stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Siniristi (lehti)

| Siniristi |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  aikakauslehti
Julkaisija:  Kustannus Oy Vasara
Perustettu:  1931
Lakkautettu:  1939
Kotikunta:  Helsinki
Kotimaa:  Suomi
Siniristi (vuoteen 1933 Tapparamies) oli Suomessa vuosina 1931–1939 ilmestynyt kansallissosialistien aikakauslehti, jota julkaisi Kustannus Oy Vasara. Sen materiaali koostui lähinnä natsi-Saksasta omaksutusta juutalaisvastaisesta propagandasta, jolla ei varsinaisesti ollut yhteyttä Suomeen. Lehden kirjoittajiin lukeutui muun muassa tunnettu suomenruotsalainen kansallissosialisti Thorvald Oljemark.
Päätoimittajat

Tauno E. Einiö 1931–1933
Tahvo Liljeblad 1933
Toivo Karanko 1934–1938
Y. W. Jalander 1938–1939
Björn Smeds 1939
Singani

Singani-pulloja
Singani on bolivialainen muscat d´Alexandrie -lajikkeen rypäleistä tislaamalla valmistettu väkevä alkoholijuoma. Valtion virallisen määritelmän mukaan singania tuotetaan ainoastaan Bolivian Andeilla, ja käytettyjen rypäleiden tulee olla kasvatettu 1600–3000 metrin korkeudella merenpinnasta. Juoman tislaus tulee toteuttaa vähintään 2000 metrin korkeudessa.  Singani onkin Bolivian de facto kansallisjuoma.
Historia

Singania on tuotettu Bolivian alueella 1500-luvulta lähtien pian espanjalaisten mantereelle saapumisen jälkeen. Kun vasta perustetuissa luostareissa tarvittiin ehtoollisviiniä, sitä alettiin valmistaa muscat d´Alexandrie -rypäleistä. Pian viinin huomattiin soveltuvan myös tislattavaksi. Kun vuonna 1546 perustetussa Potosin varakkaassa kaivoskaupungissa alkoi syntyä kysyntää väkevälle alkoholijuomalle, alkoivat paikalliset viinintuottajat tislata viiniä kaupallisessa tarkoituksessa singaniksi.
Valmistus

Bolivian ilmasto on sekä trooppinen että mannermainen, ja suurin osa viinitarhoista sijaitsee vähintään 2000 metrin korkeudessa. Bolivian viinirypäleistä 75 prosenttia on muscat d´Alexandrieta lajiketta, josta myös singani valmistetaan.  Singaniin käytetyistä korkealla kasvatetuista rypäleistä valitaan parhaimmat, joista käytetään raakaviiniä, joka myöhemmin tislataan vähintään 2000 metrin korkeudessa singaniksi. Korkealla vuoristossa ilma on ohuempaa, jolloin tislaaminen tapahtuu matalammassa lämpötilassa.   Tällöin on helpompi erottaa tisleestä huonot osat kuten sikunaöljyt ja säilyttää juoman luonnetta korostavat aromaattiset osat.
Erityispiirteet

Singani on ulkomaankaupassa luokiteltu brandyihin, eli alkoholijuomiin, jotka ovat tislattu viineistä. Singani kuitenkin poikkeaa yleisistä brandyista siten, että se säilyy kirkkaana alkoholina eikä sitä lainkaan kypsytetä puutynnyreissä.  Lähempänä Singani on eau-de-vie tisleitä, jotka ovat hedelmistä valmistettuja kahteen kertaan tislattuja alkoholijuomia, joiden joukkoon ei kuitenkaan ole ollut tapana laskea viinirypäleistä tehtyjä alkoholijuomia.
Luettelo kielistä

