stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konetietoisuus
Käytännöllisiä lähestymistapoja > Sunin kognitiivinen arkkitehtuuri CLARION

Ron Sunin CLARION perustuu kaksitasoiseen representaatioon, joka tekee eron tietoisiin ja ei-tietoisiin mielen prosesseihin. CLARIONin avulla on simuloitu useita oppimiseen liittyviä toimintoja, yksinkertaisista reaktiivisista taidoista monimutkaisiin kognitiivisiin taitoihin.
CLARIONin suorittamiin tehtäviin kuuluvat muun muassa:
sekvenssien oppiminen (serial reaction time, SRT)
kieliopin oppiminen (artificial grammar learning, AGL)
prosessinohjaus (process control, PC)
kategoriapäättely (categorical inference, CI)
aakkosellinen aritmetiikka (alphabetical arithmetic, AA)
Hanoin torni (Tower of Hanoi, TOH)
Näistä SRT, AGL ja PC ovat tyypillisiä oppimistehtäviä.
Käytännöllisiä lähestymistapoja > Haikosen kognitiivinen arkkitehtuuri

Pentti Haikonen katsoo, ettei tietoisuutta voida saavuttaa tavallisella sääntöpohjaisella laskennalla. Hänen mukaansa aivot eivät ole tietokone, eikä ajattelu ole ohjelmoitujen komentojen suorittamista, eikä myöskään lukujen laskentaa. Sen sijaan, että pyrkisimme saavuttamaan mielen ja tietoisuuden tunnistamalla ja toteuttamalla niiden alla olevia laskennallisia sääntöjä, meidän tulisi kehittää erityinen kognitiivinen arkkitehtuuri, joka toisintaisi havaintoprosesseja, sisäisiä kuvia ja puhetta, kipu-, nautinto- ja tunnetiloja, sekä näiden taustalla olevia kognitiivisia toimintoja. Tällainen alhaalta-ylös-arkkitehtuuri tuottaisi korkeamman tason toimintoja yksinkertaisempien prosessointiyksiköiden, eräänlaisten keinotekoisten neuronien, avulla, ilman algoritmeja tai ohjelmia.
Haikonen uskoo, että riittävän monimutkaisessa mittakaavassa toteutettuna tällainen arkkitehtuuri tuottaisi tietoisuuden, jota hän kuvaa toimintatyyliksi ja -tavaksi, jota luonnehtii muun muassa havaintoprosessien ja eri aistien tuottaman informaation hajauttaminen. Haikonen katsoo siis, että tietoisuus on ennen kaikkea prosessi, ja että se voi emergoitua spontaanisti autonomisissa agenteissa, joilla on sopiva ja riittävän monimutkainen hermoverkoston inspiroima arkkitehtuuri. Saman näkemyksen ovat jakaneet mm. Freeman ja Cotterill. Haikosen esittämän arkkitehtuurin yksinkertaisempi toteutus ei vielä saavuttanut tietoisuutta, mutta ilmaisi tunteita odotetusti.
Käytännöllisiä lähestymistapoja > Takenon robottien itsetietoisuuden tutkimus

Junichi Takeno tutkii Meijin yliopistossa robottien itsetietoisuutta. Hän väittää kehittäneensä robotin, joka pystyy erottamaan oman peilikuvansa toisen robotin peilikuvasta. Näin robotti siis näyttäisi läpäisevän peilitestin.
Kirjallisuutta

Baars, Bernard J. & Franklin, Stan: How conscious experience and working memory interact. Trends in Cognitive Science 7: 166–172, 2003.
Casti, John L. "The Cambridge Quintet: A Work of Scientific Speculation", Perseus Books Group , 1998
Franklin, S. & Baars, B. J. & Ramamurthy,  U. & Ventura, Matthew. 2005. The role of consciousness in memory. Brains, Minds and Media 1: 1–38, pdf.
Haikonen, Pentti: Conscious Machines and Machine Emotions, 2004; esitetty: Workshop on Models for Machine Consciousness, Antwerp, BE, kesäkuu 2004.
McCarthy, John: Generality in Artificial Intelligence.  Stanford University, 1971-1987.
Pharoah, M.C.: Looking to systems theory for a reductive explanation of phenomenal experience and evolutionary foundations for higher order thought (Arkistoitu – Internet Archive)
Sternberg, Eliezer J.: Are You a Machine? Tha Brain the Mind and What it Means to be Human. Amherst, NY: Prometheus Books, 2007.
Suzuki T. & Inaba K., Takeno, Junichi: Conscious Robot That Distinguishes Between Self and Others and Implements Imitation Behavior, Innovations in Applied Artificial Intelligence, 18th International Conference on Industrial and Engineering Applications of Artificial Intelligence and Expert Systems, pp. 101-110, IEA/AIE 2005, Bari, Italy, June 22–24, 2005.
Takeno, Junichi: The Self-Aware Robot (Arkistoitu – Internet Archive), HRI Press, 2006.
Aiheesta muualla

