stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Google Play
Tuotteet > Musiikki

Google Play -musiikki avattiin marraskuussa 2011. Sen käyttäjät voivat ostaa, jakaa ja kuunnella musiikkia selaimellaan. Suomeen Google Play -musiikki rantautui lokakuussa 2013. Palvelu on nykyään käytössä 58 maassa.
Google Play -musiikki tarjoaa kuukausimaksullisen suoratoistopalvelun. Lisäksi musiikkikaupassa käyttäjä voi ostaa yksittäisiä albumeja tai kappaleita, joita voi kuunnella palvelun soitto-ohjelmalla tai verkkosivulla. Ostokset voi myös tallentaa Music Manager -ohjelmalla MP3-tiedostoiksi omaan kirjastoon, jonne mahtuu 50 000 musiikkikappaletta ilmaiseksi.
Kesäkuussa 2015 Google aloitti maksuttoman suoratoiston Yhdysvalloissa vastauksena Spotifyn ilmaisversiolle.
Tuotteet > Elokuvat ja Sarjat

Kesäkuussa 2012 avattu Google Play Movies & TV (suom. Google Play Elokuvat) palvelu on saatavilla 70 maassa. Sieltä voi vuokrata tai ostaa elokuvia ja televisiosarjoja katsottavaksi internetselaimella tai Android-laitteen toisto-ohjelmalla.
Tuotteet > Lehdet ja kirjat

Google Play -kirjat on maailman suurin e-kirjakauppa sisältäen vuonna 2013 yli 5 miljoonaa nimikettä. Ensimmäiset lehdet tulivat myyntiin palvelussa kesäkuussa 2012. Vuonna 2017 palvelu on saatavilla 75 eri maassa.
Google Play -kirjat -palvelun kirjoja voi lukea verkossa, Android-sovelluksella tai Adobe Digital Editionsin kanssa yhteensopivalla EPUB-lukijaohjelmalla tai -laitteella. Jotkin kirjat on julkaistu myös DRM-suojatussa PDF-muodossa. Jos kustantaja on julkaissut kirjat kopiosuojaamattomassa muodossa, Google Play -kirjoista ostettuja ja ladattuja kirjoja voi lukea kaikilla EPUB-yhteensopivilla ohjelmilla. Käyttäjä voi myös tallentaa palveluun ilmaiseksi korkeintaan 1 000 kappaletta muualta hankittuja kopiosuojaamattomia EPUB- tai PDF-tiedostoja, joita voi sen jälkeen lukea Android-sovelluksella tai verkossa.
Tuotteet > Lehtikioski

Google Play Newsstand -palvelussa voi tilata ilmaisia ja maksullisia uutissyötteitä ja lehtiä. Julkaisuhetkellä palvelussa oli yli 1 900 uutislähdettä ja se on saatavilla maailmanlaajuisesti.
Tuotteet > Muut tuotteet

Google Playn laiteosastossa oli vuoden 2015 maaliskuuhun asti ostettavana erilaisia laitteita. Näitä olivat esimerkiksi Samsung Galaxy S4, HTC One (M7), Android Wear, Chromecast sekä Chromebook.
Vuodesta 2015 eteenpäin tuotteita myydään Google Store -nimikkeen alaisuudessa.
Google Play Services

Google Play sisältää ohjelmistorajapinnan Google Play Services. Tämän avulla sovellus voi käyttää Googlen tarjoamia palveluja, kuten sisällyttää mainoksia, käyttää Googlen seurantaa, hakua tai karttoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Google Play Wikimedia Commonsissa
Google Play
Google Play -logo vuonna 2012.
Google Playn saatavuuskartta
Palvelun Google Play -musiikki levinneisyys.
Google Play Movies & TV -palvelun levinneisyys.
  Elokuvat ja TV-ohjelmat  Elokuvat
Google Play Books -palvelun levinneisyys.
Google Play Newsstand -palvelun levinneisyys.
Kurt Zilliacus

