stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo showpainin termeistä
Ottelutyyppejä > Tavaraottelut

Hardcore - Ottelussa ei ole sääntöjä. Aseiden käyttö on sallittua, eikä diskauksia tunneta. Tunnetaan myös nimillä Extreme Rules ja No Disc.
Ladder - Ottelussa on mukana tikapuut, diskauksia ei tunneta. Voittajan täytyy kiivetä tikapuita ja ottaa kehän yläpuolella roikkuva palkinto, useimmiten mestaruusvyö tai mestaruusotteluun oikeuttava sopimus. Shawn Michaelsia pidetään ottelutyypin isänä.
TLC - (Tables, Ladders & Chairs) Hardcore-ottelu, jossa aseina käytetään pöytiä, tikapuita ja tuoleja. Voittaja ratkeaa, kun joku kiipeää tikkaat ylös ja nappaa kehän yläpuolella olevan palkinnon. Yleensä mestaruusvyö tai mestaruusotteluun oikeuttava sopimus. Edgen suosima ottelutyyppi.
Last Man Standing - Ottelu päättyy vasta kun toinen vastustajista ei pääse jaloilleen ennen kuin tuomari on ehtinyt laskea kymmeneen. Muita sääntöjä ei ole, minkä takia ottelut ovat yleensä verisiä hardcore-kamppailuita.
Street match - Ottelu voidaan painia missä vain rakennuksessa, myös katsomon puolella ja odotushuoneissa. Ei uloslaskuja eikä diskauksia ja selätys voi tapahtua myös kehän ulkopuolella.Tunnetaan myös nimellä Falls Count Anywhere.
Belfast Brawl - Ei diskauksia, eikä uloslaskuja, mutta selätys voi tapahtua vain kehän puolella.
Table match - Vastustaja on saatava iskettyä tai heitettyä pöydän läpi.
Buried alive match - Hardcore-ottelu, jossa ottelun voittaa hautaamalla vastustajansa ruumisarkkuun.
I Quit! - Painijan täytyy pakottaa vastustajansa sanomaan "I Quit!". Diskauksia ei tunneta.
Ambulance Match - Hardcore-ottelu, jossa vastustaja on saatava ambulanssin sisälle.
First Blood Match - Painija, joka vuotaa ensimmäisenä verta, häviää ottelun. Ei muita sääntöjä.
Barbed wire match - Kehäköysien tilalla on piikkilankaa. Myös piikkilangalla terästettyjen aseiden käyttö on sallittua.
Extreme Elimination Chamber -Muuten sama kuin Elimination Chamber, mutta jokaisella lasihäkistä tulevalla ottelijalla on jokin ase mukanaan.
Texas Bull Rope Match - Ottelu, jossa kaksi painijaa ovat kiinni toisissaan paksun köyden avulla. Köydessä roikkuu lehmänkello. Ottelun voittaa se, joka koskettaa kehän jokaista kulmaa järjestyksessä. Ainoa tapa joutua diskatuksi on irrottautuminen köydestä.
Ultraviolence-matsit - Pienien vapaapainiyritysten järjestämiä äärimmäisen väkivaltaisia otteluita. Aseina käytetään mitä tahansa järjestäjät keksivät, UV-matseissa on nähty muun muassa räjähteitä, saksia, ruohonleikkureita, putkilamppuja ja ikkunalaseja. Usein nämä ottelut johtavat oikeisiin loukkaantumisiin ja UV-matseissa kunnostautuneet painijat ovat arpisia kuin keskiaikaiset soturit. Isot yritykset, kuten WWE, eivät järjestä UV-matseja. Termi "ultraviolence" on amerikkalaisen Combat Zone Wrestling -firman tunnetuksi tekemä.
Naisten maantiejuoksun maailmanmestaruuskilpailut