Machine Consciousness Website (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
www.Conscious-Robots.com (englanniksi)
Ron Sun's papers on consciousness (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Are People Computers? Strong AI, The Simulation Argument and Naive Realism (englanniksi)
Artefactual consciousness depiction by Professor Igor Aleksander (englanniksi)
Proposed mechanisms for AC implemented by computer program: absolutely dynamic systems (englanniksi)
Machine Consciousness – Complexity Aspects Workshop (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Artificial consciousness
Käännös suomeksi
Kultainen kissa

| Kultainen kissa Costi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Voiceman Studiolla kesällä 1993
 Julkaistu: 1993
 Formaatti: CD-levy, C-kasetti
 Tuottaja(t): Ari Vaahtera
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 48.56
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Costin muut studioalbumit
|   | Kultainen kissa 1993 | Avojaloin 1994 |
Kultainen kissa on laulaja ja säveltäjä Costin vuonna 1993 julkaistu esikoisalbumi. Sen on tuottanut Ari Vaahtera ja levy-yhtiö on Poko Rekords.
Albumilta on julkaistu CD-single Marraskuun poika / "Kultainen kissa".
Costin yhtyeen jäsenten lisäksi kappaleiden tekoon ovat osallistuneet Kauko Röyhkä, Martti Salminen, Maritta Kuula ja Eero Laakkonen.
Levy on äänitetty kesällä 1993 Voiceman Studiolla. ISRC-tunnus on FIUNP9302001-12. ESEK on tukenut taloudellisesti levyntekoa.
Graafisesta suunnittelusta on vastannut Johanna Vainio ja valokuvat on ottanut Osmo Patana. CD-levyn mukana on kahdeksansivuinen vihkonen, jossa on muun muassa kappaleiden sanat. CD-levyjä on valmistanut dcm.
Kappaleet

Marraskuun poika – 3.11 (säv. Kauko Röyhkä, Martti Salminen, Costi Snellman, san. Maritta Kuula)
Soitan kitaraa – 5.09 (säv. Costi Snellman, Tauno Railo, san. Maritta Kuula)
Kultainen kissa – 3.59 (säv. Costi Snellman, san. Maritta Kuula)
Se mitä sä oot – 5.16 (säv. Costi Snellman, Eero Laakkonen, Kauko Röyhkä, san. Kauko Röyhkä)
Jos arvostat mua – 5.23 (säv. Costi Snellman, san. Kauko Röyhkä)
Katu – 3.03 (säv. Costi Snellman, Kauko Röyhkä, Martti Salminen, san. Kauko Röyhkä)
Regina – 3.30 (säv. Costi Snellman, Tauno Railo, san. Maritta Kuula)
Kolmestaan – 4.00 (säv. Costi Snellman, Tauno Railo, Kauko Röyhkä, san. Kauko Röyhkä)
Keltainen vuori – 4.27 (säv. Costi Snellman, Pia Ljungman, san. Maritta Kuula)
Pahanilmanlintu – 3.51 (säv. Costi Snellman, san. Maritta Kuula)
Tyttö kuvassa – 3.43 (säv. Costi Snellman, san. Maritta Kuula)
Loppu mikä loppu – 3.24 (säv. Costi Snellman, Kauko Röyhkä, Tauno Railo, san. Maritta Kuula)
Kappaleiden sovituksista vastaa esittävä yhtye eli Topi Kurki, Pia Ljungman, Tauno Railo ja Costi Snellman. Kustannusoikeudet omistaa Poplandia Music Oy.
Muusikot

