stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Belle Gibson
Todellinen tausta

Gibson syntyi Tasmaniassa. Hän kävi koulua Brisbanessa ja opiskelutoverin mukaan sepitti jo tällöin kertomuksia syövästä. Vuonna 2008 Gibson muutti Perthiin ja aloitti rullalautailuharrastuksen. Rullalautailuaiheisella keskustelupalstalla Gibson väitti vuonna 2009 "kuolleensa" suuressa sydänoperaatiossa leikkauspöydälle. Samana vuonna hän muutti Melbourneen. Vuonna 2010 Gibsonille syntyi poikalapsi.
Amarhuu Borhuu

Amarhuu Borhuu (ven. Амархуу Борхуу, mong. Борхүүгийн Амархүү; s. 1. heinäkuuta 1987) on venäläinen laulaja, joka on syntynyt Mongoliassa. Nykyään hän asuu Ulan-Udessa. Hän tuli tunnetuksi Venäjällä Narodnyi Artist -laulukilpailusta, jossa hän voitti kolmannen kauden 61,7% ääniosuudella.
Amarillo

Amarillo (espanjaa; suom. keltainen) tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:
Amarillo, kaupunki Texasissa
”Amarillo”, musiikkikappale
Rio Amarillo, joki Hondurasissa
Amarillo, ravintolaketju
Amarillo, oluenpanossa käytetty yhdysvaltalainen humalalajike
Amarillo, suomalainen yhtye
Amarillo Slim, pokeriammattilainen
Eric Amarillo (oik. Erik Sundborg), ruotsalainen muusikko, musiikkituottaja ja DJ.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Amarillo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Bengalin Subah

Bengalin Subah oli Mogulivaltakunnan hallitsema alue Bengalissa, nykyisen Intian ja Bangladeshin alueella. Bengalin Subahin perustivat mogulihallitsijat, jotka Bengalin sulttaanikunnan valloittamisen jälkeen liittivät alueen omaan imperiumiinsa. Mogulivallan romahtamisen jälkeen Bengalia hallinnut nawab alkoi toimia itsenäisesti. Bengalin hallitsijat toimivat itsenäisesti vuoteen 1757 saakka, jolloin Englannin Itä-Intian kauppakomppania valloitti sen.
Bengalin sulttaanikunta

Esihistoria
Esiharappalaiset kulttuurit (700-300 eaa.)
Indus-kulttuuri (3300–1700 eaa.)
Vedalainen kulttuuri (1500–500 eaa.)
Varhaiset kuningaskunnat
Mahajanapada (700-300 eaa.)
Magadha (684–320 eaa.)
Maurya-valtakunta (321–184 eaa.)
Klassinen aika
Sātavāhana (230 eaa.–199)
Kušana-valtakunta (60–240)
Gupta-valtakunta (300–550)
Palan valtakunta (750–1174)
Chola (250 eaa.–1279)
Hoysala (1040–1346)
Kakatiya (1083–1323)
Keski- ja varhaismoderni aika
Delhin sulttaanikunta (1206–1526)
Deccanin sulttaanikunnat (1490–1596)
Vijayanagara (1336–1565)
Suurmogulien valtakunta (1526–1707)
Sikhivaltio (1801-1849)
Marathivaltakunta (1674–1818)
Siirtomaa-aika
Alankomaiden Intia
Brittiläinen Intia
Portugalin Intia
Ranskan Intia
Tanskan Intia
Intian itsenäisyysliike
Intian jako
Bengalin sulttaanikunta oli vuosina 1352–1576 Bengalia hallinnut sulttaanikunta. Bengalin sulttaanikunta oli osa Delhin sulttaanikuntaa, mutta se irtaantui Delhin vallasta vuonna 1352. Bengalin sulttaanikunta oli olemassa yli 200 vuoden ajan. Vuonna 1576 suurmogulien valtakunta valloitti sen.
Aloysius Ferdinandus Zichem

