stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Turkin ja Euroopan unionin suhteet
Turkin EU-jäsenyyden esteitä

Turkin EU-jäsenyyden tiellä on kuitenkin monia avoimia kysymyksiä:
Kyproksen tilanne on tärkeä etenkin Kreikalle ja Kyproksen tasavallalle. Periaatteessa Turkin pitäisi tunnustaa EU:n jäsenmaa Kypros rajoineen, jolloin Turkki joutuisi luopumaan tunnustamansa Pohjois-Kyproksella sijaitsevan Pohjois-Kyproksen turkkilaistasavallan tunnustamisesta ja tukemisesta, minkä vuoksi turkkilainen puoli ajautuisi ilman neuvotteluja Kyproksen kreikkalaisen enemmistön valtaan. Kyproksen turkkilaiset kannattivat kansanäänestyksessä Kyproksen liittovaltioksi muuttavaa Kofi Annanin suunnitelmaa, kun taas Kyproksen kreikkalaiset torjuivat suunnitelman, jolloin saaren kysymys jäi edelleen ratkaisematta. Euroopan unioni, Yhdysvallat ja Yhdistyneet kansakunnat pitävät Pohjois-Kyproksen turkkilaistasavaltaa laittomana ja eivätkä tunnusta sitä.
EU:n yhteisen maatalouspolitiikan ja nettomaksujen ongelma
Toinen Turkissa esitetty näkökulma on se, ettei EU kuitenkaan myöntäisi turkkilaisille työvoiman vapaaseen liikkumiseen kuuluvaa oikeutta EU:n sisämarkkinoilla, ja ettei Turkkia hyväksyttäisi Euroopan unionin yhteiseen maatalouspolitiikkaan (CAP), koska Euroopan unionissa ei ole ratkaistu nettomaksuosuuksiin ja maataloustukeen liittyviä kysymyksiä. Turkkilaisista edelleen noin 30%:ia saa elantonsa maataloudesta, joten EU:n kaikkien rakennetukien tarve Turkkia varten olisi huomattavan suuri.
Turkkilaisista noin viidesosa on kurdeja, jotka ovat alueen alkuperäiskansoja. Kurdien oikeutta omaan kieleen ja kulttuuriin on parannettu ihmisoikeuskysymyksenä osana Turkin EU-jäsenyysneuvotteluja. Kehityksestä huolimatta Turkki ei vieläkään tunnusta kurdeja vähemmistönä eikä salli kurdien avata omia oppilaitoksia, joissa pääopetuskielenä olisi kurdi. Turkin perustuslain mukaan Turkin oppilaitoksissa ei saa käyttää pääopetuskielenä muuta kuin turkin kieltä. Turkki ei myöskään suostu myöntämään autonomiaa kurdeille, vaikka se on allekirjoittanut Yhdistyneiden kansakuntien Kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen.
Turkki on myös kieltäytynyt tunnustamasta armenialaisten kansanmurhaa.
Eräät Euroopan parlamentin jäsenet ovat viime aikoina esittäneet vaatimuksia "kemalistisen ja nationalistisen" politiikan hylkäämisestä, rajatun autonomian myöntämisestä Kaakkois-Turkin kurdiväestölle ja neuvottelujen aloittamisesta PKK:n kanssa. Jotkut turkkilaiset pitävät vaatimusta luopua Atatürkin perinnöstä valtion ideologisena pohjana loukkaavana.
Turkki on Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa (EIT) eniten tuomioita saanut maa. Se on saanut lähes kaksi kertaa enemmän tuomioita kuin Venäjä. EU on jatkuvasti tuonut ihmisoikeuskysymykset esille sen vuosittaisissa raporteissa. Turkin ihmisoikeustilanne ei kuitenkaan ole parantunut.
EU-maiden linjauksia