Costi Snellman – laulu, kosketinsoittimet
Tauno Railo – basso
Topi Kurki – rummut, percussiot
Pia Ljungman – kitara
+
Marika Liuski – taustalaulu kappaleilla "Katu" ja "Loppu mikä loppu"
Lähteet ja viitteet

Costin CD-levy Kultainen kissa (Poko Rekords  POKOCD 148, 1993)
↑  Poko Rekordsin mainos. Soundi, 1993, 19. vsk, nro 10, s. 96.  Tampere:  Soundi Oy.
Lafayette (Louisiana)

| Lafayette |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna

Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Louisiana
Piirikunta:  Lafayette
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  145,03 km²
 – Josta vettä:  0,2 km² 
Väkiluku (2020):  121 374
 – Väestötiheys:  840 as./km²
Lempinimi::  The Hub City
Motto::  "The Heart of Cajun Country"
 
 https://www.lafayettela.gov/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lafayette on kaupunki Yhdysvalloissa Louisianan osavaltiossa. Vuoden 2020 väestönlaskennassa Lafayettessa oli 121 374 asukasta, ja se oli väkiluvultaan Louisianan osavaltion neljänneksi suurin kaupunki. Se toimii Lafayetten piirikunnan hallintokeskuksena.
Väestö

Vuonna 2020 Lafayetten 121 374 asukkaasta valkoisia oli 61,0 %, mustia 29,9 %, aasialaisia 2,3 % ja alkuperäisasukkaita 0,2 %. Asukkaista 5,6 % kuului kahteen tai useampaan rotuun. 8,8 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 5,5 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lafayette (Louisiana) Wikimedia Commonsissa
Kääpiövaltio

Kääpiövaltio tarkoittaa valtiota, joka on hyvin pieni joko pinta-alaltaan tai väkiluvultaan – tavallisesti kummaltakin. Kääpiövaltioita ovat muun muassa Monaco, Nauru, San Marino, Liechtenstein ja Vatikaanivaltio, joka on maailman pienin valtio pinta-alaltaan (44 hehtaaria). Useimmat kääpiövaltiot ovat saarivaltioita, mutta Euroopassa niitä on myös mantereella. Osa kääpiövaltioista ei kuitenkaan ole sekä pinta-alaltaan että väkiluvultaan pieniä. Esimerkiksi pinta-alaltaan pienistä kääpiövaltioista väkiluvultaan suurin on Singapore, jossa on lähes 6 miljoonaa asukasta, eli on asukasluvultaan muun muassa Suomea ja Norjaa suurempi.
Valtiot, joiden pinta-ala on alle 5 000 neliökilometriä

|  | Valtio   | Pinta- ala | Maanosa   |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Vatikaanivaltio | 0,44 km² | Eurooppa |
| 2 |  Monaco | 2,02 km² | Eurooppa |
| 3 |  Nauru | 21 km² | Oseania |
| 4 |  Tuvalu | 26 km² | Oseania |
| 5 |  San Marino | 61 km² | Eurooppa |
| 6 |  Liechtenstein | 160 km² | Eurooppa |
| 7 |  Marshallinsaaret | 181 km² | Oseania |
| 8 |  Cookinsaaret | 236 km² | Oseania |
| 9 |  Niue | 260 km² | Oseania |
| 10 |  Saint Kitts ja Nevis | 261 km² | Karibia |
| 11 |  Malediivit | 298 km² | Aasia |
| 12 |  Malta | 316 km² | Eurooppa |
| 13 |  Grenada | 344 km² | Karibia |
| 14 |  Saint Vincent ja Grenadiinit | 389 km² | Karibia |
| 15 |  Barbados | 430 km² | Karibia |
| 16 |  Antigua ja Barbuda | 443 km² | Karibia |
| 17 |  Seychellit | 455 km² | Afrikka |
| 18 |  Palau | 459 km² | Oseania |
| 19 |  Andorra | 468 km² | Eurooppa |
| 20 |  Saint Lucia | 616 km² | Karibia |
| 21 |  Mikronesia | 702 km² | Oseania |
| 22 |  Singapore | 714 km² | Aasia |
| 23 |  Tonga | 747 km² | Oseania |
| 24 |  Dominica | 751 km² | Karibia |
| 25 |  Bahrain | 765 km² | Aasia |
| 26 |  Kiribati | 811 km² | Oseania |
| 27 |  São Tomé ja Príncipe | 964 km² | Afrikka |
| 28 |  Komorit | 1 861 km² | Afrikka |
| 29 |  Mauritius | 2 040 km² | Afrikka |
| 30 |  Luxemburg | 2 586 km² | Eurooppa |
| 31 |  Samoa | 2 831 km² | Oseania |
| 31 |  Kap Verde | 4 033 km² | Afrikka |
Valtiot, joiden asukasluku on alle 1 000 000

