stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kielet Eurovision laulukilpailussa
Puuttuvat kielet

Euroopan maiden virallisista kielistä Euroviisuissa ei ole vielä kertaakaan kuultu laulua kokonaan azeriksi, sillä Azerbaidžan on laulanut vain englanniksi. Vuonna 2024 maata edusti ensimmäistä kertaa osittain azerinkielinen kappale, kun Fahree ja İlkin Dövlətov esittivät kappaleensa Özünlə apar. Vuoden 2012 Azerbaidžanin edustaja Səbinə Babayeva on kuitenkin levyttänyt kappaleensa When the Music Dies kokonaan azeriksi nimellä Gəl ja vuonna 2014 Dilarə Kazımova kappaleensa Start a Fire nimellä Bir qığılcım.
Monacolta ei ole kuultu monegassia eikä Alankomailta friisiä. Belgia ja Luxemburg eivät ole koskaan käyttäneet kolmatta kieltään saksaa. Kypros ei ole myöskään käyttänyt toista kieltään turkkia.
Espanjan ja Ranskan alueella puhuttavaa baskin kieltä ei ole Euroviisuissa kuultu, mutta Espanjan edustajista kaksi on levyttänyt viisunsa myös baskiksi: Salomé vuoden 1969 voittokappaleensa Vivo cantando nimellä Kantari bizi naiz ja Mocedades vuoden 1973 laulunsa Eres tú äidinkielellään nimellä Zu zara.
Norjan Sverre Kjelsbergin ja Mattis Hættan kappaleessa Sámiid ædnan vuonna 1980 kuultiin saamea laulun nimen verran. Myös vuoden 1960 Nora Brockstedtin kappaleen nimellä Voi voi kuvattiin saamenkielistä huudahdusta (Vuoi vuoi). Seuraavan kerran vuonna 2019 KEiiNOn kappaleessa Spirit in the Sky kuultiin lause pohjoissaameksi. Kokonaan saamenkielistä laulua ei ole vielä esitetty.  Niin olisi voinut tapahtua kuitenkin vuonna 2008, jolloin Norjan karsinnoissa oli mukana Ann-Mari Andersenin pohjoissaamenkielinen kappale Ándagassii. Vuoden 2017 karsinnassa pohjoissaameksi esiintyi Elin & The Woods kappaleella First Step in Faith (Oadjebasvuhtii). Eteläsaamen kieltä kuultiin Ruotsin karsinnoissa 2015, kun Jon Henrik Fjällgren esitti kappaleensa Jag är fri (Manne leam frijje), ja 2017 Aninian kanssa kappaleen En värld full av strider (Eatneme gusnie jeenh dåaroeh).
Tanskaa voisi edustaa myös färsaarelainen tai grönlantilainen artisti fääriksi tai grönlanniksi, mutta näin ei ole tapahtunut. Vuoden 1979 Tanskan karsinnassa kuultiin fääriksi Annika Hoydalin Bølgen ja grönlanniksi Rasmus Lyberthin Faders bøn. Toisen kerran grönlantia kuultiin vuoden 2019 karsinnassa, kun Julie & Nina käyttivät sitä kappaleessaan League of Light ja sijoittuivat toiseksi.
Britannian edustajat ovat laulaneet pelkästään englanniksi, eli maan vähemmistökieliä kymriä ja gaelia ei ole Euroviisuissa kuultu. Skottilainen Alasdair Gillies on levyttänyt Sandie Shaw'n vuoden 1967 voittokappaleen Puppet on a String gaeliksi nimellä Gille-mirein.
Kymriä ja lisäksi kazakkia voi kuitenkin kuulla Lasten Euroviisuissa.
Aiheesta muualla