Naisten maantiejuoksun maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuosina 1983–1991. Vuosina 1983 ja 1984 matkana oli 10 kilometriä ja vuodesta 1985 lähtien 15 kilometriä. Kilpailut järjesti kansainvälinen yleisurheiluliitto IAAF.
Vuodesta 1992 lähtien on järjestetty miehille ja naisille puolimaratonin maailmanmestaruuskilpailut. Vuosina 2006–2007 kilpailut järjestettiin nimellä maantiejuoksun maailmanmestaruuskilpailut.
Kisapaikkakunnat

| Vuosi | Pvm | Paikkakunta |
| --- | --- | --- |
| 1983 | 4. joulukuuta | San Diego, Yhdysvallat |
| 1984 | 11. marraskuuta | Madrid, Espanja |
| 1985 | 2. joulukuuta | Gateshead, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 1986 | 9. marraskuuta | Lissabon, Portugali |
| 1987 | 21. marraskuuta | Monte Carlo, Monaco |
| 1988 | 20. maaliskuuta | Adelaide, Australia |
| 1989 | 23. syyskuuta | Rio de Janeiro, Brasilia |
| 1990 | 14. lokakuuta | Dublin, Irlanti |
| 1991 | 13. lokakuuta | Nieuwegein, Alankomaat |
Mitalistit

| Vuosi | Voittaja | Voittaja | Toinen | Toinen | Kolmas | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1983 |  Wendy Sly | 32.23 |  Betty Springs | 32.23 |  Lesley Welsh | 32.41 |
| 1984 |  Aurora Cunha | 33.04 |  Rosa Mota | 33.18 |  Carole Bradford | 33.25 |
| 1985 |  Aurora Cunha | 49.17 |  Judi St. Hilaire | 49.25 |  Carole Bradford | 49.59 |
| 1986 |  Aurora Cunha | 48.31 |  Rosa Mota | 48.35 |  Carla Beurskens | 48.36 |
| 1987 |  Ingrid Kristiansen | 47.17 |  Nancy Tinari | 48.53 |  Maria Curatolo | 49.15 |
| 1988 |  Ingrid Kristiansen | 48.24 |  Wang Xiuting | 50.18 |  Zoya Ivanova | 50.28 |
| 1989 |  Wang Xiuting | 49.34 |  Zhong Huandi | 49.44 |  Auroa Cunha | 50.06 |
| 1990 |  Iulia Negura | 50.14 |  Francie Larrieu Smith | 50.15 |  Zhong Huandi | 50.19 |
| 1991 |  Iulia Negura | 48.42 |  Andrea Wallace | 48.43 |  Uta Pippig | 48.44 |
Joukkuekilpailu

Vuonna 1984 joukkueiden lopputuloksiin laskettiin kolmen parhaan juoksijan aika, muina vuosina sijalukupisteet.
| Vuosi | Voittaja | Voittaja | Toinen | Toinen | Kolmas | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1983 |  Yhdysvallat | 12 |  Kanada | 19 |  Irlanti | 32 |
| 1984 |  Yhdistynyt kuningaskunta | 1.41.24 |  Portugali | 1.42.33 |  Yhdysvallat | 1.43.11 |
| 1985 |  Yhdistynyt kuningaskunta | 19 |  Neuvostoliitto | 20 |  Yhdysvallat | 36 |
| 1986 |  Neuvostoliitto | 20 |  Portugali | 24 |  Yhdysvallat | 26 |
| 1987 |  Portugali | 32 |  Neuvostoliitto | 32 |  Yhdistynyt kuningaskunta | 46 |
| 1988 |  Neuvostoliitto | 21 |  Kiina | 31 |  Portugali | 37 |
| 1989 |  Kiina | 10 |  Portugali | 15 |  Neuvostoliitto | 24 |
| 1990 |  Portugali | 27 |  Neuvostoliitto | 47 |  Länsi-Saksa | 62 |
| 1991 |  Saksa | 22 |  Romania | 24 |  Neuvostoliitto | 31 |
Mäntsälän lukio

| Mäntsälän lukio |
| --- | --- |
 Lukion rakennus kuvattuna Liedontieltä
Sijainti:  Lukiontie 2, 04600 Mäntsälä
Koordinaatit:  60.6399°N, 25.3190°E
Tyyppi:  suomenkielinen lukio
Rehtori:  Henna Komi
Luokat:  10–12
Opiskelijoita:  270
Verkkosivut
Mäntsälän lukio on Mäntsälän keskustassa toimiva noin 270 oppilaan suomenkielinen lukio. Mäntsäläläisten ohella sinne hakeutuu opiskelijoita lähialueelta ja radanvarren kunnista.
Opetus

