stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mikkeli
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Mikkelin väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 52 505 | 52 505 |
| 1985 | 1985 |    | 53 800 | 53 800 |
| 1990 | 1990 |    | 54 404 | 54 404 |
| 1995 | 1995 |    | 55 563 | 55 563 |
| 2000 | 2000 |    | 55 222 | 55 222 |
| 2005 | 2005 |    | 54 728 | 54 728 |
| 2010 | 2010 |    | 54 455 | 54 455 |
| 2015 | 2015 |    | 54 665 | 54 665 |
| 2020 | 2020 |    | 53 197 | 53 197 |
Lähde: Tilastokeskus.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Mikkelissä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Mikkelin tuomiokirkkoseurakunta
Anttolan alueseurakunta
Haukivuoren alueseurakunta
Ristiinan alueseurakunta
Ristimäen alueseurakunta
Savilahden alueseurakunta
Suomenniemen alueseurakunta
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Mikkelissä toimii Mikkelin helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Mikkelin alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Mikkelin kaupungin nykyisellä alueella. selvennä
Anttolan seurakunta (liitetty Mikkelin tuomiokirkkoseurakuntaan 2013)
Haukivuoren seurakunta (liitetty Mikkelin tuomiokirkkoseurakuntaan 2013)
Mikkelin maaseurakunta (liitetty Mikkelin tuomiokirkkoseurakuntaan 2013)
Ristiinan seurakunta (liitetty Mikkelin tuomiokirkkoseurakuntaan 2013)
Suomenniemen seurakunta (liitetty Mikkelin tuomiokirkkoseurakuntaan 2013)
Vapaa-ajan asutus

Suomen kunnista Mikkelissä on toiseksi eniten kesämökkejä, Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2019 yli 10 000 kpl.
Keskustauudistus

Vuosina 2008–2011 Mikkelissä tehtiin mittava keskustan uudistaminen. Keskustaan rakennettiin muun muassa kaksi suurta kauppakeskusta, Akseli ja Stella, pysäköintilaitos Toriparkki Mikkelin torin alle, uusi matkakeskus ja kävelykeskusta. Uudistus maksoi noin 153 miljoonaa euroa, josta Mikkelin kaupunki maksoi 10 %.
Palkinnot: Uudesta keskustasta valittiin Vuoden kaupunkikeskusta 2012 ja Akselista valittiin Vuoden kauppakeskus 2011.
Koulutus

Mikkelissä peruskouluja on 33, joissa on yhteensä 5 070 oppilasta. Lukioita Mikkelissä on vain yksi: Mikkelin lukio. Otavassa toimii internaattina ja nettilukiona opetusta tarjoava Otavan opisto. Mikael-koulussa tarjotaan kuulovammaisille esi-, perus- ja lukio-opetusta. Erityisopetusluokat sijaitsevat Kalevankankaan koululla.
Korkeakouluopetusta Mikkelissä antavat Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun Mikkelin yksikkö ja Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu. Lisäksi Helsingin yliopistolla, Lappeenrannan teknillisellä yliopistolla ja Itä-Suomen yliopistolla on toimipisteet Mikkelissä. Kaupungissa toimii myös Helsingin yliopiston erillislaitoksen Kansalliskirjaston digitointi- ja konservointikeskus. Yhdessä ne muodostavat Mikkelin yliopistokeskuksen. Ammatillista koulutusta tarjotaan muun muassa Etelä-Savon ammattiopistossa.
Urheilupaikat Mikkelissä