Kurt Zilliacus (21. heinäkuuta 1927 Turku – 30. huhtikuuta 2008 Vantaa) oli suomenruotsalainen arkistonhoitaja ja suomenruotsalaisten paikannimien ja murteiden tutkija.
Zilliacuksen perhe muutti Turusta Helsinkiin 1940 ja hän pääsi ylioppilaaksi 1945 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1953 ja lisensiaatiksi 1965. Hän oli Svenska litteratursällskapet i Finlandin Folkkultursarkivetissa murrearkistonhoitajana 1954–1966 ja nimistöarkistonhoitajana 1966–1976. Tämän jälkeen hän oli toimistopäällikkönä Kotimaisten kielten keskuksen ruotsinkielisellä osastolla 1976–1992. Zilliacus jäi eläkkeelle 1992.
Zilliacus tutki suomenruotsalaisten alueiden paikannimiä ja murteita keskittyen edellisissä erityisesti Turun seudulle. Vuosina 1957–1958 hän tutki Houtskärin murretta ja vuonna 1966 hän julkaisi tutkimuksen Houtskärin paikannimistä. Zilliacus teki Svenska litteratursällskapet i Finlandin omistamalla Rödan-veneellä useita tutkimusmatkoja Rauman ja Kotkan välisellä rannikkoalueella sekä Turun saaristossa ja Ahvenanmaalla tutkien matkojen aikana paikannimiä sekä paikallismurteita.
Kurt Zilliacus kuoli sydänkohtaukseen kotonaan Vantaan Myyrmäessä vapunaattona 2008.
Teoksia

Ortnamnen i Houstskär : en översikt av namnförrådets sammansättning. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 416. Helsingfors 1966
Sydfinländska skärgårdsnamn 1. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 428. Helsingfors 1968
Nimistöntutkimuksen terminologia - Terminologin inom namnforskningen ; kirj. Eero Kiviniemi, Ritva Liisa Pitkänen, Kurt Zilliacus. Castrenianumin toimitteita 8. Helsingin yliopisto 1974
Skärgårdsnamn. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 558. Helsingfors 1989
Åboländska. Konstsamnfundet, Helsingfors 1992
Orter och namn i "Finska skären". Konstsamnfundet, Helsingfors 1994
Forska i namn. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 640. Helsingfors 2002
Palkinnot

Tollanderin palkinto 1968
LUT-yliopiston ylioppilaskunta

| LUT-yliopiston ylioppilaskunta |
| --- | --- |
  
Perustettu:  1969
Pääsihteeri:  Arttu Kaukinen
Edustajiston puheenjohtaja:  Erik Kuitunen
Hallituksen puheenjohtaja:  Anselmi Auramo
Jäseniä:  noin 7 000
Osoite:  Laserkatu 10, 53850 Lappeenranta
Kotisivut:  www.ltky.fi
LUT-yliopiston ylioppilaskunta (lyhenne LTKY, vanhasta nimestä Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunta) on perustettu vuonna 1969 silloisen Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun (nykyisin Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT) aloittaessa toimintansa.
Yliopistolain ja ylioppilaskunnan sääntöjen mukaan: Ylioppilaskunnan tarkoituksena on olla jäsentensä yhdyssiteenä ja edistää heidän yhteiskunnallisia, sosiaalisia ja henkisiä sekä opiskeluun ja opiskelijan asemaan yhteiskunnassa liittyviä pyrkimyksiä. Ylioppilaskunta huolehtii, että opiskelijoilla on edustajansa kaikissa yliopiston eri päätöksentekoelimissä, joissa opiskelijoiden mielipiteitä  pitää ottaa huomioon. Näitä elimiä ovat yliopiston hallitus, osastoneuvostot, tieteelliset neuvostot ja erillislaitosten johtokunnat.
Ylioppilaskunnan jäsenten terveydenhoidosta huolehtii Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiössä (YTHS). LTKY:lla on edustaja YTHS:n valtuuskunnassa. Asumisesta ylioppilaskunta huolehtii Lappeenrannan seudun opiskelija-asuntosäätiön (LOAS) kautta, jonka valtuuskunnassa ja hallituksessa on ylioppilaskunnan edustajia.
Ylioppilaskunnan vapaa-aikaan ja kulttuuriin keskittyvät sektorit järjestävät jäsenistölle erilaisia tapahtumia ja aktiviteetteja opiskelun vastapainoksi. Ylioppilaskunnan alaisuuteen kuuluu kymmeniä harrastekerhoja, joiden jäseniksi kaikki LTKY:n jäsenet voivat liittyä tai tarvittaessa perustaa uuden kerhon, jos sopivaa kerhoa ei vielä ole.
Aiheesta muualla

