stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Särkijärvi (Pälkäne, Kuisema)
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järvi piirretty pitkän muotoisena, vaikka järvi on nykyään pyöreä. Tähän voi olla syynä laskuojan perkaaminen, joka olisi laskenut vedenpintaa. Samaa on havaittavissa yläjuoksun Ohralammella. Koska asiasta ei ole tiedossa asiakirjoja todisteeksi, tietoa täytyy pitää epävarmana. Kartassa näkyy myös laajat niityt, jotka on raivattu järven pohjoispuolelle. Osa on myöhemmin raivattu peltomaaksi, joka reunustaa nykyään järveä. Vuoden 1959 ja myöhemmissäkin  peruskartoissa on järvi autio.
TCP-kaappaus

TCP-kaappaus tarkoittaa TCP:n mahdollistamaa protokollalla luotua yhteyden väärentämistä tai kaappaamista. Toimenpide perustuu IP-väärennökseen, jossa käytännössä väärennetään IP-pakettien lähdeosoite, muutoin pyritään aivan normaalisti muodostamaan TCP-yhteyttä. Ongelmaksi tulee kuitenkin väärennetyn osoitteen käyttäytyminen; kun se saa kohdeasemalta SYN/ACK-paketin. Normaalisti tähän tulisi RFC 793:n mukaan vastata kohdeasemalle RST-valitsimella (ilmaisu hylätä yhteys välittömästi) varustetulla paketilla portin ollessa kiinni ja tämä aiheuttaisi luonnollisesti kaappauksen epäonnistumisen. Ongelma voidaan ratkaista mm. SYN-tulvaamalla kohdekoneen TCP-pino, jonka toivottu vaikutus olisi kykenemättömyys vastata yhteyspyyntöihin. Ratkaisu voi myös olla väärennetyn aseman yhteyksien hallinta, joka toisaalta edellyttäisi jonkin asteista asemaan tunkeutumista. Päällimmäinen ongelma kaappauksen onnistumisessa on kuitenkin TCP-yhteyden vaatimien kuittaus- eli ACK-numeroiden oikeellisuus väärennetyissä paketeissa; mikäli numerot eivät täsmää yhteyden muodostus epäonnistuu. Jos vastauspaketteja ei mitenkään voida nähdä (koska ne reititetään väärennettyyn osoitteeseen) täytyy kuittausnumerot pystyä päättelemään, jotta niihin voitaisiin lähettää oikealta näyttävä vastaus. Aikaisemmin TCP-pinojen aloittavat järjestysnumerot noudattivatkin yksinkertaisia kaavoja, joka saattoi olla verkkotiedustelua käyttämällä helpostikin selvitettävissä. Kaappausta pidettiin aikaisemmin hyvin teoreettisena ja vainoharhaisten henkilöiden spekulaationa kunnes se lopulta toteutettiin. TCP-pinototeutusten tuottamien järjestysnumeroiden ennustettavuutta on kaappausten jälkeen jossakin määrin onnistuneesti pyritty vaikeuttamaan.
Kuuluisa krakkeri Kevin Mitnick käytti TCP-kaappausta murtautuessaan tietoturvaekspertti Tsutomu Shimomuran koneeseen. Kaappausta ei todellisuudessa tarvittu kuin muutaman paketin verran; Mitnick käytti hyväkseen kahden koneen luottamussuhteita rlogin-palveluissa, jolloin hän onnistui muokkaamaan Shimomuran rlogin-palvelimen erästä konfigurointitiedostoa siten, että etäkirjautumiset hyväksyttiin ilman salasanaa kaikista koneista. Vaikka kaappaus kesti kokonaisuudessaan vain muutaman sekunnin murto-osan, se oli kuitenkin olennainen osa kyseisen tietomurron onnistumista.
Aiheesta muualla