Euroopan unionin jäsenyys on periaatteessa kaikille halukkaille avoin, kunhan jäseniksi haluavat maat täyttävät jäsenyydelle asetetut ehdot. Yhtenä lisälaajenemisen ongelmana pidetään köyhien ja maatalousvaltaisten maiden liittymistä Euroopan unioniin, koska ne tarvitsisivat vastineeksi EU:n sisämarkkina-alueeseen liittymiselle mittavaa taloudellista tukea Euroopan unionin rakennerahastoista, mikä aiheuttaisi mahdollisesti korotuksia Euroopan unionin jäsenmaksuihin. Tämä vaikuttaisi erityisesti EU:n nettomaksajamaihin.
Saksassa useimmat sosiaalidemokraatit kannattavat EU:n laajenemista, eivätkä katso sen kustannusten nousevan merkittäväksi ongelmaksi. Toisaalta monet kristillisdemokraatit haluavat jäädyttää laajenemisen ainakin toistaiseksi, lähinnä kalliina pitämänsä itälaajenemisen aiheuttamien kustannusten ja muiden ongelmien takia. Myös kristillisdemokraattien piirissä kannatetaan kuitenkin vähintään kauppapoliittisen erityisaseman myöntämistä Turkille. Tätä asemaa on kannattanut muun muassa kristillisdemokraattinen liittokansleri Angela Merkel.
Eurobarometri-mittausten mukaan 96% suomalaisista asettaisi Turkin liittymiselle vaatimukseksi ihmisoikeussäädöksien järjestelmällisen noudattamisen. EU25-maiden keskiarvoksi tuli 85%. Lisäksi 90% suomalaisista oli sitä mieltä, että Turkin tulee kohentaa talouttaan huomattavasti liittyäkseen unioniin. EU25-maiden keskiarvo oli 77%.
Vuoden 2006 Eurobarometrissä 71 % suomalaisista oli Turkin jäsenyyttä vastaan (24 % puolesta). MTV3:n kyselyssä kaksi kolmasosaa vastusti Turkin jäsenyyttä. Vuoden 2010 Eurobarometrissä vastaan oli 71 % ja puolesta 25 %.
Turkki vastustaa kahden EU-jäsenen Nato-jäsenyyttä

Toukokuussa 2022 Turkki vastusti kahden EU:n jäsenvaltion, Suomen ja Ruotsin, liittymistä Natoon, koska Turkin mukaan ne isännöivät Turkkia vastaan ​​toimivia terroristijärjestöjä (mukaan lukien PKK, KCK, PYD, YPG ja Gülen-liike). Turkki kehotti maita poistamaan asevientikiellonsa Turkille, olemaan tukematta järjestöjä ja luovuttamaan Gülen-liikeen ja PKK:n jäseniä kahdesta jäsenvaltiosta. (Gülen-liike ei kuitenkaan ole EU:n terroristijärjestöjen luettelossa ja PKK on EU:n terroristijärjestöjen luettelossa).
USS Seawolf

USS Seawolf on ollut neljän Yhdysvaltain laivaston aluksen nimenä.
USS H-1 (SS-28), H-luokan sukellusvene
USS Seawolf (SS-197), Sargo-luokan sukellusvene
USS Seawolf (SSN-575), ydinsukellusvene
USS Seawolf (SSN-21), Seawolf-luokan ydinsukellusvene
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”USS Seawolf”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tilitoimisto

Tilitoimisto eli kirjanpitotoimisto on liikeyritys, joka hoitaa kirjanpitoon ja muuhun taloushallintoon liittyviä tehtäviä maksua vastaan. Tilitoimistojen asiakkaita ovat kirjanpitovelvolliset, joita Suomessa ovat kirjanpitolain mukaan kaikki liike- tai ammattitoimintaa harjoittavat sekä julkisyhteisöt eli valtio, kunnat ja seurakunnat sekä niiden omistamat laitokset. Tilitoimistojen asiakkaat ovat useimmiten pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja ammatinharjoittajia; suuremmilla organisaatioilla on yleensä omat kirjanpitäjänsä.
Tilitoimistojen palvelut