Eurovision laulukilpailun viralliset sivut (englanniksi)
It’s Not Unusual

| It’s Not Unusual Tom Jones |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1965
 Tuottaja(t): Peter Sullivan
 Tyylilaji: pop rock, blue-eyed soul
 Levy-yhtiö: Parrot Records
Tom Jonesin muut julkaisut
| Along Came Jones 1965 | It’s Not Unusual 1965 | A-Tom-ic Jones 1966 |
It’s Not Unusual on Tom Jonesin studioalbumi vuodelta 1965.
Kappaleet

It’s Not Unusual – 2.08 (säv. Gordon Mills & Les Reed)
Memphis, Tennessee – 2.39 (säv. Chuck Berry)
I Need Your Loving – 2.44
Watcha Gonna Do – 3.06
Skye Boat Song – 2.57 (säv. trad.)
Worried Man – 2.36 (trad., sov. Mills)
Once Upon a Time – 2.08 (säv. Mills)
Autumn Leaves – 3.07
It’s Just a Matter of Time – 2.33
Spanish Harlem – 3.17
If You Need Me – 2.39
When the World Was Beautiful – 2.18
Jack O’Callahan

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Jack O’Callahan |  Jack O’Callahan |  Jack O’Callahan |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lake Placid 1980 | jääkiekko |  |
Jack O'Callahan (s. 24. heinäkuuta 1957) on entinen yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja.
Callahan aloitti opintonsa Bostonin yliopistossa 1975. Kaudet 1977–1979 hän toimi yliopistojoukkueensa kapteenina. Chicago Blackhawks varasi hänet NHL:ään 1977 varaustilaisuuden kuudennella kierroksella numerolla 96. Samana vuonna Calgary Cowboys varasi hänet WHA:han varaustilaisuuden kahdeksannella kierroksella numerolla 68. Valmistumisensa jälkeen hänet valittiin 1979 Yhdysvaltojen jääkiekkomaajoukkueeseen. Hän osallistui vuoden 1979 MM-kisoihin ja seuraavan vuoden talviolympialaisiin, jossa Yhdysvallat teki jymy-yllätyksen ja voitti olympiakultaa. Kolme päivää ennen turnauksen alkua pidetyssä harjoitusottelussa O'Callahan loukkasi polvensa Valeri Vasiljevin taklauksesta. Hän palasi kentälle kuitenkin ratkaisevaan otteluun Neuvostoliittoa vastaan ja taklasi heti ensimmäisessä vaihdossa neuvostoliittolaista pelaajaa riistäen tältä kiekon. Yhdysvallat teki seuranneesta vastahyökkäyksestä maalin ja tasoitti ottelun.
Olympiaturnauksen jälkeen O'Callahan aloitti ammattilaisuransa. Kaksi ensimmäistä kautta (1980–1982) menivät AHL:ssä, mutta kaudella 1982–1983 hän pääsi pelaamaan NHL:ssä Chicagon paidassa 44 ottelua. O'Callahan pelasi Chicagossa vuoteen 1987 saakka, jolloin hän siirtyi New Jersey Devilsiin. Kahden Devilsissä pelatun kauden jälkeen hän edusti Yhdysvaltoja vielä 1989 MM-kisoissa ennen uransa lopettamista. Yhteensä O'Callahan teki NHL:n runkosarjassa 389 ottelussa 27 maalia ja 104 syöttöä eli 131 tehopistettä. Pudotuspeleissä syntyi 32 ottelussa 4 maalia, 11 syöttöä eli 15 tehopistettä.
Aiheesta muualla

Jack O’Callahan The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
O'Callahan legendsofhockey.netissä
Yhdysvaltain joukkue – Talviolympialaiset 1980
1 Janaszak |
3 Morrow |
5 Ramsey |
6 Baker |
8 Silk |
9 Broten |
10 Johnson |
11 Christoff |
15 Wells |
16 Pavelich |
17 O’Callahan |
19 Strobel |
20 Suter |
21 Eruzione |
23 Christian |
24 McClanahan |
25 Schneider |
27 Verchota |
28 Harrington |
30 Craig |
Valmentaja Brooks
Ihmissilmä