Saimaa Stadiumi on Mikkelin Kalevankankaalla sijaitseva monitoimiareena. Se valmistui 2018 Mikkelin jäähallin yhteyteen. Saimaa Stadiumilla on kuntosali, sisäaktiviteettipuisto SuperCorner, kahvila Bistro Sisu sekä valtava halli erilaisten tapahtumien, urheilukisojen ja messujen järjestämiseen.
Viihdeuimala Rantakeidas sijaitsee Mikkelin Rantakylässä. Sen palveluihin kuuluvat uimahalli, fysioterapia, kuntosali sekä kahvio. Sen 803 neliömetrin kokoinen kolmeen lohkoon jaettava liikuntasali tarjoaa hyvät puitteet esimerkiksi lentopallokilpailuihin .
Mikkelin urheilupuistossa on yleisurheilukenttä, tekonurmi sekä kaksi tenniskenttää. Siellä on myös ulkokuntosali sekä ulkokuntoiluvälineitä ja kaksi kiipeilykuutiota. Talvella urheilupuiston ympärille ajetaan 1,2 kilometrin pituinen latu .
Hänninkenttä aivan urheilupuiston vieressä tarjoaa mahdollisuuden jääkiekkoon, jalka-, pesä- sekä jääpalloon. Siellä on kesäisin tekonurmi ja talvisin jää .
Mikkelissä on myös muita pienempiä urheilukenttiä. Esimerkiksi Mikkelin Rantakylässä sijaitsee talvella luistelukenttä jääkiekkoon ja jääpalloon, yleisurheilukenttää käytetään talvella matkaluisteluun. Kesällä pienemmällä kentällä voi pelata tennistä. Siellä on myös luistelukopit .
Urheilupuiston läheisyydessä olevalla Mikkelin kamppailuareenalla voi harjoitella eri kamppailulajeja muun muassa taekwondoa sekä karatea .
Mikkeliläisiä urheiluseuroja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anttolan Urheilijat  Anttola Shakers (salibandy)  Bouncers (Am. Jalkapallo)  Harjumaan Kajastus Ry (perustettu 1928)  Hatsina (salibandy)  Haukivuoren Kisailijat  Hiirolan Haka  Mikkelin Jukurit (jääkiekko)  Kalvitsan Urheilijat  Kachi-Kan (kamppailulajit)  Mikkelin Ampujat  Mikkelin Golf  |  Mikkelin Judo  Mikkelin Hiihtäjät  Mikkelin Kampparit (jääpallo)  Mikkelin Kissat (jalkapallo)  Mikkelin Luistelijat  Mikkelin NMKY (koripallo)  Mikkelin Melojat  Mikkelin Moottorikerho (perustettu 1933)  Mikkelin pursiseura (purjehdus)  Mikkelin Palloilijat (jalkapallo)  Mikkelin Kilpa-Veikot (yleisurheilu)  Mikkelin Passarit (lentopallo)  Mikkelin Soutajat  Mikkelin Uimaseura  RTA (sähly)  |  Mikkelin Urheiluautoilijat  Mikkelin Urheilusukeltajat  Mikkelin Urheilutanssijat Ry (kilpatanssi)  MH alppi ry (alppihiihto)  Navi (suunnistus)  Otavan Urheilijat-39  Otavan Viesti  Porrassalmen Urheilijat -62  Rämälän Ryhti  Sairilan Ratsastajat  Sairilan Sisu  Savilahden Urheilijat (jalkapallo)  Tuskun Körmyt  Mikkelin Seudun Tikka  |
Elinkeinoelämä

Oppilaitosten lisäksi Mikkelin suurimmat työnantajat ovat osuuskauppa Suur-Savo, Rejlers ja Savonlinja. Liikevaihdoltaan suurimpien yritysten joukossa ovat näiden lisäksi Suur-Savon Sähkön tytäryhtiöt  Järvi-Suomen Energia ja Lumme Energia.
Kaupungissa toimii myös Elinkeinoelämän keskusarkisto (ELKA).
Mikkelin elinkeinoelämän kehittämisestä vastaa Mikkelin kehitysyhtiö Miksei Oy.
Mikkelissä toimii myös Karkialammen varuskunnassa valtatie 13:n itäpuolella sijaitseva puolustusvoimiin kuuluva Maavoimien esikunta. Varuskunnassa ei ole varusmieskoulutusta. Syyskuussa 2024 ilmoitettiin että Mikkeliin sijoitetaan myös Naton pohjoisen alueen maavoimien alaesikunta.
Kulttuuri

