stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ratsupoliisi

Ratsupoliisi Buckinghamin palatsin edessä Lontoossa.
Kamelilla rastastava poliisi Gizassa.
Ratsupoliisi on poliisi, joka partioi ratsain hevosella tai kamelilla. Ratsupoliiseja on nykyisin syrjäseutujen lisäksi kaupungeissa, missä ratsupoliisin päivittäiset tehtävät voivat olla vain koristeellisia tai seremoniallisia. Ratsupoliiseja käytetään myös joukkojen hallinnassa; ratsukoilla on  hevosen koon ja liikkuvuuden ansiosta etu. Isossa-Britanniassa ratsupoliiseilla on myös enenevissä määrin ehkäiseviä ja näkyvyystehtäviä. Ratsupoliiseja voidaan käyttää erikoistehtäviin kuten puistojen ja luonnonsuojelualueiden valvontaan, jossa autot olisivat epäkäytännöllisiä ja äänekkäitä, tai mellakkapoliisitehtäviin, joissa ratsukon koko on lisäpelote ja auttaa kiinniotossa. Esimerkiksi Britanniassa poliisiratsukoita nähdään usein jalkapallo-otteluissa. Osa ratsupoliiseista on koulutettu etsintä- ja pelastustehtäviin, joissa hevonen voi kulkea paikoissa, jonne moottoriajoneuvot eivät pääse.
Kanadan ratsupoliisi (RCMP) on tunnettu ratsupoliisivoima. RCMP käyttää nykyisin poliisin standardimetodeja, eikä käytä enää hevosia varsinaisessa toiminnassaan. Hevosten käyttö jatkuu kuitenkin RCMP:n perinteikkäässä musiikkiratsastusesityksessä ja joissakin paikallisissa osastoissa. Yhdysvalloissa ratsupartiot ovat yhä tärkeä osa poliisivoimien paikallistoimintaa. Esimerkiksi New Yorkissa on 80 ratsupoliisia, joiden työtehtäviin kuuluu lähinnä partiointia ja eksyneiden ihmisten auttamista. Siellä poliisilaitos saa hevoset yksityishenkilöiden tai yritysten lahjoituksina. Yhdysvaltain rajavartiolaitos työllisti kaksisataa hevosta vuonna 2005. Useimmat olivat käytössä Meksikon-vastaisella rajalla. Arizonassa poliisihevosille syötetään erityisvalmisteisia rehupellettejä, jottei niiden lannan mukana leviäisi ulkopuolisia lajeja kansallispuistoihin ja muille luontoalueille.
Suomessa ratsupoliiseja on vain Helsingin poliisilaitoksen ratsupoliisissa sen jälkeen, kun ratsupoliisitoiminta päättyi Turussa 2016. Poliisihevosilta vaaditaan vähintään 170 senttimetrin säkäkorkeutta ja 8–12 vuoden ikää. Luonteeltaan hevosen tulee olla rohkea ja rauhallinen. Hevosia testataan koekäytössä 2–4 viikon ajan, jonka jälkeen kouluttaminen joukkojenhallintatehtäviin kestää runsaan vuoden. Poliisihevoset päättävät virkauransa noin 20 vuoden iässä.
Varusteet

Ratsupoliisien käyttämät varusteet ovat pitkälti samanlaisia kuin tavalliset ratsastusvarusteet. Satulamateriaalina suositaan nahkan sijaan synteettisiä materiaaleja painon vähentämiseksi, koska ratsupoliisit viettävät pitkiä aikoja ratsain ja joutuvat sälyttämään ratsujensa kannettavaksi myös muita varusteita. Kaupunkialueilla käytetään normaalien, kovalla alustalla helposti lipsuvien hevosenkenkien sijaan suurikitkaisia, erikoismetalleista valmistettuja tai kumipohjattuja hevosenkenkiä. Kumipohjat vähentävät myös ääntä ja hevosen jalkoihin kohdistuvaa rasitusta. Mellakkapoliisiratsuilla on läpinäkyvästä materiaalista valmistetut pääsuojat. Ratsupoliisit itse käyttävät usein erityispitkiä puisia tai polykarbonaatista tehtyjä pamppuja, koska normaalin pampun ulottuvuus olisi ratsailta käsin riittämätön.
Kuvia

