh tuomittiin poissaolevana vankilaan varojen väärinkäytöstä.
Punakhmerien johtajia tuomitsemaan perustettu tuomioistuin käynnistyi hitaasti vuodesta 2005 alkaen. Yksi liikkeen kärkihahmoista,  Ta Mok kuoli vuonna 2006 ennen kuulustelujen alkua. Nuon Chea joutui oikeuden eteen 2007. Duch eli Kang Kek Ieu tuomittiin 35 vuodeksi vankilaan vuonna 2010.
Vaikka Kambodžan kehitys monilla mittareilla on ollut positiivista, demokratian suhteen kehitys on mennyt huonompaan suuntaan. Pääministeri Hun Sen hallitsee maata yhä autoritaarisemmin ja diktatuurisemmin. Vuoden 2013 vaalit antoivat vielä toivoa demokraattisesta kehityksestä, kun ilmeisestä vilpistä huolimatta oppositio pääsi lähes tasoihin hallitsevan Kambodžan Kansanpuolueen CPP:n kanssa. Kehitysapurahojen varmistamiseksi toteutetusta pohjimmiltaan näennäisestä demokratiasta on alettu luopua. Vuonna 2017 tärkeimmän oppositipuolueen Kambodžan Kansallisen pelastuksen puolueen CNRP.n toiminta kiellettiin ja sen johtaja pidätettiin. Lukuisia journalisteja ja ihmisoikeusaktivisteja on pidätetty tai karkotettu maasta, itsenäisiä radiokanavia ja vapaata lehdistöä on rajoitettu. Brittilehti The Guardian luonnehti Hun Senia "täysivaltaiseksi diktaattoriksi"
Vuoden 2018 vaaleissa pääministeri Hun Senin johtama Kambodžan kansanpuolue voitti kaikki parlamentin 125 paikkaa. Vaaleissa ei ollut lainkaan pääoppositiopuolueen Kambodžan Kansallisen Pelastuspuolueen ehdokkaita, sillä puolue oli kielletty edellisenä vuonna ja sen johtaja oli vankilassa odottamassa tuomiota maanpetoksesta. Vaaleissa oli hallitsevan puolueen lisäksi ehdokkaita tuntemattomista pienpuolueista. Länsimaat, oppositio ja ihmisoikeusjärjestöt pitivät vaaleja epäuskottavina ja vilpillisinä. Vaalit kertoivat karua kieltä Kambodžan demokratian tilasta, käytännössä yksipuoluejärjestelmä sekä Hun Senin 33 vuotta kestänyt itsevaltainen valtakausi jatkuivat. Hun Sen voitti myös vuoden 2023 vaalit. Hän ilmoitti aikovansa siirtää vallan pojalleen Hun Manetille.
Khmer-armeija käymässä sotaan chameja vastaan, reliefi Bayonissa.
Khmervaltakunta hallitsi suurinta osaa Kaakkois-Aasiasta 900-luvulla.
Kuningas Norodom I 1800-luvun loppupuolella.
Yhdysvaltain armeija Kambodžassa vuonna 1970.
Punakhmerien lippu.