Juokseva kirjanpito ja tilinpäätökset eli liiketapahtumien ja tositteiden kirjauskäsittely, lakisääteiset kuukausittaiset ja vuosittaiset viranomaisraportit kuten arvonlisäveroraportit, tilinpäätös ja veroilmoitus, sekä mahdollisesti erikseen sovittavat säännölliset palvelut ja raportit asiakkaalle.
Palkanlaskenta. Tilitoimisto voi laskea asiakasyrityksen työntekijöille maksettavat palkat ja niihin liittyvät työnantajasuoritukset. Peruspalveluun kuuluu lisäksi palkkalaskelmien eli ”tilinauhojen” toimittaminen työntekijöille ja palkka-asioihin liittyät säännölliset viranomaisilmoitukset. Lisäpalveluja voivat olla Kela-hakemukset, raportointi Tilastokeskukseen, jäsenmaksuasiat, ulosottoasiat, koulutus- ja sairauslomapäivien seuranta sekä muut henkilöstöhallinnossa seurattavat asiat.
Kokonaisvaltainen liikekirjanpito eli ulkoinen laskenta, jossa tilitoimisto hoitaa kaikki asiakkaan taloushallintoon kuuluvat asiat: maksatuksen, palkanlaskennan ja myyntien ja ostolaskujen käsittelyn. Suurimmillaan tilitoimiston palvelu voi ulottua yrityksen tilausprosessista tositteiden ja tapahtumien sähköiseen pysyväisarkistointiin.
Sisäinen laskenta eli johdon laskentatoimi. Tilitoimisto voi toimia apuna asiakasyrityksen liiketoiminnan suunnittelussa, yksittäisten tuotteiden tai asiakkuuksien kannattavuuslaskennassa tai muussa yrittäjän suunnittelunsa avuksi tarvitsemissa numerotiedoissa.
Tilitoimistoala Suomessa

Suomessa toimi vuonna 2014 kaikkiaan 4 333 tilitoimistoa, jotka työllistivät 12 017 henkilöä. Keskimääräinen henkilöstömäärä tilitoimistoa kohden on siis 2,8 henkeä, minkä selittää suuri 1–2 hengen tilitoimistojen määrä. Suurimmat tilitoimistot työllistivät noin 50 henkeä.
Alan liikevaihto vuonna 2014 oli 915 miljoonaa euroa. Keskisuuri 5–9 henkilön tilitoimisto hoitaa keskimäärin 173 yritysasiakkaan asioita.
Tilitoimistoalan työntekijöiden perustutkinto on KLT, kirjanpidon ja laskennan tutkinto, jonka Taloushallintoliiton arvion mukaan on suorittanut yli viidennes alalla työskentelevistä ja noin 30 prosenttia liiton jäsentoimistojen työntekijöistä. Tutkinnon oli vuonna 2014 suorittanut 2 773 henkilöä. Heistä 76 % työskenteli tilitoimistoissa.
Tilitoimistoala Suomessa > Auktorisoitu tilitoimisto

Suomessa tilitoimistojen auktorisoinnista vastaa Taloushallintoliitto yhdessä Tili-instituuttisäätiön kanssa. Tilitoimisto voi toimia myös ilman auktorisointia. Auktorisoinnin saamiseksi tilitoimisto käy läpi vähintään kahden vuoden mittaisen seurantajakson. Auktorisointiin liittyy muun muassa kirjanpitäjien ammattitaitoon, tilitoimiston toimintatapoihin, vastuuvakuutuksiin ja tietojärjestelmiin liittyviä vaatimuksia.
Aiheesta muualla

Talouselämä-lehden ylläpitämä tilasto Suomen suurimmista tilitoimistoyrityksistä
Ulsanin satama