Tsutomu Shimomuran uutisryhmäviesti koneeseensa murtautumisesta, kun Kevin Mitnick käytti TCP-kaappausta
Tuomas Viertola

| Tuomas Viertola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Tuomas Viertola
Syntynyt: 31. toukokuuta 1990 (ikä 34) Riihimäki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Laituri
Pituus:  193 cm
Paino:  97 kg
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2008−2009 2009−2011 2009−2010 2011−2012 2012−2013 2013−2018 2018−:  Järvenpään Koripalloseura Forssan Koripojat →Team Uusimaa Äänekosken Huima Lappeenrannan NMKY Korikobrat / Kobrat Äänekosken Huima
Tuomas Viertola (s. 31. toukokuuta 1990 Riihimäki) on suomalainen koripalloilija.
Riihimäen Kolmoskorin kasvatti Viertola on edustanut Korisliigassa Forssan Koripoikia, Lappeenrannan NMKY:tä ja Kobria. Kaudella 2013–2014 hän kärsi sormivammasta. Hän on pelannut nuorisomaajoukkueissa.
Opintonsa päätökseen saanut Viertola teki heinäkuussa 2016 jatkosopimuksen Kobrien kanssa. Hänellä on tutkinto urheilumarkkinoinnista.
Kauden 2017–2018 jälkeen Viertola siirtyi M1DB:n Äänekosken Huimaan, missä hän pelaamisen lisäksi työskentelee edustusjoukkueiden yritys- ja yhteistyökoordinaattorina.
Aiheesta muualla

Tuomas Viertola basketball profile eurobasket.com (englanniksi)
Tuomas Viertola profile (Arkistoitu – Internet Archive) fiba.com (englanniksi)
Talvisodan pommitukset Mikkelissä

Talvisodan pommitukset Mikkelissä tapahtuivat 5. tammikuuta, 20. helmikuuta, 2. maaliskuuta ja 5. maaliskuuta kymmenenä pommituskertana, joihin liittyi 110 konesuoritusta. Pommituksissa kuoli 63 ihmistä. Tuhoutuneita tai vaurioituneita rakennuksia oli 194. Ensimmäinen, 5. tammikuuta 1940 tapahtunut pommitus johti Päämajan hajasijoittamiseen.
Mikkelin kaupunkiin oli kaivettu 45 sirpalesuojaa. Mikkelin ilmapuolustuksesta vastasivat muun muassa kaksi Rokkalaan sijoitettua 76 mm:n ja kaksi Linnanmäelle sijoitettua 40 mm:m ilmatorjuntatykkiä. Näiden lisäksi ilmapuolustuksella oli käytössään ilmatorjuntakonekivääreitä. Naisvuorella oli kaksoisilmatorjuntakivääri. Mikkelin kaupunginvaltuusto päätti lisäksi ostaa kaksi 40 mm:n ja neljä 20 mm:n ilmatorjuntatykkiä varusteineen ja ammuksineen.
Ensimmäisessä ilmahyökkäyksessä 5. tammikuuta pommitusalue rajoittui Runeberginaukioon, Mannerheimintiehen, Vilhonkatuun ja Vuorikatuun. Pommituksessa kuoli 21 ihmistä ja lähes 20 loukkaantui. Rakennuksia tuhoutui 64, joista 48 pommien osumista. Kärsineiden tai tuhoutuneiden rakennusten joukossa olivat Mikkelin poliisilaitos, tyttökoulu, postikonttori, Savon valssimylly, yhteiskoulu, Säästöpankin talo, Mikkelin kaupungintalo, seurakuntatalo, tullikamari, maanviljelysseuran toimitalo, valtionrautateiden liikennekonttori, Elim-rukoushuone ja illalla syttynyt hotelli Kaleva. 128 muulle rakennukselle aiheutui mittavia vahinkoja.
Ilmapuolustuspäivystäjiin ei puhelinyhteys toiminut eikä ilmatorjuntaa saatu ampumakuntoon 20 minuutissa, kunnes Neuvostoliiton pommikoneet jo olivat kaupungin yläpuolella. Suomen ilmapuolustuksen johdon neuvotteluhuoneen katon läpi meni palopommi tyttökoulun tiloissa Mikkelin torin laidalla. 42 neuvostoliittolaista lentokonetta osallistui suoritukseen noin kello 11:stä kello 15:een. Kaikkiaan pommituksissa kuoli 30 henkilöä, joista kymmenen oli naisia ja neljä lapsia.
Pommitusten seurauksena päämaja siirrettiin Otavan kansanopistolle ja sen toimintoja hajautettiin Juvalle, Tuukkalaan ja Heimariin. Mikkelin lääninhallitus siirtyi Rämälän kansakoululle kahdeksan kilometrin päähän.
Mikkeliä pommitettiin myös 5.–6. maaliskuuta välisenä yönä. Yksi pommituskone sai palamaan useita rakennuksia, mutta kuolleilta vältyttiin.
Viimeinen ilmahyökkäys Mikkelin kaupunkia vastaan talvisodan aikana tapahtui 11. maaliskuuta 1940.
Tali (Helsinki)