Aloysius Ferdinandus Zichem (28. helmikuuta 1933 Paramaribo – 13. marraskuuta 2016) oli surinamelainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin redemptoristien papiksi 14. elokuuta 1960 ja nimitettiin Paramaribon hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Fuerteventuran titulaaripiispaksi 2. lokakuuta 1969. Piispaksi vihkiminen seurasi 8. helmikuuta 1970. Pääkonsekraattorina toimi Stephanus Jozef Maria Magdalena Kuijpers, jota avustivat Patrick Webster, Arnold Boghaert, Alfred Aimé Léon Marie, Bernard Jan Alfrink, Joannes Maria Michael Holterman, Luigi Barbarito, Gordon Anthony Pantin, Richard Lester Guilly ja Samuel Emmanuel Carter.
Zichem sai 30. elokuuta 1971 nimityksen Paramaribon piispaksi, ja hänet asetettiin tähän virkaan 24. lokakuuta. Hän erosi tehtävistään hiippakuntansa johdossa 9. elokuuta 2003.
Bengalin nälänhätä 1770

Bengalin nälänhätä 1770 (bengaliksi ৭৬-এর মন্বন্তর, Chhiattōrer monnōntór) oli vuosien 1769–1773 aikana Britannian hallitsemassa Intian itäosan Bengalissa vallinnut katastrofi. Sen aikana Bengalin asukkaista kuoli yksi kolmasosa  eli noin 5–10 miljoonaa bengalilaista..
Nälänhätä alkoi vuoden 1769 kuivuudesta ja kahden peräkkäisen riisisadon menettämisestä. Aluetta hallinnut Englannin Itä-Intian kauppakomppania ei ryhtynyt humanitaariseen toimintaan, koska se piti riisin noussutta hintaa yhtiön tuloksen kannalta hyvänä. Nälän jälkeen loppuvuonna 1770 alueelle levisi isorokkoepidemia. Kauppakomppania tehosti verojen keruuta, kun sen oli poikkeusolojen takia vaikea saada normaalia määrää verotuloja. Kokonaisuutena arvioiden Iso-Britannia ei pyrkinyt helpottamaan nälänhätää juuri mitenkään. Katastrofi olikin suuressa määrin ihmisten toiminnan aiheuttama, vaikka se alkoi luonnonkatastrofina.
Anda Muižniece

Anda Muižniece (s. 20. marraskuuta 1991) on latvialainen maastohiihtäjä.
Muižniece osallistui Val di Fiemmen MM-kilpailuihin 2013, missä sijoittui perinteisen hiihtotavan sprintissä 83:nneksi ja 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 87:nneksi. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 46:nneksi, perinteisen hiihtotavan sprintissä 58:nneksi ja 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 69:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 2017 Muižniece oli 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 47:s, 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 66:s ja vapaan hiihtotavan sprintissä 74:s.
Muižniece lopetti uransa maastohiihtäjänä keväällä 2018.
Aloysio José Leal Penna

Aloysio José Leal Penna (7. helmikuuta 1933 Piquete – 19. kesäkuuta 2012) oli brasilialainen jesuiittoihin kuuluva roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 21. joulukuuta 1963 ja nimitettiin Paulo Afonson hiippakunnan johtoon 21. toukokuuta 1984. Piispaksi vihkiminen seurasi 22. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Avelar Brandão Vilela, jota avustivat Luciano Pedro Mendes de Almeida ja Jackson Berenguer Prado.
Leal Penna sai 30. lokakuuta 1987 nimityksen Baurun koadjuuttoripiispaksi, ja 4. syyskuuta 1990 hänestä tuli sen piispa. Hän sai 7. kesäkuuta 2000 nimityksen Botucatun arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 19. marraskuuta 2008.
Aurejärvi