| Ulsanin satama> Sijainti |
| --- | --- |
Sijainti:  Ulsan, Etelä-Korea
Koordinaatit:  35.511°N, 129.383°E
Yksityiskohtia
Avattu:  1963
Tilastoja
Vuosittainen rahtimäärä (tonneissa):  175,4 milj. t (2016)
Port of Ulsan
Ulsanin sataman sijainti Etelä-Korean kaakkoisrannalla
Ulsanin satama (kor. 울산항, engl. Port of Ulsan; UN/LOCODE: KR USN) on Etelä-Korean Ulsanin kaupungissa toimiva suursatama.
Satama on Amerikan satamaviranomaisten yhdistyksen (AAPA) tilaston mukaan rahtimäärältään (2016: 175,4 milj. t) Etelä-Korean kolmanneksi vilkkain satama, ja se luettiin myös maailman 30 suurimman sataman joukkoon. Rahtimäärällä arvioituna Ulsanin satamaa vilkkaampia eteläkorealaisia satamia olivat Busan (349,7 milj. t) ja Gwangyangin satama (Kwangyang; 283,1 milj. t).
Nykyinen satama avattiin vuonna 1963. Kalastuksen tukikohtana ja kalastussatamana seutu on toiminut huomattavasti pitempään, sillä seudun kalliopiirroksista on löydetty luokkaa 8 000 vuotta vanhoja kuvauksia valaanpyynnistä.
Aiheesta muualla

Ulsan (Port), Korea (KR) (englanniksi) (marinetraffic.com)
Ulriksdalin linna

Ulriksdalin linna
Ulriksdalin linna (ruots. Ulriksdals slott) on kuninkaallinen palatsi, joka sijaitsee Edsvikenin rannalla Brunnsvikenin pohjoispuolella Solnan kunnan Ulriksdalissa. Se rakennettiin vuonna 1644 valtakunnan linnanpäällikölle Jakob De la Gardielle. Linnan suunnittelusta vastasi arkkitehti Hans Jacob Kristler. Linnan nimi oli alun perin Jacobsdal, mutta kuningatar Hedvig Eleonooran aikakaudella sen nimi vaihtui nykyiseen muotoonsa. Nykyisen ulkoasunsa linna sai 1700-luvulla.
Viimeksi linnaa asuttivat Kustaa VI Aadolf ja kuningatar Louise vuodesta 1923 vuoteen 1973 saakka.
Linna kuuluu nykyisin valtion haltuun ja on vuodesta 1935 valtiollinen muistomerkki. Linnan lisäksi alueella on Ulriksdalin linnanteatteri (Confidencen), Ulriksdalin linnankappeli, Ulriksdalin majatalo ja talvipuutarha, jossa on nykyisin patsaita 1700-luvulta 1900-luvulle.
Linna on ollut auki yleisölle vuodesta 1986 kesäaikana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ulriksdalin linna Wikimedia Commonsissa
Ruotsin kuninkaalliset linnat
Hagan linna
Drottningholmin linna
Gripsholmin linna
Kiinalainen paviljonki
Kustaa III:n paviljonki
Rosendalin linna
Rosersbergin linna
Strömsholmin linna
Tukholman kuninkaanlinna
Tullgarnin linna
Ulriksdalin linna
Profilointi (ohjelmointi)

Profilointi tarkoittaa ohjelmointiterminä menetelmää, jossa profilointityökalu analysoi ohjelmaa suorituksen aikana samalla tallentaen sen muistin kulutusta, suorituskykyä ja niin edelleen. Näin saadaan selville esimerkiksi mahdollisia pullonkauloja, virheitä, ylimääräistä virran ja muistin kulutusta ohjelmasta. Profiloinnin lisäksi tai vaihtoehtona sille voidaan tehdä staattista analyysiä.
Amdahlin lain mukaan nopeiden ja tehokkaiden ohjelmien kehittämisessä on keskityttävä ohjelman kalleimpaan (raskaimpaan) kohtaan.
Profilointityökaluja

Profilointityökalut voivat toimia eri periaatteilla kuten suorituksen mittauksilla, simuloimalla ja instrumentoimalla. Instrumentoinnilla tarkoitetaan ohjelman muokkaamista lisäämällä siihen itseensä laskureita. Profilointi voi käyttää mittauksiin laskureita kuten funktiokutsujen laskureita tai aikaperusteisia mittauksia.
Tyypillisesti mittaukset suoritukset paljastavat "kuumia kohtia" (engl. hot spot) kahdella tavalla: paikkoja, joita kutsutaan usein, sekä paikkoja, joissa vietetään paljon suoritusaikaa. Molemmissa tapauksissa on arvioitava erikseen onko koodin suoritusta muutettava, muutettava kutsukohtia vai onko suoritus normaalia maksimikapasiteetin hyödyntämistä. Profilointiohjelmat voivat tallettaa kerätyn tapahtumajoukon (engl. trace) tai yhteenvedon (engl. profile) profiloinnista.
Myös niin kutsuttuja "kylmiä kohtia" (engl. cold spot) joissa ohjelma ei tee mitään voidaan löytää profiloinnilla mittaamalla käytettyä kokonaisaikaa suoritusajan sijaan.
Alustasta riippuen myös laitteistotason laskureita voi olla mahdollista käyttää profilointiin.
Profilointityökaluja > Linux