Poliisihevosia Ruskeasuon ratsastushallilla
Ratsupoliisi KontuFestarissa Helsingin Kontulassa elokuussa 2004.
Kaksi ratsupoliisia Calgaryssä, Kanadassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ratsupoliisi Wikimedia Commonsissa
Australialaisia ratsupoliiseja tarkkailemassa rauhallista mielenosoitusta. Hevosilla pääsuojat ja heijastavat jalkasuojat.
Rauman Urheilijat

| Rauman Urheilijat |
| --- | --- |

Perustettu:  1893
Paikkakunta:  Rauma
Lajit:  yleisurheilu, lentopallo
Puheenjohtaja:  Teppo Mannila
Rauman Urheilijat (lyh. RU) on vuonna 1893 perustettu Raumalla toimiva urheiluseura. Sen lajeihin kuuluvat nykyään yleisurheilu ja lentopallo. Aikaisemmin Rauman Urheilijoilla on ollut aktiivista toimintaa muun muassa jalkapallossa ja pesäpallossa.
Pesäpallo

Rauman Urheilijoiden miesten edustusjoukkue pelasi pesäpallon SM-sarjassa kaudella 1956, mutta jäi viimeiseksi ja putosi takaisin Suomensarjaan. Kaksi vuotta myöhemmin pesäpallojaosto erosi seurasta ja perusti Rauman Feran.
Tunnettuja urheilijoita

Keijo Lehtonen, pesäpallo
Oiva Linturi, yleisurheilu
Eila Mikola, yleisurheilu
Pasi Roslund, yleisurheilu
Piia Roslund, yleisurheilu
Raimo Savinainen, yleisurheilu
Aiheesta muualla

Rauman Urheilijoiden kotisivut
Rajamaan mysteeri

| Rajamaan mysteeri |
| --- | --- |

Kirjailija:  Minna Svennevig Ulfstein
Kuvittaja:  Jaana Aalto
Kansitaiteilija:  Jaana Aalto
Kieli:  suomi
Genre:  nuortenkirjallisuus, jännitys
Kustantaja:  Kirjastudio
Julkaistu:  2005
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  114
ISBN:  952-482-023-4
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Rajamaan mysteeri on Minna Svennevig Ulfsteinin kirjoittama nuortenkirja, joka julkaistiin vuonna 2005.
Ratsun kierto

Yksi mahdollinen ratkaisu animaationa
Ratsun kierto sellaisena kuin Turkkilainen ratkaisi sen. Tässä tapauksessa lopetusruudusta pääsee aloitusruutuun.
Ratsun kierto 5x5-laudalla.
Ratsun kierto on matemaattinen ongelma, johon liittyy shakissa käytettävä ratsu ja shakkilauta. Tarkoituksena on liikuttaa ratsua laudalla niin, että se käy jokaisessa ruudussa kerran ja vain kerran. Ongelmalle on useita ratkaisuja. Normaalilla shakkilaudalla (8 × 8) on tasan 26 534 728 821 064 sellaista ratkaisua, joissa ratsu lopettaa ruudulle, jota se uhkaa alussa. Tällöin kyseessä on silmukka jossa lopetusruudusta pääsee takaisin alkuun. On olemassa myös ratkaisuja, joissa viimeisestä ruudusta ei ole mahdollista päästä takaisin aloitusruutuun. Lukuun on laskettu mukaan myös ratkaisujen käänteiset muodot (siirrot takaperin).
Ominaisuuksia

Monista ratkaisuista on löydettävissä taikaneliön ominaisuuksia. Taikaneliössä jokaisen vaaka-, pysty- ja vinorivin summa on sama. Tällaista taikaneliötä, jossa luvut vastaavat ratsun kierron siirron järjestyslukua ei ole mahdollista luoda, vaikkakin lähellä olevia ratkaisuja on löydetty. Tämä matemaattinen ongelma ratkaistiin tietokoneen avulla vuonna 2003.
Olemassaolo