Yötön yö Aurejärven rannalla.
Luonnonkaunista Aurejärveä nimitetään ”sadan saaren järveksi”, vaikkakaan laskujen mukaan siinä ei aivan sataa saarta olekaan. On kuitenkin yli 70 sellaista saarta, missä kasvaa ainakin yksi puu. Taustalla näkyy Riihisaari
Aurejärvi sijaitsee Pirkanmaalla Parkanossa ja se on itäisin Parkanon 15 kylästä. Järvi yhdistää nykyisin kolmea Auretta:  Parkanon Aurejärveä sekä Ylöjärven Itä- ja Länsi-Auretta. Parkanon Aurejärvi kuului ennen Kurun Aurejärven kylään, joka oli jo 1870-luvulla erkaantunut kahteen erilliseen alueeseen: Iso-Aureeseen ja Wähä-Aureeseen. Asukkaiden toiveesta rajoja tarkastettiin ja Aurejärven kylä hajosi vuoden 1926 alussa. Järven länsipuolella oleva Wähä-Aureen osa ns. Vuotarin kinkeripiiri liitettiin Parkanon pitäjään. Parkanon itärajaksi tuli Aurejärvi (järvi) ja sen alapuolinen vesistö. Asiointimatkat lyhenivät huomattavasti, sillä matka kylän keskustasta (Aureskosken tehtaalta) Parkanon kirkonkylään oli noin 17 km ja Kurun kirkonkylään 27 km. Kylän asutus on aina keskittynyt järven läheisyyteen. Järvellä on aina ollut keskeinen osuus kyläläisten, loma-asukkaiden ja matkailijoiden virkistys- sekä kalastuskäytössä.
Palvelut

Kunnalliset palvelut löytyvät Parkanon keskustasta. Aurejärvi kuuluu Parkanon kaupungin vesihuoltolaitoksen vesijohtoverkostoon. Nopeat laajakaistapalvelut ovat tulossa Itä-Parkanoon Aurejärvelle, Jaakkolankylään ja Vahojärvelle. Tukiverkon rakentaminen on aloitettu 2019 ja jatkuu kunnes verkko on valmiiksi rakennettu.
Aureskoski

Järven eteläpäässä olevan Aureskosken vesivoima valjastettiin käyttöön vuonna 1863, ja ensimmäinen saha valmistui samalle paikalle vuonna 1864. Sahaustoiminta jatkui vuoteen 2001 omistajien välillä vaihtuessa ja sahatoimintaa uudistettaessa ajan vaatimusten mukaiseksi. 1990-luvun alussa Aureskoski työllisti parhaimmillaan yli 140 henkilöä ja oli jalostusasteeltaan kolmen parhaan sahajalostelaitoksen joukossa Suomessa. Vuonna 2007 valmistui uusi pintakäsittelylinja. UPM keskitti kotimaan jalostetavaran myynnin ja laskutustoiminnat Aureskoskelle. Vuonna 2012 UPM ilmoitti sulkevansa Aureskosken jalostetehtaan ja toiminta päättyi samana vuonna.  Nykyisin paikalle on Aureskosken Jalostetehdas Oy, joka kuuluu Tammisto-yhtiöihin. Yritys suunnittelee ja valmistaa esimerkiksi lattialautoja, sisustuspaneeleita ja saunatuotteita. Jalostetehdas työllistää noin 40 puunjalostuksen ammattilaista.
Aureen kansakoulu

Aureessa koulutyön aloitti Kurun kunta perustamalla vuonna 1924 neliluokkaisen 8. koulupiirin Vuotarin koulupiirin. Kun Kurun Aurejärven länsiosa liitettiin Parkanon kuntaan, koulupiirin nimi muuttui Aureen koulupiiriksi. Toiminta käynnistyi vuokratiloissa Ylä-Lannettan talossa. Lannetan mäellä kansakoulu toimi pitkään, sillä vasta sotien jälkeen vuonna 1947 saatiin koulupiirille oma koulutalo Aureskosken sahan viereen. Etäisyys Aureen koululta Parkanon keskustaan oli noin 17 km. Koulurakennuksessa oli kaksi luokkahuonetta, alaluokka ja yläluokka. 1940-luvulla Aureen koulun oppilasmäärä nousi 70:een. Koulupiiri oli alueeltaan laaja, ja oppilasmäärän jatkuva kasvu aiheutti uusia järjestelyjä. Kunta jakoi koulupiirit uudestaan. Aureen koulupiiristä erotettiin Kartinahon koulupiiri, ja sille valmistui koulutalo vuonna 1953. Koulu oli toiminnassa vuoteen 1967. Aureen koulu siirtyi peruskoulujärjestelmään, ja siitä tuli ala-aste vuonna 1973. Koulua remontoitiin ja nykyaikaistettiin vielä vuonna 1981. Se oli yksi Parkanon kauppalan kouluista, joka oli saanut olla ja kehittyä omassa kylässään sivistystoimintojen keskipisteenä. Oppilasmäärien vähentyessä Aureen koululaiset siirrettiin 1993 Jaakkolan kouluun.
Tällä hetkellä lähin koulu sijaitsee Parkanon keskustassa. Koulu- ja kulttuurikeskus Kaarna avasi ovensa 8. elokuuta 2019. Siellä aloitti opiskelunsa noin 700 oppilasta ja lähes 100 henkilökunnan jäsentä. Kaarnassa toimii peruskoulu, lukio ja esikoulu.
Aureen kaupat