Linux Trace Toolkit
OProfile – järjestelmätason profilointi
perf – ohjelmatason profilointi
Profilointityökaluja > OS X

Shark
Profilointityökaluja > Solaris

DTrace
Profilointityökaluja > AMD

AMD uProf
AMD CodeAnalyst
CodeXL
Profilointityökaluja > IBM

Rational Purify
Profilointityökaluja > Intel

Intel Advisor
Profilointityökaluja > C/C++-kielelle

GNU gprof
Valgrind
Profilointityökaluja > Basic-kielelle

Gambas (IDEn integroitu profilointityökalu)
Uni (täsmennyssivu)

Uni voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
uni, nukkumisen aikana koettava elämys
uni eli nukkuminen, lepotila jonka aikana elimistön tietoinen toiminta on keskeytyksissä
Uni, etruskien jumalatar
Uni, Club for Fiven albumi vuodelta 2006
United News of India (UNI), intialainen uutistoimisto
University of Northern Iowa (UNI), iowalainen yliopisto
uni (Ⴓ, ⴓ tai უ), georgialainen kirjain
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Uni”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tyalee

| ”Tyalee” Sahara |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 6. maaliskuuta 2009
 Formaatti: CDS, digitaalinen lataus
 Tyylilaji: dancepop, pop-folk
 Kesto: 03.52
 Levy-yhtiö: Payner, Doctor Music
Listasijoitukset
  47.
Saharan muut singlet
| ”Day mi vsitško” 2008 | ”Tyalee” 2009 | ”Men si tarsil (kappale)” 2009 |
Tyalee on bulgarialaisen pop-folk yhtye Saharan single, joka julkaistiin 6. maaliskuuta 2009. Mukana on myös bulgarialaiskielinen versio otsikosta Izbiram teb (bulg. Избирам теб)
Aiheesta muualla

Virallinen YouTube-video
Tuomiojantie

Tuomiojantie on Raahen Pattijoelta Siikajoen Relletin ja Tuomiojan kylien kautta Ruukin taajamaan johtava yhdystie. Tie on numeroitu yhdystieksi 8121.
Tie lähtee Pattijoelta valtatieltä 8, ja päättyy Ruukin taajamassa seututielle 807. Tien ohi kulkevat Raahen ja Pohjanmaan radat.
Traganum nudatum

| Traganum nudatum |
| --- | --- |
 Traganum nudatum
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Revonhäntäkasvit Amaranthaceae
Suku::  Vaappiot Traganum
Laji::  nudatum
Kaksiosainen nimi
 Traganum nudatum  Delile 
Synonyymit
 Traganum acuminatum Maire & Weiller  Traganum nudatum var. acuminatum (Maire & Weiller) Maire  Traganum nudatum var. microphyllum Maire 
Katso myös
   Traganum nudatum Wikispeciesissä   Traganum nudatum Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Traganum nudatum on revonhäntäkasvien (Amaranthaceae) heimoon kuuluvien vaappioiden (Traganum) kasvisuvun kuivakkokasvi, joka kasvaa karuilla ja kuivilla aavikoilla.
Oksat ja lehdet

T. nudatum on 30–60 senttimetriä korkea pensas. Se oksat ovat ulospäin tiheästi haarautuneita. Sen mehevät lehdet ovat vuorottain ja väriltään sinisenharmaat. Niiden pituus on 2–8 millimetriä, tyvestä laajentuneet noin 1,5–2 millimetriä leveitä.
Kukat ja hedelmä