Ihmisen silmä on kolmen kalvon muodostama "pallo", silmämuna, jonka näköhermo ja silmälihakset kiinnittävät silmäkuoppaan.
Rakenne

Silmän valoa aistivat solut (sauvat ja tapit) muodostavat yhdessä niistä lähtevien hermosolujen kanssa levymäisen verkkokalvon, joka sijaitsee silmän takaosassa ja jonka hermosolut yhdistyvät lopulta näköhermoksi. Tavallisesti ihmisellä on kolmenlaisia tappisoluja, jotka aktivoituvat herkimmin punaisesta, vihreästä ja sinisestä valosta. Sauvasoluja on vain yhdenlaisia: ne eivät kykene yksinään erottelemaan värejä, mutta toimivat tappisoluja paremmin hämärässä. Karkeasti ottaen voidaan sanoa, että tappisolut reagoivat väreihin, kun taas sauvasolut mahdollistavat hämärässä näkemisen.
Silmämunan kalvoista uloin on kovakalvo (sclera). Silmän etuosassa sijaitsee hieman kupera, kellonlasin muotoinen sarveiskalvo (cornea), joka on läpinäkyvä.
Kovakalvon alla on suonikalvo (chorioidea), missä silmävaltimot ja -laskimot muodostavat tiheän suoniverkon. Suonikalvo on kovakalvoon liittynyt kaikkialla paitsi silmämunan etuosassa, missä se väliseinän tavoin painuu silmämunan onteloon heti sarveiskalvon takana. Tämän väliseinän keskellä on pyöreä reikä, mustuainen (pupilli), ja sitä "ympäröivä" värillinen reunus värikalvo eli iiris. Iiriksessä olevat säteittäiset lihakset ja sen reunaa kiertävä rengaslihas voi laajentaa tai supistaa värikalvoa, jolloin se peittää mykiöstä joko suuremman tai pienemmän osan. Suonikalvossa on heti värikalvon takana rengasmainen paksunnos, sädekehä, jossa on samanlaisia ja samalla tavalla toimivia lihaksia kuin värikalvossakin. Sädekehään kiinnittyy ohuilla  ripustinsäikeillä lasikirkas kaksoiskupera mykiö eli linssi, joka taittaa ulkoapäin tulevat valosäteet ja luo 180 astetta kiertyneen pienoiskuvan verkkokalvolle. Näkökentän vasen puoli tulee siis verkkokalvon oikealle ja oikea vasemmalle, samoin alapuoli ylös ja yläpuoli alas.
Sisin silmämunan kalvoista on verkkokalvo (retina), joka on suonikalvon sisäpinnalle levinnyt näköhermon pää. Verkkokalvo verhoaa vain silmämunan taempaa puoliskoa. Siinä ovat silmän valoherkät solut, sauva- ja tappisolut.
Silmämunaa suojelee ulkoapäin ihopoimujen muodostamat ylempi ja alempi silmäluomi, joiden vapaa reuna on silmäripsien reunustama. Kolmas silmäluomi on vilkkuluomi, joka on ihmisellä surkastunut. Se näkyy silmän sisäkulmassa vain pienenä punertavana jäänteenä. Silmäluomien sisäpintaa sekä silmän näkyvää osaa, "valkuaista", sarveiskalvoa lukuun ottamatta, peittää sidekalvo (conjunctiva).
Väri

Perimä määrää silmien värin. Yleisimmät värit ovat ruskea, sininen ja vihreä.
Kyyneleet