Vuosina 1910–1985 Aurejärvellä oli useita kauppoja. Parhaimmillaan sahan vieressä oli kolme kauppaa toiminnassa yhtä aikaa. Kauppojen lisäksi 1960- ja 1970-luvuilla Aurejärvellä kiersi muutaman vuoden kaksi kilpailevaa myymäläautoa. Vuonna 1985 sulki viimeinen kyläkauppa Aurejärvellä ovensa. Lähimmät kaupat löytyvät Parkanon keskustasta.
1899–1910 Sekatavarakauppa F. Petäjäjärvi (tunnettiin nimellä Kankaan kauppa)
1916–1924  Sekatavarakauppa J. Kirsi (tunnettiin nimellä Kirren kauppa)
1925–1935  Sekatavarakauppa V. Rikman
1926– ?    Sekatavarakauppa E. Lannetta
1929–1945  Sekatavarakauppa K. Järvensivu
1934–1937  Sekatavarakauppa V. Paavola (tunnettiin nimellä Sahan kauppa)
1935–1970 OTK:n Aureen myymälä (Osuusliike Satapohjan / Pohjois-Satakunnan Osuusliikkeen myymälä)
1937–1955 SOK:n Aureen myymälä
1948–1984  Sekatavarakauppa A. Kaartinaho
1950–1954  Sekatavarakauppa P. Ylinen
1954–1975  Sekatavarakauppa E. Majuri
1977–1981  Valinta Ylinen
Pankkiauto säästöpankin sivukonttorina

Parkanon Säästöpankki hankki pankkiauton liikkuvaksi sivukonttorikseen vuonna 1954. Autokonttorin toiminta päättyi vuonna 1975. Pankkiauto kiersi palvellen asiakkaitaan myös Aurejärvellä. Lähimmät pankkipalvelut on saatavana nykyisin Parkanon keskustassa.
Aureskosken postitoimisto

Aureskoskelle avattiin oma postitoimisto 1966. Se toimi Parka­non posti- ja lennätintoimiston alaisena. Postiasema lakkautettiin 1980-luvulla. Muistoksi omasta postiasemasta jäi Aureskosken postinumero 39770. Nykyisin S-market Parkano palvelee myös postiasioissa aivan 3-tien varressa niin parkanolaisia, mökkiläisiä kuin ohikulkijoitakin.
Toimeentulonlähteitä ja asukkaita

Kyläläisten toimeentulonlähteitä ovat muun muassa puunjalostus, metsäkoneurakointi, metsänhoito ja perunanviljely. Maaltamuutto on tyhjentänyt kylää, ja se on syynä kauppojen ja kyläkoulujen häviämiseen Aurejärveltä. Kesäaikaan kylän asiakasluku moninkertaistuu, koska Aurejärven rannat ovat täynnä kesäasuntoja.
Harrastus- ja virkistystoiminta

