Neuvostoliitto
Maantiede > Hallinnollinen jako

Neuvostoliitto koostui 15 eri tasavallasta eli neuvostotasavallasta. Jokaisella neuvostotasavallalla oli oma kommunistinen puolue ja sisäiset hallintoelimet lukuun ottamatta suurinta neuvostotasavaltaa Venäjää, jolla ei ollut omaa hallintoa. Valtion hallinnon keskus sijaitsi Venäjän SFNT:n pääkaupungissa Moskovassa, joka oli myös koko valtion pääkaupunki. Jokaisella neuvostotasavallalla oli oma pääkaupunkinsa, joissa sijaitsivat sisäisen hallinnon rakennukset.
Neuvostotasavalloilla oli osittainen itsehallinto-oikeus. Neuvostoliiton vuoden 1977 perustuslain mukaan neuvostotasavalloilla oli oikeus erota Neuvostoliitosta, ja lakia sovellettiin vuonna 1991 Neuvostoliiton hajotessa. Osalla neuvostotasavalloista oli oma hallinnollinen jakonsa, joka koostui autonomisista neuvostotasavalloista. Eniten autonomisia neuvostotasavaltoja oli Venäjällä. Autonomiset neuvostotasavallat eivät saaneet itsenäisyyttä Neuvostoliiton hajotessa.
| Alue | Pinta-ala km² | Asukasluku v>  1971 | Pääkaupunki |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. Venäjän federatiivinen sosialistinen neuvostotasavalta | 17 075 400 | 130 700 000 | Moskova |
| Baškiirien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 143 600 | 3 800 000 | Ufa |
| Burjaattien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 351 300 | 800 000 | Ulan-Ude |
| Dagestanin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 50 300 | 1 400 000 | Mahatškala |
| Jakuuttien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 3 103 200 | 600 000 | Jakutsk |
| Kabardiinien ja balkaarien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 12 500 | 600 000 | Naltšik |
| Kalmukkien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 75 900 | 300 000 | Elst |
| Karjalan autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 172 000 | 700 000 | Petroskoi |
| Komin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 415 900 | 960 000 | Syktyvkar |
| Marin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 23 200 | 700 000 | Joškar-Ola |
| Mordvalaisten autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 26 200 | 1 000 000 | Saransk |
| Pohjois-Ossetian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 8 000 | 550 000 | Ordžonikidze |
| Tataarien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 68 000 | 3 100 000 | Kazan |
| Tšetšenien ja ingušien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 19 300 | 1 100 000 | Groznyi |
| Tšuvassien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 18 300 | 1 200 000 | Tšeboksary |
| Tuvan autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 170 500 | 200 000 | Kyzyl |
| Udmurtian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 42 100 | 1 400 000 | Iževsk |
| Adygein autonominen alue | 7 600 | 400 000 | Maikop |
| Hakassien autonominen alue | 61 900 | 450 000 | Abakan |
| Juutalaisten autonominen alue | 36 000 | 170 000 | Birobidžan |
| Karatšaiden ja tšerkessien autonominen alue | 14 100 | 350 000 | Tšerkessk |
| Vuoristo-Altain autonominen alue | 92 600 | 170 000 | Gorno-Altaisk |
| Burjaattien Aginskin kansallinen piiri | 19 900 | 60 000 | Aginskoje |
| Burjaattien Ust-Ordynskin kansallinen piiri | 22 100 | 150 000 | Ust-Ordynsk |
| Hanti-Mansin kansallinen piiri | 523 100 | 270 000 | Hanti-Mansijsk |
| Jamalo-nenetsien kansallinen piiri | 750 300 | 75 000 | Salehard |
| Komi-permjakkien kansallinen piiri | 32 900 | 220 000 | Kudymkar |
| Korjakkien kansallinen piiri | 301 500 | 40 000 | Palana |
| Nenetsien kansallinen piiri | 176 700 | 37 000 | Narjan-Mar |
| Taimyrin kansallinen piiri | 862 100 | 37 000 | Dudinka |
| Tšuktsien kansallinen piiri | 737 700 | 97 000 | Anadyr |
| 2. Ukrainan sosialistinen neuvostotasavalta | 604 000 | 47 500 000 | Kiova |
| 3. Kazahstanin sosialistinen neuvostotasavalta | 2 715 000 | 13 100 000 | Alma-Ata |
| 4. Uzbekistanin sosialistinen neuvostotasavalta | 450 000 | 12 300 000 | Taškent |
| Karakalpakkien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 165 600 | 700 000 | Nukus |
| 5. Valko-Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta | 207 600 | 9 100 000 | Minsk |
| 6. Azerbaidžanin sosialistinen neuvostotasavalta | 87 000 | 5 200 000 | Baku |
| Nahitševanin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 5 500 | 299 000 | Nahitševan |
| 7. Gruusian sosialistinen neuvostotasavalta | 69 700 | 4 700 000 | Tbilisi |
| Abhasian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 8 600 | 500 000 | Suhumi |
| Adžarian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta | 3 000 | 300 000 | Batumi |
| Etelä-Ossetian autonominen alue | 3 900 | 100 000 | Tshinvali |
| 8. Moldavian sosialistinen neuvostotasavalta | 33 700 | 3 600 000 | Kišinjov |
| 9. Liettuan sosialistinen neuvostotasavalta | 65 200 | 3 200 000 | Vilna |
| 10. Kirgiisien sosialistinen neuvostotasavalta | 198 500 | 3 000 000 | Frunze |
| 11. Tadžikistanin sosialistinen neuvostotasavalta | 142 500 | 3 000 000 | Dušanbe |
| Vuoristo-Badahšanin autonominen alue | 63 700 | 100 000 | Horok |
| 12. Armenian sosialistinen neuvostotasavalta | 29 899 | 2 500 000 | Jerevan |
| 13. Latvian sosialistinen neuvostotasavalta | 63 700 | 2 400 000 | Riika |
| 14. Turkmenistanin sosialistinen neuvostotasavalta | 488 700 | 2 200 000 | Ašgabat |
| 15. Viron sosialistinen neuvostotasavalta | 45 100 | 1 400 000 | Tallinna |