| Tali |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Tali korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Läntinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  462
Pinta-ala:  1,01 km² 
Väkiluku:  1 032 (1.1.2018)
Väestötiheys:  1022 as./km²
Osa-alueet:  -
Postinumero(t):  00380
Lähialueet:  Pajamäki, Pitäjänmäen yritysalue, Munkkivuori, Talinranta, Vanha Munkkiniemi, Espoo
Talin kartanon päärakennus
Talin keilahalli sijaitsee Munkkivuoressa
Tali (ruots. Tali) on Pitäjänmäen kaupunginosaan kuuluva läntisen Helsingin osa-alue.
Pitäjänmäentien eteläpuolella ja Talin siirtolapuutarhan itäpuolella on 1990-luvun lopulla rakennettu noin tuhannen asukkaan asuinalue, jonka rakennukset ovat pääasiassa neljä–kuusikerroksisia kerrostaloja. Talin kartanon mailla on Suomen vanhimpiin kuuluvan siirtolapuutarhan lisäksi laaja puistoalue golfkenttineen. Kartano itse on 1600-luvulta. Empiretyylinen päärakennus on 1820-luvulta, ja kartanopuisto 1800-luvulta. Alueella kasvaa jalopuita, muun muassa rauhoitettu vanha tammi, joka on Helsingin paksuin. Kartanolle johtaa koivukuja Talin puistotie.
Talin korkein kohta on alueen länsiosassa, Espoon rajan tuntumassa, sijaitseva Talinhuippu, joka kohoaa 22 metrin korkeuteen merenpinnasta. Sen puistoalue on rakennettu vanhan, 1960- luvulta asti käytössä olleen Ison Huopalahden kaatopaikka-alueen päälle. Kaatopaikka suljetiin 1979. Talinhuipun itärinteessä on Pajamäen aurinkokuntamalliin kuuluva Jupiter-planeetan malli.
Vantaan Kaivokselan alueelta alkunsa saava Mätäjoki virtaa Talin halki ja laskee alueen eteläosassa Isoon Huopalahteen.
Ulkoilu ja liikunta

Talissa ja alueen lähistöllä on hyvät ulkoilu- ja liikuntamahdollisuudet. Kartanon mailla toimii vuonna 1932 perustettu Helsingin Golfklubi, joka on Suomen vanhin golfseura. Golfkentän vuokrasopimusta jatkettiin vuonna 2014 vuoteen 2034 saakka, kun alueelle suunniteltu asuinalue-ehdotus hylättiin kaupungin elimissä.
Talinhuipulla Vermon kupeessa on frisbeegolfrata ja sen vieressä koirien agilityharjoitusrata.
1920–1950-luvuilla Talissa toimi laukkarata, jossa järjestettiin myös Helsingin olympialaisten ratsastuskilpailuja.
Alueen välittömässä läheisyydessä Munkkivuoren puolella sijaitsevat Talin liikuntapuistoon kuuluvat Talin keilahalli, Talin tenniskeskus, Talin jalkapallohalli, ulkokentät sekä sulkapallo- ja squash-käytössä oleva Talihalli. Jalkapallohalli on pääasiassa junioriseurojen harjoituskäytössä.
Merkittäviä sääilmiöitä

Golfkentällä vieraili trombi naisten golfin Euroopan Tourin osakilpailun aikana 28. elokuuta 2005, jolloin mm. paikalla sijainnut suojakatos hajosi ja samalla yhdeksän henkilöä loukkaantui.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Talin Tallaajat ry / Talin Frisbeegolfpuisto
Helsingin Golfklubi
Golfia, Kuva, 06.07.1938, nro 14, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Trude Beiser

