Fidesz
Historia > Fidesz päähallituspuolueena: Orbánin toinen pääministerikausi (2010–)

Vuoden 2008 talousromahduksen ja kahdeksan vuoden sosialistihallinnon jälkeen Fideszin kannatus hyötyi Unkarin jatkuvista taloudellisista ongelmista. Puolue nousi takaisin valtaan huhtikuussa 2010 pidetyissä parlamenttivaaleissa, luvaten luoda työpaikkoja, alentaa veroja ja vähentää byrokratiaa ja tehden tiukkaa eroa paitsi sosialisteihin myös äärioikeiston Jobbik-puolueeseen. Toisella kierroksella Fidesz sai lähes 68 % äänistä ja parlamentissa yli kahden kolmasosan enemmistön, mikä antoi sille mahdollisuuden muuttaa perustuslakia. Fidesz kampanjoi yhdessä Kristillisdemokraattisen kansanpuolueen kanssa, ja tämä koalitio on sittemmin uusinut vaalivoittonsa 2014, 2018 ja 2022.
Vuonna 2010 Unkari otti käyttöön medialain, jonka mukaan tarkoitusta varten perustettu medianeuvosto valvoo olennaisia tiedotusvälineitä: uutistoimistoa, radiota ja televisiokanavia. Pääministeri Orbán valitsi medianeuvoston yhdeksäksi vuodeksi. Toisaalta uusi medialaki paransi lähdesuojaa. Vuonna 2011 Fidesz muutti vaalilakia niin, että 45 prosenttia äänistä tuotti kahden kolmasosan enemmistön parlamenttiin. Vuoden 2014 vaaleissa puolue sai uuden vaalitavan mukaisen perustuslaillisen enemmistön, mutta olisi ollut suurin puolue vanhallakin vaalitavalla.
Vuoden 2015 Euroopan pakolaiskriisin yhteydessä Viktor Orbán sanoi Unkarin vetävän pakolaispolitiikassa omaa linjaansa. Vuonna 2016 Unkarin Helsinki-komitean juristi Julia Ivan arvioi, että Unkarista oli tuolloin käytännössä mahdotonta saada turvapaikkaa. Orbánin hallinto rakensi 175 kilometrin mittaisen aidan Serbian rajalle ja uusia aitoja Kroatian ja Romanian väliselle rajalle. Unkarin tiukkaa politiikkaa yhtyivät kannattamaan myös Slovakia, Puola ja Slovenia. Maahanmuuttokriisin yhteydessä 76 prosenttia unkarilaisista vastusti etenkin muslimipakolaisia ja 39 prosenttia kaikkea pakolaisuutta. Myös sisäpoliittisessa kampanjoinnissaan Fidesz käytti hyväkseen pakolaisia, joita puolueen julisteissa varoitettiin tulemasta Unkariin viemään unkarilaisten työpaikkoja.
Vuoden 2018 parlamenttivaaleissa Fidesz voitti jälleen ja muodosti koalition yhdessä kristillisdemokraattien kanssa. Vaalien hallitseva teema oli maahanmuutto, jota Orbán piti perustavanlaatuisena uhkana nykymuotoiselle Euroopalle. Vuoden 2019 kuntavaaleissa Fidesz voitti selvästi, mutta myös menetti kannatustaan. Opposition äänisaalis kasvoi, koska se yhdistyi ja syytti valtapuolue Fidesziä korruptiosta.
Samoin vuonna 2019 Fidesz oli europarlamenttivaaleissa Unkarin ylivoimaisesti vahvin puolue (56,52 % äänistä, 13 paikkaa 21:stä). Europarlamentissa sen jäsenyys konservatiivisessa EPP-ryhmässä kuitenkin sai yhä ankarampaa kritiikkiä ja päättyi lopulta 2021.
Kevään 2022 parlamenttivaaleissa Fideszin ja kristillisdemokraattien koalitio sai jälleen kahden kolmasosan enemmistön parlamenttipaikoista (135 paikkaa 199:stä). Ukrainan sodan juuri alettua puolueen vaalikampanjointi keskittyi näyttävästi "rauhaan" ja lupaukseen pitää Unkari erossa sodasta.
Kaksi vuotta myöhemmin, europarlamenttivaaleissa 2024, suunta näytti kääntyvän: hallitus ei ollut pystynyt torjumaan inflaatiota ja hintojen nousua, tyytymättömyys korruptioon kasvoi, ja lasten hyväksikäyttäjän rikostoveruudesta tuomitun miehen armahtaminen, ilmeisesti tämän hyvien suhteiden ansiosta, nostatti skandaalin, jota ei haihduttanut edes puolueen kahden merkittävimmän naispoliitikon, armahduspäätöksen allekirjoittajien presidentti Katalin Novákin ja tuolloisen oikeusministerin Judit Vargan ero. Fideszin tulos oli sen eurovaalihistorian huonoin, 44,82 % äänistä ja 11 paikkaa, ja Judit Vargan entisen puolison ja puolueen sisäpiiriläisen Péter Magyarin uusi oppositiopuolue TISZA nousi vakavaksi haastajaksi (29,60 % äänistä ja 7 paikkaa). Europarlamentissa Fidesz siirtyi oikealle laidalle perustaen yhdessä itävaltalaisten ja tšekkiläisten oikeistopopulistipuolueiden kanssa uuden Patriootit Euroopan puolesta -ryhmän.