Silmämunan pinnan pitää kosteana kyynelneste, joka syntyy silmäkuopan ulkoseinässä olevassa kyynelrauhasessa. Tämän rauhasen ulosvievät putket päättyvät sidekalvopussiin ylemmän silmäluomen sisäpinnalle. Sidekalvopussin sisäreunasta alkaa kyynelkanava kaksiaukkoisena ja päättyy nenäonteloon. Kyynelkanavan alkuosassa on laajennus eli kyynelpussi. Päivisin neste poistuu silmästä kyynelkanavan kautta, mutta öisin suurin osa siitä haihtuu ja jättää jälkeensä likaa, kuolleita soluja ja kivennäisaineita eli rähmää. Tulehduksen aikaan rähmää muodostuu paljon valkosoluista, tulehdusjätteistä ja mikrobien eritteistä.
Näköaistimuksen synty

Itse näköaistimus syntyy aivoissa, kun sinne saapuu tietoa hermoimpulsseina näkörataa pitkin aistinsolujen välityksellä. Kuvan tulkitseminen alkaa verkkokalvolla ja jatkuu talamuksessa sekä isoaivojen primaarisella näköalueella takaraivolohkossa, jonka jälkeen informaation käsittely hajaantuu useille eri alueille isoaivokuorella. Verkkokalvolla kuva on "ylösalaisin", ja on väitetty, että aivot kääntävät kuvan oikein päin. Viimeaikaisen tutkimuksen valossa näyttää siltä, että mitään kääntämistä ei tapahdu.
Sokea piste

Verkkokalvo peittää silmän takaosan sisäpintaa kaikkialta muualta paitsi näköhermonpään kohdalta. Näköhermonpää sijaitsee silmänpohjassa tarkan näkemisen pisteestä nenään päin n. 3-4 mm. Koska näköhermonpäässä ei ole verkkokalvoa, siitä aiheutuu näkökenttään ns. fysiologinen sokea piste. Silmänpohjan nenänpuoleinen alue vastaa näkökentässä ohimonpuoleista osaa, joten sokea piste sijaitsee katseen kohdistuspisteestä n. 15 astetta ohimoon päin. Sokea piste on laajuudeltaan 5 astetta (kohdistuspisteestä n. 13-18 astetta ohimoon päin). Molempien silmien sokea piste on kohdistuspisteen ohimonpuolella, joten yhteisnäössä toisen silmän näkökenttä kattaa toisen silmän sokean pisteen.
Sokean pisteen voi demonstroida seuraavasti: Katso alla olevan kuvan pistettä oikealla silmällä. Voit havainnoida tähden katsoessasi pistettä kaikilla muilla etäisyyksillä paitsi katsoessasi ruutua n. 40 cm:n päässä silmistäsi, pienellä kuvaruudulla. Kuvaruudun koosta riippuvalla etäisyydellä tähti katoaa näkyvistä, koska siitä muodostuva kuva muodostuu silmänpohjassa näköhermonpään kohdalle = fysiologisen sokean pisteen kohdalle. Vasemmalla silmällä tähteä katsoesasi puolestaan pallukka häviää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ihmissilmä Wikimedia Commonsissa
Ihmisen silmän rakenne. Huomaa, ettei kaikkien eläinten silmien rakenne ole sama kuin ihmisellä.
Silmänliikuttajalihakset
Yleisin ihmissilmän (värikalvon) väri Suomessa on sininen. Tavallisin silmien väri maailmanlaajuisesti on ruskea.

Silmän evoluutio
Hyvää Suomesta -merkki

Hyvää Suomesta -merkki
Hyvää Suomesta -merkki on suomalaisten pakattujen elintarvikkeiden alkuperämerkki. Merkki on vapaaehtoinen ja sitä voivat käyttää elintarvikevalmistajat, jotka valmistavat tuotteitaan Suomessa, suomalaisista raaka-aineista. Lisäksi merkin käyttäjältä edellytetään Ruokatieto Yhdistys ry:n jäsenyyttä. Merkki tunnetaan yleisessä kielenkäytössä myös nimellä Joutsenlippu.
Vuonna 2023 Hyvää Suomesta -merkki äänestettiin Suomen viidenneksi arvostetuimmaksi tuotemerkiksi Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -kyselyssä.
Hyvää Suomesta -merkki julistaa Suomalaisen ruoan päivää 4. syyskuuta. Päivää on juhlittu vuodesta 2019 alkaen.
Kriteerit