Tämä sivu on vaillinainen luettelo luonnollista kielistä. Luettelo on aakkosjärjestyksessä, mutta kielet voidaan jaotella myös kielikunnittain.
A

aari - aasáx - abadi - abaga - abai sungai - abanjom - abar - abau - abaza - abé - abhaasi - abidji - abinomn - abipon - abishira - abnaki - abom - abon - abron - abu - abua - abui - abun - abung - abure - abureni - achagua - achang - aché - adele - adhola - adi - adioukrou - adonara - aduge - adyge - adynyamathanha - adzera - aekyom - aer - afade - afar - afitti - afrikaans - aguli - ahvahi - ahtna - aimara - ainu- ajawa - akkada - akkalansaame - akuntsu - alasaksa - alaskanjupik - ala-tanana - albania - aleutti - algonkin - altai - aluentše - alune - alutiiq - amanayé - amdo - amerikkalainen viittomakieli - amhara - amundava - anambé - andh - andi - angika - anuta - apiacá - arabia - aragonia - arakan -aramea - arapaho - araweté - arikem - armenia - arpitaani - artši - asas - assami - asturia (astuuri) - asu - asuriní - asuriní xingú - atšeh - ’auhelawa - aunuksenkarjala - aurá - auslan (australialainen viittomakieli) - avaari - avá-canoeiro - ava guarani - awadhi - awetí - awutu - azeri (azerbaidžani)
B

babine - bable - badui - bafia - bagheli - bagval - bai - balti - bambassi - bara-bodo - bartang - basaa - baškardi - baškarik - baski (euskara) - bearlake - bedža - belait - belutši - bemba - bena - bench - bengali - bežta - bhadrawahi - bhili - bhisnupriya - bhodžpuri - bislama - bosnia - botlihi - bradž - brahui - bretoni - brittiläinen viittomakieli - bruu - buduhi - bugi - buksa - bulgaria - bundeli - bung - burma - buru - burušaski
C

cebuano (cebu) - chambeali - chhattisgarhi - cherokee - chilcotin - chinali - chipewyan - chiricahua - chiripá - chittagon - chitwania tharu - chuuk - cocama-cocamilla - cree
D

dakelh - dameli - dangaura tharu - dargva - dari -  dBus - deg hit'an - dena’ina - dhatki - dida - dido - divehi - dogri - dogrib - drung - duala - dunneza - dyirbal - džingpho - dzongkha - džurtšen
E

Eel River - embu - emerillon - enetsi - englanti - ersä - espanja - eteläinen tutchone - etelämarquesas - etelä-ndebele - eteläsaame - eteläsotho - etelä-yi - eveni - evenki - ewondo
F

falam-tsin - fang - fataleka - fidži - fidžinhindi - filipino - friisi - friuli - fulani - futuna (fakafutuna) - fääri
G

gaeli - gaddi - galego (galicia) - Galice-Applegate - ganda - gao - garhwali - garo - gawar - georgia - gesturo - gilaki - goaria - godoberi - grangali - gros ventre - grönlanti - gTsang - guajá - guarani  - guaraní mbyá - guarayú - guazazara - gudžarati (gujarati) - gurgula - gusii - gwitšin
H

haida - haiti - hakka-kiina - halbi - hani - hanti - hare - haryanvi - hassaniyya - hausa - havaiji - hehe - hemba - heprea - herero - hiligaino - hinalugi - hindi - hindko - hinuhi - hindustani - hiri-motu - holikachuk - hollanti - hufi - hunzibi - hupa - hvarši - hän
I

ida’an - iiri - iloko - imragen - inarinsaame - indonesia - Induksenkohistani - inkeroinen - inuktitut - inupiatun - inuvialuktun - iškašim - islanti - italia - itä-Bolivian guarani - itä-yi - iwal
J

jaava - jagnobi - jao - japani - jarawa - jazguljami - jiarong - jicarilla - jiddiš (jiddi) - jorá - joruba - júma - juratsi - jurúna
K

kaakkois-yi - kaamba - kabardi - kabixiana - kairiru - kaiwá - kaja - kakadu - kako - kalaša - kamassi - kamayurá - kamba - kambera - kanakanabu - kanauji - kannada - kantoninkiina (yue-kiina) - kanuri - kapingamarangi - karakalpakki - karata - karen - karipuná - karipúna - karitiâna - karjala - karo - karoliini - karatšai-balkaari - kaska - kašmiri - kašubi - katalaani - katanganluba - katarkalai - kathariya tharu - kavalan - kayabí - kazakki - kebumtam - kepkiriwát - kerewe - keski-yi - ketti - ketšua - kham - khmer - khowar - kiga - kiina (mandariini) - kikuju - kiltinänsaame - kimbundu - kiowa-apassi - kirgiisi - kiribati - kirjanorja - kituba - kochila tharu - kokoma - kolchan - koli - koltansaame - komi - komodo - komori - kongo - koose - kopti - korea - korni - korsika - kosrae - koti - koyukon - kreikka - kroatia - krytsi - kuanua - kumaoni - kumzari - kurdari - kurdi - kuruaya - kutši - kymri - kwalhioqua-clatskanie - kwasio
L

