stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aegee
Toiminta

AEGEE järjestää useita projekteja, joista useimmat liittyvät yhteen päätoiminta-alueista: kansalaisaktiivisuus, korkeakoulutus, rauha ja tasapaino sekä kulttuurien välinen vuorovaikutus.
Toiminta > Kansalaisaktiivisuus

AEGEE on itsenäinen mihinkään puolueeseen sitoutumaton poliittinen organisaatio, joka työskentelee läheisesti hallitusten, instituutioiden ja muiden sitoutumattomien järjestöjen kanssa toteuttaakseen tavoitteitaan Euroopan hyväksi. AEGEE pyrkii saamaan jäsentensä ääntä kuuluville jokaisella tasolla järjestämällä konferensseja kyseisistä aiheista ja käyttämällä tuloksia vaikuttamiseen Euroopan instituutioissa.
Toiminta > Korkeakoulutus

Järjestö edustaa opiskelijoita, jotka välittävät eurooppalaisesta dimensiosta korkeakoulutuksessa. Opiskelijoiden liikkuvuuden edistämisen lisäksi AEGEE tukee kielten opiskelua, edistää kansainvälistä yhteistyötä akateemisessa maailmassa ja kampanjoi eurooppalaisen koulutusohjelman puolesta.
Toiminta > Rauha ja tasapaino

Edistämällä demokraattisia ihanteita, suvaitsevaisuutta ja keskinäistä ymmärrystä nuorten aikuisten keskuudessa konfliktialueilla AEGEE myötävaikuttaa konfliktien ratkaisemiseen Balkanilla, Kaukasuksella, Kyproksella sekä Kreikassa ja Turkissa. Lisäksi AEGEE järjestää konferensseja ja seminaareja kansainvälisistä poliittisista aiheista.
Toiminta > Kulttuurien välinen vuorovaikutus

Kunnioituksen ja arvostuksen lisääminen eri kulttuureista peräisin olevien ihmisten välillä on ydin kaikelle työlle AEGEEn piirissä. AEGEE kokee tämän toiminta-alueen Euroopan yhdentymisen ytimenä uskoen, että yhtenäistyminen ei voi koskaan olla ylhäältä alas tapahtuva prosessi, vaan sen täytyy perustua ystävyyteen kaikkien Euroopan kansojen välillä. AEGEE-ryhmät järjestävät vuosittain huomattavan paljon kulttuurivaihtoja.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
AEGEE-Europe
AEGEE Television (Arkistoitu – Internet Archive)
AEGEE-Helsinki (Arkistoitu – Internet Archive)
Patrick Blondeau

Patrick Blondeau (s. 27. tammikuuta 1968 Marseille) on ranskalainen uransa jo päättänyt jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hänen kasvattajaseuransa on FC Martigues. Blondeaun ura kesti 18 vuotta, vuodesta 1987 vuoteen 2005 asti. Hän pelasi uransa aikana kasvattajaseuransa lisäksi AS Monacossa, FC Girondins de Bordeaux´ssa, Sheffield Wednesdayssa, Olympique de Marseillessa, englantilaisessa Watford FC:ssä ja US Créteil-Lusitanosissa. Blondeau pelasi Ranskan jalkapallomaajoukkueessa kaksi ottelua vuonna 1997 tekemättä yhtään maalia.
Yksityiselämä

Blondeau on naimisissa muotisuunnittelija Véronika Loubryn kanssa ja heillä on kaksi lasta, Thylane ja Ayrton.
Allai

| Allai (Àllai) |
| --- | --- |
 Sijainti Oristanon maakunnassa
 Allai
 Koordinaatit: 39.956°0′0″N, 8.863°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Oristano
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  27,36 km²
Korkeus:  60 m
Väkiluku:  364
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  07020
Suuntanumero(t):    0783
Rekisterikilpi:  OR
 