Mäntsälän lukiossa voi opiskella vieraana kielenä englantia, espanjaa, ranskaa, saksaa ja venäjää. Lukiodiplomin voi suorittaa liikunnassa, musiikissa ja kuvataiteessa.
Lukion laaja kurssitarjonta ja useat opintopolut tukeutuvat osaksi avoimen ammattikorkeakoulun ja avoimen yliopiston tarjontaan.
Lukio tekee yhteistyötä myös Keudan ammattiopiston kanssa, joten kaksoistutkinnonkin suorittaminen on mahdollista.
Mária Bellová

Mária Bellová (11. lokakuuta 1885 Liptovský Peter Itävalta-Unkari – 20. marraskuuta 1973 Pribovice Tšekkoslovakia) oli slovakialainen lääkäri. Hän oli ensimmäinen koulutuksen saanut slovakialainen naislääkäri. Uransa aikana hän erikoistui erityisesti lastentauteihin ja tuberkuloosiin.
Lapsuus

Bellová syntyi suurperheeseen Liptovský Peterissä Keski-Slovakiassa. Hänen isänsä toimi kylän pappina ja koulutti ajalleen epätyypillisesti myös tyttärensä. Bellóva todisti olevansa lahjakas opiskelija ja valmistui lukiosta hyvin arvosanoin.
Ura

Vuonna 1910 Bellová valmistui lääketieteen tohtoriksi Budapestin yliopistosta. Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli muun muassa Unkarissa, Belgiassa ja Ranskassa. Ennen ensimmäistä maailmansotaa Bellová työskenteli transylvanialaisessa lastensairaalassa, mutta sodan sytyttyä sairaala muutettiin sotilassairaalaksi. Belloválle myönnettiin Unkarin Pro patria et humanitae -palkinto hänen sodan aikaisesta palveluksestaan.
Sodan jälkeen hän muutti vasta perustettuun Tšekkoslovakiaan. Aluksi hän työskenteli Košicessa, kunnes hän sai paikan Dolní Smokovecissa sijainneessa lastenhoitoinstituutissa, jossa hän työskenteli aina vuoteen 1957 asti. Tänä aikana Bellová keskittyi erityisesti tuberkuloosin hoitamiseen ja hänet tunnettiin alansa johtavana asiantuntijana. Aikana ennen lääkkeitä tai rokotteita Bellová pyrki kehittämään omia hoitokeinojaan potilaittensa auttamiseksi.
Elämänsä aikana Bellová puhui usein naisten koulutuksen tarpeellisuudesta.
Yksityiselämä

Bellová ei mennyt koskaan naimisiin. Hän kuoli 88-vuotiaana Pribovicessä, jonne hänet on myös haudattu.
Mäntsälän kirkonkylä

| Mäntsälän kirkonkylä |
| --- | --- |
 Mäntsälän kunnantalo.
 Mäntsälän kirkonkylä
 Koordinaatit: 60.63609°N, 25.32020°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Uusimaa
Kunta:  Mäntsälä
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä, taajama
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  17,69 km2 km²
Korkeus:  73 m
Väkiluku (2019):  11 548
 – Väestötiheys:  652,8 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2019 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mäntsälän kirkonkylä on yli 11 000 asukkaan taajama Mäntsälässä ja kunnan hallinnollinen keskus. Kirkonkylän halki virtaa Mäntsälänjoki, joka yhtyy etelämpänä Mustijokeen, joka kulkeutuu aina Suomenlahteen asti. Taajamassa sijaitsee muun muassa Mäntsälän kunnantalo, vuonna 1865 valmistunut Mäntsälän kirkko, Mäntsälän terveysasema, useita oppilaitoksia, Mäntsälän monitoimitalo ja Mäntsälän rautatieasema.
Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaisen Mäntsälän kirkonkylän taajaman pinta-ala oli 17,69 neliökilometriä, ja väkiluku oli 11 548	vuoden 2019 lopussa.
Mäntsälä esiintyy varhaisessa kirjallisessa aineistossa muodossa Mensela, Menselä, Mensilä (1458), Mensse (1516), Mentzeby (1540).  Kylännimi on kehittynyt talonnimestä, johon sisältynee varhaisen isännän ristimänimi Mäntsä ~ Mänssä. Sen on tulkittu olevan lyhentymänä kokonimestä Klement. Mahdollisena lähtökohtana on Viljo Nissilän mukaan voinut olla myös friiläisalueelta tavattu miehennimi Menze, Mensse.
Liikenneväyliä