Mikkelin seutukirjasto tarjoaa yleisiä kirjastopalveluja useiden toimipisteittensä kautta. Mikkelin pääkirjaston ohella useat sivukirjastot (Haukivuoren kirjasto, Otavan kirjasto, Ristiinan kirjasto ja Suomenniemen kirjasto) sekä Lumme-kirjastokimpan palvelut tavoittavat kaupunkilaisia.
Mikkelissä toimii kannatusyhdistyspohjainen yksityinen Mikkelin teatteri ja kunnallisena laitoksena orkesteri.
Mikkelin taidemuseossa järjestetään säännöllisten näyttelyjen lisäksi kolmivuosittain kuvitustriennaali. Taidemuseon lisäksi kaupunki ylläpitää Päämajamuseota ja kulttuurihistoriaan keskittyvää Suur-Savon museota.
Kaupungissa toimii säännöllisesti kaksi kaupallista elokuvateatteria, Kinolinna ja Ritz. Lisäksi kansalaisopiston yhteydessä toimii elokuvakerho.
Mikkelin keskustan tuntumassa, vanhalla kasarmialueella toimii yksityisen säätiön ylläpitämä Jalkaväkimuseo.
Mikkelin toisen elokuvateatterin, Kinolinnan läheisyydessä toimii Päämajamuseon ohessa Sodan ja rauhan keskus Muisti, joka avasi ovensa museokävijöille 2018. Sen yhteyteen avattiin myös Kahvila Rauha.
Mikkelissä toimii Mikkelin Valokuvakeskus joka järjestää vuosittain useita valokuvanäyttelyitä.
Kaupungissa toimii Mikkelin maakunta-arkisto, joka on yksi seitsemästä Kansallisarkiston alaisesta laitoksesta. Mikkelin maakunta-arkistossa säilytetään muun muassa Neuvostoliitolle luovutettujen alueiden kirkonkirjoja.
Kulttuuri > Tapahtumat

Mikkelissä on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Herättäjäjuhlat on järjestetty Mikkelissä kolme kertaa: 1922, 1949 sekä 1975.
Kaupungissa järjestetään kesäisin klassiseen musiikkiin keskittyvät Mikkelin musiikkijuhlat ja syksyisin Mikkelin balettijuhlat sekä talvella harrastajateattereille tarkoitetut Työväen näyttämöpäivät.
Jokavuotinen Museoiden yö -tapahtuma tuo mikkeliläiset ihastelemaan museoita ja kerämään leimoja leimapassiin. Museoiden yönä osallistujamuseot pitkittävät aukioloaikojaan tapahtuman nimen mukaisesti mukaisesti yöhön asti. Sodan ja rauhan keskus Muistin pääsylippu on Museoiden yönä halvempi.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Mikkelin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla juhannusrieskat ja munavoi, ruukkumuikut ja savolaispaisti.
Liikenneyhteydet

Mikkeli sijaitsee valtateiden 5, 13 ja 15 sekä kantateiden 62 ja 72 risteyksessä Savon radan varrella.
Paikkakunnan rautatie- ja linja-autoasemat toimivat yhdistettyinä matkakeskuksessa. Ilman junanvaihtoa Mikkelistä pääsee Kouvolan ja Lahden kautta Helsinkiin sekä Kajaanin ja Oulun kautta Rovaniemelle. Yöjunia ei matkustajakäyttöön ole tarjolla. Linja-autojen kaukoliikenteessä kulkee yöpikavuoroja Helsingin, Mikkelin, Kuopion ja Oulun välillä sekä viikonloppuisin Mikkelistä Savonlinnaan. Mikkelin ja Lappeenrannan välillä pikavuorojen matka-ajat ovat junayhteyksiä lyhyempiä. Suora vakiovuoro liikennöi Mikkelin, Puumalan ja Imatran välillä lähes samassa ajassa nopeimpien Mikkeli-Imatra -junayhteyksien kanssa.
Kaupungissa on myös lentoasema, josta oli vuoteen 2005 saakka yhteys Helsinki-Vantaan lentoasemalle.
Mikkelin satama sijaitsee Saimaan rannalla. Sillä on nykypäivänä vain matkailukäyttöä laivareitin ahtauden vuoksi. Aikaisemmin satama on ollut myös matkustaja- ja rahtiliikenteen käytössä.
Liikenneyhteydet > Etäisyyksiä maanteitse