| Sija | Valtio | Väkiluku | Väestötiheys (asukasta/km²) | Maanosa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Vatikaanivaltio | 842 | 1 913,6 | Eurooppa |
| 2 |  Niue | 1 190 | 4,5 | Oseania |
| 3 |  Nauru | 9 488 | 451,8 | Oseania |
| 4 |  Cookinsaaret | 10 134 | 45,9 | Oseania |
| 5 |  Tuvalu | 10 782 | 414,7 | Oseania |
| 6 |  Palau | 21 186 | 46,2 | Oseania |
| 7 |  Monaco | 30 508 | 15 103 | Eurooppa |
| 8 |  San Marino | 32 742 | 536,8 | Eurooppa |
| 9 |  Liechtenstein | 37 313 | 233,2 | Eurooppa |
| 10 |  Saint Kitts ja Nevis | 51 538 | 197,5 | Karibia |
| 11 |  Marshallinsaaret | 70 983 | 392,2 | Oseania |
| 12 |  Dominica | 73 449 | 97,8 | Karibia |
| 13 |  Andorra | 85 458 | 182,6 | Eurooppa |
| 14 |  Antigua ja Barbuda | 91 295 | 206,1 | Karibia |
| 15 |  Seychellit | 91 650 | 201,4 | Afrikka |
| 16 |  Saint Vincent ja Grenadiinit | 102 918 | 264,6 | Karibia |
| 17 |  Kiribati | 104 488 | 128,8 | Oseania |
| 18 |  Mikronesia | 105 681 | 150,5 | Oseania |
| 19 |  Tonga | 106 440 | 142,5 | Oseania |
| 20 |  Grenada | 110 152 | 320,2 | Karibia |
| 21 |  Saint Lucia | 163 362 | 265,2 | Karibia |
| 22 |  São Tomé ja Príncipe | 190 428 | 197,5 | Afrikka |
| 23 |  Samoa | 196 628 | 69,5 | Oseania |
| 24 |  Vanuatu | 266 937 | 21,9 | Oseania |
| 25 |  Barbados | 289 680 | 673,7 | Karibia |
| 26 |  Islanti | 317 351 | 3,1 | Eurooppa |
| 27 |  Bahama | 321 834 | 23,2 | Karibia |
| 28 |  Belize | 340 844 | 14,8 | Pohjois-Amerikka |
| 29 |  Malediivit | 393 595 | 1 320,8 | Aasia |
| 30 |  Malta | 412 655 | 1 305,9 | Eurooppa |
| 31 |  Brunei | 422 675 | 73,3 | Aasia |
| 32 |  Luxemburg | 520 672 | 201,3 | Eurooppa |
| 33 |  Kap Verde | 538 535 | 133,5 | Afrikka |
| 34 |  Länsi-Sahara | 554 795 | 2,0 | Afrikka |
| 35 |  Suriname | 573 311 | 3,4 | Etelä-Amerikka |
| 36 |  Salomonsaaret | 609 883 | 21,1 | Oseania |
| 37 |  Montenegro | 650 036 | 47,0 | Eurooppa |
| 38 |  Päiväntasaajan Guinea | 722 254 | 25,7 | Afrikka |
| 39 |  Bhutan | 733 643 | 19,1 | Aasia |
| 40 |  Guyana | 735 554 | 3,4 | Etelä-Amerikka |
| 41 |  Komorit | 766 865 | 412,0 | Afrikka |
| 42 |  Djibouti | 810 879 | 34,9 | Afrikka |
| 43 |  Fidži | 903 207 | 49,4 | Oseania |
Euroopan kääpiövaltiot kartalla.
Maailman viisi pienintä kääpiövaltiota kartalla.
Uefan stadionvaatimukset

