stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fiat C -pohjalevy
C1

C1-pohjalevy kehitettiin Tipo 2 -pohjalevyn pohjalta. Useimmissa malleissa akseliväli säilyi samana, eikä alustarakenteissakaan ollut merkittäviä muutoksia. Tipo 2:n tavoin edessä oli MacPherson-joustintuet ja takana yhdystukiakselisto.
Fiat Bravo / Brava (1995–2001)
Fiat Marea (1996–2002)
Fiat Multipla (1998–2010)
C1 > Tipo 2 rev. 3

Tipo 2 rev. 3 on C1-pohjalevystä suurempia malleja varten kehitetty versio, jossa käytettiin erilaisia alustaratkaisuja kuin C1:ssä. Alfa Romeo 156 oli ainoa malli, joka oli saatavana nelivetoisena malliversiona.
Alfa Romeo 147 (2000–2010)
Alfa Romeo 156 (1997–2007)
Alfa Romeo GT (2003–2010)
Lancia Lybra (1999–2005)
C2

C2 on täysin uusi pohjalevy verrattuna edeltäjäänsä. Siinä käytettiin edessä MacPherson-joustintukia ja takana oli vääntösauvajousitus.
Fiat Bravo (2007–2016)
Fiat Stilo (2001–2007)
Lancia Delta (2008–2014)
Eristäminen muista potilaista (psykiatria)

Eristämisellä muista potilaista tarkoitetaan tahdostaan riippumattomassa psykiatrisessa sairaalahoidossa tai tarkkailtavana olevan potilaan ohjaamista tai siirtämistä erilliseen, vain ulkoapäin avattavissa olevaan huoneeseen.
Edellytykset eristämiselle muista potilaista

Vuonna 2002 eduskunnan hyväksymä laki mielenterveyslain muuttamisesta määrittelee edellytykset tahdosta riippumattomassa psykiatrisessa sairaalahoidossa olevan potilaan eristämisestä muista potilaista. Eristämisen perusteena voi olla se, että potilas
käyttäytymisellään ja/tai uhkauksellaan viittaa vaaraan vahingoittaa itseään ja/tai muita henkilöitä,
vakavasti vaarantaa omaa turvallisuuttaan tai
vaikeuttaa vakavasti muiden potilaiden hoitoa tai
todennäköisesti vahingoittaa omaisuutta merkittävästi tai
on niin kutsuttu vesijuoppo tai
muusta erittäin painavasta hoidollisesta syystä
ja
mitkään muut rajoittamistoimenpiteet eivät ole riittäviä.
Vapaaehtoisesti sairaalassa olevaa potilasta ei siis saa eristää kuin tilapäisesti tilanteen niin välttämättä vaatiessa. Tämän jälkeen lääkärin tulee tutkia potilas mahdollisimman pian, ja mikäli edellytyksiä Mielenterveyslain mukaiseen tarkkailuun asettamiselle ei ole, on potilas päästettävä pois eristyshuoneesta. Lääkäri voi tutkimuksensa perusteella asettaa potilaan aiemmin mainittuun tarkkailuun, jonka jälkeen eristämistä voidaan tarpeen vaatiessa jatkaa.
Toimenpiteen määrääminen

Toimenpiteen määrääminen edellyttää aina lääkärin tutkimuksensa perusteella tekemää päätöstä. Lääkärin tulee tehdä päätöksestään kirjalliset merkinnät potilaan sairauskertomukseen. Lääkärin tekemästä merkinnästä tulee käydä ilmi toimenpiteen:
aloittamisen perustelut
luonne
arvio sen kestosta
arvio sen vaikutuksesta potilaan hoitoon
alku- ja lopetusajankohta tai se ajankohta jolloin lääkäri arvioi toimenpiteen jatkamisen tarpeellisuutta seuraavan kerran.
Lisäksi kirjauksesta tulee käydä ilmi lääkärin nimi ja toimenpiteen suorittajan tai suorittajien nimet.
Toimenpiteen toteuttaminen