 http://www.comune.allai.or.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Allai (sardiksi Àllai) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Oristanon maakunnassa. Kunnassa on arviolta 364 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 27,36 neliökilometriä. Se sijaitsee 60 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Allai Wikimedia Commonsissa
Oristanon maakunta
Abbasanta | Aidomaggiore | Albagiara | Ales | Allai | Arborea | Ardauli | Assolo | Asuni | Baradili | Baratili San Pietro | Baressa | Bauladu | Bidonì | Bonarcado | Boroneddu | Bosa | Busachi | Cabras | Cuglieri | Curcuris | Flussio | Fordongianus | Ghilarza | Gonnoscodina | Gonnosnò | Gonnostramatza | Laconi | Magomadas | Marrubiu | Masullas | Milis | Modolo | Mogorella | Mogoro | Montresta | Morgongiori | Narbolia | Neoneli | Norbello | Nughedu Santa Vittoria | Nurachi | Nureci | Ollastra | Oristano | Palmas Arborea | Pau | Paulilatino | Pompu | Riola Sardo | Ruinas | Sagama | Samugheo | San Nicolò d’Arcidano | San Vero Milis | Santa Giusta | Santu Lussurgiu | Scano di Montiferro | Sedilo | Seneghe | Senis | Sennariolo | Siamaggiore | Siamanna | Siapiccia | Simala | Simaxis | Sini | Siris | Soddì | Solarussa | Sorradile | Suni | Tadasuni | Terralba | Tinnura | Tramatza | Tresnuraghes | Ula Tirso | Uras | Usellus | Villa Sant'Antonio | Villa Verde | Villanova Truschedu | Villaurbana | Zeddiani | Zerfaliu
Anna Rupprecht

| Anna Rupprecht |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. joulukuuta 1996 (ikä 27)
Mäkihyppääjä
Seura:  SC Degenfeld
Suksimerkki:  Fischer
Maailmancup
Kaudet:  2012-
Palkintokorokkeella:  1
 Tietolaatikko päivitetty 3. joulukuuta 2016 
| Mitalit> Maa:   Saksa.Mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Saksa.Mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Saksa.Mäkihyppy.MM-kilpailut  | Maa:   Saksa> Mäkihyppy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Oberstdorf 2021 | sekajoukkuemäki |  |
|  Kultaa | Planica 2023 | joukkuemäki |  |
Anna Rupprecht (s. 29. joulukuuta 1996) on saksalainen mäkihyppääjä. Seuratasolla hän edustaa SC Degenfeldiä.
Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 Rupprecht voitti kultaa sekajoukkuemäessä sekä sijoittui normaalimäessä 14:nneksi ja suurmäessä 15:nneksi. Planican MM-kilpailuissa 2023 Rupprecht voitti kultaa joukkuemäessä ja sijoittui yhdeksänneksi normaalimäessä.
Maailmancup-debyyttinsä Rupprecht teki tammikuussa 2012 Hinterzartenissa, ja ensimmäiset pisteensä hän otti Hinterzartenissa helmikuussa 2014 oltuaan 23:s. Ensimmäisen sijoituksensa kymmenen parhaan joukkoon ja samalla palkintosijansa Rupprecht saavutti joulukuussa 2016 Lillehammerissa oltuaan kauden avauskilpailussa kolmas. Se on hänen ainoa henkilökohtainen palkintokorokesijansa edelleen helmikuussa 2023.
Nuorten MM-kisoissa Rupprecht on saavuttanut joukkuemäen kultaa Almatyssa 2015 ja pronssia Râșnovissa 2016. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän oli parhaimmillaan yhdeksäs Hinterzartenissa 2010. Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla 2013 hän voitti henkilökohtaisen kilpailun sekä joukkuemäen kultaa ja oli sekajoukkuemäessä hopealla.
Allahé

Allahé
| --- | --- |
Sijainti:  Zou Benin
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Allahé on arrondissementti Beninin Zoun departmentissa. Se on hallinnollisesti Za-Kpotan piirikunnan alainen. Arrondissementissa oli vuonna 2013 väkeä yhteensä 12 233 henkilöä.
Aiheesta muualla