Ratsun kierto on aina mahdollista toteuttaa m × n ruudun kokoisella laudalla, jossa m pienempi tai yhtäsuuri kuin n, jos yksi tai useampi seuraavista ehdoista ei täyty:
m ja n ovat molemmat parittomia
m on 1, 2 tai 4
m on 3 ja n on 4,6, tai 8
Pienin mahdollinen neliönmuotoinen lauta, jolla sen voi suorittaa on 5 × 5 ruudun lauta.
Ratsun kiertoa voi myös pelata eräänlaisena kaksinpelinä. Tällöin molemmat siirtävät vuorotellen ratsujaan, kunnes jompikumpi ei voi enää liikuttaa ratsuaan uudelle ruudulle. Tällöin toinen pelaaja on voittanut.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Warnsdorff's Rule Web Page
Warnsdorff's rule II - Efficiency of Warnsdorff´s Rule
The ultimate Knight's Tour page of Links
The Knight's Tour
Knight's Tours Using a Neural Network
Puupellettitehtaat Suomessa

Puupellettitehtaat Suomessa koostuvat noin 30 pellettitehtaasta, jotka ovat sijoittuneet tasaisesti eri puolille maata lähinnä puunjalostustehtaiden yhteyteen. Pellettejä valmistetaan pääasiassa teollisuuden sivutuotteista kuten purusta ja kutterinlastusta. Raaka-ainepohjaa on mahdollista laajentaa rankapuihin, turpeeseen ja ruokohelpeen.
Suurimpia polttopuupellettien valmistajia ovat Vapo ja Paahtopuu sopimusvalmistajineen. Suomessa on myös pieniä yksityisiä polttopuupellettien valmistajia, jotka eivät ole suurten sopimusvalmistajia, vaan markkinoivat tuotantonsa suoraan omia kanaviaan myöten.
Tehtaat vuosituotantokykyineen

Tehtaiden tuotantokyvyt tuhansina tonneina vuodessa.
| --- | --- |
 Biowatti, Suonenjoki lopetettu  Vapo, Turenki 70  Biowatti, Vöyri (entinen Vörå Finncambi)*30 lopetettu  German Pellets, Hollola 160 hanke ei ole toteutunut  Haminan Puunjalostus, Vehkalahti 5  Hehkupelletti, Saarijärvi 2  Imex Wood, Uusikylä (Nastola) 10  Jannpuu Oy, Kajaani 5  Kapets Oy, Pyhäsalmi 10  Keurak, Keuruu 3  Lapin Ekolämpö, Keminmaa 35 lopettanut  Luoman Puutuote, Ylistaro 20  M-Pelletti, Kuhmo  Myllyahon saha, Alajärvi  Paahtopuu, Juupajoki 10  Parkanon Pellet, Parkano 10 lopetettu  Parkanon Puupelletti, Parkano  Pelletti-Peloton, Pyhäselkä  Punkaharjun Pelletti, Punkaharju 2  Puuprisma, Kesälahti :  Savon Bioenergia, Rantasalmi 10  Scanpell, Kärsämäki 12  Umacon, Kuopio 3  Biowatti, Luumäki lopetettu  Vapo Energia, Haapavesi 70 Vapo Energia, Ilomantsi 45  Vapo Energia, Kaskinen 35 lopetettu  Vapo Energia, Kärsämäki 24  Vapo Energia, Peräseinäjoki 60  Vapo Energia, Turenki 70  Vapo Energia, Vilppula  Vapo Energia, Vöyri lopetettu  Vapo Energia, Ylistaro 40  Varwood, Varkaus 60 hanke ei toteutunut  Versowood, Vierumäki 60
Suunnitteilla olevia hankkeita

Pellettitehdassuunnitelmia on ollut myös mm. seuraavilla yrityksillä: German Pellets, Anaika Woods, Raahen Konepalvelu ja Stora Enso. Osa suunnitelmista on edelleen vireillä.
Pelletin tuotanto