Lappeenrannan teknillisen yliopiston ylioppilaskunta
Suomen ylioppilaskunnat
| --- | --- |
Nykyiset:  AYY (Aalto-yliopisto) · HYY (Helsingin yliopisto) · ISYY (Itä-Suomen yliopisto) · JYY (Jyväskylän yliopisto) · LYY (Lapin yliopisto) · LTKY (Lappeenrannan teknillinen yliopisto) · OYY (Oulun yliopisto) · SHS (Svenska Handelshögskolan) · TaiYo (Taideyliopisto) · TREY (Tampere) · TYY (Turku) · VYY (Vaasan yliopisto) · ÅAS (Åbo Akademi)
Entiset:  KY (Helsingin kauppakorkeakoulu) · JoYY (Joensuun yliopisto) · KYY (Kuopion yliopisto) · KUVYO (Kuvataideakatemia) · TOKYO (Taideteollinen korkeakoulu)  · TTYY (Tampereen teknillinen yliopisto) · Tamy (Tampereen yliopisto) · TeYo (Teatterikorkeakoulu) · TKY (Teknillisen korkeakoulu) · TuKY (Turun kauppakorkeakoulu) · SAY (Sibelius-Akatemia)
Kultalanguri

| Kultalanguri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kädelliset Primates
Alalahko::  Haplorrhini
Heimo::  Häntäapinat Cercopithecidae
Suku::  Trachypithecus
Laji::  geei
Kaksiosainen nimi
 Trachypithecus geei  Khajuria, 1956 
 Kultalangurin levinneisyysalue
Katso myös
   Kultalanguri Wikispeciesissä   Kultalanguri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultalanguri (Trachypithecus geei) on oranssinsävyinen häntäapina, jota tavataan vain pienellä alueella Himalajan juurella, etenkin Manasin kansallispuistossa Intian Assamissa. Sen asuinalue on pienentynyt yli 30 % viimeisten 10 vuoden aikana. Se on yksi Aasian uhanalaisimmista apinalajeista. Kultalangurit ovat kasvinsyöjiä, jotka syövät meheviä lehtiä, hedelmiä ja siemeniä. Ne elävät 2–12 yksilön laumoina metsissä ja ovat vilkkaimmillaan aamuisin ja iltaisin.
Korusirkunjyvät

| Korusirkunjyvät |
| --- | --- |
 Kalliosirkunjyvä (Hackelia deflexa)
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Boraginales
Heimo::  Lemmikkikasvit Boraginaceae
Suku::  Korusirkunjyvät Hackelia  Opiz
Katso myös
   Korusirkunjyvät Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korusirkunjyvät (Hackelia) on lemmikkikasvien suku, jossa on 54 lajia. Niitä esiintyy Pohjois-Amerikassa, Etelä-Amerikassa, Euroopassa, Aasiassa ja Australiassa. Kalliosirkunjyvä (Hackelia deflexa) on ainoa laji Euroopassa. Suomessa se on harvinainen, uhanalainen ja rauhoitettu kivikoissa ja kallioilla kasvava laji.
Lajeja

Hackelia californica
kalliosirkunjyvä (Hackelia deflexa, aiemmin Lappula deflexa sirkunjyvien eli keräsirkunjyvien suvussa)
Hackelia floribunda
Hackelia mundula
virginiansirkunjyvä (Hackelia virginiana)
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Korusirkunjyvät – Hackelia
Kámpos

Kámpos (kreik. Κάμπος, ”Tasanko”; transl. myös Kámbos) voi viitata muun muassa seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Kámpos, Kardítsan kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Kardítsan alueyksikössä Thessalian alueella
Kámpos, kylä Ikarían saarella Pohjois-Egean saarten alueella
Kámpos, kylä Pároksen saarella Etelä-Egean saarten alueella
Kámpos, kylä Pátmoksen saarella Etelä-Egean saarten alueella
Kámpos, kylä Sámoksen saarella Pohjois-Egean saarten alueella
Kámpos, kylä Tínoksen saarella Etelä-Egean saarten alueella.
Kélétigui Diabaté

Kélétigui Diabaté (1931 – 30. marraskuuta 2012 Bamako) oli malilainen muusikko. Hän popularisoi ksylofonin kaltaisen balafon-soittimen länsimaissa. Hän teki yhteistyötä muiden muassa Habib Koitén sekä Salif Keïtan kanssa ja perusti Formation A -yhtyeen.
Aiheesta muualla

