stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Harparskog-linja

Harparskog-linja oli suomalaisten talvisodan jälkeen 1940–1941 Hangon vuokra-alueen rajalle rakentama kantalinnoitettu pääpuolustusasema. Linja ei ehtinyt täysin valmistua jatkosodan alkuun mennessä eikä sitä käytetty varsinaisissa sotatoimissa Hangon rintamalla. Puolustuslinjan olemassaolo mahdollisti kuitenkin joukkojen siirron Hangon alueelta itään heinä-elokuussa 1941. Linjan rakentamisesta vastasi kapteeni, myöhemmin majuri M. Kuumola. Linja ulottui lännestä Bromarvin Vättlaxissa sijainneesta Vestervikistä itään aina Skärlandetin saaren eteläpuolelle Baggön alueelle saakka.
Toukokuun lopulla 1941 Harparskog-linjalla oli valmiina 46 betonibunkkeria ja 141 oli rakenteilla. Korsuja oli valmiina 46 ja 13 rakenteilla, tykkiasemia oli valmiina 70 ja 12 rakenteilla ja konekivääripesäkkeitä oli 113 ja 12 rakenteilla. Linjalle oli rakennettu yhteensä 57,8 kilometriä piikkilankaestettä ja 3,8 kilometriä panssarivaunuestettä. Hankoniemen poikki kulki yhtenäinen panssarivaunueste jonka takana olivat taisteluhaudat ja niiden takana taas bunkkerit ja korsut.
Harparskog-linjan rakenteet ovat säilyneet suurelta osin. Linjan muistomerkki sijaitsee paikassa jossa marsalkka Mannerheim otti 15. joulukuuta 1941 vastaan Hangon rintaman joukkojen ohimarssin.  Linjan nimi tulee kylästä, jonka läpi se kulkee.
Aiheesta muualla

Kimmo Nummelan Hangon rintama-sivusto : Harparskog-linja (Arkistoitu – Internet Archive)
Hanøyn kirkko

| Hanøyn kirkko Hanøy kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Hadsel, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Sør-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1914
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hanøyn kirkko (norj. Hanøy kirke) on Hadselin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1914.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hanøyn kirkko Wikimedia Commonsissa
Harvey Vale

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Harvey James Vale
Syntymäaika: 11. syyskuuta 2003
Syntymäpaikka: Haywards Heath, Englanti
Pelipaikka: keskikenttä
Pituus: 181 cm
Seura
Seura: Chelsea FC
Pelinumero: 39
Junioriseurat
–2016: Fulham
2016–2021: Chelsea
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2021– | Chelsea | 0 | (0) |
| 2022–2023 | → Hull City | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 13. kesäkuuta 2023.
Harvey James Vale (s. 11. syyskuuta 2003 Haywards Heath) on englantilainen jalkapalloilija, joka pelaa keskikenttänä ja laitalinkkinä Chelseassa ja Englannin alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Vale on 181 senttimetriä pitkä ja vasenjalkainen.
Valella on Chelseassa sopimus vuoden 2025 kesään asti. Hän on Chelsean kasvatti mutta oli lainalla Hull Cityssa vuoden 2022 syksystä tammikuuhun 2023 asti. Chelsean edustusjoukkueessa Vale on pelannut viisi cup-ottelua. Englannin nuorten maajoukkueissa hän on pelannut 24 ottelua, joissa hän on tehnyt kolme maalia. Lokakuussa 2022 Transfermarkt arvioi Valen arvon olleen kaksi miljoonaa euroa.
Aiheesta muualla