Aurejärvellä voi harrastaa omatoimista retkeilyä luonnossa ja vesillä. Järjestettyä harrastustoimintaa on tarjolla Parkanon keskustassa (matka Aureskosken tehtaalta 17 km), Seitsemisen luontokeskuksessa (4 km ) ja Pohjois-Kurussa Itä-Aureessa (14 km). Julkista liikennettä ei ole.
Parkanossa järjestäjinä ovat kaupunki, seurakunta, urheiluseurat ja Petäjä-opisto (kansalaisopisto). Tarjolla on partiotoimintaa, yleisurheilua, voimistelua, jääkiekkoa, lentopalloa, pesäpalloa, suunnistusta, hiihtoa, uintimatkoja Kankaanpään uimahalliin, urheilukalastusta, käsityöpiirejä, musiikkia, kuvataiteita, tietotekniikkaa, kuorotoimintaa, kielikursseja, ratsastusta, kirjastopalveluja, elokuvia ym.
Seitsemisen luontokeskus (Länsi-Aureessa Ylöjärvellä) tarjoaa ravintolapalveluita, opastusta ja ajankohtaisia retkivinkkejä. Pohjois-Kurussa (Ylöjärvellä)  toimii  Taistelijan Talo-palveluyhdistys, joka järjestää esimerkiksi konsertteja, potkukelkka-ajoja, luontoretkiä, kirppissuunnistusta ja luentoja.
Kirjasto

Lähin kirjasto on Parkanon keskustassa. Se remontoitiin perusteellisesti ja avattiin uudelleen vuonna 2017. Kirjojen lainauksen rinnalla kirjasto tarjoaa elävää musiikkia ja muita tapahtumia.[lähde? ]
Yhteinen Aurejärvi

Aurejärvi on ollut yksi Etelä-Suomen puhtaimpia vesistöjä. Sen ekologisen tilan ja valuma-alueen kuormituksen selvitys vuonna 2018 osoitti, että nykyisellä kuormituksella Aurejärvi on hitaasti rehevöitymässä. Vesistön pitäminen puhtaana vaatii toimenpiteitä. Aurejärvi kuuluu Kokemäenjoen päävesistöön. Se sijaitsee Parkanon Aurejärven ja Ylöjärven Itä-Aureen ja Länsi-Aureen (Pohjois-Kurun) kylien välissä. Pituutta sillä on vajaa 14 kilometriä, levein kohta vajaa neljä kilometriä, syvin kohta vajaa 40 metriä ja keskisyvyys seitsemän metriä. Järven pohjoisosa kuuluu Natura 2000 -alueisiin.  Jotta Aurejärven vesistö pysyisi puhtaana myös tuleville sukupolville, vuonna 2016 järven ranta-asukkaat ja rantakiinteistöjen omistajat perustivat Yhteinen Aurejärvemme -yhdistyksen, joka toimii Aurejärven edunvalvojana.
Yleinen uimaranta

Parkanon kaupungin ylläpitämä yleinen uimaranta on Mikonniemessä Aurejärven rannalla. Siellä on pysäköintialue, mistä johtaa noin 300 metrin polku uimarannalle. Rannassa on autiotupa, joka on entinen Impivaara-niminen metsäkämppä.
Kyläyhdistyksiä > Aureen kyläseura ry

Kyläseura pyrkii järjestämään erilaista toimintaa ympäri vuoden, esimerkkinä mainittakoon: kesäjuhlat, hiihtokilpailut, teatteriretket ja seurakunnan tapahtumat ja niin edelleen.[lähde? ]
Kyläyhdistyksiä > Aureen Metsästysseura ry

Aurejärvellä on aktiivinen metsästysseura. Ajanmukaiset hirvi- ja haulikkorata antavat mahdollisuuden aktiiviseen ammunnan harjoittamiseen. Aureen metsästysseura omistaa ja vuokraa seurantaloa. Seurantalo Auramoa voi vuokrata tapahtumien järjestämiseen.
Kyläyhdistyksiä > Aurejärven kalastuskunta