Naapurikuntiin
Pieksämäki 79 km
Hirvensalmi 34 km
Juva 44 km
Kangasniemi 52 km
Puumala 71 km
Muualle
Helsinki 230 km
Kuopio 163 km
Tampere 257 km
Turku 389 km
Kouvola 103 km
Lappeenranta 106 km
Jyväskylä 115 km
Oulu 448 km
Savonlinna 104 km
Ystävyyskaupungit

Borås (Ruotsi)
Molde (Norja)
Vejle (Tanska)
Békéscsaba (Unkari)
Ylä-Laukaa (Venäjä)
Uskontohistoriaa

Novgorodin ortodoksinen kirkollinen vaikutus alkaa noin 1220-luvulla.
Vanhimmat toistaiseksi löydetyt kristinuskoon liittyvät esineet on ajoitettu vuoden 1300 tienoille.
Savilahden pogosta liitettiin vuonna 1323 katoliseen Ruotsin valtioon.
Virallisesti katolinen aika Savilahden seurakunnassa päättyi vuonna 1527 ja alkoi evankelisluterilainen aika.
Mikael Agricola tarkastuskäynnillä Savilahdella 1549
Arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelema Mikkelin tuomiokirkko valmistui vuonna 1897.
Pyhän suurmarttyyri Georgios Voittajan kreikkalaiskatolinen kirkko valmistui vuonna 1906 ja purettiin 1958.
Mikkelistä tuli virallisesti hiippakuntakaupunki vuonna 1945 tuomiokapitulin siirryttyä Viipurista Mikkeliin.
Mikkelin pyhän ylienkeli Mikaelin kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1958.
Kuvia