Harvey Vale Chelsean sivuilla
Chelsea – Englannin Valioliiga
1 Sánchez |
2 Disasi |
3 Cucurella |
4 Adarabioyo |
5 Badiashile |
6 Colwill |
7 Neto |
8 Fernández |
10 Mudryk |
11 Madueke |
12 Jörgensen |
13 Bettinelli |
14 Félix |
15 Jackson |
17 Chukwuemeka |
18 Nkunku |
19 Sancho |
20 Palmer |
21 Chilwell |
22 Dewsbury-Hall |
24 James |
25 Caicedo |
27 Gusto |
29 Fofana |
31 Casadei |
37 Kellyman |
38 Guiu |
40 Veiga |
45 Lavia |
47 Bergström |
  Ângelo |
Manageri Maresca
Göteborgin taidemuseo

| Göteborgin taidemuseo> Göteborgs konstmuseum |
| --- | --- |
 Museorakennus vuonna 2013.
Tyyppi:  taidemuseo
Perustettu:  1923
Sijainti:  Göteborg, Ruotsi
Kokoelman koko:  n. 70 000 teosta
Vierailijoita vuodessa:  n. 250 000
Kotisivut:  Göteborgs konstmuseum
Göteborgin taidemuseo (ruots. Göteborgs konstmuseum) on Göteborgin Götaplatsenilla sijaitseva Ruotsin merkittävimpiin kuuluva taidemuseo, joka tunnetaan erityisesti 1880- ja 1890-lukujen pohjoismaisen taiteen kokoelmistaan. Museon juuret ovat Göteborgin museon taideosastossa, jota ovat täydentäneet monet lahjoitukset. Nykyinen päärakennus vihittiin käyttöön vuonna 1925. Sen suunnittelivat arkkitehdit Sigfrid Ericson ja Arvid Bjerke.
Teoksia

Nordisk sommarkväll (Richard Bergh, 1900)
Katt på fågeljakt (Bruno Liljefors, 1883)
Ute (Anders Zorn, 1888)
Riddaren med falken (Rembrandt, 1660-luku)
Olivenhain (Vincent van Gogh, 1889)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Göteborgin taidemuseo Wikimedia Commonsissa
Mongolialainen paini

Mongolialaista painia Naadamissa.
Mongolialainen paini (mong. бөх, böh) on vuosisatojen ajan harrastettu perinteinen mongolialainen urheilumuoto.
Vanhanajan Mongoliassa se oli lisäksi yksi "kolmesta miehisestä lajista" (muut kaksi olivat ratsastus- ja jousella-ampumisen taito). Tšingis-kaani piti lajia armeijansa taistelutaidon ja kunnon ylläpitäjänä. Ajoittain sitä käytettiin myös poliittisten kilpailijoiden lyömiseen. Oli yleistä, että tällaisia vastustajia kuoli kaanin järjestämissä otteluissa. Qing-dynastian (1646–1911) keisarillinen hovi järjesti säännöllisesti lähinnä mantšujen ja mongolien välisiä painiotteluita.
Nykyään lajista voidaan erottaa kaksi tyyliä, joista toista harrastetaan Mongoliassa, toista Sisä-Mongolian autonomisella alueella Kiinassa.
Säännöt

Ottelussa on tarkoitus saada vastustaja koskettamaan maata selällä, polvella tai kyynärpäällä. Sisä-Mongoliassa vastustaja puolestaan häviää, jos hän koskettaa maata millä tahansa polven (tai nilkan) yläpuolisella ruumiinosalla. Aikarajoja tai painosarjoja ei ole. Jokainen painija ottelee erän ja voittaja siirtyy seuraavalle erälle.
Mongolian ja Sisä-Mongolian tyylien välillä on joitakin  sääntöeroja ottelutekniikan suhteen. Molemmissa tyyleissä sallittuja ovat kuitenkin erilaiset heitot, työnnöt ja nostot. Mongoliassa vastustajan jalkoihin käsillä tarttuminen on sallittua, Sisä-Mongoliassa ei. Molemmat tyylit kieltävät kuitenkin iskut, kuristukset ja lukot. Jos heitossa heittäjä koskettaa maata, hän häviää.
Ottelut ja arvojärjestys