AllMusic: Kélétigui Diabaté (englanniksi)
Lada (täsmennyssivu)

Lada tai LADA voi tarkoittaa seuraavia:
Lada, naisten etunimi
Lada, venäläisen ajoneuvovalmistaja AvtoVAZ:in automerkki
Lada-luokan sukellusvene, venäläinen sukellusveneluokka
LADA, ykköstyypin diabetes aikuisella
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lada”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kunnioittaen

| Kunnioittaen |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Eka Karppanen, 1954.
Ohjaaja:  Edvin Laine
Käsikirjoittaja:  Topias
Perustuu:  Ensio Rislakin kolminäytöksiseen komediaan Kunnioittaen,  Otava,  1952 (ensi-ilta Suomen Kansallisteatteri 16.1.1952)
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Heikki Aaltoila
Kuvaaja:  Pentti Unho
Leikkaaja:  Elmer Lahti
Lavastaja:  Kai Lappalainen
Pääosat:  Uuno Laakso Elsa Turakainen Mirjam Novero Tauno Palo
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus SF Oy
Ensi-ilta:  1954
Kesto:  94 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kunnioittaen on  Edvin Laineen ohjaama elokuva vuodelta 1954. Se pohjautuu Ensio Rislakin menestysnäytelmään Kunnioittaen, josta Toivo Kauppinen eli nimimerkki Topias muokkasi elokuvakäsikirjoituksen. Poliittisaiheisessa komediassa vaalihurmos saa pikkukaupungin raiteiltaan.
Tuotanto

Elokuvaa kuvattiin Hämeenlinnassa ja pääkuvauspaikkana oli Hämeenlinnan Lyseo.
Vaikka elokuvassa viitataan eduskuntavaaleihin 1954, joista alkaen vaalikaudeksi tuli neljä vuotta, parissa kohtauksessa luvataan asettua uudelleen ehdokkaaksi vanhan vaalikauden eli jo kolmen vuoden kuluttua.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Uuno Laakso  | … |  taloneuvos Elmeri Vara, Yleisen Vakauttamispuolueen ehdokas   |
|  Elsa Turakainen  | … |  rouva Selma Vuorinen, Vapaan Valistuspuolueen ehdokas   |
|  Mirjam Novero  | … |  ranskan kielen maisteri Irja Solanen, "Franseesi", Itsenäisten Naisten Puolueen  ehdokas   |
|  Tauno Palo  | … |  rehtori Reino Laurila, "Lasse"   |
|  Vilho Siivola  | … |  latinan lehtori Johannes Sarasto, "Tossu"   |
|  Eila Peitsalo  | … |  Marketta Saari, kahdeksasluokkalainen   |
|  Matti Ranin  | … |  Pertti Aalto, kahdeksasluokkalainen   |
|  Elina Ollikainen  | … |  Laila Tarkka, kahdeksasluokkalainen   |
|  Martti Romppanen  | … |  Urho, kahdeksasluokkalainen   |
|  Eero Roine  | … |  Petteri, koulun vahtimestari   |
|  Leo Riuttu  | … |  lehtori Raittinen, "Kekkuli"   |
|  Aarne Laine  | … |  kouluneuvos Aalto   |
|  Heimo Karppinen  | … |  vaalimainosten pystyttäjä   |
|  Urho Lahti  | … |  vaalimainosten pystyttäjä/Varan puolueen toimitsija   |
|  Helvi Järveläinen  | … |  koulun johtokunnan jäsen   |
|  Evald Terho  | … |  koulun johtokunnan jäsen   |
|  Hannes Veivo  | … |  koulun johtokunnan jäsen   |
|  Varma Lahtinen  | … |  koulun johtokunnan jäsen   |
|  Martta Kontula  | … |  koulun johtokunnan jäsen   |
|  Anton Soini  | … |  koulun johtokunnan jäsen   |
|  Vilho Ruuskanen  | … |  Varan puolueen toimitsija   |
|  Leevi Linko  | … |  Varan puolueen toimitsija   |
|  Aino Lehtimäki  | … |  konekirjoittaja Varan puolueen toimistossa   |
|  Kai Matiskainen  | … |  Jussi, neljäsluokkalainen pilalehtisten jakaja   |
|  Jussi Laine  | … |  koululainen, pilalehtisten hakija   |
|  Anni Rönkkö  | … |  lehdenjakaja   |
|  Aku Peltonen  | … |  naurava mies torilla   |
|  Kaarlo Wilska  | … |  naurava mies aamiaispöydässä (jo 9.55)   |
|  Annikki Linnoila  | … |  naurava vaimo aamiaispöydässä   |
|  Irja Ranin  | … |  kahdeksasluokkalainen   |
|  Ismo Salin  | … |  kahdeksasluokkalainen   |
|  Juhani Alaranta  | … |  kahdeksasluokkalainen   |
|  Kullervo Kalske  | … |  maisteri, historianopettaja   |
|  Oili Leino  | … |  paketteja kantava nainen   |
|  Lauri Leino  | … |  Arava-lainaa pyytävä mies / 1. välihuutaja Varan vaalitilaisuudessa   |
|  Tuula Usva  | … |  koululainen, apteekkarin tytär   |
|  Heikki Savolainen  | … |  sähkömies   |
|  Erkki Uotila  | … |  rouva Vuorisen puolueen toimitsija puhelimessa   |
|  Alli Linko  | … |  rouva Vuorisen puolueen toimitsija   |
|  Heikki Kalliokoski  | … |  pyöräilijä   |
|  Jalmari Rinne  | … |  valtion virkamies Lehtinen   |
|  Uuno Montonen  | … |  tukkukauppias Anjala   |
|  Leena Valkeala  | … |  rouva Vuorisen palvelijatar   |
|  Heimo Lepistö  | … |  rouva Vuorisen puolueen toimitsija   |
Vastaanotto