Maaherrankatu.
Hallituskatu.
Anttila.
Sokos.
Akseli.
Hallitustori.
Tori elokuussa 2013.
Näkymä Savilahdelta Mikkelin keskustaan. Kuva vuodelta 2004.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mikkelin kaupungin kotisivu
Tilastokeskus – Mikkelin avainluvut
Mikkelin sääennuste, Ilmatieteen laitos
Mikkelin yliopistokeskus (Arkistoitu – Internet Archive)
Elinkeinoelämän keskusarkisto
Päämajakoulu (Arkistoitu – Internet Archive)
Mikkelin museot (Arkistoitu – Internet Archive)
Mikkelin kaupungin karttapalvelu
Mikkelinseudun karttapaikka (Arkistoitu – Internet Archive)
Mikkelin Seudun Matkailupalvelu
Mikkeli 175 vuotta (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Etelä-Savon maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Enonkoski  Hirvensalmi  Juva  Kangasniemi  Mikkeli  Mäntyharju  Pieksämäki  Puumala  Rantasalmi  Savonlinna  Sulkava 
Entiset kunnat:  Anttola  Haukivuori  Jäppilä  Kerimäki  Mikkelin maalaiskunta  Pertunmaa  Pieksänmaa  Pieksämäen maalaiskunta  Punkaharju  Ristiina  Savonranta  Sääminki  Virtasalmi 
Suomen 30 suurinta kuntaa väkiluvun mukaan (31. joulukuuta 2024)
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. Helsinki | 684 589 | 7. Jyväskylä | 149 269 | 13. Lappeenranta | 73 369 | 19. Porvoo | 51 753 | 25. Lohja | 45 693 |
| 2. Espoo | 321 031 | 8. Kuopio | 125 668 | 14. Vaasa | 70 374 | 20. Salo | 50 867 | 26. Nurmijärvi | 45 026 |
| 3. Tampere | 260 358 | 9. Lahti | 121 383 | 15. Hämeenlinna | 68 376 | 21. Kotka | 50 210 | 27. Tuusula | 42 238 |
| 4. Vantaa | 251 405 | 10. Pori | 83 316 | 16. Seinäjoki | 66 610 | 22. Kokkola | 48 368 | 28. Kirkkonummi | 41 660 |
| 5. Oulu | 216 194 | 11. Joensuu | 78 743 | 17. Rovaniemi | 65 738 | 23. Hyvinkää | 47 047 | 29. Rauma | 38 975 |
| 6. Turku | 206 035 | 12. Kouvola | 78 399 | 18. Mikkeli | 51 893 | 24. Järvenpää | 46 866 | 30. Kerava | 38 476 |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef 
Rautakautinen naisen muinaispuku Tuukkalan kalmistolöytöjen pohjalta. Vuoden 1889 tulkinta.
Savilahden kivisakasti, Mikkelin ja Savon historiallisen maakunnan vanhin säilynyt rakennus.
Kenkäveronniemen vuonna 1869 valmistunut pappilarakennus.
Kartta Mikkelin kuntaliitoksista. Kaupunkiin liitettiin alueita Mikkelin maalaiskunnasta vuosina 1925–1985. Maalaiskunta ja Anttola yhdistyivät Mikkeliin vuonna 2001, Haukivuori vuonna 2007, Ristiina ja Suomenniemi vuonna 2013.
Näkymä Mikkelin hallituskadulle
Mikkelin kaupungintalo.
Mikkelin kaupunkialue ja kaupunginvaltuuston vuoden 1951 päätöksen mukaiset kaupunginosat.
Mikkelin tuomiokirkko.
Mikkelin rauhanyhdistyksen talo Pirttiniemenkadulla heinäkuussa 2011.
Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu XAMK.
Kalevankankaan jäähalli.
Mikkelin konserttitalo.
Marsalkka Mannerheimin salonkivaunu.
Mikkelin rautatieasema.
Mors (mytologia)

Mors on roomalaisessa mytologiassa kuoleman jumala. Tarujen mukaan hän on toinen yön jumalattaren Nyxin kaksospojista. Mors asuu syrjäisessä luolassa Lethe-virran varrella, jossa asuu myös hänen veljensä, unen jumala Somnus. Ovidius kuvaa Morsin inhottavaksi ja kalmankalpeaksi hahmoksi, joka on kääriytynyt sotkuiseen vaippaan ja pitää kädessään viikatetta ja tiimalasia.
Bradley Monton

Bradley Monton (s. 1972) on yhdysvaltalainen filosofian tutkija. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Princetonin yliopistosta vuonna 1999. Hän toimii filosofian professorina Coloradon yliopistossa Boulderissa. Montonin erityisaloina ovat tieteenfilosofia, fysiikan filosofia, probabilistinen/formaali tietoteoria, uskonnonfilosofia ja ajan filosofia. Yksi hänen päätutkimusalueistaan nykyään koskee tieteeseen perustuvia argumentteja Jumalan olemassaolon puolesta. Hän tutkii myös kysymyksiä, jotka liittyvät todennäköisyyspäättelyyn.
Teokset

Monton, Bradley (toim.): Images of Empiricism: Essays on Science and Stances, with a Reply from Bas C. van Fraassen. Oxford: Oxford University Press, 2007. ISBN 0199218846.
Seeking God in Science: An Atheist Defends Intelligent Design. Broadview Press 2009. ISBN 978-1-55111-863-5
Aiheesta muualla