UEFA:n stadionvaatimukset ovat Euroopan jalkapalloliitto UEFA:n määrittelemiä vaatimuksia, jotka jalkapallostadionin on täytettävä, että sillä voidaan pelata UEFA:n alaisten kilpailujen otteluita. Vaatimukset täyttäville stadioneille on käytössä vuonna 2006 tehty luokitusjärjestelmä (luokat 1, 2, 3 ja 4), joka määrittää tarkemmin kriteerit sille, minkä tasoisia otteluita stadionilla voidaan pelata. Mestarien liigassa vaaditaan kahdelle ensimmäiselle karsintakierrokselle luokka 2, kolmannelle karsintakierrokselle luokka 3 ja lopuille luokka 4.
Kriteerit

Luokitus määritetään 30 eri kriteerin avulla.
Cat 4. luokkaan vaaditaan muun muassa seuraavia asioita:
Stadionin vähimmäiskapasiteetti on 8 000 istumapaikkaa. Seisomapaikkoja ei hyväksytä.
Kentän on oltava pituudeltaan 105 metriä ja leveydeltään 68 metriä.
Kenttä on oltava lämmitettävä tai katettu (katettuna vapaa korkeus vähintään 21m)
Valaistuksen on oltava vähintään 1400 luksia.
Stadionilla pitää olla istumapaikat vähintään 100 VIP-vieraalle.
Stadionin sisällä pitää olla vähintään kaksi televisiostudiota, joista yhdeltä näkee kentälle.
Cat 3. luokkaan vaaditaan muun muassa seuraavia asioita:
Stadionin vähimmäiskapasiteetti on 4 500 istumapaikkaa. Seisomapaikkoja ei hyväksytä.
Kentän on oltava pituudeltaan 105 metriä ja leveydeltään 68 metriä.
Kenttä on oltava lämmitettävä tai katettu (katettuna vapaa korkeus vähintään 21m)
Valaistuksen on oltava vähintään 1200 luksia.
Stadionilla pitää olla istumapaikat vähintään 75 VIP-vieraalle.
Stadionin sisällä pitää olla vähintään kaksi televisiostudiota.
Uwaine

Uwaine ja Gawain taistelevat.
Uwaine tai Uwain (myös Owain, Yvain tai Ewain) on yksi pyöreän pöydän ritareista, joka esiintyy kuningas Arthuriin liittyvissä legendoissa.
Uwainen hahmo perustuu ilmeisesti todelliseen historialliseen henkilöön, 500-luvulla eläneeseen Rhegedin kuninkaaseen Owain mab Urieniin. Uwaine on yksi varhaisimmista hahmoista, joka on yhdistetty kuningas Arthuriin. Hänet mainitaan jo Geoffrey Monmouthilaisen teoksessa Historia Regum Britanniae. Myös Chrétien de Troyes kirjoitti hänestä runoelmassaan Le Chevalier au Lion, roman d'Yvain. Yleensä Uwainen äidiksi mainitaan kirjallisuudessa joku Arthurin sisarpuolista. Thomas Maloryn teoksessa Pyöreän pöydän ritarit (Le Morte d'Arthur) Uwainen äiti on Morgan le Fay. Uwainen serkkuja ovat Gawaine, Agravain, Gaheris, Gareth ja Mordred.
Kultainen kierros

Kultainen kierros on suosittu nähtävyyskierros Islannissa. Sen päänähtävyyksiä ovat kolme eri kohdetta; Þingvellir, Haukadalur ja Gullfoss. Reitin varrella on kuitenkin myös muita nähtävyyksiä, joissa pysähtyä.
Þingvellir

Þingvellir on historiallisesti merkittävä paikka, sillä siellä islantilaiset aloittivat maakäräjien pitämisen vuonna 930. Tällöin perustettu Alltingin yleiskokous jatkoi kokoontumista Þingvellirissa vuoteen 1798 saakka. Yli kahden viikon ajan vuodessa kokous sääti lakeja ja ratkaisi kiistoja, ja se nähtiin liittona vapaiden miesten välillä.
Nykyään alue on kansallispuisto ja Unescon maailmanperintökohde. Vuonna 1928 Islannissa hyväksyttiin laki, jonka mukaan Þingvellirin suojeltu alue tulee aina olemaan islantilaisen kansan omaisuutta.
Alue on kiinnostava myös geologisesti, sillä Þingvellir sijaitsee Euraasian ja Amerikan mannerlaattojen törmäyspisteessä. Sen vieressä sijaitsee Öxara-joki, joka juoksee Almannagján rotkoon. Kansallispuiston alueella sijaitsee myös Peningagjá, syvä rotko täynnä kristallinkirkasta vettä. Þingvellirin vieressä on myös kirkasvetinen järvi, Þingvallavatn, joka Islannin suurin järvi. Se on kooltaan 83 neliökilometriä ja syvyydeltään yli 100 metriä.
Haukadalur