Hyvää Suomesta -merkkiä saa käyttää kriteerit täyttävän ruokatuotteen pakkaukseen tai etikettiin painettuna sekä tämän tuotteen mainonnassa. Hyvää Suomesta -merkillä varustettu elintarvike on valmistettu ja pakattu Suomessa suomalaisista raaka-aineista. Kaikki liha, kala, kananmuna ja maito ovat 100 % suomalaisia. Kun kaikki lopputuotteeseen käytetyt raaka-aineet lasketaan yhteen, on suomalaisuusasteen oltava vähintään 75 %. Käytännössä kaikkien tuotteiden raaka-aineiden kotimaisuuden keskiarvo on tällä hetkellä noin 95 %.
Merkki on tuotekohtainen. Hyvää Suomesta -merkin omistaa ja sitä hallinnoi Ruokatieto Yhdistys ry. Merkin käyttäjät ovat yhdistyksen jäseniä ja rahoittavat toiminnan jäsenmaksuillaan.
Lopputuotteen suomalaisuusaste lasketaan raaka-aineiden määrästä valmistusreseptin mukaan, ennen esimerkiksi hauduttamista tai paistamista. Lisättyä vettä ei lasketa raaka-aineeksi. Valmistaja tai valmistuttaja voi käyttää merkkiä vain merkin kaikki kriteerit täyttävissä elintarvikkeissa.
Hyvää Suomesta -merkki on joko tuotepakkaukseen tai sen etikettiin painettu merkki.  Käyttöoikeus on tuotekohtainen eli samalla valmistajalla voi olla tuotteita, joissa on Hyvää Suomesta -merkki sekä sellaisia, joissa sitä ei ole.  Merkkiä saa käyttää mainonnassa vain Hyvää Suomesta -merkittyjen tuotteiden yhteydessä.
Valvonta

Hyvää Suomesta -merkin käytön oikeellisuutta valvotaan auditoinnein. Ulkopuoliset auditoijat käyvät yrityksissä tarkastamassa käytäntöjä noin kolmen vuoden välein.
Auditointi tehdään kaikille uusille merkkiä käyttäville jäsenyrityksille vuoden sisällä Ruokatieto Yhdistys ry:n jäseneksi liittymisestä ja tämän jälkeen noin kolmen vuoden välein. Tarvittaessa auditointeja voidaan tehdä myös ennen kuin edellisestä auditoinnista on kulunut kolme vuotta. Valvontaa suorittaa vuosittain 4-6 auditoinnin ammattilasta.
Valvontakäynnin yhteydessä yritysten on todennettava Hyvää Suomesta -merkittyjen tuotteiden kotimaisten ainesosien alkuperä. Maininta on löydyttävä ostoasiakirjoista, omavalvonta-aineistosta tai muusta aineistosta kirjallisena. Tässä noudatetaan elintarvikelain säädöksiä: yrityksen on pystyttävä jäljittämään ostamansa tuotteet yhden askeleen taaksepäin.  Muiden kuin kotimaisten raaka-aineiden alkuperää ei tarkisteta Hyvää Suomesta -merkin auditoinneissa. Tehdaskäynti tehdään, mikäli auditoija tarkastushetkellä näkee sen tarpeelliseksi.
Hyvää Suomesta -tuotteiden kotimaisuusaste lasketaan reseptistä. Siksi myös reseptit tarkistetaan ja varmistetaan, että kotimaisuusaste on laskettu oikein ja täyttää merkin kriteerit.
Tarina