Psykiatrisen toimintayksikön henkilökunta ohjaa tai siirtää potilaan vain ulkoapäin avattavissa olevaan erilliseen huoneeseen tarvittaessa jopa voimakeinoja käyttäen.
Tämän jälkeen potilas oleskelee huoneessa, joka saattaa olla laitoksesta riippuen joko täysin kalustamaton tai siellä saattaa olla esimerkiksi lattiaan kiinnitetty sänky vuodevaatteineen, siihen asti kunnes edellytyksiä eristämiselle muista potilaista ei enää ole. Potilas saattaa joutua myös sidotuksi lepositeisiin, mikäli tilanne sitä vaatii.
Hoitohenkilökunnan tehtävänä on valvoa potilasta riittävästi, että tämä ei pääse vahingoittamaan itseään.
Lääkärin tulee käydä arvioimassa potilaan tilaa kyllin useasti eristämisen aikana. Potilaalle on mahdollisuuksien mukaan turvattava asianmukainen vaatetus, ravinto ja lämpö sekä mahdollisuus tarpeidensa suorittamiseen.
Potilasturvallisuuden varmistamiseksi potilaalle tulee nimetä vastuuhoitaja.
Toimenpiteen päättäminen

Eristäminen muista potilaista päättyy kun edellytyksiä eristykselle ei enää ole, yleensä siis silloin kun potilaan käytös on sellaista, että hän ei enää vaaranna itseään tai muita potilaita. Lääkäri päättää eristyksen aloittamisesta, mutta hoitohenkilökunta voi päättää sen, kun edellytyksiä ei enää ole ja ilmoittaa eristyksen loppumisesta lääkärille. Hoitohenkilökunnan tulee arvioida jatkuvasti potilaan vointia ja kertoa potilasta hoitavalle lääkärille potilaan tilan muutoksista ja mahdollisesta eristämisen edellytysten lakkaamisesta.
Potilaan oikeuksien valvonta

Laki mielenterveyslain muuttamisesta ja sen soveltamisohjeet sekä asetus potilaan itsemääräämisoikeuden rajoittamisen valvonnasta velvoittavat psykiatrisen toimintayksikön antamaan tiedot muista eristetyistä potilaista
potilaan edunvalvojalle tai lailliselle edustajalle 12 tunnin kuluttua toimenpiteen aloittamisesta ja
ELY-keskukselle (eli toimintaa valvovalle viranomaiselle) kahden viikon välein tehtävällä kirjallisella ilmoituksella.
Lisäksi, mikäli potilaan eristäminen muista kestää yli seitsemän vuorokautta, tulee hoitovastuussa olevan lääkärin laatia erillinen selvitys ELY-keskukselle niistä perusteista, joilla eristystä on jouduttu jatkamaan mainittua aikaa pidempään.
Fizeaun–Foucault’n koe