T. nudatum kukkii maalis-syyskuussa. Sillä on vaatimattomat kukat, jotka tulevat lehtihankoihin. Niiden juuressa on tiheää villamaista karvoitusta. Kehä on kooltaan 3–4 millimetriä, siinä on viisi sylinterimäistä tai kartiomaista lehteä. Heteitä on viisi. Emin sikiäin on pallomainen, vartalo on lyhyt ja siinä on kaksi luottia. Hedelmä on pieni ruskea, kooltaan hieman yli tai alle millimetrin.
Kasvupaikat ja levinneisyys

T. nudatum on halofiili eli se suosii suolaisia kasvupaikkoja. Se kasvaa kuivilla ja kuumilla aavikoilla ja sora-aavikoilla, joiden maa on savista ja hiekkaista. Muun muassa vadien kuivissa pohjissa, rannikoiden ja sisämaan kuivien ja suolaantuneiden syvänköjen alueilla.
T. nudatumia tavataan Pohjois-Afrikasta, Lähi-idästä, Siinailta ja Arabian niemimaalta.
Aiheesta muualla

Sergeev, Alexey: Traganum nudatum Delile Flora of Qatar. Viitattu 13.8.2019. (englanniksi) Kuvia.
Traganum nudatum Delile Flora of Israel Online. Viitattu 13.8.2019. (englanniksi)
Kherraze, Mohamed Elhafed & Belhamra, Mohamed Amine & Grigore, Marius-Nicuşor: Aspects of ecological anatomy of Traganum nudatum Del. (Amaranthaceae) from the Northeast of the Algerian Sahara. Acta Biologica Szegediensis, 2018, 62. vsk, nro 1, s. 25-36.  doi:10.14232/abs.2018.1.25-36.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 13.8.2019. (englanniksi)
Pöytätennis kesäolympialaisissa 1992 – miesten kaksinpeli

Pöytätenniksen miesten kaksinpeli Barcelonan kesäolympialaisissa 1992 alkoi 30. heinäkuuta ja finaali pelattiin 6. elokuuta 1992. Aluksi pelattiin alkulohkot ja niiden voittajat jatkoivat neljännesvälieriin. Olympiakultaa voitti ruotsalainen Jan-Ove Waldner, joka kaatoi loppuottelussa ranskalaisen Jean-Philippe Gatienin suoraan 0-3. Pronssiottelua ei turnauksessa pelattu, vaan välierien häviäjät jakoivat pronssimitalin.
Pudotuspelit > Neljännesvälierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Jean-Philippe Gatien |  | 22 | 25 | 21 | 17 | 21 |
|  | Yoo Nam-Kyu |  | 24 | 23 | 19 | 21 | 19 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Ding Yi |  | 21 | 21 | 21 |
|  | Jean-Michel Saive |  | 17 | 17 | 15 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Ma Wenge |  | 21 | 21 | 21 |
|  | Paul Haldan |  | 15 | 16 | 13 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Steffen Fetzner |  | 13 | 17 | 11 |
|  | Jörgen Persson |  | 21 | 21 | 21 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Andrzej Grubba |  | 13 | 18 | 7 |
|  | Wang Tao |  | 21 | 21 | 21 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Zoran Primorac |  | 21 | 21 | 20 | 8 | 12 |
|  | Kim Taek-Soo |  | 19 | 13 | 22 | 21 | 21 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Jörg Roßkopf |  | 21 | 21 | 18 | 21 |
|  | Ri Kun-Sang |  | 13 | 14 | 21 | 15 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Carl Prean |  | 15 | 14 | 15 |
|  | Jan-Ove Waldner |  | 21 | 21 | 21 |
Pudotuspelit > Puolivälierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Jean-Philippe Gatien |  | 21 | 20 | 18 | 21 | 21 |
|  | Ding Yi |  | 13 | 22 | 21 | 18 | 5 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Ma Wenge |  | 21 | 21 | 21 |
|  | Jörgen Persson |  | 14 | 18 | 8 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Wang Tao |  | 19 | 21 | 12 | 21 | 18 |
|  | Kim Taek-Soo |  | 21 | 15 | 21 | 13 | 21 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Jörg Roßkopf |  | 15 | 14 | 21 | 17 |
|  | Jan-Ove Waldner |  | 21 | 21 | 18 | 21 |
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Jean-Philippe Gatien |  | 20 | 22 | 21 | 12 | 21 |
|  | Ma Wenge |  | 22 | 20 | 16 | 21 | 13 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kim Taek-Soo |  | 9 | 18 | 19 |
|  | Jan-Ove Waldner |  | 21 | 21 | 21 |
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Jean-Philippe Gatien |  | 10 | 18 | 23 |
|  | Jan-Ove Waldner |  | 21 | 21 | 25 |
Mitalistit