| Mitalit> Maa:   Itävalta.Naisten alppihiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Naisten alppihiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Naisten alppihiihto. Olympialaiset  | Maa:   Itävalta> Naisten alppihiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | St. Moritz 1948 | alppiyhdistetty |  |
|  Kultaa | Oslo 1952 | syöksylasku |  |
|  Hopeaa | St. Moritz 1948 | syöksylasku |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Aspen 1950 | syöksylasku |  |
|  Hopeaa | Aspen 1950 | suurpujottelu |  |
Trude Beiser-Jochum (s. 2. syyskuuta 1927 Lech am Arlberg, Itävalta) on itävaltalainen alppihiihtäjä ja olympiavoittaja.
Beiser osallistui ensimmäisiin olympialaisiinsa 1948 St. Moritzissa. Syöksylaskussa Beiser sai hopeaa, mutta alppiyhdistetyssä tuli kultaa. Yhdistetyn syöksyssä Beiser oli toiseksi ja pujottelussa kahdeksanneksi nopein, mikä riitti varmistamaan ykkössijan . Beiseristä tuli näin ensimmäinen naishiihtäjä, joka voittaa kaksi mitalia olympialaisista.
Neljä vuotta myöhemmin Beiser kilpaili Oslon kisoissa. Norjassa hän otti uransa toisen olympiakullan, kun hän oli syöksylaskun ykkönen.
Talvisodan pommitukset Kuopiossa

Talvisodan pommitukset Kuopiossa tapahtuivat 6. tammikuuta, 2. helmikuuta, 3. helmikuuta ja 5. maaliskuuta 1940. Pommihyökkäyksistä tuhoisin tapahtui 3. helmikuuta 1940. Silloin kuoli 34 ihmistä. Yhteensä viidessä pommituksessa kuoli laskentatavasta riippuen 41 tai 43 ihmistä, lisäksi sosiaaliministeriön mukaan rakennuksista vaurioitui tai tuhoutui 116. Täysin tuhoutuneita rakennuksia oli vain kymmenen. Kuopiossa annettiin yhteensä 24 ilmahälytystä.
Talvisodan pommitukset Sortavalassa

Sortavalan luterilainen kirkko tulessa neuvostokoneiden pommituksen jäljiltä 2. helmikuuta 1940.
Talvisodan pommitukset Sortavalassa tapahtuivat 19. joulukuuta ja 20. joulukuuta 1939 sekä 2. helmikuuta 1940. Pommituksissa kuoli 31 ihmistä ja rakennusten tuhot olivat mittavia. Pommituskertoja oli 23 ja konesuorituksia 200. Suurin pommituksista oli 2. helmikuuta 1940 tapahtunut, jossa 92 lentokonetta hyökkäsi viitenä aaltona.
Neuvostoliittolaisten tietojen mukaan 2. helmikuuta 1940 tapahtuneen pommituksen olisi suorittanut everstiluutnantti I. Pjatjuhinin komentama 15. pikapommittajaprikaati 150 lentokoneen voimalla. Leningradin sotilaspiirin tilannekatsauksen (2. helmikuuta 1940) mukaan "Ilmavoimamme ovat pommittaneet menestyksellisesti vihollisen sotilaallisia kohteita". Päivän pommituksissa kuoli 15 ihmistä ja 44 haavoittui. Sortavalan luterilainen kirkko tuhoutui.
Joidenkin tietojen mukaan Sortavalaa olisi pommitettu myös 3. helmikuuta 1940.
Throwdown

| Throwdown |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1995–
Tyylilaji:  Moshcore
Kotipaikka:  Kalifornia, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Dave Peters   Mark Choiniere   Matt Mentley   Ben Dussault  
Levy-yhtiö:  Trustkill Records  
Aiheesta muualla
www.throwdowngo.com/
Infobox OKNimi-testi OK: 
Throwdown on Hardcore-yhtye, joka on esiintynyt Ozzfestissa, Sounds of the Undergroundissa ja Warped Tourissa.
Tuotanto > Albumit

Beyond Repair (1999)
You Don't Have to Be Blood to Be Family (2001)
Haymaker (2003)
Vendetta (2005)
Venom and Tears (2007)
Deathless (2009)
Tuotanto > EP:t

S/T 7" (1999)
Drive Me Dead EP (2000)
Split 7" with Good Clean Fun (2001)
Face the Mirror EP (2002)
Facing the Ills of Modern Man EP (2004)
Tuotanto > Live DVD:t

Throwdown - the DVD: Together. Forever. United. DVD (2004)
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivusto
Throwdown Myspacessa (englanniksi)
Throwdownin profiili (Arkistoitu – Internet Archive)
Thowdownin musiikkivideoita ja livevideoita (Arkistoitu – Internet Archive)
Throwdown PureVolume:n sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Tykistökomentaja