Kuva 1: Foucault’n koejärjestely. Vasen puoli: Valo heijastuu pyörivästä peilistä (vasemmalla) kohti paikallaan olevaa peiliä (ylhäällä). Oikea puoli: Paikallaan olevasta peilistä heijastunut valo heijastuu uudelleen pyörivästä peilistä, joka on ennättänyt kiertyä alkuperäisestä asennostaan kulman θ verran. 2θ:n kulmassa valonlähteeseen nähden oleva detektori kerää pyörivästä peilistä heilastuneen valon.
Kuva 2: Fizeaun koejärjestely. Koelaitteisto koostuu valonlähteestä, pyörivästä hammasrattaasta, kahdesta peilistä ja detektorista. Valo kulkee hammasrattaan ohi eri puolilta hammasta tullessaan sitä kohti ja heijastuessaan peilistä takaisin, kun oletetaan hammasrattaan pyörivän yhden hampaan verran sinä aikana kun valo kulkee valonlähteeltä peilille ja heijastuu takaisin.
Fizeaun–Foucault’n koe on ranskalaisten fyysikoiden Hippolyte Fizeaun ja Léon Foucault’n vuonna 1850 suunnittelema koejärjestely, jolla he mittasivat valonnopeutta. Laitteisto koostui valonlähteestä, josta tuleva valo heijastui pyörivästä peilistä kohti paikallaan olevaa peiliä, joka oli noin 35 kilometrin etäisyydellä. Pyörivä peili ehti kiertyä valon kulkiessa siitä paikallaan olevaan peiliin ja takaisin. Tämän vuoksi valo heijastui takaisin hieman eri kohtaan kuin mistä se oli alun perin tullut. Jos peilien välinen etäisyys on h, aika ensimmäisen ja toisen pyörivästä peilistä tapahtuvan heijastumisen välillä on:
Kun tunnetaan rattaan pyörimisnopeus  \omega , kulman θ kiertymä vastaa heijastuksien välistä aikaa:
Valonnopeus voidaan laskea kun tiedetään kulma θ, kulmanopeus ja mitattu etäisyys h:
Detektori on 2θ:n kulmassa valonlähteen suuntaan nähden, koska valo osuu peilin pyörimisen johdosta pyörivään peiliin θ astetta alkuperäistä heijastuskulmaa pienemmässä kulmassa peilin normaalin suhteen katsottuna, jolloin myös heijastuskulma pienenee θ astetta.
Foucault’n koe perustui Fizeaun kokeeseen (Kuva 2). Vuonna 1849 Fizeau käytti laitteistoa, joka koostui valonlähteestä, isosta hammastetusta pyörivästä renkaasta, peilistä ja detektorista. Rengas pyöri nopeasti akselinsa ympäri ja valonsäde kulki valonlähteestä hampaanraon kautta peiliin, josta se heijastui takaisin. Valon kulkuun kuluva aika voitiin helposti mitata kun tiedettiin tarkka matka ja renkaan kulman muutos. Fizeau sai valonnopeudelle ilmassa arvon 315 000 kilometriä sekunnissa, joka on noin 15 % liian suuri arvo.
Käännös suomeksi
Elliptinen integraali

Elliptiset integraalit on ovat joukko erikoisfunktioita, jotka tulivat alun perin vastaan laskettaessa ellipsiviivan pituutta. Yleinen elliptinen integraali on muotoa
missä  R on rationaalifunktio ja  P polynomi, joka on muuttujan  t suhteen kolmatta tai neljättä astetta, ja jonka kaikki juuret ovat erisuuria. Integraalin alaraja  a on vakio, tavallisesti nolla. Integraalin yläraja voi olla myös kiinnitetty, jolloin elliptisen integraalin sanotaan olevan täydellinen. Elliptisiä integraaleja ei voida lausua alkeisfunktioiden avulla, mutta niiden arvoja on taulukoitu.
Elliptiset integraalit voidaan kirjoittaa useammalla yhtäpitävällä tavalla. Tässä käytetyistä muodoista ensimmäinen on tavallisin tapa, ns. Legendren muoto. Sitä seuraa yllä olevaa yleistä määritelmää vastaava polynomimuoto. Elliptisten integraalien käänteisfunktioita ovat trigonometrisiä funktioita muistuttavat Jacobin elliptiset funktiot.
Ensimmäisen lajin elliptinen integraali

Epätäydellinen ensimmäisen lajin elliptinen integraali on muotoa
Tässä esiintyvän muuttujan  \phi  sanotaan olevan elliptisen integraalin amplitudi ja merkitään
Vakiokerroin  k on puolestaan elliptinen moduuli ja se saa arvoja avoimelta väliltä  0<k<1. Täydellinen ensimmäisen lajin elliptinen integraali on
Toisen lajin elliptinen integraali

Epätäydellinen toisen lajin elliptinen integraali on
ja vastaavasti täydellinen muoto on
Toisen lajin integraali saadaan tuloksena, jos ellipsin reunaviivan pituutta yritetään laskea.
Kolmannen lajin elliptinen integraali

Epätäydellinen kolmannen lajin elliptinen integraali on
ja täydellinen
Tässä integraalissa esiintyvä vakio  n on elliptinen karakteristika.
Legendren relaatio

Täydellisiä ensimmäisen ja toisen lajin elliptisiä integraaleja  K(k) ja  E(k) yhdistää nk. Legendren relaatio
Aiheesta muualla