Sää
Kartta
Patrick Boileau

| Patrick Boileau |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 22. helmikuuta 1975 Montreal, Quebec, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  92 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1995–2008
NHL-varaus:  69. sija, 1993 Washington Capitals
Patrick Boileau (s. 22. helmikuuta 1975 Montreal, Quebec) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi urallaan 48 NHL-ottelua ja 533 AHL-ottelua.
NHL-urallaan Boileau merkkautti tililleen 5 maalia ja 11 syöttöpistettä. NHL:ssä pelatessaan Boileau on edustanut Washington Capitalsia, Detroit Red Wingsiä ja Pittsburgh Penguinsia. Washingoton Capitals varasi Boileaun vuoden 1993 varaustilaisuudessa.
Aiheesta muualla

Patrick Boileau Elite Prospects-sivustolla
Amangkurat I

| Amangkurat I> Mataramin sulttaani |
| --- | --- |
 1646–1677  
Edeltäjä:  Agung
Seuraaja:  Amangkurat II
Henkilötiedot
Syntynyt: 1618 tai 1619
Kuollut: heinäkuu 1677 Tegalwangi
Lapset:  Adipati Anom Pangeran Puger Pangeran Singasari
Tiedot
Suhteita:  Pangeran Alit (veli)
Amangkurat I (Sunan Tegalwangi, 1618 tai 1619 – heinäkuu 1677) oli jaavalaisen Mataramin sulttaanikunnan sulttaani vuodesta 1646 vuoteen 1677. Hänen hallituskauttaan leimasivat silmitön väkivalta ja mielivaltaiset teloitukset. Hänen veljensä ja poikansa yrittivät itsenäisesti syrjäyttää hänet vallasta, missä hänen poikansa Adipati Anom lopulta onnistui monivuotisen kapinan päätteeksi. Amangkurat I pakeni hovistaan kapinallisten joukkoja ja kuoli pian tämän jälkeen.
Nuoruus

Amangkurat I syntyi vuonna 1618 tai 1619. Ennen valtaan nousuaan hän oli vuonna 1637 osallisena skandaalissa, joka koski hovin jäsenen Tumĕnggung Wiragunan vaimoa. Hänen veljensä Pangeran Alit tuki kiistassa Wiragunaa.
Hallituskausi > Kapina

Avoin kapina Amangkurat I:n hallintoa vastaan alkoi lopulta vuonna 1674. Kapinan johtohahmoina olivat Adipati Anom ja Maduran saaren 1670 valtaansa saanut prinssi Trunajaya, ja se valloitti pian Jaavan itäosan. Siinä oli myös mukana merkittävä hollantilaisvastainen elementti, joten Amangkurat I sai hollantilaisilta ja kauppakomppanian johtajalta Johan Maetsuyckerilta jonkin verran tukea kapinan kukistamiseksi sitä pyydettyään. Apua tuli kuitenkin liian vähän, ja Trunajayan joukot valloittivat vuonna 1677 Amangkurat I:n hovin Pleredissä. Amangkurat pakeni hollantilaisten suojelukseen ja kuoli myöhemmin heinäkuussa 1677 Tegalwangissa, minne hänet myös haudattiin 13. heinäkuuta.
Adipati Anomista tuli Mataramin seuraava sulttaani nimellä Amangkurat II. Hänen ja Trunajayan, jonka hän myöhemmin tammikuussa 1680 surmasi omakätisesti, johtaman kapinaliikkeen viimeiset jäsenet saatiin kiinni ja rauha palasi vasta vuonna 1682.
Amangkurat I:n hautamonumentti
Pascal Boucherit

| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten melonta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten melonta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten melonta. Olympialaiset  | Maa:   Ranska> Miesten melonta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Los Angeles 1984 | K-4 1 000 m |  |
| Ratamelonnan MM-kilpailut  | Ratamelonnan MM-kilpailut  | Ratamelonnan MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Mechelen 1985 | K-2 1 000 m |  |
|  Kultaa | Duisburg 1987 | K-2 10 000 m |  |
|  Kultaa | Pariisi 1991 | K-2 10 000 m |  |
|  Hopeaa | Duisburg 1987 | K-2 1000 m |  |
| Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  |  |
|  Pronssia | Ateena 1991 | K-2 1 000 |  |
Pascal Boucherit (s. 7. elokuuta 1959 Angers) on ranskalainen entinen meloja, kolminkertainen maailmanmestari ja olympiamitalisti. Hän sai 1 000 metrin kajakkinelikossa pronssia vuoden 1984 kesäolympialaisissa Los Angelesissa ja osallistui myös kesäolympialaisiin 1988 Soulissa ja 1992 Barcelonassa.
Ratamelonnan maailmanmestaruuskilpailuissa Boucherit saavutti kolmesti kultaa (1985, 1987, 1991) ja kerran hopeaa (1987). Välimeren kilpailuissa hän voitti yhden pronssimitalin Ateenassa 1991.
Pamela Tolan filmografia

