stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kehtnan kunta
Hallinto

Kehtnan kunta muodostettiin vuoden 2017 kuntauudistuksessa yhdistämällä vanha Kehtnan kunta ja Järvakandin kunta uudeksi Kehtnan kunnaksi. Kehtnassa on 5 605 asukasta (1.1.2018).
Kunta muodostuu Järvakandin kauppalasta (alev), Eidaperen, Kaereperen, Keavan, Kehtnan ja Lellen pienkauppaloista (alevik) sekä 43 kylästä (küla). Kunnan keskuspaikka on Järvakandin kauppala.
Liikenne

Lelle on rautateiden risteysasema: sieltä on rautatieyhteys Tallinnaan, Viljandiin ja Pärnuun.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kehtnan kunta Wikimedia Commonsissa
Kenneth Bednarek

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Bednarek MM-kilpailuissa 2019. |  Bednarek MM-kilpailuissa 2019. |  Bednarek MM-kilpailuissa 2019. |  |
Maa:  Yhdysvallat
Miesten pikajuoksu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Tokio 2020 | 200 metriä |  |
|  Hopeaa | Pariisi 2024 | 200 metriä |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Eugene 2022 | 200 metriä |  |
Kenneth ”Kenny” Bednarek (s. 14. lokakuuta 1998) on yhdysvaltalainen pikajuoksun olympiamitalisti.
Bednarek karsiutui 200 metrin juoksun alkuerissä Dohan MM-kilpailuissa 2019. Hän saavutti vuonna 2021 järjestetyissä Tokion olympialaisissa hopeaa 200 metrillä ennätysajallaan 19,68. Hän sai samalla matkalla hopeaa myös Eugenen MM-kilpailuissa 2022 ajalla 19,77. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän sijoittui 200 metrillä viidenneksi. Hän voitti World Athletics Relays -kilpailuissa kultaa 4 × 100 metrin viestissä 2024. Pariisin olympialaisissa 2024 hän saavutti 200 metrillä hopeaa ajalla 19,62. Samojen kilpailujen 100 metrillä hän sijoittui seitsemänneksi.
Bednarek on voittanut yhdeksän Timanttiliigan osakilpailua 200 metrillä vuosina 2021–2024.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 9,87 | Eugene | 23. kesäkuuta 2024 |
| 200 m | 19,59 | Eugene | 29. kesäkuuta 2024 |
| 400 m | 44,73 | Hobbs | 18. toukokuuta 2019 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 200 m | 20,30 | Lincoln | 2. helmikuuta 2019 |
| 400 m | 46,65 | Storm Lake | 16. helmikuuta 2019 |
Kahdeksan kärjessä

Kahdeksan kärjessä oli nuorten listaohjelmaselvennä, joka pyöri radiossa 1960-luvulla. Sen esikuvana oli Ruotsin radion Tio i topp-ohjelma. Ohjelmassa kokoontui kaksi nuorisoraatia, joista toinen istui Helsingissä ja toinen jossakin maakuntakaupungissa. Raadit kuuntelivat edellisen kerran suosikkeja ja uusia tulokkaita ja äänestivät niistä Kahdeksan kärjessä -listan, joka oli pohjana seuraavalle kokoontumiselle.
Kaméni

Kaméni (kreik. Καμένι, ”Palanut”) voi viitata kahteen tuliperäiseen Kreikan saareen, jotka sijaitsevat Santorínin kalderan keskellä:
Néa Kaméni, uudempi kraatterisaari
Palaiá Kaméni, vanhempi kraatterisaari
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaméni”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ken-Marti Vaher

| Ken-Marti Vaher |
| --- | --- |
 Vaher vuonna 2013
Viron sisäministeri
 Ansipin III hallitus 6.4.2011–26.3.2014  
Edeltäjä:  Marko Pomerants
Seuraaja:  Hanno Pevkur
Viron oikeusministeri
 Partsin hallitus 10.4.2003–13.4.2005  
Edeltäjä:  Märt Rask
Seuraaja:  Rein Lang
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. syyskuuta 1974 (ikä 50) Tallinna
Tiedot
Puolue:  Isänmaan ja Res Publican liitto
Ken-Marti Vaher (s. 5. syyskuuta 1974 Tallinna) on virolainen poliitikko, joka toimi Ansipin kolmannen hallituksen sisäministerinä edustaen Isänmaan ja Res Publican liittoa. Aiemmin Vaher on toiminut maansa oikeusministerinä.
Vaher on opiskellut lakia ja valmistunut Tarton yliopistosta vuonna 1996.
Partsin hallituksen kaatuminen