Arto Pajukallio (Helsingin Sanomat) katsoo elokuvan jäävän satiirina populistisen puskafarssin tasolle, jossa naiselle näytetään paikka kotona.
Lactococcus lactis

| Lactococcus lactis |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Bakteerit Bacteria
Kunta::  Bakteerit Eubacteria
Pääjakso::  Firmicutes
Luokka::  Basillit Bacilli
Lahko::  Lactobacillales
Heimo::  Streptococcaceae
Suku::  Lactococcus
Laji::  lactis
Kaksiosainen nimi
 Lactococcus lactis  (Lister, 1973) Schleifer et al., 1986 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lactococcus lactis on Grampositiivinen bakteeri, jota käytetään juuston ja hapanmaitotuotteiden valmistuksessa. Niinpä se luokitellaan maitohappobakteereihin.  Se elää luonnostaan kasvien pinnalla, mistä se päätyy helposti rehun kautta maitoon ja aiheuttaa maidon spontaania happanemista. Bakteerista on kaksi alalajia, Lactococcus lactis lactos ja Lactococcus lactis cremoris.
Kultalanperä

Kultalanperä on kylä Pohjois-Pohjanmaan rannikolla Raahessa entisen Saloisten kunnan alueella. Kylä sijaitsee valtatie 8:n varrella noin 12 kilometriä Saloisten kirkonkylältä etelään ja on Saloisten toiseksi eteläisin kylä. Saloisten seurakunnan leirikeskus on Kultalanperällä. Kylän vanhimmat talot ovat Kultala ja siitä lohkottu Ojatoiste. Kultalan tila on perustettu maankohoamisen perusteella ilmeisesti jo ennen isoa vihaa tai heti sen jälkeen vanhan suuren rantatien varteen. Rantaviiva on siihen aikaan ollut hyvin lähellä nykyistä kylätietä. Suurin osa kylän taloista on lohkottu vuosisatojen kuluessa Kultalasta.
Aiheesta muualla