laal - ladakhi - ladin - ladino - lahnda - lahu - laki - laki - lamba - lambadi - lampung - lango - lao - latgalli - latina - latvia (lätti) - lazi - lezgi - lhasa - liettua - liivi - lingala - lipan - lisu - lozi - luhu - luhya - luluanluba - lunda - luulajansaame - lusitania - luxemburg - lyydi - länsi-Bolivian guarani - länsi-yi - läntinen apašši
M

ma’anyan - machame - madura - magahi - maijan - maisin - maithili - majhi - makassar - makedonia - makonde - makuráp - malagassi - malaiji - malajalam - Malawinsena - malol - malta - mandariinikiina - mandeali - mangareva - manggarai - manipuri - manksi - mansi - mantšu - maori - marathi - mari - maritsauá - marshalli - marwari - matori - Mattole-Bear River - mazandarani - mbundu - mekens - mentawai - meru - mescalero- minangkabau - mingreli - min-kiina - mokerang - mountain - mokša - mongo - mongoli - morerebi - moriori - motu - muduapa - muinaisenglanti - muinaistupi - munduruku - mundžan - musasa - mustajalka - mwani
N

naaba - nanai - nandeva - nasi - naukaninjupik - nauru - navajo - ñeengatú - negidaali - nengone - nenetsi - nepali − newari - nganasani - nicaragualainen viittomakieli - nicola -niittymari - nimadi - niuafo'ou - niuatoputapu - niue - njandža - nogai - norja (kirjanorja ja uusnorja) - norra - nukumanu - nukuoro - nyamwezi - nyankole -nyoro
O

od - okolod - oksitaani - omagua - ona - orija - ormuri - orokki - oromo - orotši - orotšon - oshivambo - osseetti - oy
P

paali - pai tavytera - palau - palu’e - palya bareli - pandžabi (punjabi) - Paraguayn guarani - parakanã - paranawát - paratši - pašai - paštu - pauri bareli - pauserna - persia (farsi) - phalura - piitimensaame - piru - pohjoinen tutchone - pohjois-ndebele - pohjoissaame - pohjoissotho - portugali - portugalilainen viittomakieli - potiguára - puola - puruborá - pwo
R

radžastani - rakahanga-manihiki - rana tharu - rangpuri - ranska - rathwi bareli - rawang - retoromaani - Rogue River - rohingya - romania - romanikieli - rombo - rošorv - ruanda - rukai - rung - ruotsalainen viittomakieli - ruotsi - rušani - ruteeni - rutuli - rwa
S

saaroa - sadri - saksa - šamerzadi - samoa - sangesari - sangu - sanskrit - santali - saparua - saraiki - sarikoli - šartšagpakha - sateré-mawé - sawi - sekani - selkuppi - semnan - sena - serbia - šerpa - seto - sgaw - shambala - sichuanin-yi - sidamo - silbo (vihellyskieli) - šina - sindhi - sinhali - siperianjupik - sirionó - sirmauri - sivendi - skotti - slavey - slovakki - sloveeni - soga - somali - šona - sonha - sooninke - sorbi - suba - šugnani - sukuma - šumašti - sumbawa - sunda (sundaneesi) - suomalainen viittomakieli - suomi - surjapuri - suruí do Pará - svani - swahili - swazi - sylheti
T

tabasarani - tadžikki - tagalog - tagish - tahiti - tahltan - tališi - tamili - tanacross - tanska - tapieté - tapirapé - tati - Teke-Kukuya - telugu - tembé - tenharim - tetum - tiddim-tsin - tigre - tigrinja - thai - tiibet - timor - tindi - tirahi - tlingit - tokodede - tolowa - tongareva - torwali - tripuri - tsahuri - tšamalali - tšamorro - tšekki - tsetsaut - tšetšeeni - tširiguano - tsonga - tsuut’ina - tswana - tubuai - tudžia - tukumanféd - tulu - tumbuka - tuparí - tupí - tupinambá - tupinikin - turiwára - turjansaame - turkki - tuva
U