Haukadalur on geoterminen alue, joka on kooltaan 6 km². Sen alueella sijaitsevat muun muassa kuumat lähteet Geysir ja Strokkur. Niiden lisäksi alueella sijaitsee myös lukuisia muita kuumia lähteitä ja yli 40 muuta geotermistä ilmiötä.
Geysir on kuuluisin Islannin kuumista lähteistä, ja sen nimi onkin muuttunut yleisnimeksi kuvaamaan kuumia, vettä suihkuttavia lähteitä. Nykypäivänä Geysir ei kuitenkaan ole enää aktiivinen, vaan se käyttäytyy kuin normaali kuuma lähde. Aikaisemmin oli kuitenkin useita kausia, kuten noin 1846, 1900 ja 1937, jolloin sen purkautumien korkeus oli jopa 60 metriä.
Strokkur sen sijaan on kaikkein aktiivisin Islannin vettä suihkuttavista lähteistä. Se purkautuu yhä nykyään muutaman minuutin välein. Tällöin se saattaa toisinaan suihkuttaa vettä jopa 40 metrin korkeuteen, mutta useimmiten sen muodostaman suihkun korkeus on 10–20 metriä.
Muista alueen ilmiöistä voidaan mainita Blesi, kuuma lähde, joka muodostuu kahdesta toisiaan lähellä olevasta lammesta. Vaikka lammet erottaa vain kapea seinämä, ne poikkeavat ulkonäöltään toisistaan. Toisen vesi on syvänsinistä, ja se on noin 40–50-asteista. Toisen lammen vesi on taasen huomattavasti kuumempaa, sillä se on lähemmäs 100-asteista. Litli Geysir mainitaan myös usein Haukadalurin alueesta puhuttaessa. Se on pieni, epäaktiivinen lähde. Aiemmin, 1800-luvulla, se oli kuitenkin yksi kolmesta aktiivisesta geysiristä alueella. Litli Geysirin sanotaan olleen hyvin äänekäs ja väkivaltainen purkautuessaan. Sen kauniit, sulkamaiset purkaukset nousivat korkeimmillaan 9 metriin.
Gullfoss

Gullfoss on yksi Islannin suosituimmista vesiputouksista. Se sijaitsee Hvítá-joessa, joka saa alkunsa jäätikköjärvi Hvítávatnista, Lángjökullin jäätiköltä, joka sijaitsee noin 40 kilometriä pohjoiseen Gullfossista.
Gullfoss koostuu kahdesta erillisestä vesiputouksesta. Ylemmän pudotus on 11 metriä ja alemman 21 metriä. Gullfossissa virtaa vettä keskimäärin 109 kuutiometriä sekunnissa. Kesäisin virta on 130 kuutiometriä sekunnissa.
Kerið

Kolmen päänähtävyyden lisäksi yksi Kultaisen kierroksen varrella olevista vierailun arvoisista paikoista on kraatterijärvi Kerið. Se sijaitsee Grimsnesin alueella. Keriðin kaldera muodostuu punaisesta vulkaanisesta kivestä. Se on 55 metriä syvä, 170 metriä leveä ja sen pituus puolelta toiselle on 270 metriä. Sen pohjalla oleva vesi näyttää melkein turkoosilta. Veden määrä kraatterin pohjalla riippuu pohjaveden tasosta, ja sitä on yleensä noin 6–10 metriä.
Siirrosvyöhyke Þingvellirissä.
Strokkur-geysir
Gullfoss talvella
Uwe Bellmann