Aurejärven kalastukunta on metsähallituksen ja osakaskuntien muodostama kalastuslupa-alue. Aurejärven ja Äijälän kalastuskunnat pyrkivät hoitamaan Aurejärven vedenlaatua, pitämään kalakannan elinvoimaisena ja suorittavat kalastuksenvalvontaa. Osakaskunta sijaitsee Ylöjärven Kurun Itä-Aureessa ja se kuuluu Parkanon kalastusalueeseen. Esimerkiksi kalastuksenvalvontaa suoritetaan kalastusalueen valtuuttamana koko Aurejärven alueella.[lähde? ]
Aureskosken Jalostetehdas Oy kuuluu osana Tammisto-Yhtiöihin.
Ennen tukkipuita kuljetettiin Aureskosken sahalle vesitse. Kuvassa naiset uittotöissä Aurejärvellä 1940-luvun alussa.
Aureen kansakoulu oli vuokralla Ylä-Lannettassa vuosina 1924-1947. Vuonna 1808 rakennettu päärakennus on edelleen asumiskäytössä.
Aureen oma kansakoulurakennus oli toiminnassa vuosina 1947-1993
Kansakoululaisia Aureessa 1953
Kansakoululaisia Aureen Lannettassa 1935
Sekatavarakauppa E. Majuri vuonna 1957
1960-luvulle asti heinää hangottiin seipäille lähes joka talossa Aurejärvellä. Kuvassa heinätalkoot 1930-luvulta.
Säännöllinen avantouinti lisää kylmänsietokykyä ja virkistää. Kuvassa yksityisen ylläpitämä avanto Aurejärvellä.
Aurejärvellä voi lenkkeillä luonto- ja metsäpolkuja pitkin. Kävely, sauvakävely ja juoksu ovat halpoja ja helppoja harrastuksia kaikenikäisille.
Mikonniemen uimaranta
Seurantalo Auramo, Aurejärvi Parkano
Bache

Bache voi viitata seuraaviin:
Sukunimenä

David Bache (1925–1994), englantilainen autojensuunnittelija
Francis Edward Bache (1833–1858), englantilainen säveltäjä
Ida Wolden Bache (s. 1973), norjalainen ekonomisti, Norjan keskuspankin pääjohtaja
Otto Bache (1839–127), tanskalainen taidemaalari ja Tanskan kuninkaallisen taideakatemian professori
Raymond Baché (1947–2016), ranskalainen yleisurheilija
Sarah Franklin Bache (1743–1808), Benjamin Franklinin tytär
Muita merkityksiä

USS Bache (DD-470), yhdysvaltalainen sotalaiva.
Automaatiotekniikan kilta

| Automaatiotekniikan kilta ry |
| --- | --- |

Perustettu:  1988
Yliopisto:  Tampereen yliopisto
Puheenjohtaja:  Tino Laine
Haalareiden väri:  keltainen
Osoite:  Korkeakoulunkatu 10
Yhteistyö:  Tampereen Teekkarit ry
Kotisivut:  autek.fi
Automaatiotekniikan kilta ry (lyhyesti Autek) on Tampereen yliopiston automaatiotekniikan opiskelijoiden kilta.
Killan tarkoituksena on edistää Tampereen yliopiston automaatiotekniikan opiskelijoiden ja siitä kiinnostuneiden yhteistoimintaa, kehittää harrastusmahdollisuuksia sekä ajaa jäsentensä etuja opintoihin liittyvissä asioissa.
Autek on Tampereen Teekkarit ry:n perustajajäsen ja Tampereen ylioppilaskunnan TREYn piirissä toimiva järjestö.
Historia

Automaatiotekniikan ammattiainekerhon ovat perustaneet 15.11.1988 silloisen  TTKK:n automaatiotekniikan opiskelijat. Ennen automaatiotekniikan opiskelijat kuuluivat Koneenrakentajakiltaan. Ammattiainekerho jatkoi toimintaa myöhemmin aineyhdistyksenä ja sen jälkeen kiltana Tampereen teknillisen yliopiston ylioppilaskunnan TTYY alayhdistyksenä. Yhdistys rekisteröitiin vuonna 2017 nimellä "Automaatiotekniikan kilta ry".
Haalarit ja tunnukset

Autekin haalarit ovat keltaiset. Haalarit jaetaan kaikille ensimmäisen vuosikurssin opiskelijoille eli fukseille.
Autekin kiltanauha on väritykseltään keltainen ja musta.
Jäsenpalvelut