udehe - udi -  udmurtti - uiguuri - ukraina - ultša - unkari - urdu - urubú-kaapor - uru-ew-wau-wau - urumi - uumajansaame - uusiseelantilainen viittomakieli - uusnorja - uzbekki
V

vahan - valkovenäjä - valloni - varhadi-nagpuri - varli - vasavi - vatja - velatru - venda - venäjä - vepsä - vietnam - viro - võro - vunjo
W

wanukaka - watubela - wayampi - wiraféd - wayoró - wu-kiina - wymysorys
X

xetá - xhosa (kafferi, hosa) - xibe - xipaya
Y

yangben - ylä-tanana - ylä-umpqua - yurok - yuqui
Z

zaghava − zaza - zenaga − zo'é - zulu − zuni
Ö

önge
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jaakko Anhava: Maailman kielet ja kielikunnat. Gaudeamus. ISBN 951-662-734-X
J. Korpela: Kielten nimiä ja koodeja
Sinipallot

| Sinipallot |
| --- | --- |
 Vuorisinipallo (Globularia vulgaris)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Ratamokasvit Plantaginaceae
Suku::  Sinipallot Globularia  L.
Katso myös
   Sinipallot Wikispeciesissä   Sinipallot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sinipallot (Globularia) on kasvisuku, joka kuuluu ratamokasvien heimoon. Suvussa on 28 lajia, joita esiintyy Euroopassa, Länsi-Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa. Joitain sinipallojen lajeja viljellään perennana.
Lajeja

Globularia alypum – rohtosinipallo
Globularia ascanii – tamadabansinipallo
Globularia cambessedesii – mallorcansinipallo
Globularia nudicaulis – mätässinipallo
Globularia punctata, syn. G. bisnagarica – alppisinipallo
Globularia salicina – pensassinipallo
Globularia sarcophylla – tirajanansinipallo
Globularia spinosa – piikkisinipallo
Globularia vulgaris – vuorisinipallo
Globularia trichosantha – pörrösinipallo
Mätässinipallo.
Alppisinipallo.
Alppisinipallo.
Vuorisinipallo.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Sinipallot – Globularia
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q158217  Wikispecies: Globularia  APDB: 190998  BioLib: 40975  CoL: 4P32  EPPO: 1GLBG  GBIF: 3233698  GRIN: 4999  iNaturalist: 128588  IPNI: 38137-1  IRMNG: 1305872  NBN: NHMSYS0020704130  NCBI: 69062  Open Tree of Life: 628260  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:38137-1  Tropicos: 40014958  WFO: wfo-4000015759
Simpsonin paradoksi

Simpsonin paradoksi on tilastotieteessä esiintyvä paradoksi. Kyseinen paradoksi syntyy, kun kahden muuttujan välinen korrelaatio muuttuu päinvastaiseksi otettaessa huomioon jokin kolmas muuttuja, joka korreloi molempien muuttujien kanssa. Esimerkiksi, jos peruskoululaisille tehtäisiin kaikille sama testi, voitaisiin huomata, että tupakoivat pärjäävät paremmin kuin sellaiset, jotka eivät tupakoi. Jos kuitenkin tarkasteluun lisätään testattavien ikä ja tutkitaan tupakoinnin vaikutusta ikäryhmien sisällä, tulos kääntyy päinvastaiseksi.
Simpsonin paradoksin jatkuva versio. Tässä on positiivinen korrelaatio (trendi) sinisen ja punaisen ryhmän sisällä erikseen, mutta negatiivinen trendi niiden välillä (ryhmät yhdessä). Tämä on merkitty kuvaan mustalla katkoviivalla.
Edward H. Simpson esitteli tämän ilmiön artikkelissaan vuonna 1951.
mutta Karl Pearson, et al. vuonna 1899
ja Udny Yule vuonna 1903, 
ovat maininneet samankaltaisesta ilmiöstä aiemminkin. Nimen Simpsonin paradoksi esitteli Colin R.Blyth vuonna 1972.
Esimerkkejä > Taudista parantuminen