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Uwe Bellmann vuonna 2007. |  Uwe Bellmann vuonna 2007. |  Uwe Bellmann vuonna 2007. |  |
Maa:   Itä-Saksa
Miesten maastohiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Oslo 1982 | 4x10 km |  |
Uwe Bellmann (s. 1962) on entinen saksalainen maastohiihtäjä, joka aktiiviurallaan edusti myös Saksan demokraattista tasavaltaa.
Bellmann kilpaili kansainvälisellä tasolla vuosina 1982–1999. Hän hiihti avausosuuden DDR:n viestijoukkueessa, joka jakoi pronssimitalin Suomen kanssa Oslon MM-kilpailujen 1982 viestikilpailussa. Joukkueeseen kuuluivat hänen lisäkseen Uwe Wunsch, Stefan Schicker ja Frank Schröder.
Bellmann sijoittui Sarajevon olympialaisissa 1984 15 kilometrillä seitsemänneksi ja 30 kilometrillä yhdenneksitoista. Seefeldin MM-kilpailuissa 1985 hän oli 50 kilometrillä kymmenes ja Oberstdorfissa 1987 50 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa kahdestoista.
Bellmann sijoittui Calgaryn olympialaisissa 1988 15 kilometrin perinteisen tyylin kilpailussa viidenneksi, 30 kilometrillä (p) viidenneksitoista ja 50 kilometrin vapaan kisassa kahdeksanneksi. Joulukuussa 1988 hän saavutti uransa ainoan palkintokorokesijoituksen maailmancupissa oltuaan kolmas Ramsaun 15 kilometrin (v) kilpailussa. Hän sijoittui kauden yhteispisteissä yhdeksänneksi. Lahden MM-kisoissa 1989 hän oli 30 kilometrillä (p) viides.
Muutaman heikomman vuoden jälkeen Bellmann oli Thunder Bayn MM-kilpailuissa 1995 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa yhdestoista ja 30 kilometrillä (p) kahdestoista.
Trent Williams

| Trent Williams |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. heinäkuuta 1988 (ikä 36) Longview, Texas
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  196 cm
Paino:  145 kg
Pelipaikka:  Ulompi hyökkäyksen linjamies
Seura
Pelinumero:  71
Seura:  San Francisco 49ers
Sarja:  NFL
Pelaajaura
NFL-varaus:  4., 2010 Washington Redskins
Pääsarjaura:  2010–
Trent Williams (17. heinäkuuta 1988, Longview, Texas) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on ulompi hyökkäyksen linjamies. Williams edustaa San Francisco 49ersia.
Williams pelasi yliopistourallaan Oklahoman yliopistossa vuodet 2008 ja 2009. Hän pelasi Oklahomassa 26 ottelua. Washington Redskins varasi Williamsin NFL:n vuoden 2010 varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella varaustilaisuuden neljäntenä pelaajana. Hän pelasi Redskinsissä vuodet 2010–2018. Vuonna 2019 Williamsilla todettiin syöpä (pehmytkudossarkooma) eikä hän pelannut vuonna 2019 otteluakaan. Washington vaihtoi Williamsin kahteen varausvuoroon huhtikuussa 2020 San Francisco 49ersin kanssa. Williams pelasi Washingtonissa yhteensä 120 ottelua. Maaliskuussa 2021 49ers ja Williams solmivat kuusivuotisen jatkosopimuksen, jonka kokonaisarvo oli 138 miljoonaa dollaria. Se teki Williamsista kalleimman hyökkäyksen linjapelaajan.
Williams on valittu kahdeksan kertaa Pro Bowliin (2012–2020).
Uralin pihlaja

Uralin pihlaja on venäläinen laulu, jonka Jevgeni Rodygin sävelsi Mihail Pilipenkon runoon ”Uralskaja rjabinuška” (Уральская рябинушка) vuonna 1953. Suomenkieliset sanat lauluun kirjoitti Sauvo Puhtila salanimellä Veikko Vallas. Laulu julkaistiin nuottina ja äänitteenä vuonna 1961 solistina Seija Järvinen.
Kappaleen ovat levyttäneet myös Tapio Rautavaara (1979), Arja Saijonmaa (1987), Tamara Lund (1990) ja Matti Salminen (2001). Kosti Kivilahti on tehnyt lauluun vaihtoehtoisen suomennoksen, jonka ovat levyttäneet muun muassa Reijo Frank (1976) ja Annariitta Minkkinen (1980).