Koska pelletöinti edellyttää raaka-aineen jauhamisen puujauhoksi ennen pelletöintiä, riittää pienimuotoisen puupelletöinnin aloittamiseen vasaramylly ja pelletöintimatriisi. Puupellettejä tuotetaan muuhunkin kuin polttotarkoitukseen. Puujauhosta valmistetut pelletit ovat pehmeämpiä kuin polttopuupelletit, koska niitä käytetään lemmikkieläinten kuivikkeena mm. kissoille korvaamaan kissanhiekkaa.
Rajalta

Rajalta oli Haaparannalla vuosina 1875–1876 ilmestynyt Ruotsin ensimmäinen suomenkielinen sanomalehti.
Alfred Lundgrenin painaman lehden tarkoituksena oli julkaista paikallisia tiedotuksia sekä koti- ja ulkomaanuutisia. Hanke jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi. Lehden koenumero ilmestyi vuoden 1875 joulukuussa ja viimeinen kuudes numero maaliskuussa 1876. Sen jälkeen Haaparannan suomenkielisestä uutisvälityksestä huolehti Nyaste Riksgränsen, joka muuttui vuonna 1882 Haaparannanlehdeksi.
Pääkaupunkiseudun yhteistyövaltuuskunta

| Pääkaupunkiseudun yhteistyövaltuuskunta |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  kuntien yhteistyöelin
Perustettu:  16. kesäkuuta 1970
Lakkautettu:  31. joulukuuta 2009
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  joukkoliikenne, jätehuolto, seutu- ja ympäristötieto
Kotisivu:  www.ytv.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
YTV (lyhenne sanoista Pääkaupunkiseudun yhteistyövaltuuskunta, ruots. Huvudstadsregionens samarbetsdelegation, SAD) oli vuosina 1970–2009 Suomen pääkaupunkiseudun lakisääteinen yhteistyöelin. YTV-alueeseen kuuluivat pääkaupunkiseudun kaupungit Helsinki, Vantaa, Espoo ja Kauniainen.
YTV:n tehtävänä oli edistää pääkaupunkiseudun kehitystä tuottamalla korkeatasoisia joukkoliikenteen, jätehuollon, ilmansuojelun ja kehityssuunnittelun palveluita. YTV vastasi muun muassa bussien seutuliikenteen ja kaupunkiratojen liikenteen suunnittelusta ja tilaamisesta, mutta ei liikennöinnistä. YTV:n olemassaoloaikana Helsingin kaupungin sisäisen joukkoliikenteen suunnitteli ja osin liikennöi Helsingin kaupungin liikennelaitos HKL.
Erillissopimusten perusteella YTV antoi palveluita myös muille Uudenmaan kunnille. Kerava otti seutulippujärjestelmän osittain käyttöön maaliskuun 2006 alussa sekä loput lipputuotteet 1. tammikuuta 2007 alkaen. Kirkkonummi otti käyttöön seutulippujärjestelmän junaliikenteessä ja osassa linja-autoliikennettä 1. tammikuuta 2007 alkaen. Kirkkonummi liittyi YTV Jätehuollon järjestämän jätehuollon piiriin 1. huhtikuuta 2008.
YTV:n toiminta lakkautettiin vuoden 2009 lopussa. Samalla sen tehtävät siirrettiin kahdelle uudelle kuntayhtymälle: Helsingin seudun liikenne (HSL) ja Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY).
Organisaatio ja talous