Hyvää Suomesta -merkki julkistettiin joulukuussa 1993. Taustalla oli halu vahvistaa suomalaisen ruuan mielikuvaa tilanteessa, jossa markkinat olivat EU-jäsenyyden myötä avautumassa kansainväliselle kilpailulle. Hyvää Suomesta -merkin haluttiin luotettavasti ja selkeästi kertovan elintarvikkeiden suomalaisesta alkuperästä.
Merkin on suunnitellut professori Kyösti Varis. Alkuperän esille tuomiseksi merkkiin sisällytettiin sekä Suomen lippu että kansallislintu laulujoutsen. Sen nähtiin kuvastavan niitä arvoja, mitä merkinkin haluttiin viestittävän: puhtautta, ympäristön huomioimista ja suomalaisuutta. Hyvää Suomesta -merkkiä ryhdyttiin kutsumaan joutsenlipuksi.
Ensimmäiseksi Hyvää Suomesta -merkki ilmestyi Atrian makkaraan ja levisi nopeasti leipiin sekä maito- ja lihatuotteisiin. Vuonna 2023 merkki on käytössä 350 elintarvikevalmistajalla noin 12 000 tuotteessa. Tuotteita on nykyään useissa tuoteryhmissä.
Merkin käyttökriteereitä on tiukennettu kaksi kertaa 20-vuotisen taipaleen aikana. Aluksi käyttöoikeuteen riitti tietty osuus tuotteen tuotannon arvosta. Kuitenkin pian haluttiin täsmentää, että työn lisäksi raaka-aineet tulee olla omasta maasta niin suurelta osin, kun se käytännössä on mahdollista. Kansainvälisten lihaskandaalien myötä raaka-ainevaatimus tiukennettiin lihan, maidon, kanamunien ja kalan osalta 100 % kotimaisuudeksi.
Vuonna 2012 merkin yhteyteen liitettiin uusi viestinnällinen konsepti ”Ruokaa omasta maasta”, joka esiintyy tekstinä lipussa alkuperäisen Hyvää Suomesta -merkin ympärillä. Uudistuksen taustalla oli tarve nostaa merkin näkyvyyttä ja tuoda yrityksille tuoreempi tapa suomalaisen ruuan merkitsemiseksi - muuttamatta itse merkkiä. Ruokaa omasta maasta -tunnus tuli Hyvää Suomesta -merkin rinnalle, joten pakkauksissa näkyy molempia merkkejä. Sisältö on kuitenkin sama: merkki kertoo tuotteen kotimaisuudesta. Uuden tunnuksen yhteydessä myös selkeytettiin Hyvää Suomesta -merkin viestintää ja jätettiin nimi "joutsenlippu" pois. Merkkiä kutsutaan nimellä Hyvää Suomesta -merkki, joka kuvaa "joutsenlippu" nimitystä paremmin merkin sisältöä.
Aiheesta muualla

Hyvää Suomesta -merkin kotisivut
Hyvää Suomesta -merkin rinnalle vuonna 2012 lanseerattu Ruokaa omasta maasta -tunnus
Ilmavoimien soittokunta

Ilmavoimien Big Bandin konsertti Jyväskylässä huhtikuussa 2016
Ilmavoimien soittokunta (lyhenne ILMAVSK) on Luonetjärven varuskunnassa Jyväskylässä toimiva ilmavoimien virallinen sotilassoittokunta. Ilmavoimien soittokunnan tehtävänä on sotilasmusiikkitoiminta ilmavoimissa ja Keski-Suomen alueella.
Soittokunta perustettiin vuonna 1977 nimellä Luonetjärven Varuskuntasoittokunta (LuoSK). Soittokunta siirrettiin vuonna 1990 Ilmavoimien Viestikoulun (nykyinen Ilmasotakoulu) alaisuuteen. Nykyinen nimi on ollut käytössä vuodesta 1990 lähtien.
Nykyhetket