Painikilpailuja järjestetään perinteisesti heinäkuun lopulla tai elokuun alussa Naadamissa. Naadam on hauskanpidon, rentoutumisen, kaupan ja urheilun aikaa.
Painiottelut järjestetään nurmikolla tai muunlaisella paljaalla maalla, joka ei ole liian kova tai sorainen.
Arvojärjestyksessä voi yletä vain Naadamin aikana. Sijoittumiseen arvoasteikossa vaikuttaa ottelujen määrä. Arvot ovat järjestyksessä alhaisimmasta ylimpään: luokaton, lintu (kotka), norsu (kameli), leijona (susi) ja soturi.
Tyylisuuntia

Oirad: muistuttaa vapaapainia.
Ujumchin: ei hyväksy liikkeitä, joissa kädet ja jalat joutuvat kosketuksiin. Esimerkiksi käsillä ei saa tarttua vastustajan jaloista.
Hulunbuir: tämäkään tyyli ei hyväksy liikkeitä käsien ja jalkojen välille, mutta hyväksyy potkun suoraan jalkoihin. Tämän tekniikan käytöstä muissa tyyleissä tai virallisessa ottelussa saa rangaistuksen.
Halha: tämä tyyli ei ainoastaan hyväksy käsillä vastustajan jaloista tarttumista vaan myös edellyttää sitä.
Ordos-, Oirad- ja Halagshaa/shalbur-tyyleissä ottelijat tarraavatt toisiinsa ottelun alussa. Vastaavasti Hulunbuir-, Ujumchin- ja Halha-tyyleissä ottelijat ovat ottelun alussa erossa toisistaan.
Painin säännöissä esiintyy muutenkin alueellista vaihtelua:
Xingjiangin Oirad-tyylissä lasketaan kaatumiseksi (=häviöksi) myös olkapään kosketus maahan.
Sisä-Mongoliassa noudatettava sääntö (katso "Säännöt"-osuutta) on myös käytössä Hulunbuir-, Ordos- ja Halagshaa/shalbur-tyyleissä. Eräässä Halhan muunnelmassa maahan kädellä koskeminen ei merkitsi häviötä.
Tuvan alueella eteläisessä Siperiassa mongoliväestön perinteisen painin nimitys on hüreš (tuvaksi Хүреш). Sana on samaa juurta kuin turkin sana "güreş" (paini).
Aiheesta muualla

Suomen mongolialainen painiyhdistys Facebookissa
Hanislampi (Kangasniemi, Harjumaa)

| Hanislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  61°58′46″N, 26°53′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.931.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,52 km  
Pinta-ala:  1,152 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHanislampi 
Hanislampi tai Hanisnevanlampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Harjumaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 180 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Rauhajärven alueeseen (14.931) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111 metriä mpy.
Hamza Tlili

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 28. tammikuuta 1990 (ikä 34)
Syntymäpaikka: Kairouan, Tunisia
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 183 senttimetriä
Seura
Seura: Espérance
Pelinumero: 4
Junioriseurat
: JS Kairouan
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2007–2008 2008– | JS Kairouan Espérance |  2 (0) |
Maajoukkue
| 2007 2009– |  Tunisia U-17  Tunisia U-21 |  |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 2. toukokuuta 2010.
Hamza Tlili (arab. حمزة التليلي‎, s. 28. tammikuuta 1990) on tunisialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Tunisian pääsarjassa pelaavaa Espérancea.
Ura

Tlili aloitti jalkapalloilun JS Kairouanin junioreissa, josta hän nousi kirjoille edustusjoukkueeseen kaudella 2007-2008. Sittemmin kesällä 2008 Espérance osti puolustajan joukkueeseensa. Tilin peliaika on kuitenkin jäänyt vähälle ensimmäiset kaksi kautta joukkueen kokeneempien puolustajien myötä.
Maajoukkueura

Tlili oli mukana Tunisian alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa vuoden 2007 alle 17-vuotiaiden MM-kisoissa, mutta ei pelannut turnauksessa ainuttakaan ottelua. Tlili on pelannut myös alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa.
Saavutukset

Tunisian mestaruus: 2009, 2010
Arabian Mestarien liiga: 2009
Pohjois-Afrikan cup voittajien cup: 2009
Aiheesta muualla