YTV:n asioista päättivät seutukokous ja hallitus. Toimintaorganisaation johdossa oli yhteistyöjohtaja. Seutukokouksessa 23. tammikuuta 2009 valittiin tammikuussa 2008 Helsingin kaupungin apulaiskaupunginjohtajaksi siirtyneen Hannu Penttilän tilalle uudeksi yhteistyöjohtajaksi Raimo Inkinen (vihr), joka aloitti työssään 9. maaliskuuta 2009.
Organisaation toiminta oli vuoden 2006 alusta jakautunut neljään tulosalueeseen, jotka olivat liikenne, jätehuolto, seutu- ja ympäristötieto (kuten ilmanlaatu) sekä yhteiset palvelut.
Vuoden 2005 alusta Espoon, Vantaan ja Kauniaisten sisäisen liikenteen hoitoon liittyvät tehtävät siirtyivät YTV:lle. Kerava liittyi sopimusperusteisesti lippu- ja taksajärjestelmään (ns. 3. vyöhyke) 1. maaliskuuta 2006 alkaen, Kirkkonummi 1. tammikuuta 2007 alkaen.
YTV:n toimintatulot vuonna 2008 olivat 304,1 miljoonaa euroa ja toimintakulut 291,5 miljoonaa euroa ilman sisäisiä eriä. Liikenteen tulosalueen osuus toimintatuloista on noin 71 %, jätehuollon noin 28 %.
Toimintatuotoista joukkoliikenteen lipputulot muodostavat 39,1 %, jätteen käsittely- ja kuljetusmaksut 27,1 %. Kuntaosuuksilla rahoitetaan 29,6 % ja muilla toimintatuotoilla 4,2 %.
Tiedot ovat YTV:n hallituksen 27. helmikuuta 2009 allekirjoittamasta vuoden 2008 tilinpäätöksestä.
Historia

Pääkaupunkiseudun yhteistyövaltuuskunnan YTV:n esivaiheena toimineen Pääkaupunkiseudun yhteistyötoimikunnan (YTT) perustava kokous pidettiin 16. kesäkuuta 1970. YTT perustui seudun kunnanjohtajien (Helsingin ylipormestari Teuvo Aura, Espoon kauppalanjohtaja Teppo Tiihonen, Kauniaisten kauppalanjohtaja Åke Almark ja Helsingin maalaiskunnan kunnanjohtaja Lauri Lairala) aloitteeseen. Näistä kunnista muodostettiin tuolloin virallisesti pääkaupunkiseutu. Ensimmäisen merkittävän palvelutehtävän YTV sai vuonna 1982, jolloin seudun kunnat siirsivät sopimusperusteisesti jätehuoltotoimintansa. Uuden vaiheen pääkaupunkiseudun joukkoliikenteessä aloitti varsinkin seutulipun käyttöönotto vuonna 1986 ja seudun bussiliikennöitsijöiden liikenteen omien tilaajatehtävien siirtyminen YTV:lle. Lisäksi tuosta vuodesta lähtien YTV alkoi yhteistyössä HKL:n kanssa päättää seudun joukkoliikenteen hinnoista. Jo 1970-luvulta lähtien Helsingin sisäisen liikenteen matkalippujen tarkastus ja tilaamistehtävät olivat HKL:n hallussa.
Historia > YTV:n lopettaminen ja toiminnan siirtäminen HSL:lle ja HSY:lle