Mathworld: Ensimmäisen lajin elliptinen integraali (englanniksi)
Mathworld: Toisen lajin elliptinen integraali (englanniksi)
Mathworld: Kolmannen lajin elliptinen integraali (englanniksi)
Kuvaajat kahdesta tapauksesta:  K(k)=F({\tfrac {\pi }{2}},k) 
ja 
 E(k)=E({\tfrac {\pi }{2}},k).
Fiat Chrysler Automobiles

| Fiat Chrysler Automobiles N> V. |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  pörssiyhtiö (naamloze vennootschap)
Osake:  BIT: FCA NYSE: FCAU
ISIN:  NL0010877643
Perustettu:  12. lokakuuta 2014 
Lakkautettu:  16. tammikuuta 2021 (yhdistyi PSA:n kanssa Stellantis-konserniksi)
Toimitusjohtaja:  Michael Manley
Puheenjohtaja:  John Elkann
Kotipaikka:  Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta (virallinen) Auburn Hills, Michigan Torino, Italia
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Toimiala:  autoteollisuus
Tuotteet:  henkilö-, hyöty- ja luksusautot, ajoneuvojen komponentit, autoteollisuuden laitteet
Liikevaihto:  96,1 mrd. € (2014)
Liikevoitto:  3,2 mrd. € (2014)
Nettotulos:  0,6 mrd. € (2014)
Tilikauden tulos:  232 000 (31.12.2014)
Tytäryhtiöt:  FCA Italy FCA US
Omistaja:  Exor S.p.A. (29,2 %) Baillie Gifford & Co. (5,32 %) noteerattu yhtiö (Italian ja New Yorkin pörsseissä)
Kotisivu:  www.fcagroup.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fiat Chrysler Automobiles (FCA) oli vuonna 2014 perustettu maailman seitsemänneksi suurin autonvalmistaja, joka yhdistyi vuonna 2021 PSA:n kanssa Stellantis-konserniksi. FCA:n syntyessä italialaisen Fiatin sekä Fiatin hankkiman yhdysvaltalaisen Chryslerin omistus siirtyi yhdelle yhtiölle. FCA oli juridisesti alankomaalainen yhtiö, mutta sen pääkonttori sijaitsi Lontoon West Endissä. FCA:n tytäryhtiöitä olivat FCA Italy S.p.A. ja FCA US LLC. FCA Italyn operatiivisia tytäryhtiöitä olivat muun muassa Fiat Automobiles ja Fiat Professional.
Toukokuussa 2019 ilmoitettiin FCA:n ja Renaultin yhdistymisestä, jonka myötä olisi syntynyt maailman kolmanneksi suurin autonvalmistaja. Kesäkuussa 2019 FCA kuitenkin vetäytyi suunnitelmistaan yhdistyä Renaultin kanssa.
Lokakuussa 2019 ilmoitettiin ensi kertaa FCA:n ja Groupe PSA:n yhdistymisestä. Joulukuussa 2020 EU-komissio hyväksyi FCA:n ja PSA:n yhdistymisen, ja 16. tammikuuta 2021 FCA ja PSA virallisesti fuusioituivat Stellantis-konserniksi.
Liiketoiminta-alueet

FCA:n liiketoiminta oli jaettu kuuteen alueeseen, joista neljä oli maantieteellistä aluetta: Pohjois-Amerikka (NAFTA), Etelä- ja Keski-Amerikka (LATAM), Aasian–Tyynenmeren alue (APAC) sekä Euroopan–Lähi-idän–Afrikan alue (EMEA). Kaksi muuta liiketoiminta-aluetta olivat Maserati sekä komponentit.
Automerkit

FCA:n omistamat automerkit olivat Abarth, Alfa Romeo, Chrysler, Dodge, Fiat, Fiat Professional, Jeep, Lancia ja Ram Trucks sekä Maserati. FCA oli maailman seitsemänneksi suurin autovalmistaja. Se myi vuonna 2014 yhteensä 4,8 miljoonaa autoa, joista 2,5 miljoonaa Pohjois-Amerikassa. FCA:n osuus henkilöautomarkkinoista oli Pohjois-Amerikassa 12 prosenttia, Euroopassa kuusi prosenttia ja erityisesti Italiassa 28 prosenttia.
Aiheesta muualla