Piehingin kyläyhdistyksen sivut
Kélyfos

Kélyfoksen saari.
| --- | --- |
Muut nimet:  Kélfos (Κέλφος)
Sijainti:  40°03′42″N, 23°43′31″E, Sithonía Chalkidikí, Keski-Makedonia Kreikka
Vesialue:  Kassándranlahti
Korkein kohta:  148 m
Pinta-ala:  1 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kélyfos (kreik. Κέλυφος, myös Kélfos, Κέλφος) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Kassándranlahdessa eli Toronaíoslahdessa Chalkidikín niemimaan rannikolla. Saaren pinta-ala on noin 1,0 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kélyfos kuuluu Sithonían kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen.
Kélyfos nähtynä Sithonían Parthenónaksen kylän läheltä.
Kélyfos sijaitsee Chalkidikín niemimaahan kuuluvan Sithonían niemen länsirannikon edustalla Néos Marmaráksen kaupungin kohdalla. Sen etäisyys rannikosta on noin 4,5 kilometriä. Saarta kutsutaan ”Kilpikonnasaareksi”, koska se muistuttaa mantereelta katsottuna muodoltaan suurta kilpikonnaa. Nimi Kélyfos puolestaan tarkoittaa samasta syystä suomeksi ”(Kilpikonnan) kuorta”. Saaren suurin pituus on noin 1,5 kilometriä, leveys noin 700 metriä ja suurin korkeus noin 148 metriä merenpinnasta laskettuna.
Saarelta on tehty joitakin asutuslöytöjä roomalaiselta kaudelta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kélyfos Wikimedia Commonsissa
Lasten liikennepuisto (Tampere)

Lasten liikennepuisto
Lasten liikennepuisto on Tampereen Sorsapuistoon vuonna 1956 avattu lapsille suunnattu liikennepuisto. Nykyiselle paikalleen Kalevaan se siirtyi vuonna 1989. Puiston toiminta sijoittuu kesäaikaan ja se tarjoaa 6–10-vuotiaille mahdollisuuden opetella liikennekäyttäytymistä.
Kuusamo-opisto

Kuusamo-opisto on Kuusamossa toimiva kansanopisto, jonka toimintaan kuuluu myös paikkakunnan kansalaisopisto ja kesäyliopisto.
Opisto on erikoistunut kuvataiteen, valokuvauksen ja tiettyjen käsityöalojen opetukseen. Vuonna 1909 perustettu Kuusamo-opisto sijaitsee kaupungin ydinkeskustassa.
Aiheesta muualla

Kuusamo-opiston verkkosivusto
Majoitusrakennus Majala.
Lasten oma Aarrearkku

Lasten oma Aarrearkku oli vuonna 2003 helluntaiseurakuntien lastenkerhojen tueksi perustettu lehti. Se sisälsi opettavaisia kertomuksia, monipuolisia tehtäviä, käsinukkenäytelmiä, leikki-ideoita, lasten omia tarinoita, uusia lasten lauluja, sekä sarjakuvan jatkokertomuksena. Lehti ilmestyi neljä kertaa vuodessa ja sen painosmäärä oli 2000.
Lehden päätoimittaja ja perustaja oli Merja Hautanen yhdessä työryhmän kanssa. 
Vuonna 2006 lehden erillinen toimitus lakkautettiin. Sen julkaisemista jatkettiin Suomen Helluntaikansa ry:n toimittaman Ristin Kansa -lehden lapsille suunnattuna kuukausiliitteenä. Vuodesta 2011 alkaen lasten liitteen päätoimittajana on toiminut Arja Lehmuskoski.
Kultalakkikutoja

| Kultalakkikutoja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kutojat Ploceidae
Suku::  Kutojat Ploceus
Laji::  preussi
Kaksiosainen nimi
 Ploceus preussi  (Reichenow, 1892) 
Katso myös
   Kultalakkikutoja Wikispeciesissä   Kultalakkikutoja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultalakkikutoja (Ploceus preussi) on kutojien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kultalakkikutojaa tavataan Länsi-Afrikan eteläosissa sekä keskisessä Afrikassa. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kölnin joulumarkkinat

Kölnin joulumarkkinat katedraalin luona vuonna 2011.
Kölnin joulumarkkinat on perinteinen joulunalusajan tapahtuma Kölnissä Saksassa. Markkinoilla myydään paikallisia käsiteollisuustuotteita ja joulukoristeita ja lauletaan joululauluja.
Kölnin joulumarkkinoilla kävi vuonna 2008 yli neljä miljoonaa kävijää.
Markkinapaikoista vanhin on Enkelimarkkinat Neumarktissa kaupungin keskustassa. Muita markkinapaikkoja ovat katedraalin tienoo, satama ja Alter Markt kaupungintaloa vastapäätä sekä Rudolfplatzin satumarkkinat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kölnin joulumarkkinat Wikimedia Commonsissa
Kölnin hallintopiiri

| Kölnin hallintopiiri Regierungsbezirk Köln |
| --- | --- |
 Piirin sijainti Saksassa
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Nordrhein-Westfalen
Piirikuntia:  8 + 4
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Köln
Pinta-ala:  7 364 km²
Väkiluku (2015):  4 422 371
 – väestötiheys:  600,5 as./km²
 