Pääkaupunkiseudun neuvottelukunnan koordinaatioryhmä hyväksyi 18. tammikuuta 2008 YTV:n jäsenkuntien kaupunginjohtajien esityksen pääkaupunkiseudun joukkoliikenteen sekä vesi- ja viemärilaitosten uudelleenorganisoinnista. Myös kaupunginhallitukset hyväksyivät esityksen ja organisaatiomuutosten valmistelu aloitettiin maaliskuussa 2008. Sopimusluonnokset hyväksyttiin kaupunginvaltuustoissa joulukuussa 2008, Espoossa vesilaitosten yhdistämisen osalta tammikuussa 2009. Tavoitteena on saada organisaatiomuutokset voimaan 1. tammikuuta 2010.
YTV lakkautettiin 31. joulukuuta 2009. Samalla 1. tammikuuta 2010 aloitti toimintansa uusi henkilöliikennelakiin perustuva kuntayhtymä, Helsingin seudun liikenne (HSL).
Pääkaupunkiseudulla aiemmin toimineista organisaatioista uuteen joukkoliikenteen kuntayhtymään siirtyivät YTV Liikenne sekä HKL:n suunnittelu- ja tilaajatoiminnot sekä matkalippujen tarkastus. HKL:ään jäävät edelleen raitio- ja metroliikennettä liikennöivät toimintayksiköt.
Uuden HSL-kuntayhtymän perustajajäseniä ovat Helsinki, Espoo, Vantaa, Kerava, Kirkkonummi ja Kauniainen. HSL:n liikevaihdoksi vuonna 2010 budjetoitiin 500 miljoonaa euroa, ja henkilöstön määrä oli noin 330.
HSL:n sisaryhtymä, Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY) on Suomen suurin vesi- ja ympäristöalan toimija. Se on tarjonnut vuoden 2010 alusta alkaen vesi- ja jätehuoltopalveluita yhteensä yli miljoonalle Helsingin seudun asukkaalle. HSY tuottaa myös seutu- ja ympäristötietoa muun muassa ilmanlaadusta ja asumisesta. Uudessa kuntayhtymässä yhdistyivät YTV Jätehuolto ja seutu- ja ympäristötieto sekä Espoon, Helsingin, Kauniaisten ja Vantaan vesilaitokset.
Historia > Logot

YTV:n ensimmäinen logo oli käytössä 1970-luvun alusta 1990-luvun alkupuolelle asti. Siinä oli tyylitelty Y-kirjain, sen alla vaakunakilven napa ja yläpuolella pienoiskoossa Espoon, Helsingin, Kauniaisten ja Vantaan vaakunat. Logon vasemmalla puolella oli kirjaimet YTV ja oikealla puolella ruotsiksi SAD.
Toinen logo tuli käyttöön vuonna 1992 ja viimeinen vuonna 2005.
Kritiikkiä > Matkustajien yksityisyys ja oikeusturva

YTV:tä on kritisoitu matkustajien yksityisyyttä loukkaavan matkakorttijärjestelmän rakentamisesta. Järjestelmä tallensi sen käytön alkuvaiheessa kortinhaltijan kaiken liikkumisen julkisilla kulkuvälineillä tietokantaan, jossa tiedot oli teoriassa mahdollista yhdistää kortin omistajaan, muun muassa henkilötunnukseen. Oikeus tähän oli kuitenkin vain muutamalla palvelupisteen työntekijällä ja sekin kortinhaltijan itsensä pyynnöstä, jos hän epäili esimerkiksi, että kortilla on jäljellä liian vähän arvoa. Tietojen keruu lopetettiin tietosuojavaltuutetun väliintulon jälkeen, koska hän ei hyväksynyt esitettyjä perusteluja.
Matkakorttiin ladatulla rahalla eli "arvolla" maksusta ei jää asiakkaalle tositetta, joten virhe järjestelmässä voisi johtaa perusteettomaan tarkastusmaksuun.
Aiheesta muualla

YTV - 40 vuotta yhteistyötä pääkaupunkiseudulla (Arkistoitu – Internet Archive)
YTV:lle Big Brother - Julkishallinnon Isovelipalkinto - kielteinen palkinto kansalaisoikeusjärjestö EFFI:ltä
Helsingin seudun joukkoliikenne
| --- | --- |
Raskas raideliikenne:  Helsingin seudun lähijunaliikenne (linjat) • Helsingin metro (linjat: M1, M2)
Kevyt raideliikenne:  Helsingin raitioliikenne (linjat) • Helsingin seudun pikaraitiotiet (linjat: 15)
Lauttaliikenne:  Kruunuvuorenrannan lautta • Suomenlinnan lautta
Linja-autoliikenne Runkolinjat:  Helsingin seudun linja-autoliikenne  20 • 30 • 40 • 200 • 300 • 400 • 500 • 510 • 520 • 530 • 560 • 570 • 600
Liikenteen tilaaja:  HSL
Liikennöitsijät:  Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne • Helsingin kaupungin liikennelaitos • VR • Nobina • Pohjolan Liikenne • Helsingin Bussiliikenne • Savonlinja • Tammelundin Liikenne • Åbergin Linja • Korsisaari • Reissu Ruoti • Tilausliikenne Nikkanen
Hankkeet:  Espoon pikaraitiotiet • Kruunusillat • Tiederatikka • Tuusulanväylän pikaraitiotie • Vantaan pikaraitiotie • Vihdintien pikaraitiotie • Viikin–Malmin pikaraitiotie • Espoon kaupunkirata • Pisararata • Itämetro
YTV:n eli nykyisen HSY:n ilmanlaatuasema Helsingin Vallilassa keväällä 2007.
Ringvål