Kawarji (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Tunisian alle 17-vuotiaiden joukkue – Jalkapallon alle 17-vuotiaiden MM-kilpailut 2007
1 Tounsi |
2 Karoui |
3 Ifa |
4 Tlili |
5 Jaballah |
6 Wazani |
7 Dkhil |
8 Abbes |
9 Ben Azouz |
10 Hadhria |
11 Sassi |
12 Arbi |
13 Ayari |
14 Marzouki |
15 Makhzoumi |
16 Dkhili |
17 Msakni |
18 Mejri |
19 Ben Akremi |
20 Boughanmi |
21 Souidi |
Valmentaja Kanzari
Helsingin Työväen Näyttämö

Helsingin Työväen Näyttämö oli helsinkiläinen vasemmistolainen harrastajateatteri, jonka historia alkaa 1916 perustetusta Seurasaaren ulkoilmateatterista. Teatteri toimi sittemmin eri puolilla Helsinkiä: Mustikkamaalla, Helsingin työväentalossa, Vallilan kesäteatterissa ja lopuksi Kirjatyöntekijäin liiton talossa. Vuonna 1922 seurueen nimeksi muuttui Työn Näyttämö. Vuonna 1934 joukko Kirjallisuuslehden ympärille ryhmittyneitä vasemmistolaisia perusti sen uudelleen nimellä Työväen Näyttämö, mistä alkoi sen tunnetuin vaihe. Teatterin toiminta jatkui vuoteen 1940 asti, virallisesti se lakkautettiin 1945.
Teatterin toiminnassa oli mukana joukko kommunisteja, ja sosialidemokraatit erosivatkin siitä myöhemmin. Uuden Työväen Näyttämön ensiesitys oli Nyrki Tapiovaaran ohjaama amerikkalaisen I. J. Goldenin poliittinen näytelmä Lakonjohtaja, joka esitettiin Käpylän työväentalolla marraskuussa 1934. Teatterin toimintaan kohdistui ajan oikeistolaisten voimien painostusta. Teatterin toiminnassa mukana olivat muun muassa Nyrki ja Tapio Tapiovaara, Helmer Adler, Elvi Sinervo-Ryömä, Toini Aaltonen, Arvo Turtiainen ja Maija Savutie. Vaihtelevassa näyttelijäkokoonpanossa pysyvämpiä jäseniä olivat Hili Virtanen, Eino Kokkonen, Ludvig Korpi ja Yrjö Nykänen. Myös Jarno Pennanen ja Jenny Pajunen näyttelivät. Näytelmiä ohjasivat pääasiassa Nyrki Tapiovaara, Adler, Kaisu-Mirjami Rydberg ja Pentti Raunio. Vuonna 1939 teatterin johtajaksi valittiin Jalmari Parikka. Tapio Tapiovaara toimi johtokunnan puheenjohtajana vuosina 1934–1939, minkä jälkeen hänen seuraajakseen tuli K. Airut. Päätöksenteko teatterissa oli kollektiivista.
Hannu Konola

Kari Hannu Johannes Konola (31. maaliskuuta 1943 Oulu – 13. lokakuuta 2020 Turku) oli suomalainen taidemaalari ja lasitaiteilija. Hänet tunnetaan muun muassa useisiin sakraalitiloihin tekemistään lasiveistoksista ja -maalauksista.
Konola opiskeli taidehistoriaa Åbo Akademissa vuosina 1970–1973, minkä jälkeen hän debytoi taidemaalarina. Lasimaalausta hän opiskeli Saksassa vuosina 1993–1998. Hän oli jäsen muun muassa Turun seurakuntien taidetoimikunnassa 1974–1978 ja Turun taiteilijaseuran hallituksessa 1978–1980.
Konolalla oli teologin koulutus, ja hän toimi 1980–1990-luvuilla sotilaspastorina Merivoimien yksiköissä Turun Pansiossa.
Konola teki aloitteen ekumeenisen taidekappelin rakentamisesta Turkuun. Pyhän Henrikin ekumeeninen taidekappeli rakennettiin hänen kotinsa lähelle Hirvensaloon vuonna 2005. Konola toimii kappelin taidetoimikunnan puheenjohtajana. Vuonna 2005 Konola ja Matti Sanaksenaho palkittiin kappelista kirkon kulttuuripalkinnolla.
Tärkeimmät julkiset teokset