Tykistökomentaja on joukko-osastossa kenttätykistöstä vastaava taistelevien aselajin joukkojen komentajan toimintaa tukeva komentaja, tämän alainen. Tykistökomentajana on voinut jalkaväkirykmentissä toimia esimerkiksi patteriston komentaja. Rykmenttien komentajat olivat yleensä everstejä, joten tykistökomentajat olivat vastaavasta everstiluutnantteja.
Kun nykyään sotatoimiyhtymä on divisioonan asemesta prikaati, niin tykistökomentajana voi toimia prikaatiin sisältyvän kenttätykistörykmentin komentaja.
Ylempien johtoportaiden tasolla voi tykistökomentaja olla ylipäällikköä tukeva aselajiupseeri.
Tykinjyskeessä jatkosodassa

| Tykinjyskeessä jatkosodassa |
| --- | --- |

Kirjailija:  Lauri Jäntti
Kansitaiteilija:  Raimo Raatikainen
Kieli:  suomi
Genre:  sotakirjallisuus
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1969
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  371
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tykinjyskeessä jatkosodassa on Lauri Jäntin kirjoittama sotadokumentti.
Lauri Jäntti oli patterinpäällikkönä aluksi Päämajan tykistöreserviin, sittemmin Panssaridivisioonaan kuuluneessa Raskas Patteristo 14:ssä. Tämä erittäin tulivoimainen, moottoroitu haupitsipatteristo joutui heitetyksi sodan painopisteisiin, Karjalankannakselle, Itä-Karjalaan ja Syvärille. Laguksen panssareiden mukana se kävi läpi Kannaksen hurjat torjuntataistelut ja päätyi syksyn 1944 synkeinä päivinä Lapin sotaan.
Sotatapahtumien taustaksi tekijä selostaa vaiheittain operaatio Barbarossan yleistilanteen ja vie lukijan sen jälkeen jatkosodan rintamille, komentokorsuihin, tulenjohtopaikoille, yksityisen miehen sotaan. Otteet miesten kirjeistä, lukuisat haastattelut ja sodanaikaiset muistiinpanot tekevät kirjasta tuoreen ja vauhdikkaan kuvauksen siitä, miten sodassa elettiin, ajateltiin – ja pelättiin. Lopuksi käydään läpi sodanjälkeisten ”vaaran vuosien” jakso.
Kirja sisältää karttoja, runsaan kuvituksen ja lähdeluettelon.
Tykinkuulameduusa

| Tykinkuulameduusa |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  aitotumaiset Eucarya
Kunta::  eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Alajakso::  Medusozoa
Luokka::  Meduusat Scyphozoa
Alaluokka::  Discomedusae
Lahko::  Juurimeduusat Rhizostomeae
Alalahko::  Daktyliophorae
Heimo::  Stomolophidae
Suku::  Stomolophus
Laji::  meleagris
Kaksiosainen nimi
 Stomolophus meleagris  (L. Agassiz, 1862) 
Katso myös
   Tykinkuulameduusa Wikispeciesissä   Tykinkuulameduusa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tykinkuulameduusa (Stomolophus meleagris) on Amerikan rannikolla elävä meduusalaji. Sen levinneisyys ulottuu Pohjois-Amerikan rannikolta Brasiliaan asti.
Tykinkuulameduusa kuuluu juurimeduusoiden lahkoon (Rhizostomeae), jonka lajeilla ei ole muista meduusoista poiketen ollenkaan pyyntilonkeroita. Niiden suun ympärillä olevat suuliuskat ovat muuntuneet siivilämäiseksi rakenteeksi.
Työntömitta

Työntömitta
Työntömitan toiminta-animaatio ja etäisyyden lukeminen nooniosta.
Digitaalinen työntömitta.
Työntömitta (työntötulkki) on yleensä alle 200 millimetrin etäisyyksien mittaamiseen tarkoitettu mittalaite, jolla voidaan mitata kappaleiden paksuuksia, sisämittoja ja syvyyksiä tyypillisesti 0,1–0,02 millimetrin tarkkuudella. Laitetta kutsutaan puhekielessä myös nimellä tönäri tai mittalaitteen patentoineen yrityksen mukaan mauseri tai mauser-mitta. Vielä tarkempia etäisyysmittauksia voidaan tehdä mikrometriruuvilla.
Tyypillinen työntömitalla mitattava kohde on kohtisuora etäisyys, kappaleen halkaisija, reiän syvyys jne. Esimerkiksi putken halkaisijaa mitattaessa mitattava putki puristetaan työntömitan mittausleukojen väliin ja luetaan mittaustulos mitta-asteikolta. Millimetrin kymmenykset luetaan ns. noniusasteikolta siten, että asteikon viiva, joka osuu lähimmäksi millimetriasteikolla olevaa viivaa, kertoo millin kymmenyksien määrän (jos työntömitan tarkkuus on 0,1 mm).
Työntömitalla — tai vastaavalla 2-pistemittalaitteella — ei voida todentaa kappaleen ympyränmuotoisuutta, vaikka mittatulos eri pyörähdyskulmassa olisikin sama, sillä tasalevyisiä käyriä on muitakin kuin ympyrä (esimerkiksi Reuleaux’n kolmio). Samasta syystä holkin sisähalkaisijaa ei voi mitata 2-pistemittauksella luotettavasti.
Nykyään on saatavissa myös digitaalisia työntömittoja, joissa on numeronäyttö sadasosamillimetrin tarkkuudella. Tällaisilla mitoilla voidaan todentaa mittausvoiman vaikutus mittaustulokseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Työntömitta Wikimedia Commonsissa
Tao Luna

| Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten ammunta. Olympialaiset  | Maa:   Kiina> Naisten ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sydney 2000 | 10 m ilmapistooli |  |
|  Hopeaa | Sydney 2000 | 25 m urheilupistooli |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Barcelona 1998 | 25 m urheilupistooli, joukkue |  |
|  Kultaa | Lahti 2002 | 25 m urheilupistooli, joukkue |  |
|  Hopeaa | Barcelona 1998 | 10 m ilmapistooli, joukkue |  |
|  Pronssia | Lahti 2002 | 10 m ilmapistooli, joukkue |  |
Tao Luna (s. 11. helmikuuta 1974 Shanghai) on kiinalainen pistooliampuja ja olympiavoittaja.
Tao Luna saavutti olympialaisissa Sydneyssä 2000 olympiakultaa 10 m ilmapistoolissa ja olympiahopeaa 25 m urheilupistoolissa. Lisäksi hän on saavuttanut molemmissa lajeissa monia MM-joukkuemitaleita. Hänellä on hallussaan sivuava joukkuemaailmanennätys 10 m ilmapistoolissa ja 25 m urheilupistoolissa sivuava peruskilpailun maailmanennätys, sekä joukkuemaailmanennätys.
Maailmanennätykset

|  Maailmanennätyksen haltija (sivuava) |
| --- | --- |
Laji:: 25 m urheilupistooli
Sarja:: Naiset
Tulos:: 594
Päivämäärä:: 23.8.2002
Paikka:: München
Kilpailu:: WCF
Trubitšino

| Trubitšino Труби́чино |
| --- | --- |

 Trubitšino
 Koordinaatit: 58°36′34″N, 31°19′4″E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Novgorodin alue
Piiri:  Novgorodin piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  97 km²
Väkiluku (2009):  3 100
 
 trubi4ino.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Trubitšino (ven. Труби́чино) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Novgorodin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Novgorodin pohjoispuolella kaupungin välittömässä läheisyydessä. Kylässä on 2 950 ja kunnassa 3 100 asukasta (vuonna 2009).
Kunnan pinta-ala on 97 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Novgorodin piiriin Tjosovo-Netylskin ja Podberezjen sekä koillisessa Tšetšulinon kuntiin, kaakossa ja etelässä Novgorodin kaupunkiin ja lännessä Syrkovon kuntaan. Pinta-alasta 58,2 % on metsää ja 29,2 % maatalousmaata. Joista huomattavin on Olhavan sivujoki Pitba. Trubitšinon lisäksi kuntaan kuuluvat Vitkan ja Strelkan kylät.
Kylistä on linja-autoyhteys Novgorodiin. Työvoimasta 64,2 % työskentelee kunnan ulkopuolella. Paikallisista elinkeinoista tärkeimmät ovat maa- ja metsätalous (63,8 %) sekä terveydenhuolto ja sosiaalipalvelut (15,4 %). Kunnassa toimii suuri kasvihuoneyritys ja maitotila. Palveluja ovat lastentarha, keskikoulu, kansanperinne- ja vapaa-ajankeskus, kirjasto, posti ja poliklinikka.
Trubitšinon kylä koostuu etupäässä mukavuuksilla varustetuista kerrostaloista sekä puisista omakotitaloista. Nähtävyyksiin kuuluu 1700-luvulla rakennettu Vitotškajoen ylittävä silta ja sen lähellä sijaitseva Pokrovan kirkko.
Aiheesta muualla