Taajama sijaitsee keskellä kuntaa isojen maanteiden, valtateiden 4 ja 25 sekä Porvoon suuntaan menevän kantatien 55 risteymäkohdassa. Nykyinen valtatie 4 kulkee moottoritienä kirkonkylän ohi, mutta vanha Helsingin ja Lahden välinen tie, nykyinen seututie 140, kulkee suoraan sen läpi ja toimii taajaman pääkatuna. Moottoritien vierellä kulkee myös vuonna 2006 avattu Keravan–Lahden oikorata, jonka varrella on Mäntsälän rautatieasema lähellä kirkonkylää.
Nauvon kamarimusiikkipäivät

Nauvon kamarimusiikkipäivät (ruots. Nagu kammarmusikdagar) on järjestetty vuodesta 2002 alkaen ja festivaalin ajankohdaksi on vakiintunut heinäkuun alku.
Festivaalin ohjelmassa on klassisen musiikin kamarimusiikkikonsertteja sekä perinteinen urkukonsertti. Nauvon kirkossa on mahdollisuus kuulla ainutlaatuisten Schwan-urkujen sointia. Kamarimusiikkipäivien taiteellisena johtajana toimii sellisti Erkki Lahesmaa, joka myös esiintyy kamarimusiikkipäivien konserteissa yhdessä suomalaisten ja muunmaalaisten huippumuusikoiden kanssa.
Kamarimusiikkipäivien pääasiallinen konserttipaikka on Nauvon kirkko, mutta festivaalin tapahtumia on myös ravintolassa, satamassa ja vanhainkodilla. Vuonna 2018 festivaalin konsertit palasivat vuosien tauon jälkeen Seilin kirkkoon.
Aiheesta muualla

Nauvon kamarimusiikkipäivät
Niilo Kostermaa

Niilo ”Nikke” Kostermaa (20. joulukuuta 1919 Viipuri – 17. tammikuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen mainosgraafikko, jonka erikoisalaa oli messujen ja näyttelyjen suunnittelu ja johtaminen. Hän toimi eri yritysten ja organisaatioiden messujohtajana ja vientinäyttelyiden organisoijana vuodesta 1945 aina eläkkeelle jäämiseensä 1989 asti, pisimpään SOK:n näyttelypäällikkönä 1950–1962.
Kostermaa oli mukana perustamassa Somistajayhdistystä vuonna 1950 ja toimi Somistaja-lehden päätoimittajana 1962–1967 sekä Somiste–Moduli-lehden päätoimittajana 1984–1988.
Kostermaa teki Eino Halénin kanssa 1960-luvun puolivälissä kirjoitusoppaan Piirrä ja tekstaa kirjaimet oikein monine painoksineen ja harjoitusvihkoineen.
Hänen veljensä oli näyttelijä Yrjö Kostermaa.
Teoksia

Piirrä ja tekstaa kirjaimet oikein, Eino Halénin kanssa, WSOY 1966.
Mainosmiehen vauhtivuodet, Mukulasta messupomoksi, Kampanja  1998.
Somistajayhdistys 1950–2000 : puoli vuosisataa työtä ja toimintaa, Suomen Somistajayhdistys 2000.
Ludvikan kunta

| Ludvikan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Keskustaajama:  Ludvika
Kuntakoodi:  2085
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 490,37 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  26 497
 – Väestötiheys:  17,8 as./km²
 