Tämä on Pamela Tolan filmografia.
Elokuvat

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2003 | Helmiä ja sikoja | tavaratalon myyjä |
| 2004 | Skene | Ella |
| 2005 | Tyttö sinä olet tähti | Nelli |
| 2005 | Paha maa | Elina |
| 2006 | Saippuaprinssi | Ilona Varis |
| 2010 | Napapiirin sankarit | Inari |
| 2012 | Ella ja kaverit | virastotäti |
| 2012 | Kaksi tarinaa rakkaudesta | Kaisa |
| 2012 | Kohta 18 | tarjoilijatar |
| 2012 | Härmä | Aino Kantola |
| 2013 | Isänmaallinen mies | Aino |
| 2013 | 21 tapaa pilata avioliitto | Elli |
| 2013 | Leijonasydän | Tölli |
| 2015 | Napapiirin sankarit 2 | Inari |
| 2016 | Onnenonkija | Aino, Marjan sisko |
| 2017 | Napapiirin sankarit 3 | Inari |
| 2018 | Kaikki oikein | Miia |
| 2018 | The Guardian Angel – Suojelusenkeli | — |
| 2018 | Olavi Virta | nainen kotiovella |
| 2020 | Teräsleidit | lentokenttävirkailija |
Muut elokuvat

| Televisioelokuvat> Vuosi | Televisioelokuvat> Nimi | Televisioelokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2005 | Caasha | Petsy |
Dokumenttielokuvat
| 2006 | Ilman käsikirjoitusta, ilman ohjausta | esiintyjä |
| 2007 | Pamela Tola: Miksi minä näyttelen? | oma itsensä |
Lyhytelokuvat
| 2006 | Pieniä iloja | — |
| 2006 | Diileri | Laura |
| 2006 | Järvi | Henna |
| 2011 | Elma ja Liisa | Liisa |
Musiikkivideot
| 2004 | YUP: Päivä kerrallaan | tyttö |
Televisiosarjat

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2005 | Kumman kaa | (1 jakso, 2005) |
| 2007–2008 | Kotikatu | Ronja Rouhiainen |
| 2007 | Runeberginkatu | (1 jakso, 2007) |
| 2006 | Akkaa päälle | (1 jakso, 2006) |
| 2009–2011 | Hiphop Hamlet | Anni Leinonen |
| 2010 | Virta | Mervi Silvennoinen |
| 2010 | Vastaparit | Maikku |
| 2016 | Kynsin hampain | Anita Karvonen |
| 2016 | Saturday Night Live | useita |
| 2012, 2017 | Kimmo | Ulla Sjölund (1. kausi, vierailu 3. kaudella) |
| 2017–2018 | Kolmistaan | Vilma |
| 2018 | Karppi | Anna Bergdahl |
| 2018 | Kummeli esittää: Kontio & Parmas | Katjushka Joronen |
| 2019 | Roba | Taikan äiti |
| 2020 | Ex-onnelliset | Henriikka |
| 2022 | Sijainen | Paula Malinen |
| 2023 | Jarkko Tammisen maailma | useita |
| 2024 | Suurmestari | vakiokilpailija |
Ohjaajana, käsikirjoittajana

| Pitkät elokuvat ja lyhytelokuvat> Vuosi | Pitkät elokuvat ja lyhytelokuvat> Nimi | Pitkät elokuvat ja lyhytelokuvat> Tehtävä |
| --- | --- | --- |
| 2006 | Agonia | käsikirjoittaja, ohjaaja |
| 2010 | Burungo | käsikirjoittaja, ohjaaja, turisti Jutta |
| 2018 | Swingers | ohjaaja |
| 2020 | Teräsleidit | ohjaaja, käsikirjoittaja |
| 2023 | Järjettömän paska idea | ohjaaja, käsikirjoittaja |
| 2024 | Alma – Life Must Be Beautiful | ohjaaja, käsikirjoittaja |
Anglosaksinen mytologia