Vaher toimi Partsin hallituksen oikeusministerinä 10. huhtikuuta 2003–13. huhtikuuta 2005. Hallitus kaatui 21. maaliskuuta 2005 Vaherin saatua epäluottamuslauseen, jonka puolesta äänesti Riigikogun 54 edustajaa 101:stä. Epäluottamuslause kohdistui Vaherin suunnitelmaan korruptionvastaisen kamppailun tehostamiseksi. Äänestyksen jälkeen pääministeri Parts ilmoitti eroavansa ja hallituksensa ajan olevan ohi.
Vaher oli ehdottanut, että syyttäjien täytyisi vuosittain tuoda oikeuteen etukäteen kiintiöity määrä korruptiotapauksia. Vaikka Vaher epäilemättä oli tarkoittanut mallinsa lisäämään korruptionvastaista toimintaa, mallia perustellusti arvosteltiin naivismista: mikäli korruptio jossakin vaiheessa muodostuisi vähäiseksi, kiintiöajattelu motivoisi syyttäjiä tekemään keinotekoisia tai lähes aiheettomia syytteitä, mikäli taas korruptio muodostuisi suureksi, kiintiö voisi estää vakavienkin korruptiojuttujen saamisen syytetointen kohteiksi. Lisäksi kiintiön asettaminen houkuttelee laiskempia virkamiehiä täyttämään kiintiön vaivattomimmilla jutuilla, jättäen hankalammat jopa tutkimatta.
Huomattavasti järkevämpänä mallina Vaherin suunnitelman vastustajat pitivät oikeusviranomaisten henkilöstöresurssien ja asiantuntemuksen parantamista ja voimavarojen kohdistamista sellaisiin korruptiojuttuihin, joiden saamisella tuomiolle olisi suurin vaikuttavuus ja ennalta ehkäisevyys.
Aiheesta muualla

Vaherin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (viroksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ken-Marti Vaher Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Marko Pomerants | Viron sisäministeri 2011–2014 | Seuraaja: Hanno Pevkur |
Kim Jong-kook

| Kim Jong-kook> 김종국 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. huhtikuuta 1976 (ikä 48)
Ammatti:  Muusikko
Muusikko
Laulukielet:  englanti, korea
Aktiivisena:  1995–
Tyylilajit:  K-pop 
Aiheesta muualla
kimjongkook.co.kr
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kim Jong-kook (kor. 김종국, Kim Jong-kook) on eteläkorealainen laulaja. Hän kuului alun perin Turbo-yhtyeeseen, jonka hajottuaan hänestä on tullut menestyvä sooloartisti. Hän on nykyään yksi Etelä-Korean suosituimmista laulajista. Hänen kolmatta albumiaan on myyty yli 300 000 kappaletta. Hän on myös esiintynyt televisiossa.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (koreaksi)
Kim Jong-kookin haastattelu – The Korea Times (englanniksi)
Kamára

| Kamára Καμάρα |
| --- | --- |
 Kamára
 Koordinaatit: 37°9′37″N, 26°49′30″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Kálymnos
Kunta:  Léros
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6105000008
Väkiluku (2011):  643
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kamára (kreik. Καμάρα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Léroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 643 (vuonna 2011).
Kamáran kylä, suomeksi ”Kaari”, sijaitsee Léroksen keskiosissa noin kilometrin sisämaahan Álindan kylästä saaren itärannikolla ja noin kolme kilometriä länteen saaren keskuksesta Agía Marínasta.
Kehrääjämittari

| Kehrääjämittari |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Imukärsälliset perhoset Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset perhoset Heteroneura
Yläheimo::  Mittarimaiset Geometroidea
Heimo::  Mittarit Geometridae
Alaheimo::  Lovimittarit Ennominae
Suku::  Colotois
Laji::  pennaria
Kaksiosainen nimi
 Colotois pennaria  (Linnaeus, 1761) 
Katso myös
   Kehrääjämittari Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kehrääjämittari (Colotois pennaria) on syksyllä lentävä, suhteellisen kookas yöperhonen.
Koko ja ulkonäkö