 www.ludvika.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Väsman-järvi Ludvikan kunnassa. Vastarannalla näkyy Ludvikan kaupunkitaajama.
Ludvikan kunta (ruots. Ludvika kommun) on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Ludvika.
Kunnan maapinta-ala on 1 490,37 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 26 497 henkeä (31.12.2021).
Ludvika on laulaja Jari Sillanpään ja entisen kansanedustajan Lyly Rajalan syntymäkunta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 9,16 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Ludvikan taajaväkinen yhdyskunta perustettiin Ludvikan maalaiskuntaan vuonna 1901. Vuonna 1915 se erotettiin Ludvikan kauppalaksi, joka muutettiin kaupungiksi jo vuonna 1919. Jäljelle jääneeseen Ludvikan maalaiskuntaan ja Norrbärken maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1918 uusi taajaväkinen yhdyskunta, Marnäs. Se liitettiin Ludvikan kaupunkiin vuonna 1925. Tämän jälkeen aluejako pysyi pitkään samana, eikä se muuttunut vuoden 1952 kuntauudistuksessakaan. Ludvikan maalaiskunta liitettiin kaupunkiin vuonna 1963. Nykyinen Ludvikan kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä kaupunki sekä Grangärden ja Säfsnäsin maalaiskunnat.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Ludvikan kaupungin vaakuna. Myös kaikilla kolmella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Grangärden maalaiskunta
Ludvikan maalaiskunta
Säfsnäsin maalaiskunta
Väestönkehitys

| Ludvikan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 30 786 | 30 786 |
| 1955 | 1955 |    | 33 688 | 33 688 |
| 1960 | 1960 |    | 35 776 | 35 776 |
| 1965 | 1965 |    | 34 947 | 34 947 |
| 1970 | 1970 |    | 33 245 | 33 245 |
| 1975 | 1975 |    | 33 069 | 33 069 |
| 1980 | 1980 |    | 31 695 | 31 695 |
| 1985 | 1985 |    | 29 907 | 29 907 |
| 1990 | 1990 |    | 29 421 | 29 421 |
| 1995 | 1995 |    | 28 176 | 28 176 |
| 2000 | 2000 |    | 26 450 | 26 450 |
| 2005 | 2005 |    | 25 537 | 25 537 |
| 2010 | 2010 |    | 25 810 | 25 810 |
| 2015 | 2015 |    | 26 362 | 26 362 |
| 2020 | 2020 |    | 26 604 | 26 604 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 4 059 | 15,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 950 | 3,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 747 | 6,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 19 606 | 74,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 756 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 7,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 148 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 439 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 51 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 17,9 %
18–64-vuotiaat: 57,8 %
65 vuotta täyttäneet: 24,2 %
Elinkeinot

Ludvikan Fredriksbergissä toimi vuosina 1888–1972 sellu- ja paperitehdas, jota edelsi rautaruukki.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,1 | 1,5 |
|   | jalostus | 40,8 | 37,9 |
|   | palvelut | 57,6 | 60,1 |
|   | tuntematon | 0,5 | 0,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 12 169 | 11 363 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 107,1 |  |
Taajamat

Kunnassa on 12 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 88,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 083 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ludvika* | 14 092 |
| 2 | Grängesberg | 3 481 |
| 3 | Sörvik | 743 |
| 4 | Fredriksberg | 655 |
| 5 | Nyhammar | 654 |
| 6 | Saxdalen | 604 |
| 7 | Sunnansjö | 560 |
| 8 | Håksberg | 458 |
| 9 | Blötberget | 428 |
| 10 | Gonäs | 357 |
| 11 | Grangärde | 351 |
| 12 | Persbo | 344 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Ludvikan taajamassa on 14 498 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Smedjebackenin kuntaan. Persbon taajaman nimenä on joskus ollut myös Övre Persbo.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Burens
Dröverken
Järnsta
Klenshyttan
Laggarudden
Norrbo
Saxhyttan
Skeppmora
Tuna-Hästberg
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Tuna-Hästberg kuuluu osin myös Borlängen kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Ickorrbotten
Norra Saxdalen
Norra Västansjö
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Ludvikan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Ludvika stad (25 valtuutettua)
Grangärde-Säfsnäs (20 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ludvikan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 5 | 5 | 6 | 5 | 5 | 6 | 5 | 5 | 5 | 7 | 9 | 10 | 10 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 11 | 10 | 8 | 6 | 6 | 6 | 5 | 3 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 4 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 3 | 2 | 1 | 3 | 2 | 3 | 2 | 0 | 3 | 1 | 2 | 1 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 3 | 2 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 28 | 29 | 30 | 32 | 26 | 25 | 29 | 30 | 25 | 22 | 24 | 22 | 17 | 15 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 5 | 4 | 6 | 6 | 7 | 6 | 3 | 5 | 10 | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 7 | 7 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 7 | 5 | 4 | 7 | 3 | 4 | 2 | 1 | 1 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Grangärden piiri
Grängesbergin piiri
Ludvikan piiri
Säfsnäsin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Ludvika
Gränge-Säfsnäs
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Grangärde (Gränge)
Grängesberg
Grängesberg-Hörkens kapellag*
Ludvika
Säfsnäs
Seurakunnat > Kirkot