| Ringvål |
| --- | --- |
 Ringvål
 Koordinaatit: 63°21′21″N, 10°15′26″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Trøndelag
Kunta:  Trondheim
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,19 km²
Väkiluku (2023):  447
 – Väestötiheys:  2 352,6 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ringvål on taajama Trondheimin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,19 neliökilometriä ja asukasluku 447 vuonna 2023.
Raimo Kulli

| Raimo Kulli |
| --- | --- |
 Raimo Kulli Auto24ringillä
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. marraskuuta 1981  Tallinna 
Kansalaisuus:   Viro
Moottoriurheilija
Porsche GT3 Cup Challenge Finland
Esikoiskausi:  2016
Nykyinen talli:  Est1Race
Aikaisemmat sarjat
2004 2005–2007 2006 2006 2006 2007–2008 2011–2014 2013–2015:  VW Golf Baltic Baltic Touring Car Championship Estonian Touring Car Championships NEZ Championship European Touring Car Cup Finnish Super Touring Championship BMW 325 Cup Estonia Formula Scandic Estonia
Mestaruudet
2004 2006 2006 2011–2013 2014:  VW Golf Baltic Baltic Touring Car Championship NEZ Championship BMW 325 Cup Estonia Formula Scandic Estonia
Raimo Kulli (s. 29. marraskuuta 1981 Tallinna) on virolainen autourheilija. Kaudella 2016 hän kilpailee Suomen Porsche GT3 Cup Challengessa. Kulli aloitti uransa rallicrossin parissa vuonna 1997.
Kulli voitti vuonna 2004 ensimmäisen mestaruutensa VW Golf Baltic -sarjassa. Hän on juhlinut mestaruutta myös Baltian vakioautosarjassa ja NEZ Championshipissä vuonna 2006, Viron BMW 325 Cupissa vuosina 2011–2013 ja Viron Formula Scandic -luokassa vuonna 2014.
Kulli on voittanut uransa kilpailuista lähes 36 prosenttia ja ollut palkintokorokkeella lähes 65 prosentissa kilpailuistaan.
RMS Queen Elizabeth