Fiat Chrysler Automobiles Group
Fiat Chrysler Automobiles
| Merkit> Merkit.Merkit.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset | Nykyiset> Entiset..FCA Italy.FCA Italy.FCA Italy.FCA Italy.FCA US. | Tyttäret> Nyk. yhteisyritykset.Ent. yhteisyritykset.. |  Abarth | Alfa Romeo | Chrysler | Dodge | Fiat | Fiat Professional | Jeep | Lancia | Maserati | Ram | SRT>  AMC | Autobianchi | Barreiros | Ceirano | Commer | DeSoto | Eagle | Fargo | Hillman | Humber | Imperial | Innocenti | Karrier | Pegaso | Plymouth | SCAT | Seddon Atkinson | Singer | Simca | S.P.A. | Sunbeam | Valiant | Zastava... Abarth & C. | Alfa Romeo Automobiles | Fiat Automobiles | Fiat Professional | Lancia Automobiles | Fiat Auto Argentina | Fiat Brasil | Fiat Auto Poland. Fiat Automobili Srbija (67 %) | Fiat India Automobiles (50 %) | GAC Fiat Automobiles (50 %) | Sevel (50 %) | Tofaş Türk Otomobil (37,8 %). Nanjing Fiat Automobile. Katso tiedot yhtiöstä ja sen tuotteista omasta mallineestaan. Comau | Fiat Powertrain Technologies (VM Motori) | Italiana Editrice (77 %) (La Stampa |Il Secolo XIX) | Magneti Marelli | Maserati | Teksid (84,8 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Toimipaikat |  |  |  Luettelo FCA-yhtiön tehtaista | Lingotto (entinen) | Nardò Ring (entinen) |
| Avainhenkilöt |  |  |  Giovanni Agnelli | Gianni Agnelli | Andrea Agnelli | John Elkann | Sergio Marchionne | Michael Manley |
| Muut tärkeät yhtiöt |  |  |  CNH Industrial (Iveco) | Ferrari | Exor | Fiat S.p.A. | Fiat Aviazione | Fiat Ferroviaria | Fiat Industrial |
Filippiinientiira

| Filippiinientiira |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Heimo::  Lokit Laridae
Alaheimo::  Tiirat Sterninae
Suku::  Tiirat Sterna
Laji::  bernsteini
Kaksiosainen nimi
 Sterna bernsteini  (Schlegel, 1863) 
Katso myös
   Filippiinientiira Wikispeciesissä   Filippiinientiira Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Filippiinientiira (Sterna bernsteini) on tiiroihin kuuluva lintu. Filippiinientiira on äärimmäisen uhanalainen lintu, ja niitä on jäljellä alle 50 yksilöä. Populaatio on luultavasti pienentynyt pääosin rannikolla olevien soiden vähentymisen seurauksena, mutta myös mahdollisesti munien keruun takia.
Koko ja ulkonäkö

Filippiinientiira on lähes kokonaan harmaa 43 cm pitkä tiira, jolla on musta pää ja keltainen nokka, jossa on musta kärki. Linnun jalat ovat mustat. Suomalaisista tiiroista filippiinientiira muistuttaa eniten pikkutiiraa nokan värin takia, mutta on kuitenkin huomattavasti suurempi.
Levinneisyys

Lajia on nähty hyvin harvoin, sitä on nähty ainoastaan Itä-Kiinan, Indonesian, Malesian, Taiwanin, Thaimaan ja Filippiinien rannikolla, ja näissäkin paikoissa erittäin harvoin. Uusimmat havainnot on nähty Kiinan rannikolla.
Egenland