Grangärden kirkko
Grängesbergin kirkko
Ludvika lillkyrka
Ludvika Ulrikan kirkko
Säfsnäsin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ludvikan kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Ludvika kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Taalainmaan läänin kunnat
Kartta Ludvikan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Murtovesisieni

| Murtovesisieni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Sienieläimet Porifera
Luokka::  Sarveispiisienet Demospongiae
Lahko::  Spongillida
Heimo::  Järvisienet Spongillidae
Suku::  Ephydatia
Laji::  fluviatilis
Kaksiosainen nimi
 Ephydatia fluviatilis  (Linnaeus, 1759) 
Katso myös
   Murtovesisieni Wikispeciesissä   Murtovesisieni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Murtovesisieni (Ephydatia fluviatilis) on sarveispiisieniin kuuluva sienieläinlaji, joka esiintyy luonnonvaraisena myös Suomessa. Se on ainoa Itämeressä esiintyvä sienieläin.
Tuntomerkit

Murtovesisieni on nimensä mukaisesti murtovedessä esiintyvä 5–10 senttimetrin mittainen sienieläin, joka muodostaa runkokuntia. Runkokunnat ovat pehmeän huokoisia ja epäsäännöllisen muotoisia, harmahtavia tai kellanruskehtavia; joskus symbionttiset levät värjäävät ne vihertäviksi. Koko ja muoto vaihtelevat kasvualustan mukaan, mikä tekee silmämääräisestä lajinmäärityksestä epävarmaa.
Sisävesissä esiintyvä murtovesisienen sukulaislaji järvisieni on yleensä väriltään kellertävä tai vihreä ja haarova. Murtovesisieni ei haaro ja on väriltään harmahtava tai kellanruskea.
Levinneisyys ja elinympäristö

Murtovesisieniä esiintyy Pohjois-Amerikassa, Euroopassa ja Aasiassa; Itämeressä niitä on Suomenlahdella, Saaristomerellä ja koko Pohjanlahdella. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat kivien tapaiset alustat, kaislojen uposvarret tai rakkoleväpensaikkojen tyviosat vähäsuolaisten merenlahtien rantavesissä. Muiden sienieläinten tavoin murtovesisieni on alustaan kiinnittynyt ja paikoillaan pysyvä eli sessiili.
Lisääntyminen

Itämeren makeaan veteen sopeutuneena murtovesisieni lisääntyy enimmäkseen suvuttomasti suojattujen lepoasteiden, gemmuloiden välityksellä. Lajille tunnusomaiset gemmulat toimivat myös talvehtimisasteina ja muodostavat kesän tullen uusia runkokuntia. Murtovesisieni kykenee myös suvulliseen lisääntymiseen siittiöiden ja munasolujen avulla.
Ravinto

Muiden sienieläinten tavoin murtovesisieni käyttää ravinnokseen planktonia, jota se suodattaa vedestä. Jotkut murtovesisienen yksilöt pystyvät kuitenkin saamaan ravintonsa symbioottisista sienistä, jolloin niiden ei tarvitse saalistaa lainkaan.