Esimerkki on Judea Pearlin artikkelista vuodelta 1999.
Kyseessä on kokeellinen tutkimus, jossa koeasetelma on seuraava: Tutkitaan taudista paranemista lääkkeen avulla. Kokeessa on mukana 80 koehenkilöä; 40 naista ja 40 miestä. Lääkettä annetaan 10 naiselle ja 30 miehelle. Kontrolliryhmässä lumelääkettä saavat siis 30 naista ja 10 miestä. Paradoksi syntyy, kun lääke todetaan hyödylliseksi tutkittaessa kaikkia koehenkilöitä. Kuitenkin tutkittaessa erikseen miehiä ja erikseen naisia huomataan, että molemmissa sukupuoliryhmissä parantuneita onkin enemmän lumelääkettä saaneissa kuin varsinaista lääkettä saaneissa. Tämä saattaa vaikuttaa järjenvastaiselta, mutta tällainen tilanne voi todellakin syntyä. Alla olevissa taulukoissa on tilanteeseen sopiva esimerkkidata.
|  | Parantuneita | Ei-parantuneita | Yhteensä | Parantumisaste |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lääke | 20 | 20 | 40 | 50% |
| Kontrolli | 16 | 24 | 40 | 40% |
|  | Parantuneita | Ei-parantuneita | Yhteensä | Parantumisaste |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lääke | 18 | 12 | 30 | 60% |
| Kontrolli | 7 | 3 | 10 | 70% |
|  | Parantuneita | Ei-parantuneita | Yhteensä | Parantumisaste |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lääke | 2 | 8 | 10 | 20% |
| Kontrolli | 9 | 21 | 30 | 30% |
Esimerkkejä > Berkeleyn sukupuolisyrjintä

Yksi tunnetuimmista Simpsonin paradoksiesimerkeistä on Berkeleyn yliopiston sukupuolisyrjintätapaus. Yliopisto haastettiin oikeuteen vuonna 1973 sukupuolisyrjinnästä. Väitettiin, että yliopistoon olisi miesten helpompi päästä kuin naisten.
|  | Hakijat | Hyväksytyt |
| --- | --- | --- |
| Miehet | 8442 | 44% |
| Naiset | 4321 | 35% |
Yllä olevasta taulukosta nähdään, että mieshakijoista on päässyt 9 prosenttiyksikköä enemmän sisälle kuin naisista. Mutta tarkasteltaessa erikseen eri tiedekuntia huomataan, että itse asiassa useammassa tiedekunnissa naisia on päässyt sisälle isompi osuus hakijoista. Aineisto kuudesta isoimmasta tiedekunnasta on listattu alla olevaan taulukkoon.
| Tiedekunta | Miehet> Hakijoita | Miehet> Hyväksyttyjä | Naiset> Hakijoita | Naiset> Hyväksyttyjä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 825 | 62% | 108 | 82% |
| B | 560 | 63% | 25 | 68% |
| C | 325 | 37% | 593 | 34% |
| D | 417 | 33% | 375 | 35% |
| E | 191 | 28% | 393 | 24% |
| F | 272 | 6% | 341 | 7% |
Bickel et al. esitti artikkelissaan, että kyseinen ilmiö johtuu luultavasti siitä, että useat naiset hakevat tiedekuntiin, joissa on pieni sisäänottoprosentti (esim. englanninkieli). Miehet puolestaan useammin hakevat opiskelemaan sellaisia oppiaineita, joihin otetaan isompi prosentti hakijoista sisälle (esim. kemia ja tekniikka).
Ongelman ratkaisu

Vuonna 2000 Pearl esitteli kirjassaan
do()-operaattorin. Sen ja kausaalilaskennan avulla Simpsonin paradoksin aiheuttamat ongelmat saadaan katoamaan.
Aiheesta muualla