Hallintopiirin internetsivut
Kölnin hallintopiiri (saks. Regierungsbezirk Köln) on hallintopiiri Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, Saksassa. Se sijaitsee osavaltionsa lounaisosassa. Hallintopiirissä on arviolta 4 422 371 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 7 364 neliökilometriä.
Hallintopiirin keskuskaupunki on Köln. Hallintopiiri koostuu kahdeksasta piirikunnasta ja neljästä piirittömästä kaupungista. Kuntia hallintopiirissä on yhteensä 99.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hallintopiirin internetsivut
Saksan hallintopiirit
| --- | --- |
Baden-Württemberg:   Freiburg  Karlsruhe  Stuttgart  Tübingen 
Baijeri:   Ala-Baijeri  Mittelfranken  Oberfranken  Oberpfalz  Schwaben  Unterfranken  Ylä-Baijeri 
Hessen:   Darmstadt  Gießen  Kassel 
Nordrhein-Westfalen:   Arnsberg  Köln  Detmold  Düsseldorf  Münster
Kölnin keskusmoskeija

| Kölnin keskusmoskeija>  |
| --- | --- |
 Kölnin keskusmoskeija on Saksan turkkilais-islamilaisen unionin rakennuttama moskeija Kölnissä.
Sijainti:  Köln, Saksa
Koordinaatit:  50.9454°N, 6.9283°E
Rakennustyyppi:  moskeija
Valmistumisvuosi:  2017 (arvio)
Julkisivumateriaali:  betoni, lasi
Korkeus:  36,5 m (keskuskupoli), 55 m (minareetit)
Tilavuus:  1 200 rukoilijan pääsali; valmistuessaan keskuksessa arvioidaan tilaa olevan kaikkiaan 2 000–4 500 ihmiselle
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kölnin keskusmoskeija on Saksan Kölnissä toimiva, Saksan turkkilaisen islamilaisen yhteisön (Diyanet İşleri Türk İslam Birliği, DITIB) keskusmoskeija.
Vuodesta 2008 lähtien rakenteilla ollut rakennus edustaa modernia pyhäkköarkkitehtuuria vaikka muotokielessä on mukana ottomaanimoskeijoiden perinteitä. Moskeijassa on toiminut rukoussali vuodesta 2011 lähtien; moskeijan on arvioitu valmistuvan vuoden 2017 aikana.päivitettävä Moskeija-rakennuksen päämateriaaleina on käytetty betonia, lasia ja puuta. Rakennuksen kupoli kohoaa 36,5 metrin korkeuteen ja kaksi minareettia 55 metrin korkeudelle maanpinnasta. Hankkeen kustannusarvio on yli 30 miljoonaa euroa, josta huhtikuuhun 2016 mennessä oli kerätty runsas 19,4 miljoonaa euroa.
Moskeijan pääsalissa on tilaa 1 200 rukoilijalle. Tämän ja rituaaliseen puhdistautumiseen tarvittavien saniteettitilojen ohella keskusmoskeijan kokonaisuuteen sijoittuu islam-instituutti ja islaminuskon koulutuskeskus, uskontojen ja kulttuurien välisen työskentelyn toimitilat, islamilainen kirjasto lukusaleineen, islamilaisen taiteen museo ja muita näyttelytiloja, Saksan turkkilaisen islamilaisen yhteisön (DITIB) hallinto, nuorisokeskus, lehdistötyön ja tiedotuksen tilat, kokoustiloja, myymälä ja maanalainen pysäköintihalli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kölnin keskusmoskeija Wikimedia Commonsissa
Der Spiegel Online: Zentralmoschee Köln (saksaksi) (spiegel.de)
Tim Röhn (25.4.2016) Wie Ankara in Köln Weltpolitik betreibt (saksaksi) (welt.de)
Baustelle in Köln-Ehrenfeld Die Moschee wird zur traurigen Sehenswürdigkeit (Helmut Frangenberg, 8.2.2015) (saksaksi) (ksta.de)