Soittokunnan päällikkökapellimestarina toimii musiikkimajuri Jaakko Nurila ja apulaiskapellimestarina kapteeni Timo Raudasoja ja yliluutnantti Mikko Tourunen.
Soittokunta esiintyy pääosin Ilmavoimien Big Band -kokoonpanolla.
Äänitteet

Soittokunta on julkaissut seuraavat levyt:
Ilmasoitto (m1980)
Laivue laulaa ja soi (1981)
Hallinportti (1981)
Iltalennolla (1996)
Musta lippu yhdistää yhdessä Jokilaakson Laulajien ja Petter Ohlsin kanssa (2000)
Karjala kaipaa... yhdessä Jokilaakson Laulajien ja Petter Ohlsin kanssa (2004)
Sydän Suomessa (2008)
Aaltoja / Waves (2016)
KAJO (2017).
Maisemakuvia Suomesta feat. Pepa Päivinen (2019)
Aiheesta muualla

Ilmavoimien soittokunnan konserttikalenteri
Ilmavoimien soittokunnan kotisivut
Ilmavoimien soittokunnan Facebook-sivut
Sotilasmusiikin Youtube-kanava
Idännikatori

| Idännikatori |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Nikatorit Nicatoridae
Suku::  Nikatorit Nicator
Laji::  gularis
Kaksiosainen nimi
 Nicator gularis  Hartlaub & Finsch, 1870 
Katso myös
   Idännikatori Wikispeciesissä   Idännikatori Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Idännikatori (Nicator gularis) eli aiemmalta nimeltään helmibulbulilepinkäinen on eteläisessä Afrikassa elävä nikatoreihin kuuluva varpuslintu. Bulbulilepinkäisten suku on toisinaan sijoitettu kuuluvaksi bulbulien, lepinkäisten tai afrikanlepinkäisten heimoon. Nykyään muun muassa ITIS katsoo sen kuuluvan bulbuleihin
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan idännikatori on noin 21 cm. Lajin pää, selkä, pyrstö ja siivet, lukuun ottamatta valkoisia siipisulkien kärkiä, ovat väriltään oliivinvihreän ruskehtavat. Vatsa on väriltään valkea. Linnun nokka ja koivet ovat väriltään harmaat. Pyrstö on pitkähkö.
Elinympäristö, elintavat ja ravinto

Idännikatorit elävät metsä-, pensas- ja ruohikkoalueilla, usein veden, esimerkiksi jokien, läheisyydessä. Yleensä lajin yksilöt elävät yksin. Laji on arka ja piileskee mielellään lehvästön suojissa, mutta se paljastaa itsensä usein laulullaan.
Laji tekee harvahkon pesänsä oksista ja risuista maanpinnan lähistölle pensaikkoon. Naaras munii yleensä kahdesta kolmeen valkeaa munaa.
Ravintonaan idännikatorit käyttävät pääasiassa selkärangattomia.
Isaac Peral (C1)

| Isaac Peral |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  SECN, Cartagena
Kölinlasku:  19. kesäkuuta 1923
Laskettu vesille:  31. maaliskuuta 1927
Palveluskäyttöön:  18. heinäkuuta 1928
Poistui palveluskäytöstä:  30. tammikuuta 1950
Tekniset tiedot
Uppouma:  925 t (pinnalla) 1 144 t (sukellus)
Pituus:  73,3 m
Leveys:  6,6 m
Syväys:  5,7 m
Koneteho:  2 × Vickers-dieselmoottoria 1 000 hv 2 ×  sähkömoottoria 375 hv
Nopeus:  16,5/8,5 solmua
Miehistöä:  40
Aseistus
Aseistus:  6 × 533 mm torpedoputkea 1 × 76 mm/45 ilmatorjuntatykki
Isaac Peral (runkonumero C1) oli Espanjan laivaston vuonna 1927 vesille laskettu C-luokan sukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin SECN:ltä Cartagenasta, missä köli laskettiin 19. kesäkuuta 1923. Alus laskettiin vesille 31. maaliskuuta 1927 nimellä C1 ja otettiin palvelukseen 18. heinäkuuta 1928.
Palvelus