Mittariksi kehrääjämittari on kookas ja helposti tunnistettava, kuollutta lehteä muistuttava perhonen. Etusiivet ovat teräväkärkiset, niiden pohjaväri on punaruskea ja siipien poikki kulkee kaksi ruskeaa tummavarjosteista viirua. Ulompi poikkiviiru on lähes suora; sisempi mutkittelee jonkin verran. Keskitäplä erottuu hyvin. Tunnusomaisena tuntomerkkinä siiven kärkiosassa on valkoinen, siiven keskiosan puolelta tummavarjoinen pilkku. Takasiivet ovat koiraalla hieman ja naaraalla selvästi etusiipiä vaaleammat. Koiraan tuntosarvet ovat selvästi kaksoiskampamaiset. Siipiväli on 40–49 mm.
Lajilta tunnetaan tumma värimuoto f. obscura.
Levinneisyys ja lentoaika

Kehrääjämittaria tavataan läntisimmästä Euroopasta Aasian poikki Japaniin saakka. Se on myös levinnyt vieraslajina Pohjois-Amerikkaan. Suomessa mittaria tavataan Oulu-Lieksa-linjan eteläpuolella. Perhonen lentää syyskuun alusta lokakuun alkupuolelle lennon huipun sijoittuessa syyskuun keskivaiheille, etelämpänä Euroopassa jopa marraskuulle saakka.
Elinympäristö ja elintavat

Kehrääjämittari on melko yleinen, joskin Suomessa eteläpainotteinen laji, joka elää lehtimetsissä, pensaikkoisilla niityillä, puistoissa ja puutarhoissa. Perhonen on aktiivinen öisin ja lepää päivisin seinillä tai puunrungoilla. Koiraita lentää kirkkaiden valojen luokse, mutta naaras ei ilmeisesti liiku mainittavissa määrin. Toukka koteloituu maahan. Muna talvehtii.
Ravintokasvi

Toukka syö monien eri lehtipuiden lehtiä.
Aiheesta muualla

Suomen Perhoset: Kehrääjämittari
kuva toukasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Bestimmungshilfe des Lepiforums (saksaksi)
Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
Vlindernet (hollanniksi)
Jääkiekon SM-liigakausi 1999–2000

| Jääkiekon SM-liigakausi 1999–2000 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Sarja alkoi:  16. syyskuuta 1999
Sarja päättyi:  16. huhtikuuta 2000
Runkosarjan voittaja:  TPS
Mestari:  TPS
Toinen sija:  Jokerit
Kolmas sija:  HPK
Pistepörssin voittaja:  Kai Nurminen, TPS
Alempi sarjataso:  I-divisioona
  ← 1998–1999 :  2000–2001 → 
Kausi 1999–2000 oli jääkiekon SM-liigan 25. kausi. Mestaruuden vei toisen kerran peräkkäin Turun Palloseura.
Runkosarja

|  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TPS | 54 | 39 | 5 | 10 | 232 | 118 | +114 | 83 |
| HPK | 54 | 32 | 7 | 15 | 209 | 161 | +48 | 71 |
| Tappara | 54 | 31 | 8 | 15 | 187 | 148 | +39 | 70 |
| Lukko | 54 | 28 | 9 | 17 | 159 | 125 | +34 | 65 |
| Jokerit | 54 | 27 | 9 | 18 | 147 | 131 | +16 | 63 |
| HIFK | 54 | 23 | 10 | 21 | 171 | 162 | +9 | 56 |
| Blues | 54 | 19 | 10 | 25 | 163 | 165 | −2 | 48 |
| Ilves | 54 | 19 | 9 | 26 | 151 | 190 | −39 | 47 |
| SaiPa | 54 | 16 | 13 | 25 | 154 | 185 | −31 | 45 |
| JYP | 54 | 13 | 13 | 28 | 158 | 211 | −53 | 39 |
| Ässät | 54 | 14 | 9 | 31 | 171 | 217 | −46 | 37 |
| Pelicans | 54 | 8 | 8 | 38 | 108 | 197 | −89 | 24 |
Runkosarja > Runkosarjan pistepörssi