Bradley Montonin kotisivut (englanniksi)
Nykyaikaiset filosofit
| --- | --- |
Analyyttiset filosofit:  William Alston  Simon Blackburn  Ned Block  J. Budziszewski  David Chalmers  Patricia Churchland  Paul Churchland  Donald Davidson  Daniel Dennett  Jerry Fodor  Susan Haack  Jaakko Hintikka  Jaegwon Kim  Saul Kripke  Thomas Kuhn  Bryan Magee  Ruth Barcan Marcus  Colin McGinn  Bradley Monton  Thomas Nagel  Robert Nozick  Martha Nussbaum  Alvin Plantinga  Karl Popper  Hilary Putnam  W. V. Quine  John Rawls  Richard Rorty  Roger Scruton  John Searle  Peter Singer  David Stove  Eleonore Stump  Charles Taylor  Nicholas Wolterstorff  Georg Henrik von Wright 
Mannermaiset filosofit:  Louis Althusser  Giorgio Agamben  Roland Barthes  Jean Baudrillard  Isaiah Berlin  Maurice Blanchot  Pierre Bourdieu  Hélène Cixous  Guy Debord  Gilles Deleuze  Jacques Derrida  Herman Dooyeweerd  Michel Foucault  Hans-Georg Gadamer  Jürgen Habermas  Werner Hamacher  Luce Irigaray  Julia Kristeva  Henri Lefebvre  Claude Lévi-Strauss  Emmanuel Lévinas  Jean-François Lyotard  Paul de Man  Jean-Luc Nancy  Antonio Negri  Paul Ricoeur  Michel Serres  Paul Virilio  Slavoj Žižek 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  Google Scholar  MathSciNet  Mathematics Genealogy Project 
Muut:  IdRef
Molukkienkakadu

| Molukkienkakadu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Kakadut Cacatuidae
Suku::  Töyhtökakadut Cacatua
Laji::  moluccensis
Kaksiosainen nimi
 Cacatua moluccensis  (J.F. Gmelin, 1788) 
Katso myös
   Molukkienkakadu Wikispeciesissä   Molukkienkakadu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Molukkienkakadu (Cacatua moluccensis) on Indonesiassa elävä kakadulaji.
Koko ja ulkonäkö

Molukkienkakadu kasvaa 46-52 senttimetriä pitkäksi ja se painaa 775–935 g. Sen höyhenpuku on vaalean lohenpunainen, tummemman punertavia kohtia on töyhdössä sekä siipien ja pyrstön alapeitinhöyhenissä. Silmää ympäröivä paljas alue on sinertävän valkoinen. Nokka on harmaanmusta, iiris tummanruskea ja koivet harmaat.
Esiintyminen

Molukkienkakadu elää Seramin, Saparuan ja Harukun saarilla Indonesian itäosassa. Laji on siirretty Amboinaan ja myös muualle Molukkien eteläisille saarille. Sen kannan nykyiseksi kooksi arvioidaan 26 000–53 000 täysikasvuist yksilöä. Niitä elää 18 300 neliökilometrin alueella.  1980- ja 1990-lukujen paikkeilla niiden määräksi raportoitiin Indonesiassa noin 75 000 yksilöä. Nykyään niiden määrä on vähentynyt yli kymmenellätuhannella yksilöllä. Laji on lemmikkilintuna melko harvinainen, mutta Suomessa on kuitenkin ollut kasvatustoimintaakin.
Elinympäristö

Molukkienkakadut asuvat alavien maiden metsissä kilometrin korkeudelle saakka.
Lisääntyminen

Pesä on korkealla puunkolossa. Pesintä tunnetaan vankeudessa eläneiden lintujen osalta. Munia on tavallisesti kaksi. Muna on kooltaan 50 mm x 33,4 mm. Haudonta-aika on noin neljä viikkoa.
Ravinto