Juankosken kirkko, Liiton merkki, viisi lasimaalausta, 1990
Nokian Suoniemen kirkko, Palava pensas, 1991
Vieremä, Mikaelin kappeli, Credo-sarja, kahdeksan lasimaalausta, 1992
Kuopio, Neulamäen kirkko, Sola gratia, 1993
Kouvola, Käpylän kirkko, Pater noster, seitsemän lasimaalausta, 1994
Turku, Maarian kirkko, Taivaaseen astuminen, 1994
Joensuu, Noljakan kirkko, Tie, 1997
Turku, Katariinan kirkko, Lempeä Maria, 2000
Turku, Hansaprint Oy, Latojan lempi, 2000
Turku, Hansaprint Oy, Painokone, 2000
Helsinki, Sampo-Life, Sammon taonta, neljän maalauksen sarja, 2001
Raisio, Raision kirkko, Pyhä Martinus, 2001
Tampere, Aitolahden kirkko, Rauha teille, 2001
Helsinki, Hietalahden krematorio, Elämänkaari, 2002
Turku, Pyhän Henrikin ekumeeninen Taidekappeli, Passio ja Jubilate, 2005
Kirkkonummi, Hvittorpin kappeli, kolme profeettaa ja kolme apostolia, 2005
Halikko, Åminnen kartanon kappeli, Minä se olen ja Evankelistat, 2006
Salo, Salo-Uskelan srk-yhtymän kappeli, Pyhä Kolminaisuus 2007
Espoo, Suvelan kappeli, Minä elän, 2016
Aiheesta muualla

Hannu Konolan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Hangaslammi

| Hangaslammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°55′16″N, 23°47′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Karjulanjoen valuma-alue (35.36)
Laskuoja:  oja Alainenjärveen 
Järvinumero:  35.361.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  156,4 m  
Rantaviiva:  0,803 km  
Pinta-ala:  1,378 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHangaslammi 
Hangaslammi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Karjulan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Mäkelänjärven–Alainenjärven alueeseen (35.361) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 156,4 metriä mpy.
Hanislampi (Kangasniemi, Rauhajärvi)

| Hanislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  61°57′47″N, 26°52′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.931.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,6 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,879 km  
Pinta-ala:  4,221 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHanislampi 
Hanislampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Rauhajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 290 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Rauhajärven alueeseen (14.931) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,6 metriä mpy.
Hanno Strang

Hanno Erik Strang (s. 19. kesäkuuta 1947 Savonlinna) on suomalainen lippueamiraali evp.
Hanno Strang syntyi Kurt Strangin ja Pirkko-Liisa Härtsiän perheeseen ja avioitui vuonna 1976 Tuula Hellströmin kanssa. Strang tuli ylioppilaaksi 1966 Pietarsaaren yhteislyseosta ja valmistui Kadettikoulusta 1970 ja Sotakorkeakoulusta 1981. Hän palveli Vaasan rannikkopatteristossa opetusupseerina 1967 ja 1970 ja patterinpäällikkönä ja toimistoupseerina vuodesta 1971. Rannikkotykistökoulun opetusupseeri hän oli 1977–1978, Vaasan rannikkopatteriston toimistopäällikkö vuodesta 1981, toimistoesiupseeri  pääesikunnassa vuodesta 1983, vanhempi toimistoesiupseeri puolustusministeriössä  vuodesta 1989 ja Rannikkotykistökoulun johtaja 1994. Strang toimi sotilasasiamiehenä Lontoossa ja Dublinissa vuodesta 1994, Suomenlinnan rannikkotykistörykmentin komentajana 1997–1998 ja puolustusvoimien turvallisuuspäällikkönä vuodesta 1998. Strang ylennettiin luutnantiksi 1970, yliluutnantiksi 1974, kapteeniksi 1978, majuriksi 1983, everstiluutnantiksi 1989, everstiksi 1997 ja kommodoriksi 1999.
Lippueamiraaliksi joulukuussa 2004 ylennetty Strang tuli puolustusvoimien apulaishenkilöstöpäälliköksi vuoden 2006 alusta, oltuaan vuodesta 2003 Merivoimien esikunnan esikuntapäällikkö.  Reserviin hän siirtyi 2007 pääesikunnan komentopäällikön tehtävästä.
Hassan Paššan moskeija