| # | Pelaaja | Joukkue | Maalit | Syötöt | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Kai Nurminen | TPS | 41 | 37 | 78 |
| 2. |  Jan Čaloun | HIFK | 38 | 34 | 72 |
| 3. |  Janne Ojanen | Tappara | 18 | 47 | 65 |
| 4. |  Tomas Vlasak | HPK | 24 | 39 | 63 |
| 5. |  Jaroslav Bednar | JYP | 34 | 28 | 62 |
| 6. |  Kimmo Rintanen | TPS | 16 | 44 | 62 |
| 7. |  Aleksandr Barkov | Tappara | 21 | 35 | 56 |
| 8. |  Petr Ton | JYP | 24 | 30 | 54 |
| 9. |  Kalle Sahlstedt | TPS | 30 | 23 | 53 |
| 10. |  Tomi Kallio | TPS | 26 | 27 | 53 |
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| HPK – HIFK |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.4. | HPK | HIFK | 5–2 |
HPK voitti pronssia.
Pudotuspelit > Loppuottelut

| TPS – Jokerit |
| --- | --- | --- | --- |
| 11.4. | TPS | Jokerit | 4–2 |
| 13.4. | Jokerit | TPS | 1–4 |
| 14.4. | TPS | Jokerit | 2–3 |
| 16.4. | Jokerit | TPS | 1–2 |

TPS mestariksi voitoin 3–1.
Lopputulos

TPS
Jokerit
HPK
HIFK
Tappara
Lukko
Blues
Ilves
SaiPa
JYP
Ässät
Pelicans
Palkitut

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| palkinto | ansio | voittaja | joukkue |
| Unto Wiitala -palkinto | paras erotuomari |  Marko Lepaus | - |
| Pentti Isotalo -palkinto | paras linjatuomari |  Panu Bruun | - |
| Kalevi Numminen -palkinto | paras valmentaja |  Hannu Jortikka | TPS |
| Jarmo Wasaman muistopalkinto | kauden tulokas |  Antero Niittymäki | TPS |
| Urpo Ylönen -palkinto | paras maalivahti |  Pasi Nurminen | Jokerit |
| Raimo Kilpiö -palkinto | herrasmiespelaaja |  Kimmo Rintanen | TPS |
| Pekka Rautakallio -palkinto | paras puolustaja |  Toni Lydman | HIFK |
| Jari Kurri -palkinto | pudotuspelien paras pelaaja |  Tomi Kallio | TPS |
| Aarne Honkavaara -palkinto | paras maalintekijä |  Kai Nurminen | TPS |
| Veli-Pekka Ketola -palkinto | pistepörssin voittaja |  Kai Nurminen | TPS |
| Lasse Oksanen -palkinto | runkosarjan paras pelaaja |  Kai Nurminen | TPS |
| Harry Lindbladin muistopalkinto | runkosarjan voittaja | TPS | - |
| Kanada-malja | Suomen mestari | TPS | - |
| Mestarijoukkueen valmentajapalkinto | mestarijoukkueen valmentaja |  Hannu Jortikka | TPS |
Liigakarsinta

Liigakarsinnassa olivat SM-liigan jumbojoukkue Pelicansin lisäksi mukana olivat I-divisioonan runkosarjan voittaja Oulun Kärpät, kakkonen Vaasan Sport ja kolmonen Diskos.
Liigakarsinta > Toinen kierros

| Pelicans – Kärpät |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.4. | Pelicans | Kärpät | 4–5 ja. |
| 6.4. | Kärpät | Pelicans | 1–5 |
| 8.4. | Pelicans | Kärpät | 0–1 ja. |
| 11.4. | Kärpät | Pelicans | 4–1 |

Kärpät nousi liigaan voitoin 3–1. Pelicans välttyi putoamiselta, koska SM-liiga kasvoi seuraavaksi kaudeksi 13 joukkueen suljetuksi sarjaksi.
Kamzíkin televisiotorni

| Kamzíkin televisiotorni |
| --- | --- |
 Kamzíkin televisiotorni
Tiedot
Sijainti:  Bratislava, Slovakia
Rakennettu:  1967–1975
Avajaiset:  1975
Käyttötarkoitus:  televisiotorni
Tila:  valmis
Yritykset
Arkkitehti:  Stanislav Májek, Jakub Tomašák, Juraj Kozák, Milan Jurica ja Ján Privitzer
Korkeus
Antenni:  194 m
Kattokorkeus:  194 m
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kamzíkin televisiotorni (slovakiksi Televízna veža na Kamzíku) on 194 metriä korkea televisiotorni, joka sijaitsee Slovakian pääkaupungissa Bratislavassa Kamzíkin kukkulan päällä. Vuonna 1975 valmistunut Kamzíkin televisiotorni korvasi aikaisemman sen paikalla olleen televisiotornin. Uuden televisiotornin yhteyteen rakennettiin näköalatasanne ja VEŽA-niminen ravintola, jonka toiminta lopetettiin vuonna 2010. Vuonna 2011 avattiin uusi ravintola nimellä Altitude. Ravintola sijaitsee 70 metrin korkeudella. Kamzíkin televisiotorni on Bratislavan kaupungin korkein rakennus.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sk:Televízna veža na Kamzíku
Kaksoisveturi