Kilta tarjoaa jäsenilleen monia erilaisia palveluita. Näitä ovat muun muassa kiltahuone, monenkirjavat tapahtumat, oman alan yrityksiin tutustumista ja  alan opintoihin liittyvien asioiden edunvalvontaa.
Jäsenpalvelut > Tapahtumat

Kilta järjestää jäsenistölleen monenlaisia tapahtumia ympäri vuoden. Heti syksyllä uusille aloittaville opiskelijoille järjestetään tapahtumia läpi orientaatioviikon. Teekkarikulttuurin tapaan kilta järjestetään vuoden aikana monia akateemisia pöytäjuhlia eli sitsejä. Vuosittain järjestetään myös killan vuosijuhlat. Killan tapahtumiin lukeutuvat myös monet yritystapahtumat, kuten urasaunat, excursiot ja automaatiorekrymessut. Liikuntatapahtumia ovat HimoSki eli laskettelureissu Himokselle, Autekcup -sählyturnaus, viikoittaiset liikuntavuorot ja lajikokeilut. Wappuna Autek järjestää kuuluisat Junttarit eli junttisitsit. Autek järjestää paljon yhteisiä tapahtumia myös muiden kiltojen ja ainejärjestöjen kanssa.
Jäsenpalvelut > Kiltahuone

Autekin kiltahuone on jäsenistön yhteinen olohuone kampuksella. Kiltahuone sijaitsee Tampereen yliopiston Hervannan kampuksen Päärakennuksessa. Kiltahuone tarjoaa jäsenistölle esimerkiksi verkostoitumismahdollisuuksia ja virvokkeita.
Aiheesta muualla

Autekin kotisivut
Vanhat hallitukset
Autekin Instagram-tili
Autekin galleria
Autekin Facebook
Alli Talpo

Alli Gunilla Heickell, o. s. Talpo (15. toukokuuta 1899 Helsinki – 31. lokakuuta 1982) oli suomalainen taidemaalari.
Alli Talpon vanhemmat olivat rakennusmestari Evert Alfred Talpo (vuoteen 1914 Gutzen) ja Hilda Fagerlund. Hän oli naimisissa taidemaalari Arthur Heickellin kanssa tämän toisessa avioliitossa. Heidän poikansa oli taidemaalari Oso Heickell. Alli Talpo oli ollut Arthur Heickellin oppilaana ennen naimisiin menoa. Alli Talpo maalasi erityisesti kukka-asetelmia.
Alli Talpon veli oli taidemaalari Kauko Talpo.
Alfa Romeo Brera