| RMS Queen Elizabeth |
| --- | --- |
 Queen Elizabeth
Tyyppi:  linjalaiva
Lippuvaltio:   Yhdistynyt kuningaskunta
Kotipaikka:  Hongkong
Aiemmat nimet:  1939–68: RMS Queen Elizabeth 1968–70: Elizabeth 1970–72: Seawise University
Omistaja:  1939–49: Cunard White Star Line 1949–68: Cunard Line 1968–70: The Queen Corporation  1970–72: Orient Overseas Line
Rakennustelakka:  John Brown and Company, Clydebank
Rakennusnumero:  552
Vesillelasku:  27. syyskuuta 1938
Luovutettu:  1940
Neitsytmatka:  3. maaliskuuta 1940
Status:  tuhoutunut tulipalossa 9. tammikuuta 1972; jäänteet peittyneet sataman pohjaan 1975
Tekniset tiedot
Bruttovetoisuus (GT):  83673
Koneisto:  4 höyryturbiinia
Nopeus:  30 kn
Matkustajia:  2230
Miehistö:  1200
RMS Queen Elizabeth oli Cunard Steamship Companyn höyrylaiva, joka toimi valtameriliikenteessä linjalaivana useiden vuosikymmenten ajan. Laiva rakennettiin Clyden telakalla Skotlannissa, missä kuningatar Elisabet vuonna 1938 kastoi sen kaimakseen ja laiva liukui Clydejokeen. Laivan neitsytmatka yli Atlantin alkoi 3. maaliskuuta 1940. Se oli aikansa suurin matkustajalaiva aina vuoteen 1996. Valmistuessaan Queen Elizabeth oli ensimmäinen niin leveä alus, ettei se mahtunut kulkemaan Panaman kanavasta.
Sinisen nauhan vauhtikilpailu sai kuitenkin odottaa aikaa parempaa: sota kutsui. Toisen maailmansodan aikana laiva oli joukkojenkuljetusaluksena. Adolf Hitler tarjosi sen upottamisesta rahapalkintoa ja rautaristiä sukellusveneidensä päälliköille. Aluksen matkanopeus 30 solmua oli kuitenkin niin nopea, että Saksan laivaston sukellusveneet jäivät jälkeen. Sodan jälkeen alus kuljetti 2 230 matkustajaa ja 1 200 hengen miehistöä reitillä Southampton – New York.
Laiva ajoi karille Cherbourgin edustalla vuonna 1965. Liikennöinti muuttui myöhemmin kannattamattomaksi, ja Cunard-yhtiö myi aluksen vuonna 1968, kun Queen Elizabeth 2 valmistui. Alus siirrettiin Floridaan turistinähtävyydeksi, mutta floridalaisyhtiö meni konkurssiin ja alus joutui uudelleen myyntiin. Syyskuussa 1970 kiinalainen laivanvarustaja C. Y. Tung osti sen, ja alus siirrettiin Hongkongiin kunnostettavaksi purjehtivaksi yliopistoksi uudelleennimettynä Seawise Universityksi. Kesken kunnostustöiden laiva syttyi 9. tammikuuta 1972 tuleen Hongkongin satamassa, paloi vuorokauden ja kaatui kyljelleen jääden makaamaan mustana hylkynä puolittain veden alla. [lähde? ]
Seawise University Hongkongin satamassa heinäkuussa 1972
Amerikkalainen pilakuvakommentti saksalaisten turhaumasta saada RMS Queen Elizabeth kiinni; U-vene kertoo kalajuttuja Hitlerille: ”Ja sitten olin vähällä saada NÄIN ison!”  -Christian Science Monitor, 1941
Arviolta 40–50 % hylystä on jäänyt merenpohjaan. Hylyn jäänteet hautautuivat maa-aineksen alle sataman Konttiterminaali 9 (CT9) rakentamisen yhteydessä 1990-luvun loppupuolella.
Vuonna 1974 Queen Elizabethin hylky esiintyi James Bond -elokuvassa 007 ja kultainen ase MI6:n salaisena tukikohtana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta RMS Queen Elizabeth Wikimedia Commonsissa
Pyrotheria

| Pyrotheria |
| --- | --- |
 Pyrotherium romeroi ja ryhmään Notoungulata kuulunut Rhynchippus equinus
 Paleoseeni–Oligoseeni  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  †Pyrotheria  Ameghino, 1895
Katso myös
   Pyrotheria Wikispeciesissä   Pyrotheria Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyrotheria oli esihistoriallinen ryhmään Meridiungulata kuulunut lahko. Tästä lahkosta on ollut erimielisyyttä. Yleisesti siihen luetaan heimo Pyrotheriidae ja joskus myös heimo Colombitheriidae.
Pyrotherian jäsenet olivat suuria, norsumaisia nisäkkäitä jotka tunnetaan vain yli 25 miljoonaa vuotta vanhoista fossiileista. Ne olivat vain yleisiä myöhäisellä oligoseenilla ja ne tunnetaan varsin huonosti.
Luokittelu

Pyrotheriidae
Pyrotherium
Propyrotherium
Baguatherium
Griphodon
Carolozittelia
Colombitheriidae
Colombitherium
Proticia
Aiheesta muualla

http://www.academia.edu/3246106/New_observations_and-reinpretation_on_the_enigmatic_taxon_Colombitherium_Pyrotheria_Mammalia_from_Colombia