Kaksoisveturi oli etupäässä saksalaisten käyttämä kapearaiteinen höyryveturityyppi.
Veturi oli rakennettu kahdesta kolmeakselisesta tankkiveturista poistamalla hytin takaosa ja liittämällä veturit hyttien takareunasta yhteen; väliin sijoitettiin polttoainetila. Tällaista veturia ei tarvinnut kääntää, ja se pystyi yksinään vetämään raskaitakin junia; kuusiakselisuuden ja keskelle osuvan pitkän akselivälin johdosta sen akselipaino oli tosiasiassa pieni hankauspainoon nähden, eli veturilla saattoi ajaa kevytrakenteisillakin, ns. tukemattomilla radoilla, joilla ei kiskojen ja pölkkyjen tukena ollut sorakerrosta; tämä oli erityisen tärkeätä nopeasti rakennetuilla sotilasradoilla. Tukemattomilla radoilla ajokyvystä tulikin saksalaisten kapearaiteisten sotilasveturien tietynlainen tyyppiominaisuus aina toiseen maailmansotaan asti; mm. Hyrynsalmen - Kuusamon kenttäradan veturit olivat kaikki tukemattomalla radalla ajamaan pystyviä.
Kaksoisvetureiden huomattavin valmistaja oli saksalainen Henschel-metallitehdas. Veturityyppi hävisi ensimmäisen maailmansodan jälkeen käytöstä; vetureita kummitteli kuitenkin vielä vuosikymmenien ajan teollisuusradoilla tavallisiksi vetureiksi muutettuina.
Yhtään kokonaista kaksoisveturia ei Suomessa ole ollut, mutta oletettavasti yhden tällaisen veturin toinen kattila on palvellut Suomessa Ojakkalan-Olkkalan rautatiellä nelosveturin kattilana; tieto ei kuitenkaan ole varma.
Kenttätykistörykmentti 14 (jatkosota)

Kenttätykistörykmentti 14:n (KTR 14) oli Suomen maavoimien tykistöyksikkö jatkosodassa. Rykmentti liitettiin osaksi 6. divisioonaa.
Perustaminen

Esikunta ja Esikuntapatteri
I patteristo (I/KTR 14)
II patteristo (II/KTR 14)
III patteristo (III/KTR 14), kapteeni Toivo Kallio
.
Komentaja

Rykmentinkomentajana oli perustamisesta 12. kesäkuuta 1941 lakkauttamiseen 20. marraskuuta 1944 eversti Anton Mäki.
Rykmentin III patteristolle osoitettiin kalustoksi 155 H/17. Kuvassa Suomen Tykistömuseon 155 H/17 edestä
Kenttätykistörykmentti 11 (jatkosota)

Kenttätykistörykmentti 11:n (KTR 11) oli jatkosodan Suomen maavoimien tykistöyksikkö. Rykmentti liitettiin osaksi 8. divisioonaa.
Perustaminen

Esikunta ja esikuntapatteri
I patteristo (I/KTR 11) majuri Holger Kraemer
II patteristo (II/KTR 11) majuri Lauri Toivanen
III patteristo (III/KTR 11) kapteeni Fredrik Degerth
Komentaja

Rykmentinkomentajana oli perustamisesta 19. kesäkuuta 1941 lakkauttamiseen 22. marraskuuta 1944 eversti Runar Tengström.
Rykmentin III patteristolle osoitettiin kalustoksi 155 H/17. Kuvassa Suomen Tykistömuseon 155 H/17
Kansantanssi