| Hassan Paššan moskeija> Γαζή Χασάν Πασά Τζαμί |
| --- | --- |
 Hassan Paššan moskeija.
Sijainti:  Kosin kaupunki, Kos, Etelä-Egean saaret, Kreikka
Koordinaatit:  36°53′41″N, 27°17′27″E
Rakennustyyppi:  moskeija
Valmistumisvuosi:  n. 1778–1786
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hassan Paššan moskeija (kreik. Γαζή Χασάν Πασά Τζαμί, Gazí Chasán Pasá Tzamí) on moskeija Kosin kaupungissa Kosin saarella Kreikassa. Se sijaitsee lähellä Hippokrateen puuta ja Nerantzián linnaa.
Hassan Paššan moskeija ja Hippokrateen puu.
Moskeija rakennettiin noin vuonna 1778–1786. Se on saanut nimensä rakennuttajastaan Hassan paššasta, saaren tuolloisesta hallitsijasta. Moskeijan rakentamisessa käytettiin uudelleen antiikin aikaisten rakennusten osia.
Moskeija on kaksikerroksinen pienen palatsin näköinen rakennus vailla tyypillistä kupolia. Siihen kuuluu minareetti, joka kärsi vaurioita italialaisvallan aikana vuoden 1933 maanjäristyksessä, ja kunnostettiin tämän jälkeen. Moskeija kärsi vaurioita myös vuoden 2017 maanjäristyksessä, ja kunnostettiin uudelleen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hassan Paššan moskeija Wikimedia Commonsissa
Hangaslampi (Heinola, itäinen)

| Hangaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°21′54″N, 26°10′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Syrjäjärveen 
Järvinumero:  14.174.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,6 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,779 km  
Pinta-ala:  2,335 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHangaslampi 
Hangaslampi Hangaslampi (i) on Päijät-Hämeessä Heinolassa Syrjäkosken kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Pajujärvien valuma-alueeseen (14.174) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,6 metriä mpy.
Harpalyke (mytologia)

Harpalyke (m.kreik. Ἁρπαλύκη, Harpalykē, lat. Harpalyce) oli kreikkalaisessa mytologiassa useamman eri naishahmon nimi.
Klymenoksen tytär

Harpalyke oli Argoksen tai Arkadian kuninkaan Klymenoksen tytär, jota pidettiin aikansa kauneimpana naisena. Hänen isänsä ihastui tyttäreensä ja pakotti tämän suhteeseen kanssaan. Harpalyken vartuttua Klymenos antoi tyttärensä Alastorille puolisoksi, mutta tuli pian katumapäälle ja haki tyttärensä takaisin itselleen. Klymenos eli häpeilemättä pitäen tytärtään kuin vaimoa. Kostaakseen isänsä rikoksen Harpalyke tappoi joko nuoremman veljensä tai isänsä kanssa saamansa pojan ja valmisti tästä ruoan isälleen. Hänen isänsä nautittua aterian Klymene pyysi jumalia päästämään hänet pois ihmiskunnasta ja hänet muutettiin linnuksi. Klymenos puolestaan surmasi itsensä ymmärrettyään perhekuntansa kohtalon.
Harpalykoksen tytär