Pearl, Judea, "Simpson's Paradox: An Anatomy"
Siipikonfiguraatio

Kuvassa etualalla järvestä nostetun Brewster-lentokoneen siipi. Siiven yläpinnan muoto näkyy runkoa vasten.
Siipikonfiguraatio tarkoittaa lentokoneen siipien muotoa ja asettelua.
2000-luvulla lentokoneen siiven käsite on voinut näennäisesti hämärtyä, koska siipi ja runko voivat yhdentyä, esimerkiksi lentävä siipi tai lifting body -tyyppisissä lentokoneissa, mutta edelleen on olemassa suurimman osan ilma-aluksen nostovoimasta aerodynaamisesti tuottava rakenne. Siipi tuottaa nostovoiman kulkiessaan ilman lävitse pääasiassa aikaansaamalla alipaineen siiven yläpinnan etuosaan ja taittamalla ilmavirtaa (alastaite). Siksi siivellä on virtaviivainen muoto, siiven poikkileikkaus, siipiprofiili, määrää siiven aerodynaamiset ominaisuudet: nostovoiman, vastuksen ja sakkauksen eli virtauksen irtoamisen. Siiven tasomuoto vaikuttaa tähän nostovoiman riippuessa siipipinta-alasta. Siipi ja sen nostovoima tuottavat suuren osan lentokoneen vastuksesta. Siiven nostovoima on 1–2 kertalukua suurempi kuin vastus.
Siipiprofiili

Siipiprofiilille olennaisia parametreja
pyöreä etureuna, jonka alueelle syntyy patopiste, jossa virtaus pysähtyy
yleensä terävä jättöreuna
jänteen pituus
profiilin paksuus ja etenkin profiilin paksuimman kohdan sijainti profiilin etureunasta taaksepäin mitaten vaikuttavat profiilin nostovoimaan, vastukseen, nokka-alas-momenttiin ja sakkaukseen eli virtauksen irtoamiseen suurilla kohtauskulmilla. Paksuusjakauma määrittelee profiilin ominaisuudet, esim. sen onko profiili perinteinen vai 1950-luvulla kehitetty laminaariprofiili. Eri profiilimuodot tunnetaan niiden kehittäjien mukaan muun muassa NACA-, Göttentigen ja Tsagi-profiileina.
yleensä profiilin ja siiven yläpinta on kaarevampi kuin alapinta. Myös symmetrinen profiili käy muun muassa ohjainpintoihin – kuten sivuperäsin ja korkeusperäsin – ja taitolentokoneen siipiin. Siipiprofiilin suurempi kaarevuus kasvattaa siiven momenttia mutta myös maksiminostovoimaa.
siiven pinnan tulee olla sileä, mutta virtauksen irtoamisen estämiseksi etureunan alavirrassa voidaan pintaan tehdä tahallisesti karheutta, joka muuttaa laminaarin virtauksen turbulentiksi. Laminaariprofiileissa on erityisen tärkeätä pitää siiven etureuna puhtaana, koska laminaari rajakerros ei kestä likaa jne. siiven pinnalla.
Siipiprofiilin tuottama nostovoima on verrannollinen virtauksen kohtauskulmaan siiven jänteen suhteen siihen asti, kun virtaus irtoaa sakkauskohtauskulmalla (tyypillisesti 15 astetta).
Siiven sivusuhde

Sivusuhde on siiven kärkivälin ja keskimääräisen siiven profiilin jänteen välinen suhde:
pieni – lyhyt siipi on rakenteellisesti luja ja koneen vastus suurille lentonopeuksilla pieni, mutta hidaslento on vaikeaa, esim. Lockheed F-104 Starfighter;
keskisuuri – aliääninopeuksellinen lentokone, esimerkiksi Lockheed P-80 Shooting Star;
korkea – esimerkiksi purjelentokoneet ja matkustajalentokoneet.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pieni siipisuhde |  Keskisuuri siipisuhde |  Korkea siipisuhde |
Siiven nuolikulma

Siiven nuolikulma vähentää vastusta suurilla nopeuksilla. Sillä on vaikutusta stabiliteettiin ja painopisteen ja aerodynaamisen keskiön väliseen asemaan:
suora siipi – luja rakenteellisesti, helppo valmistaa, sopii alisooniseen lentonopeusalueeseen;
viistetty (engl. swept back) – siirtää tiivistysaaltojen syntyä;
viistetty eteenpäin – sama vaikutus kuin taaksepäin viistämisellä, mutta rakenteellisesti paljon vaikeampi ratkaisu, esimerkiksi HFB-320 Hansa Jet.
Muuttuva geometria:
muuttuva nuolikulma (engl. swing-wing), esimerkiksi General Dynamics F-111;
kääntyvä siipi (engl. oblique wing), esimerkiksi NASA AD-1.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suora siipi |  Nuolikulmainen siipi |  Negatiivinen nuolikulma |  Muuttuva nuolikulma (swing-wing) |  ”Oblique wing” |
Nuolikulma voi pysyä vakiona tai muuttua tyvestä siiven kärkeen
Crescent – ulommalla alueella suurempi nuolikulma, Handley Page Victor.
Cranked arrow, esimerkiksi General Dynamics F-16XL, myös jättöreuna kaventaa siipeä
M-siipi – vain tutkielmien kohteena
W-siipi – käänteinen M-siipi, esimerkiksi Blohm & Voss P.188
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Crescent |  Cranked arrow |  M-wing |  W-wing |
Siiven muoto