Malambo, argentiinalainen kansantanssi
Kansantanssi on tanssi, jota kansa, rahvas, tanssii tai tapasi tanssia. Käsitettä käytetään erotuksena hovien ja ylempien säätyjen tansseista. Osissa Aasian maita kansallistanssin asemassa on hovien ammattitanssijoiden tanssit, sillä kansan tapaa tanssia ei ole muistiinmerkitty tai ollut. Nykyään kansantansseilla on paikoin voimakas kansallista identiteettiä luova merkitys. Esimerkiksi israelilainen kansantanssi on keinotekoisesti luotu kohottamaan kansallista itsetuntoa[lähde? ].
Lähes kaikilla kansoilla on tansseja, joissa liikutaan musiikin kanssa tai ilman. Tanssiin liittyy usein rituaalitarkoituksia (häävalssi, uskonnolliset tanssit) mutta tanssi voi olla myös tapa rentoutua, tavata vastakkaista sukupuolta ja juhlia. Kansantanssityyleistä jotkut ovat yksinkertaisia, jotkut enemmän tyyliteltyjä ja jotkut tarkemmin ohjattuja. Kansantansseja on usein tanssittu tietyn yhteisön kesken, kuten nuorisoseuroissa. Kansantanssien tyyli on joskus liittynyt tiettyyn yhteiskuntaluokkaan tai aatesuuntaukseen. Esimerkiksi 1800-luvun loppupuolella Euroopassa vallinneen kansallisromantiikan aikana Suomessa yhteiskunnan ylimpiin luokkiin kuuluvien nuorten keskuudessa syntyi kansallisromanttinen kansantanssi.
Pohjoiseurooppalaiset kansantanssit muistuttavat vahvasti toisiaan. Toisaalta tanssi on muuttuva, muotien ja aatteiden riepottelema kulttuuri-ilmiö. Suomessakin on eri aikoina on tanssittu erilaisia tansseja. Esimerkiksi Itä-Euroopassa 1800-luvun alussa syntynyt polkka levisi ensin Ranskaan ja myöhemmin Venäjälle ja Suomeen.
Katupoikia

| Katupoikia Problems? |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Finnvoxin studiot, kevät 1980 Tavastia-klubi, Kill City, kesä 1979
 Julkaistu: 1980
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Atte Blom
 Tyylilaji: uusi aalto, punk
 Kesto: 38.50
 Levy-yhtiö: Johanna
Problemsin muut julkaisut
|   | Katupoikia 1980 | Yleisön pyynnöstä 1981 |
Katupoikia on suomalaisen Problems?-yhtyeen debyyttialbumi. Sen julkaisi Johanna-levymerkki kesällä 1980 ja CD-versio lilmestyi vuonna 1989. Albumin B-puolen kappaleet ovat live-esityksiä Problemsin keikoilta Tavastialta ja Kill Citystä kesältä 1979.
Kappaleet > A-puoli

Katupoikien laulu – 2.13
Lännen mies – 1.23
Me – 3.08
Kahden soinnun ihme – 3.07
Maanantaina – 3.17
Kävellen ympyrää – 1.28
Elämä on harhaa – 4.07
Kappaleet > B-puoli

Puolustusvoimat – 3.09
Hei, tyttö, hei (tuu vaan pokaa mut) – 2.32
Tiina on niin nuori – 2.41
Ei tää lama päähän käy (Live from Helsinki 1979) – 2.34
Ei mulla elämää varten oo kaavaa – 3.09
Lanka palaa – 2.34
Johnny B. Goode – 3.23
”Lanka palaa” on versio vuonna 1967 ensi-illan saaneesta Hair-musikaalin laulusta ”Flesh Failures (Let The Sun Shine In)”. Sen on aiemmin esittänyt suomeksi nimellä ”Kulje valoon kulje Aurinkoon” Tampereen Popteatteri. ”Tiina on niin nuori” on versio The Ramones -yhtyeen kappaleesta ”Sheena Is a Punk Rocker”.
Kokoonpano

Tumppi Varonen – laulu
Stefan Piesnack – kitara
Häkä (oik. Jarmo Halttunen) – basso
Droppis (oik. Timo Wahlberg) – rummut
Rubberduck Jones – kitara (vain B-puoli)
Kansi (merenkulku)