Anglosaksinen mytologia oli anglosaksien 400–600-luvuilla seuraama polyteistinen uskonto. Germaanit toivat uskonnon mukanaan 400-luvulla asuttaessaan Britannian. Anglosaksit eivät jättäneet jälkeensä kirjoitettuja lähteitä, ja heidän pakanauskonnostaan on jäljellä vain vähän todisteita. Tutkijat ovat käyttäneet lähteinään paikannimiä ja hautapaikkoja.
Uskonto

Anglosaksit uskoivat moniin jumaliin ja yliluonnollisiin voimiin. Tutkijat ovat paikannimistä ja riimuista päätelleet joidenkin heidän jumaltensa nimiä: Tiw, Ing, Woden, Thunor ja jumalatar Freo. Heillä ei luultavasti ollut papistoa, mutta paikannimien perusteella heillä oli kuitenkin julkisia pyhäköitä. He käyttivät taikakaluja ja -juomia, jalokiviä ja taikoja suojana pahoja henkiä ja sairauksia vastaan.
Anglosaksien pakanauskontoon kuului myös myyttejä. Erään myytin mukaan anglosaksien kuningassuvut syntyivät jumalista polveutuneista hevosihmisistä, jotka johtivat Etelä-Englannin valloitusta. Hevosenlihan syömiselläkin saattoi olla anglosakseille uskonnollinen merkitys. Heidän hautausmenoistaan tiedetään, että vainajat joko tuhkattiin ja haudattiin uurnissa, tai haudattiin tuhkaamatta. Anglosaksit jättivät vainajille myös hautalahjoja: 400- ja 500-luvuilta peräisin olevista hautapaikoista on löydetty aarteita, vaatekappaleita, hevosia, aseita ja ruokaa. Eräs tunnettu, mahdollisesti pakanallinen veneeseen tehty hautaus sijaitsee Sutton Hoossa. Hauta on ajoitettu noin vuodelle 625.
Uskonto > Anglosaksien kääntyminen kristinuskoon

500-luvun loppupuolella Roomasta ja Irlannista saapui Britanniaan lähetyssaarnaajia, jotka alkoivat käännyttää anglosaksihallitsijoita kristinuskoon. Irlantilaiset kristityt olivat käännytystyössään onnekkaampia, sillä anglosaksit tykästyivät luostarilaitokseen, jonka puolesta irlantilaiset puhuivat. Kristinuskoon kääntyminen saattoi olla hallitsijoille hyödyllistä siinä mielessä, että uusi uskonto toi mukanaan luku- ja kirjoitustaidon, jota anglosaksien kasvavat kuningaskunnat tarvitsivat lakien ja asiakirjojen kirjoittamista varten. 600-luvun aikana kristityt rakensivat Englantiin kirkkoja ja luostareita, ja monet anglosaksit kääntyivät kristinuskoon.
Siirtymä pakanuudesta kristinuskoon ei ollut yksinkertainen, ja joskus kristityn hallitsijan jälkeen valtakunnan johtoon saattoi nousta pakanahallitsija. Toiset hallitsijat saattoivat puolestaan noudattaa sekaisin kristinuskoon ja pakanauskontoon kuuluneita tapoja. Toisaalta kirkko myös sulautti monia pakanatapoja omiin oppeihinsa. Lisäksi uskotaan, että monet Englannin ensimmäiset kirkot rakennettiin pakanallisille palvontapaikoille.
Mahdollinen amuletti vuodelta 500–850.
Pakettien katoaminen