Alus nimettiin 1930 Isaac Peraliksi, mutta sen numero säilytettiin. Kansallismielisten lentokoneet upottivat Barcelonan satamassa olleen aluksen, mutta hylky nostettiin 1938. Aluksen vaurioita ei kuitenkaan korjattu, vaan sitä käytettiin maalilaivana ja se romutettiin 1948.
Isamaaliit

Isamaaliit voi tarkoittaa seuraavia:
Isänmaan liitto (Isamaaliit), Virossa vuosina 1935–1940 puolueet korvannut organisaatio
Isänmaaliitto (Isamaaliit), Virossa vuosina 1995–2006 toiminut kosnervatiivipuolue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Isamaaliit”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kiinan siviili-ilmailuhallinto

| Kiinan siviili-ilmailuhallinto |
| --- | --- |
 CAAC:n päämaja Pekingissä.
Perustettu:  1949
Perustaja:  Kiinan kansantasavalta
Toimiala:  siviili-ilmailu
Päämaja:  Dongcheng, Peking
Johtaja:  Li Jiaxiang
Aiheesta muualla
www.caac.gov.cn
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiinan siviili-ilmailuhallinto (yksink.: 中国民用航空局; perint.: 中國民用航空局; pinyin: Zhōngguó Mínyòng Hángkōng Jú, engl. Civil Aviation Administration of China, lyh. CAAC), aiemmin Kiinan siviili-ilmailun yleishallinto (yksink.: 中国民用航空总局; perint.: 中國民用航空總局; pinyin: Zhōngguó Mínyòng Hángkōng Zongjú, engl. General Administration of Civil Aviation of China) on Kiinan kansantasavallan liikenneministeriön alaisuudessa toimiva kansallinen ilmailuviranomainen. Se valvoo siviili-ilmailua ja tutkii lento-onnettomuuksia Kiinassa. Sen päämaja on Dongchengin alueella Pekingissä.
Historia

CAAC perustettiin 2. marraskuuta 1949, pian Kiinan kansantasavallan perustamisen jälkeen, hallitsemaan maan kaikkea siviili-ilmailua sekä tarjoamaan kaupallisia lentopalveluita (Neuvostoliiton Aeroflotin tapaan). Se toimi aluksi Kansan vapautusarmeijan ilmavoimien alaisuudessa.
Vuonna 1963 Kiina teki poikkeuksen marxilaisesta omavaraisuuden periaatteesta ja osti kuusi Vickers Viscountia Yhdistyneestä kuningaskunnasta. Vuonna 1971 CAAC osti neljä Hawker Siddeley Tridentiä Pakistan International Airlinesilta, ja osti saman vuoden elokuussa kuusi Trident 2E:tä suoraan valmistajalta. CAAC teki myös alustavan varauksen kolmesta Concordesta. Presidentti Nixonin vieraillessa vuonna 1972 Kiinassa CAAC tilasi kymmenen Boeing 707 -konetta. Joulukuussa se lainasi ennenkuulumattomasti 40 miljoonaa puntaa lännen pankeilta rahoittaakseen 15 uuden Tridentin hankinnan. Kaukolentonsa CAAC lensi 1970- ja 1980-luvulla Neuvostoliitossa valmistetuilla Iljušin Il-62 -koneilla.
Vuonna 1980 CAAC siirrettiin suoraan valtioneuvoston alaisuuteen.
CAAC jaettiin vuonna 1987 kuudeksi lentoyhtiöksi, jotka nimettiin toiminta-alueidensa mukaan. Siitä lähtien CAAC on toiminut vain ilmailuviranomaisena. Se liitettiin uuden liikenneministeriön alaisuuteen maaliskuussa 2008.