Rahtilaivan kansi kastuu kovassa merenkäynnissä.
Kansi on aluksen vaakasuora lattiana toimiva rakenneosa, joka jakaa aluksen päällekkäisiksi tiloiksi. Tavallisesti kansi ulottuu yhtäjaksoisesti aluksen keulasta perään, mutta siinä voi olla korokkeita, kuten keulakoroke eli pakka, peräkoroke ja puolikansi, sekä syvennyksiä eli kaivoja. Suurissa matkustajalaivoissa on usein kymmenenkin kantta eri korkeuksilla.
Alkuaan kansi oli aluksen ylälaitoja yhdistävä säänkestävä kate, joka vahvisti aluksen runkoa, toimi vedeneristeenä ja mahdollisti lastin kuljettamisen kannen päällä. Kansi koostuu kaariin kiinnitetyistä kansipalkeista ja palkkien päälle hitsatuista tai niitatuista kansilevyistä. Kannen pinnan voi muodostaa myös kansipalkkien päälle pultatut puiset kansilankut. Kansilevyt voidaan pinnoittaa peitteellä, joka eristää lämpöä tai vaimentaa ääntä.
Kannet ovat harvoin suoria tasoja. Ne tehdään lujuuden lisäämiseksi ja veden poistamiseksi kaareviksi. Kannen poikittaissuuntaista kaarevuutta nimitetään kansimutkaksi ja pitkittäissuuntaista kansiketkaksi. Usein ainakin aluksen ylin kansi on keulaan ja perään päin kohoava.
Silja Linen ruotsinlaivan ulkokantta.
Silja Linen ruotsinlaivan kävelykansi.
Nimityksiä

Eri kannet nimetään sijainnin tai käyttötarkoituksen perusteella.
Alakansi on aluksen alin kansi
Ankkurikansi
Aurinkokansi on kansi, jossa voi ottaa aurinkoa
Autokansi on kansi, jolla kuljetetaan autoja
Etukansi
Kaivokansi on kaivon eli kansisyvennyksen pohjan muodostava pääkannen osa
Keskikansi
Keulakansi on aluksen keulapakan kansi
Korokekansi on lyhyt, laivan päissä sijaitseva kansi
Kävelykansia on matkustajalaivoissa
Lastikansi on kansi, jolla kuljetetaan lastia
Lyhyt puolikansi on toiselta nimeltään puuppi
Matkustajakansi
Panssarikansi on taistelulaivassa
Peräkansi on aluksen perässä sijaitseva kannen osa tai puolikansi
Pitkä puolikansi on keskilaivalle saakka ulottuva peräkoroke
Pääkansi on ylin jatkuva kansi
Ruumakansi oli vanhoissa sotalaivoissa vesirajan alapuolella
Siltakansi on se kansi, jolla komentosilta sijaitsee
Ulkokansi
Suojakansi eli myrskykansi on pääkannen yläpuolella oleva kansi
Sääkansi on ylin kattamaton kansi, joka suojaa sään ja merenkäynnin vaikutuksilta
Tankkikansi on kaksoispohjan katon muodostama kansi
Urheilukansi
Varjokansi sijaitsee pääkannen yläpuolella
Varppikansi
Venekansi on kansi, jolla sijaitsevat pelastusveneet
Visiirin kansi
Välikansi jakaa pääkannen alapuolisia tiloja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kansi (merenkulku) Wikimedia Commonsissa
Silja Linen ruotsinlaivan aurinkokantta.
Jääkiekon SM-liigakausi 1997–1998

| Jääkiekon SM-liigakausi 1997–1998 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Runkosarjan voittaja:  TPS
Mestari:  HIFK
Toinen sija:  Ilves
Kolmas sija:  Jokerit
Pistepörssin voittaja:  Peter Larsson, Ilves
Pudotuspelien pistepörssin voittaja:  Jan Čaloun, HIFK
Alempi sarjataso:  I-divisioona
  ← 1996–1997 :  1998–1999 → 
Kausi 1997–1998 oli jääkiekon SM-liigan 23. kausi. Mestaruuden voitti HIFK Helsingistä. Toiseksi tuli Tampereen Ilves ja kolmanneksi Jokerit. Runkosarjan pistepörssin voitti Peter Larsson ja pudotuspelien pistepörssin Jan Čaloun. 
HIFK joutui maksamaan 100 000 markan korvaukset voittojuhlien jälkeen kanada-maljaan aiheutuneiden vaurioiden takia. Kausi oli ensimmäinen, jolloin Helsingin Jokerit pelasi kotiottelunsa uudella Hartwall Areenalla. Näin ollen tämä oli myös ensimmäinen kausi, jolloin HIFK isännöi yksin Helsingin jäähallia Nordenskiöldinkadulla.