Harpalyke, traakialaisen kuningas Harpalykoksen tytär, menetti äitinsä heti syntymässään, jolloin hänen isänsä ruokki häntä tammojen ja hiehojen maidolla. Hänen isänsä opetti hänelle taistelutaitoja toivoen tyttärensä seuraavan häntä valtaistuimelle. Harpalyke vastasikin toiveisiin ja pelasti isänsä Neoptolemoksen hyökkäykseltä.
Sen jälkeen kun hänen isänsä oli saanut surmansa kansanjoukkojen käsissä, hän muutti metsiin, jossa hän elätti itsensä ryöstämällä karjaa. Paimenet saivat hänet kuitenkin kiinni ja tappoivat hänet.
Haojue

| Haojue |
| --- | --- |
Toimiala:  moottoriajoneuvoteollisuus (autoteollisuus)
Tuotteet:  Haojue- ja Suzuki-merkkiset moottoripyörät ja mopot oheistarvikkeineen
Henkilöstö:  yli 10 000 (2015)
Emoyhtiö:  No. 5 Jiandabei Road, Jiangmen, 529030 Guangdong, Kiina
Tytäryhtiöt:  Jiangmen Dachangjiang Group Co., Ltd.; yhteisyritys japanilaisen Suzukin kanssa: Changzhou Haojue Suzuki Motorcycle Co., Ltd
Kotisivu:  en.haojue.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haojue on kiinalaisen holdingyhtiö Haojue Holdingsin hallitsema monitahoinen yritysrypäs ja Kiinan suurin kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen valmistaja.  Haojuen kotipaikka on Guangdongin maakunnan Jiangmen, jonka ohella konsernin keskeisiä toimintoja on Jiangsun maakunnan Changzhoussa. Jiangmen on Kiinan moottoriteollisuuden keskuksia ja kiinalaisen moottoripyörätuotannon pääpaikkoja. Vuoden 2015 lopussa yhtiö ilmoitti taseekseen 12,1  miljardia juania (CNY) ja vuoden 2016 alussa Haojue-brändin arvoksi 40,6 miljardia juania (CNY). Se lukeutuu Aasian 500 kärkibrändin joukkoon. Yhtiöllä on yli 10 000 työntekijää.
Haojuen-konsernin tuotemerkkejä ovat Haojue ja Suzuki. Valmistettavat mopot ja moottoripyörät ovat tyypilliseltä moottoritilavuudeltaan kokoluokassa 100–250 cm³. Tuotteita viedään maailmassa yli 80 maahan tai hallintoalueelle. Haojue Holdingsin tytäryhtiö Jiangmen Dachangjiang Group Co., Ltd. (Jiangmen) on Kiinan suurin moottoripyörien valmistaja. Haojue Holdingsin yhteisyritys japanilaisen Suzuki Motor Corporationin kanssa Changzhou Haojue Suzuki Motorcycle Co., Ltd (Changzhou), on Kiinan suurin moottoripyöräteollisuuden yhteishanke ulkomaalaisen tahon kanssa.
Haojue tai sen tytäryhtiö Jiangmen Dachangjiang Group luetaan japanilaisen Hondan, intialaisen Hero MotoCorpin, intialaisen Bajaj Auton, saksalaisen BMW:n, japanilaisen Suzukin ja Yamahan ohella maailman keskeisempiin moottoripyörävalmistajiin.
Kuvia

Haojue HJ125-8 (2005).
Haojue HJ 150-9 -mallin moottoripyörä (2012).
Haojue Suzuki -yhteisyrityksen valmistamia Suzuki-poliisimoottoripyöriä (2014).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haojue Wikimedia Commonsissa
Maxtra 125GP team to change name (2009) (englanniksi) (motorcyclenews.com)
Jeremy Hamilton: 5 Top Chinese Motorcycle Manufacturers  13.11.2013. chinamotorrider.com. Viitattu 9.9.2016. (englanniksi)
Norkis Trading Corp., Inc. - Haojuen edustaja ja kokoonpanija Filippiineillä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)