Molukkienkakadut syövät siemeniä, pähkinöitä, hedelmiä ja marjoja sekä mahdollisesti hyönteisiä ja niiden toukkia. Paikoin niitä pidetään kookospalmuviljelmien tuholaisina.
Roope Mokka

| Roope Mokka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. toukokuuta 1975 Porvoo
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  tulevaisuudentutkimus
Roope Mokka (s. 1975) on suomalainen tulevaisuudentutkija, taiteilija ja kaupunkikehittäjä. Mokka on perustanut yhdessä Aleksi Neuvosen kanssa Suomen ensimmäisen itsenäisen ajatushautomon Demos Helsingin vuonna 2005 ja työskentelee siellä edelleen.
Tulevaisuudentutkimus ja journalismi

Mokka on kirjoittanut tulevaisuudesta laajasti, akateemiselle yleisölle, tietokirjoja, valtionhallinnon raportteja, skenaariotutkimuksia ja pamfletteja. Mokan teokset käsittelevät kysymyksiä digitalisaatiosta ja esineiden internetistä, ilmastonmuutoksesta ja kulutuskulttuurista, perustulosta ja kaupungistumisesta, sekä innovaatio- ja yhteiskuntateoriasta. Hän on yksi Suomen maabrändiraportin kirjoittajista. Mokka on ollut Yleisradion kolumnisti vuodesta 2016.
Yhteiskunnallinen aktivismi > Taiteellinen toiminta

Roope Mokka on osa taiteilijaryhmiä Unpublished Us ja BodyTalk. Unpublished Us kerää julkaisemattomien omakuvien arkistoa ja tekee taidetta tekoälyn avulla. Teokset ovat olleet esillä Mäntän Kuvataideviikoilla sekä Tampereen Backlight festivaalilla. BodyTalk on rave- ja klubikulttuurin kehollisuutta ja tulevaisuudentutkimusta yhdistävä taideryhmä.
Yhteiskunnallinen aktivismi > Kaupunkisuunnittelu

Roope Mokan kaupunkisuunnittelutyössä on korostunut kaupunkisuunnittelun demokratisointi, metropolialueiden hallinto, kaupunkimaisten palveluiden juurruttaminen uusille asuinalueille ja kaupunkien digitaalinen suunnittelu.
Yhteiskunnallinen aktivismi > Muu yhteiskunnallinen toiminta

Mokka on toiminut myös kaupunki- ja ympäristöaktivistina, internet-tutkijana, liikkeenjohdon konsulttina, teknologia ja markkina-analyytikkona, dj:nä ja klubipromoottorina sekä kustantajana ja toimittajana.
Teokset

Mokka, Roope, ja Aleksi Neuvonen. "Yksilön ääni." Hyvinvointivaltio yhteisöjen ajalla. Sitran raportteja 69 (2006). ISBN 951-563-543-8
Mokka, Roope, ja A. Neuvonen. "Olimme kuluttajia." Neljä tarinaa vuodesta 2023 (2009). ISBN 9789513148591
Mokka, Roope, et al. "Hyvän työn manifesti 2009." Työ-ja elinkeinoministeriö. Helsinki. Haettu 3 (2009): 2010.
Hautamäki, A., Leppänen, J., Mokka, R., & Neuvonen, A. (2017). Katse ylös kuopasta mahdollisuuksiin: uuden ajan työ ja toimeentulo. Sitra.
Alanen, O., Kaskinen, T., Laitio, T., Mokka, R., Neuvonen, A., Onnela, S., ... & Vassinen, S. (2010). The Politics of Happiness: a manifesto.
Helsinki, Demos. Jyväskylän yliopisto (2010): Metropolin hyvinvointi." Tekijät: Olli Alanen, Antti Hautamäki, Tuuli Kaskinen, Outi Kuittinen, Tommi Laitio, Roope Mokka, Aleksi Neuvonen, Kaisa Oksanen, Satu Onnela, Mikko Rissanen, Simo Vassinen ja Ville Viljanen. ISBN 978-951-857-580-4
Scenarios for Sustainable Lifestyles 2050: From Global Champions to Local Loops, European Commission, 2012
iFuture – The Diversity of Sustainable Lifestyles, European Commission, 2012
Ilmastoasenteiden muutos ja muuttajat (Förändrade attityder och attitydförändrare i klimatfrågan). ISSN. 0782-6028. Kustantaja. Valtioneuvoston kanslia
Rob Gear, Roope Mokka. "Machine-To-Machine Over Cellular: New Returns from Old Investments". Ovum, 2002 ISBN 1904173195, 9781904173199
Rob Gear, Roope Mokka, Nikki Murrell, Wireless Games: Playing to Win, Ovum Limited, 2001 ISBN 1902566947, 9781902566948
Aiheesta muualla