Pakettien katoaminen (engl. packet loss) tarkoittaa tilannetta, jossa yksi tai useampi IP-paketti ei saavuta päämääränsä. Pakettien katoamiseen voi vaikuttaa esimerkiksi ruuhka tai bittivirhe, jonka vuoksi paketti on hylätty vaurioituneena. Pakettien katoamista mitataan usein prosenttimääränä suhteessa kaikkien lähetettyjen pakettien määrään.
TCP-protokolla tunnistaa pakettien katoamisen ja lähettää uusia pyyntöjä varmistaakseen luotettavan tiedonsiirron.
Reaaliaikaisissa sovelluksissa pakettien katoaminen voi vaikuttaa negatiivisesti käyttäjien käyttökokemukseen. Kuitenkin joissain käyttötarkoituksissa, kuten videopuheluissa ja DNS-kyselyissä, nopeus on usein tärkeämpää kuin kaikkien pakettien vastaanottaminen. Tämän takia esimerkiksi suosituimmat videopuhelupalvelut Zoom (ohjelmisto), Google Meet ja Microsoft Teams käyttävät TCP:n sijaan UDP-protokollaa.
Anneksi

Anneksi (lat. ad-ne'xus, yhteenliittymä < ad-ne'ctere) on lisä tai lisäke. Se voi tarkoittaa esimerkiksi sivurakennusta, tytärseurakuntaa tai lisäosastoa eli sellaista, joka on yhdistetty johonkin tai kuuluu toiseen suurempaan kokonaisuuteen.
Anneksipitäjä eli anneksiseurakunta

Anneksipitäjä eli anneksiseurakunta oli Ruotsin kuningaskunnan ja Suomen suuriruhtinaskunnan evankelis-luterilaisessa kirkossa seurakunta, joka oli yhdistetty toiseen seurakuntaan tai palkkatuloon. Kirkkoherran tehtävää hoiti nimellisesti hiippakunnan piispa, joka sai anneksiseurakunnalta kirkkoherran palkan tai palkkion. Käytännössä piispat eivät kyenneet tai ehtineet johtaa paikallisesti seurakuntaa hiippakuntansa aluetta, koska tähän liittyi myös maallisen paikallishallinnon tehtävät siihen saakka kunnes maalaiskunnat erotettiin evankelis-luterilaisista seurakunnista Ruotsissa vuoden 1863 kunnallislakien ja Suomessa vuoden 1865 kunnallisasetuksen vuoksi vuosista 1865–1866 alkaen.
Piispan jatkuvia paikallisia kirkkoherran uskonnollisia tehtäviä varten palkattiin varapastori, ruotsiksi en vicepastor, joka johti seurakuntaa paikallisesti kuntakokouksia lukuun ottamatta.
Yksi tällaisista anneksiseurakunnista oli Myrskylän evankelis-luterilainen seurakunta, josta tuli hattujen sodan jälkeen 1747 Porvoon hiippakunnan piispan anneksiseurakunta. Muutos johtui siitä että Porvoon hiippakunta oli Ruotsin kuningaskunnan ja Venäjän keisarikunnan rajan siirryttyä Turun rauhassa Kymijoelle menettänyt anneksiseurakuntansa Kymenkartanon alueella nykyisessä Kymenlaaksossa.
Anneksiseurakunnaksi voitiin ottaa seurakuntia, joihin paikallisella aatelisella ei ollut patronaattioikeutta eli oikeutta valita kirkkoherraa.
Aleksanteri Salava

Aleksanteri Trygg-Salava (myös: Antti Salava, ent. Knut Aleksander Trygg, 18. huhtikuuta 1855 Raisio – 25. elokuuta 1926 Lahti) oli suomalainen opettaja ja 1900-luvun alun nuorisoseuraliikkeen järjestöaktiivi.
Salavan vanhemmat olivat kapteeni, tilanomistaja Karl Oskar Trygg ja Elisabet Alexandra Reis. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun lyseosta 1877 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1881 ja filosofian maisteriksi 1886. Salava toimi opettajana Sörnäisten kuritushuoneessa.
Salava oli Hermannin nuorisoseuran johtaja ja kristillisen työväenliikkeen johtohenkilö. Hän piti tapanaan kutsua tuttaviaan seuraan toivottamalla tapaamisen päätteeksi "tervetuloa Hermannin nuorisoseuraan", ja sanonta on jäänyt elämään yleiseen kielenkäyttöön. Salava valittiin Suomalaisen Voimistelu- ja urheiluliiton perustavassa kokouksessa 17.6.1900 liiton sihteeriksi.
Aleksanteri Salavan vanhempi sisar oli raittiustyön uranuurtaja, opettaja Alli Trygg-Helenius.
Teoksia