| Egenland |
| --- | --- |
Kestoaika:  30 min
Pääosissa:  Hannamari Hoikkala Nicke Aldén
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Yle Teema Yle TV1 Yle Areena
Esitetty:  27.3.2018 –
Tuotantokausia:  2 (kolmas tulossa)
Jaksoja:  18
Tuotanto
Tuottaja(t):  John Stark
Ohjaaja(t):  Tuula Viitaniemi Jouko Salokorpi
Leikkaaja(t):  Aleksi Klemetti
Kuvaaja(t):  Rasmus Tåg Magnus Wikström
Tuotantoyhtiö(t):  Eva Lingon
Aiheesta muualla
IMDb
Egenland on Yleisradion tv-kanavilla vuodesta 2018 esitetty viihteellinen dokumenttisarja, jossa esitellään yleisön ehdottamia vähemmän tunnettuja matkailukohteita ympäri Suomen. Vuoroin suomeksi ja ruotsiksi juonnetun ohjelman juontajina toimivat Hannamari Hoikkala ja Nicke Aldén, ja sarjan muita toimittajia ovat Kaisa Kumpula ja Eva Pursiainen. Ohjaajia ovat Tuula Viitaniemi ja Jouko Salokorpi.
Ensimmäisen tuotantokauden esitykset alkoivat Yle Teemalla 27. maaliskuuta 2018, ja jaksot esitettiin tiistai-iltaisin kello 20 alkaen. Tuotantokauden kussakin kymmenessä puolen tunnin jaksossa esitellään kolme kohdetta Suomen tietyltä kolkalta. Nämä 30 kohdetta valittiin yli 500 yleisöehdotuksen joukosta.
Sarjasta kuvattiin toinen tuotantokausi kesällä 2018, ja sen kahdeksan jaksoa esitettiin 20. marraskuuta 2018 alkaen. Kolmas tuotantokausi kuvataan kesällä 2019.
Matkailutoimittajien kilta palkitsi Egenlandin vuoden 2018 matkailutekona.
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi > Jakso 1

Parainen: Art Bankin Salvador Dalí -näyttely ja puukaupunginosa Vanha Malmi
Kustavi: Sirkusstudio ArtTeatro
Iniö: Pieni plokimuseo
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi > Jakso 2

Sumiainen: oopperatalo La Kala ja Kahvila Korppu
Orivesi: Hörtsänän arboretum
Jyväskylä: veturitallit ja Tourujoki
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi > Jakso 3

Parikkala: Veijo Rönkkösen patsaspuisto
Kitee: Leo Karppasen ateljee
Joensuu: Botanian kasvitieteellinen puutarha
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi > Jakso 4

Somero: muotiputiikki Helmi
Vääksy: Vanhan Vääksyn kanavanseutu
Tervakoski: Napialan Wanha koulu
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi > Jakso 5

Suomussalmi: Hiljainen kansa ja Soiva Metsä
Oulu: Varjakansaari
Kemi: Jalokivigalleria
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi > Jakso 6

Nummijärvi: Kammi-kylä
Mustasaari: Södra Vallgrundin kylä
Kristiinankaupunki: Galleria Gottorp
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi > Jakso 7

Hamina: Puhakanmäen pihakirkko
Kotka: Katariinan meripuisto ja Sunilan tehdasalue
Bromarv: Riilahden kartano
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi > Jakso 8

Lestijärvi: Peuran polku, Salamajärven kansallispuisto
Raahe: Langin kauppahuone ja Puu-Raahen "Suomen pisin seinä"
Kolppi: Fiskets natt -tapahtuma
Kokkola: Kahvila Saha
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi > Jakso 9

Kuusankoski: Taideruukki
Sippola: Taidekeskus Antares ja Ugrin paikka
Lappeenranta: Pulsan rautatieasema
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi > Jakso 10

Varkaus: Mekaanisen musiikin museo ja Dekkarit-festivaali
Rantasalmen kesäteatteri
Vantaa: Myyrmäen katutaide
Jaksot > Toinen tuotantokausi > Jakso 1: Silliä, saaria ja suklaata

Rymättylä: Röölän sillituotanto
Eckerö: posti- ja tullitalo, suklaapuoti Mercedes Chocolaterie
Märketin majakkasaari, Suomen läntisin maaraja
Nauvo: vedenalainen veistospuisto
Jaksot > Toinen tuotantokausi > Jakso 2: Elvis, enkeli ja lättähattu

Leppävirta: liitosaappaanheiton MM-kilpailut
Toivakan kirkon kattomaalaukset
Vaajakoski: Elvis-tupa
Suolahti: Keitele-museo, vanha rautatieasema ja lättähattujunat
Jaksot > Toinen tuotantokausi > Jakso 3: Taiderautaa ja vanhoja löylyjä

Tampere: flipperihalli Ikuri Arcade ja Rajaportin sauna
Kyröskoski: Rautapuisto
Kuohijoki: Aslak and the Eskimos -kesäklubi
Jaksot > Toinen tuotantokausi > Jakso 4: Kukkia, teetä & moottorisahoja