Demos Helsingin kotisivut
Jussila Veera: Roope Mokan haastattelu "Design Weekly"  5/2015.
Jasper Kaarna:  Roope Mokan haastattelu Suomen Kuvalehti 22.5.2009
Morta

Morta on roomalaisessa mytologiassa kuoleman jumalatar. Myöhempinä aikoina hänet liitettiin yhteen syntymän jumalattarien Deciman ja Nonan kanssa, ja heistä tuli kohtalon jumalattarien kolmikko, Parcae, joka vastasi kreikkalaisen mytologian kohtalottaria eli moiria.
Timo Montonen

Timo Montonen
Timo Montonen (s. 8. heinäkuuta 1957) on suomalainen kauno- ja tietokirjailija ja kirjoittajakouluttaja.
Montosen pienoisromaani Sinisilmä julkaistiin vuonna 1984 ja tietokirja Kirjoita tarinasi Otavalta vuonna 2008. Vuodesta 2011 alkaen Montonen on julkaissut omakustanteita Books on Demandin kautta.
Montonen opiskeli Helsingin yliopistossa yleistä kirjallisuustiedettä ja valmistui 1990. 
Montosen toinen romaani Kaksitoista aamua ilmestyi vuonna 2004.
Montonen sai Parkinsonin taudin diagnoosin vuonna 2005. Hän on julkaissut aiheeseen liittyen kirjan Minulla on Parkinson ja olen ylpeä siitä (2014). Montonen on julkaissut kirjoja myös kirjoittamisesta ja kirjailijantyöstä, kuten Kirjoittajan kirja (2007) ja Kirjoita tarinasi (2008).
Hän on Suomen kirjailijaliiton ja Suomen tietokirjailijoiden jäsen.
Syksystä 1990 lähtien Montonen toimi kolme lukuvuotta luovan kirjoittamisen ja kirjallisuuden opettajana Räisälän kansanopiston Dante-akatemiassa Kokemäellä. 
Vuosina 2000-2015 Montonen toimi Palmenian kirjoittajakoulutuksen suunnittelijana ja kouluttajana. Sen jälkeen hän opetti eri lajityyppien kirjoittamista muun muassa Helsingin seudun kesäyliopistossa.
Syksystä 2020 kevääseen 2024 Montonen opetti luovaa kirjoittamista ja elämäntarinan kirjoittamista käsikirjoittamillaan Kriittisen korkeakoulun ja Opintokeskus Siviksen kirjoittamisen verkkokursseilla.  Hän on toimittanut kurssien opiskelijoiden antologian Salaisuuksia, valheita ja pimeyttä (BoD,  2023). Montonen on antanut haastatteluja muun muassa elämäntarinan kirjoittamisesta. Syyskuussa 2024 hän julkaisi suurtyönsä, 6-osaisen koko julkaistun tuotannon käsittävän yhteensä 4000 sivuisen teossarjan, Korrehtuuri: Kootut, korjatut ja kommentoidut teokset (BoD, 2024). Lokakuussa 2024 hän perusti koulutusalan yrityksen, Kirjoittajakoulu Grafomania Timo Montonen (Y-tunnus 3480195-7).