Trubitšinon kunnan sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
TCG Sultanhisar (1940)

| TCG Sultahisar |
| --- | --- |
 TCG Sultanhisar

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  William Denny and Brothers, Dumbarton
Kölinlasku:  21. maaliskuuta 1939
Laskettu vesille:  17. joulukuuta 1940
Palveluskäyttöön:  28. kesäkuuta 1941
Poistui palveluskäytöstä:  1960
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 391 t (standardi) 1 918 t (max)
Pituus:  98 m (kokonaispituus)
Leveys:  10 m
Syväys:  3,8 m
Koneteho:  34 000 hv
Nopeus:  35,6 solmua
Miehistöä:  145
Aseistus
Aseistus:  4 x QF 4,7" Mk IX yksiputkisina CP Mk XVIII -asennuksina 2 x nelipiippuista Vickers .50" Mk I -ilmatorjuntakonekivääriä 8 x 21" (533 mm) torpedoputkea 60 x miina
TCG Sultanhisar oli Turkin laivaston Demirhisar-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa. Aluksen suunnittelu perustui Britannian kuninkaallisen laivaston I-luokan hävittäjiin ja valmisti William Denny and Brothers Dumbartonissa.
Valmistus

Alus tilattiin 1939 William Denny and Brothersilta Dumbartonista, missä köli laskettiin vielä samana vuonna 21. maaliskuuta. Alus laskettiin vesille 17. joulukuuta 1940 ja valmistui 28. kesäkuuta 1941.
Palvelus

Alus siirrettiin (viirinumerolla H87) 1942 Välimeren poikki Turkkiin, jonka laivastossa se oli vuoteen 1960.
Tameka Yallop

Tameka Yallop
Tameka Yallop (o.s. Butt, s. 16. kesäkuuta 1991) on australialainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Australian naisten maajoukkueessa ennen vuoden 2023 MM-kilpailujen alkua 114 maaottelua ja tehnyt niissä 12 maalia. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi kolme Australian neljästä ottelusta avauskokoonpanossa.
Yallop on seuratasolla pelannut kotimaansa lisäksi Saksassa, Ruotsissa, Norjassa ja Englannissa. Hän on elokuusta 2022 alkaen edustanut norjalaista Brannia. Hän pelasi kaudella 2021–2022 Englannin Superliigassa West Ham Unitedin joukkueessa 16 ottelua ja teki niissä yhden maalin.
Tameka Yallop elää avioliitossa uusiseelantilaisen maajoukkuejalkapalloilijan Kirsty Yallopin kanssa.
Through the Wall (EP)

| Through the Wall Peer Günt |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 1985
 Tuottaja(t): T.T. Oksala
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 19.05
 Levy-yhtiö: Euros Records
Peer Güntin muut julkaisut
| Peer Günt 1985 | Through the Wall 1985 | Backseat 1986 |
Through the Wall on suomalaisen hard rock -yhtyeen Peer Güntin ensimmäinen EP-levy. Se äänitettiin Millbrook-studiolla vuonna 1985. Osa EP:n kappaleista on julkaistu myöhemmin yhtyeen kokoelmalevyillä.
Suomalainen rautalankametalli-yhtye Viikate on tehnyt suomenkielisen version kappaleesta "Losing My Mind" nimellä "Köysistä parhain".
Kappaleet

Kaikki kappaleet Timo Nikki, Teijo Erkinharju ja Teijo Kettula.
Kappaleet > A-puoli

She Was Here For The Rock N' Roll – 3.47
Let's Go Through The Wall – 2.39
Losing My Mind – 4.07
Kappaleet > B-puoli

Dancing On The Red Stones – 4.17
Red Chevy – 4.13
Kokoonpano

Peer Günt
Timo Nikki – kitara, laulu
Teijo "Tsöötz" Kettula – basso, taustalaulu
Teijo ”Twist Twist” Erkinharju – rummut
Muut
Timo Kipahti – taustalaulu
T.T. Oksala – koskettimet, taustalaulu
Toni & Guy

Toni & Guy (Tigi) on brittiläinen hiustenhoitoyritys. Sen kansainvälisen yrityksen (Toni & Guy International) pääjohtajana toimii Toni Mascolo. Sen suosituin hiustenhoitosarja on Bed Head. Muita merkkejä ovat mm. S-factor, ja Catwalk hair lines.