Juva: Teahouse of Wehmais
Kerimäki: Hytermän saari
Ilomantsi: Karhufestivaali ja Villiruokafestivaali
Rääkkylä: Kukkakuhhaus-tapahtuma
Jaksot > Toinen tuotantokausi > Jakso 5: Pako navetasta napapiirin yli

Tornio: pakohuonepeli Farm Escape
Pello: Oranki Art -ympäristötaidenäyttely
Näätämön kylä ja kolttasaamelaismuseo
Jaksot > Toinen tuotantokausi > Jakso 6: Samaaneja ja saarelaisia

Loimaa: Alpo Jaakolan patsaspuisto
Pori: Reposaari
Uusikaupunki: Natural High Healing -festivaali
Jaksot > Toinen tuotantokausi > Jakso 7: Avoimia taloja ja norsuja

Asikkala: Häggin eläintäyttämön museo
Loviisa: Wanhat talot -tapahtuma ja Sauna Obscura
Nastola: Willa Fantti -norsukokoelma
Jaksot > Toinen tuotantokausi > Jakso 8: Savannilta napapiirille

Pietarsaari: arktinen museo Nanoq ja After Eight -musiikkikahvila
Sokoja: kotipihan minikivikirkko
Nummijärvi: Alpon savanni
Ferkingstadin kirkko

| Ferkingstadin kirkko Ferkingstad kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2018.
Sijainti:  Karmøy, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Stavangerin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1854
Suunnittelija:  Hans Ditlev Franciscus Linstow
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ferkingstadin kirkko (norj. Ferkingstad kyrkje) on Karmøyn kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1854.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ferkingstadin kirkko Wikimedia Commonsissa
Filchnerin–Ronnen jäähylly

Filchnerin–Ronnen jäähylly kuvassa sinisellä.
Filchnerin–Ronnen jäähylly on Filchnerin ja Ronnen jäähyllyistä koostuva kokonaisuus läntisellä Etelämantereella. Filchnerin ja Ronnen jäähyllyt erottaa Berknerinsaari, ja alun perin koko jäähyllyä kutsuttiin pelkästään Filchnerin jäähyllyksi. Filchnerin–Ronnen jäähyllyn kokonaispinta-ala on noin 422 000 neliökilometriä, ja se on maailman toiseksi suurin jäähylly Rossin jäähyllyn jälkeen. Filchnerin jäähyllyn alue kuuluu Ison-Britannian ja Argentiinan aluevaatimuksiin.
Etiopianhaarapääsky

| Etiopianhaarapääsky |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pääskyt Hirundinidae
Suku::  Haarapääskyt Hirundo
Laji::  aethiopica
Kaksiosainen nimi
 Hirundo aethiopica  (Blanford, 1869) 
Katso myös
   Etiopianhaarapääsky Wikispeciesissä   Etiopianhaarapääsky Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Etiopianhaarapääskyn munia Museum de Tolousessa.
Etiopianhaarapääsky (Hirundo aethiopica) on pääskyjen (Hirundinidae) heimoon kuuluva lintulaji. William Thomas Blanford kuvasi lajin vuonna 1869.
Ulkonäkö ja koko

Laji on tummansinertävä, vatsa on vaalea. Otsassa punainen alue. Etiopianhaarapääsky on yleensä 13 senttimetrin mittainen, ja painaa 10-17 grammaa.
Ravinto

Laji käyttää ravinnokseen kärpäsiä, mehiläisiä ja laulukaskaita.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Etiopianhaarapääsky (Hirundo aethiopica)
ITIS: Hirundo aethiopica (englanniksi)
Etiopianbanaani

| Etiopianbanaani |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Zingiberales
Heimo::  Banaanikasvit Musaceae
Suku::  Etiopianbanaanit Ensete
Laji::  ventricosum
Kaksiosainen nimi
 Ensete ventricosum  (Welw.) Cheeseman 
Katso myös
   Etiopianbanaani Wikispeciesissä   Etiopianbanaani Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Etiopianbanaani (Ensete ventricosum syn. Musa ensete) on Ensete-sukuun kuuluva ruohovartinen kasvi. Se on kotoisin Afrikan eteläosista.