Nimellä A. Salava:
Paras kotilääkäri ynnä kotiapteekki tai kuinka yleisesti esiintyvistä lääkekasveista voi itse valmistaa vaikuttavia lääkkeitä, aromaattisia teelajeja, joita voi nauttia ulkomaisten kahvi- ja teelajien sijaan, ja vahvistavia terveyskylpyjä. Auta itseäsi! Oma opettajasi 5. K. E. Holm, Helsinki 1907
Hiuslääkäri : neuvoja hiuksien hoitoon sekä reseptejä hiusvoiteiden ja -vesien valmistamiseen : etevimpien hiuslääkärien teosten mukaan. Yrjö Weilin & Kumpp. o.y., Helsinki 1910
Kansan mehiläispesä : nykyaikainen pesä, jossa mehiläiset erinomaisesti viihtyvät ja talvehtivat : valmistetaan oljista ja (vanhoista) pakkilaatikkolaudoista. Hämeenlinna 1915
Paita

Kauluspaita.
Paita on ylävartalon päälle lähimmäksi ihoa puettava vaate. Paidoissa käytetään joskus kiinnittiminä ja koristeina nappeja sekä vetoketjuja.
Paitoja

Havaijipaita
Hihaton paita
Jussipaita
Kauluspaita
Pelipaita
Pikeepaita
Poolopaita
Svetari
T-paita
Tekninen paita
Villapaita
Numeropaita
Napapaita
Osakeyhtiö

Osakeyhtiö (lyhenne suomen kielessä oy. tai oy) on monissa maissa esiintyvä yhtiömuoto, jossa omistus jakautuu siirtokelpoisiin määräosiin (osakkeisiin). Osakeyhtiö on omistajistaan (osakkaista) erillinen oikeushenkilö, jonka toiminnasta omistajilla on vain rajoitettu vastuu.
Osakeyhtiö on jo pitkään ollut hallitseva yhtiömuoto yksityisomistukseen perustuvissa talousjärjestelmissä. Osakeyhtiö mahdollistaa sekä pienten että suurten yritysten omistamisen pienissä osissa ja toisaalta suurtenkin pääomien kertymisen.
Historia

Osakeyhtiöillä oli monia historiallisia edeltäjiä keskiajan Euroopassa. Esimerkiksi Italian meritasavalloissa oli tapana jakaa laivojen omistus määräosiin. Määräosat olivat tavallisia myös kaivosyhtiöissä. Vanhimpana yhä toimivana osakeyhtiönä on pidetty Ruotsin Stora Kopparbergin kaivosyhtiötä, jonka omistus jakautui vuonna 1288 kahdeksaan yhtäsuureen osakkeeseen.
Stora fuusioitui vuonna 1998 suomalaisen Enson kanssa Stora Ensoksi. Suomen ensimmäisenä osakeyhtiönä pidetään 1762 perustettua Herttoniemen fajanssitehdasta.
Osakeyhtiöitä oli kuitenkin varsin vähän, koska niiden ajateltiin olevan vastuunjaon kannalta hallitsemattomia esimerkiksi konkurssitilanteessa. Modernin osakeyhtiön voidaan katsoa kehittyneen 1600- ja 1700-luvulla Euroopan eri maissa perustetuista kauppakomppanioista. Ranskassa vuonna 1804 säädetyssä laissa oli ensi kertaa säännöksiä osakeyhtiöstä. Ranskasta tuli esikuva muiden maiden osakeyhtiötä koskeville säädöksille, vaikka Ranskan pykälissä olikin monia heikkouksia. Seuraava maa oli Venäjä, jossa annettiin asetus osakeyhtiöistä vuonna 1836. Hollannissa annettiin ensimmäinen osakeyhtiölaki 1843, Ruotsissa säädettiin osakeyhtiölaki vuonna 1848 ja Suomessa osakeyhtiöasetus vuonna 1864.