Tasaleveä siipi, esimerkiksi Short Skyvan. Rakenteellisesti tasaleveä siipi on helpoin valmistaa, mutta sen rakenteen paino on suuri. Tasaleveän siiven etu on myös, että se on tyvisakkaaja.
elliptinen siipi, esimerkiksi Supermarine Spitfire, tuottaa kohtauskulman kasvaessa ja virtauksen lopulta irrotessa sakkauksen, jossa kone ei kaadu, sakkaus alkaa leveästä tyvestä.
kärkeä kohti lineaarisesti leveydeltään muuttuva siipi
kärkeä kohti kapeneva siipi, esimerkiksi LaGG-3. Siipi on kevyt, mutta se on kärkisakkaaja.
kärkeä kohti levenevä siipi – kokeiltu vain koekoneessa Republic XF-91 Thunderceptor
ensin levenevä ja sitten kapeneva siipi, esimerkiksi Westland Lysander
trapetsinen siipi kapenee kärkeä kohti. Usein etureuna on suora ja siiven jättöreuna tulee kärkeä kohden eteenpäin, esimerkiksi Lockheed F-22 Raptor ja Messerschmitt Bf 109.
linnun siiven kaltainen siiven muoto oli 1900-luvun alussa kokeiltu versio, esimerkiksi Etrich Taube.
ympyrämäinen – esimerkiksi Vought XF5U
lentävä lautanen, esimerkiksi kanadalainen Avrocar
rengasmainen – kokeiltu 1900-luvun alussa..
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suora siipi |  Elliptinen siipi |  Kapeneva siipi |  Levenevä siipi |  Levenevä ja kapeneva siipi |  Trapetsinen siipi |  Ympyrämäinen siipi |
deltasiipi
Korkeusvakaumeton deltasiipi, Dassault Mirage III
deltasiipi korkeusvakauttimella, esimerkiksi MiG-21
katkaistu delta – siiven kärjellä äärellinen leveys
tupladelta, esimerkiksi Saab Draken
viinilasi-delta (engl. ogival delta),esimerkiksi Tupolev Tu-144
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Pyrstötön delta |  Pyrstöllinen delta |  Katkaistu delta |  Tupla-delta |  Ogival delta |
Pyrstö

Pyrstö
perinteinen – erillinen korkeusvakautin”siipi” pyrstön perässä;
canard – korkeusvakautin ja peräsin rungon etuosassa, yleinen 5. sukupolven hävittäjissä, esimerkiksi Saab Viggen;
tandem – kaksi pääsiipeä, esimerkiksi Rutan Quickie;
pyrstötön.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Perinteinen |  Canard |  Tandem |  Kolmisiipinen tandem |  Pyrstötön |
Siiven V-kulma

V-kulma (siiven kärjen ja tyven välinen korkeusero) vaikuttaa lentokoneen stabiiliuuteen
Positiivinen V-kulma, esimerkiksi Boeing 737
Negatiivinen V-kulma, esimerkiksi Iljušin Il-76
| --- | --- |
 Positiivinen V-kulma:  Negatiivinen V-kulma
Niksatut siivet

Niksatuissa siivissä V-kulma muuttuu matkalla tyvestä kärkeen
Lokinsiipi, esimerkiksi PZL P.11, Polikarpov I-153 tai Göppingen Gö 3.
Käänteinen lokinsiipi, esimerkiksi F4U Corsair tai Junkers Ju 87.
Niksattu, esimerkiksi F-4 Phantom II.
”Channel wing” – Custer Channel Wing kokeilu.
”Ruptured duck”, esimerkiksi Northrop XP-56 Black Bullet.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lokin siipi |  Käänteinen lokin siipi |  Cranked wing |  Channel wing |