| Sija | Maa | Pelaajat |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Ruotsi | Jan-Ove Waldner |
| 2 |  Ranska | Jean-Philippe Gatien |
| 3 |  Etelä-Korea    Kiina | Kim Taek-Soo   Ma Wenge |
Tuomari (täsmennyssivu)

Tuomari voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
tuomari, tuomioistuimen jäsen
varatuomari
tuomari ratkaisijana tai arvostelijana jossain kilpailussa, esimerkiksi:
erotuomari urheilussa
ulkomuototuomari koiranäyttelyssä
tuomarit, Raamatun Tuomarien kirjassa mainittuja muinaisten israelilaisten johtajia
Tuomari, Marvel-kustantamon sarjakuvahahmo
Tuomari, Marvelin Tuomari-sarjakuvahahmoon perustuva elokuva vuodelta 2004
"Tuomari", Ne Luumäet -yhtyeen kappale
Sukunimenä

Paavo Tuomari (1907–2005), suomalainen toimittaja ja järjestöjohtaja
Riikka Tuomari (1948–1992), suomalainen animaattori ja lastenkirjojen kuvittaja, Paavo Tuomarin tytär
Taiteilijanimenä

Tuomari Nurmio, oik. Hannu Nurmio (s. 1950), suomalainen rockmuusikko
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tuomari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tyttö ja hattu

| Tyttö ja hattu |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Aarne Tarkas
Käsikirjoittaja:  Olavi Linnus
Perustuu:  Hildegard Erlundin romaanikäsikirjoitukseen Das Mädchen mit dem Hut, joka ilmestyi 1963 kirjana Tyttö ja hattu, suom. Leila Järvinen.
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Harry Bergström
Kuvaaja:  Osmo Harkimo
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Aarre Koivisto
Pääosat:  Pirkko Mannola Esko Salminen Rauha Rentola Siiri Angerkoski
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  4. elokuuta 1961
Kesto:  89 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tyttö ja hattu on Aarne Tarkaksen ohjaama vuonna 1961 valmistunut romanttinen, höyhenenkevyeksi luonnehdittu musiikkikomedia.
Elokuva on kolmas Pirkko Mannolan ja Esko Salmisen yhteinen elokuva ja Salmisen suurin siihenastinen rooli. Pirkko Mannola laulaa elokuvassa muutamia kappaleita, jotka on mahdollista kuulla hänen esittäminään vain tässä elokuvassa. Elokuvaa on kuvattu myös Linnanmäellä. Laulujen sanat ovat Reino Helismaan ja Sauvo Puhtilan. Katsojaluvut olivat keskitasoa parempia.
Juoni

19-vuotias Mirja lähtee isoäidin sulkahattu päässä etsimään onnea. Mirja huomaa pian nuoren ekonomi Ilmari Kososen ja hänen isänsä. Ilmarilla on hyvät suhteet Mirjaan, toisin kuin isällä. Isä raivostuu Mirjaan, ja he lähtevät pois paikalta. Mirja pettyy ja tapaa kaikenlaista väkeä, kunnes tapaa tähtikiertueen johtajan Taavetti Moilasen, joka esiintyy nimellä David Moulin. Hän ja hänen vaimonsa pitävät Mirjalle majoituspaikkaa. Mirja pääsee mukaan sirkukseen, mutta yhtäkkiä Ilmari ja säveltäjäpariskunta sekä muut henkilöt sekaantuvat juttuun.