| Alfa Romeo Brera |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia
Valmistaja:  Alfa Romeo
Valmistusvuodet:  2005–2010
Korimalli:  3-ovinen coupé
Luokka:  S-segmentti
Muotoilija:  Giorgetto Giugiaro
Edeltäjä:  Alfa Romeo GTV
Teknisesti samankaltaisia:  Alfa Romeo 159 Alfa Romeo Spider
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  GM/Fiat Premium
Moottori:  R4 R5 V6
Iskutilavuus:  1,75–3,2 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen robotti 6-vaihteinen automaatti
Alfa Romeo Brera (Typ 939) on Alfa Romeon vuosina 2005–2010 valmistama coupé-korinen automalli, joka korvasi Alfa Romeo GTV:n. Sen kangaskattoinen sisarmalli on Alfa Romeo Spider, joka tuli markkinoille vuotta myöhemmin.
Brera esiteltiin konseptiautona Geneven autonäyttelyssä keväällä 2002. Tuotantoversion ensiesittely oli samassa näyttelyssä vuonna 2005. Brera perustuu samalle pohjalevylle kuin 159-malli, mutta on akseliväliltään sitä 17,5 senttimetriä lyhyempi. Bensiinimoottoreina olivat aluksi nelisylinterinen 2,2 JTS (185 hv) ja 3,2-litrainen V6 (260 hv). Dieselmoottorina oli viisisylinterinen 2,4 JTD (200 hv). V6-moottorin yhteydessä oli aluksi aina neliveto.
Geneven autonäyttelyssä keväällä 2007 esiteltiin automatisoitu Selespeed-vaihteisto, joka oli valittavissa 2,2-litraisen moottorin yhteyteen.
Vuonna 2008 malli koki pieniä uudistuksia lähinnä sisätiloissa. Esimerkiksi osa sisustusmateriaaleista ja mittaristo olivat uusia. Lisäksi V6-moottori tuli saataville myös etuvetoisena.
Vuonna 2009 moottorivalikoimaa laajennettiin 1,75-litraisella TBi-bensiinimoottorilla (200 hv) sekä 2,0 JTDM (170 hv) -dieselmoottorilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alfa Romeo Brera Wikimedia Commonsissa
Alfa Romeon (Alfa Romeo Automobiles S.p.A.) automallit
| --- | --- |
Nykyiset mallit:  Giulia · Stelvio · Tonale
Entiset mallit (esittelyvuoden mukaan):  1910–1919: 24 HP · 40–60HP 1920–1945: 20–30HP · 6C · 8C · G1/G2 · RL · RM 1945–1959: 1900 · 2000 · Giulietta · Gran Sport Quattroruote 1960–1969: 1750/2000 · 2600 · Giulia · Spider · Montreal · 105/115-sarja · GTA · 33 Stradale 1970–1979: 2300 · Alfa 6 · Alfasud · Alfetta · Alfetta GTV · Giulietta (1977) · Sprint  1980–1989: 164 · 33 · 75 · 90 · Arna · SZ/RZ 1990–1999: 145/146 · 155 · 156 ·  166 ·  GTV · Spider (1994) 2000–2009: 147 · GT · 159 · MiTo · Brera · Spider (2006) · 8C Competizione  2010–: Giulietta ·  4C
Tulevat mallit:  Junior
Konseptimallit:  33.2 ·  2000 Sportiva ·  BAT 5/7/9 ·  Bella ·  Caimano ·  Canguro ·  Capsula ·  Carabo ·  Centauri ·  Cuneo ·  Dardo ·  Delfino ·  Diva ·  Disco Volante ·  Giulietta Bertone Spider ·  Iguana ·  Kamal ·  Monoposto ·  Navajo ·  Nuvola ·  Progetto Cinque ·  Protéo ·  Scarabeo ·  Scighera ·  Sportut ·  Visconti ·  Vivace ·  Vola ·  Zeta 6
Hyötyajoneuvot:  Pakettiautot: Romeo · Romeo 2 · Romeo 3 · A11/F11A12/F12 · AR6 · AR8  Kuorma-autot: 430 · 500 · 800 · 900 · 950 · Mille (1000) · A19n Linja-autot: 140 A. · 900 A. · 950. · Mille (1000) · 110AF · 140AF · 900
Ajoksen tuulivoimapuisto

| Ajoksen tuulivoimapuisto |
| --- | --- |
 Jäänmurtaja Sampo ja Winwindin tuulivoimaloita vuonna 2014
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Ajos, Kemi
Koordinaatit:  65°39′47″N, 24°32′31″E
Rakentaminen alkoi:  2006
Sähköverkkoon:  2008
Valmistunut:  2008
Laajennettu:  2016, 2017
Perustaja:  PVO-Innopower, OX2
Omistaja:  Ikea
Operaattori:  OX2 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos, merituulivoimalaitos
Korkeus:  0 m 
Pinta-ala:  4,7 km² 
Tuulivoimalat:  5 × SWT−3.2 (2,3 MW), 8 × SWT-3.3 (3,3 MW)
Kapasiteetti:  37,9 MW
Vuosituotanto:  160 GWh 
 fiAjoksen tuulivoimapuisto 
Ajoksen tuulivoimapuisto on Lapissa Kemin Ajoksessa sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 13 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 38 megawattia ja vuosituotanto noin 160 gigawattituntia . Voimalat on rakentanut OX2, joka möi ne Ikealle. OX2 toimii niiden operaattorina.
Ajoksessa on toiminut vuodesta 2012 myös Sumin tuulivoimalaitos, joka kuuluu eri omistajalle.