stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Roskilden tuomiokirkko
Tanskan kuninkaallisten hautapaikka

Roskilden tuomiokirkko on ollut 1400-luvulta lähtien Tanskan kuninkaallisten hautauspaikka. Sinne on haudattu 21 Tanskan kuningasta etenkin 1500-luvulta Kristian III:sta lähtien ja 18 kuningatarta. Se on ollut suosittu hautapaikka myös ruhtinaiden ja alemman väen keskuudessa, kirkon alle on haudattu paljon ihmisiä. Kirkkoon on jo vuonna 2018 valmistunut hautapaikka väistyneelle kuningatar Margareeta II:lle ja hänen puolisolleen prinssi Henrikille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Roskilden tuomiokirkko Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut (tanskaksi, englanniksi)
Den Store Danske: Roskilde Domkirke (tanskaksi)
Salomonmeri

Salomonmeren sijainti.
Salomonmeri on Tyynenmeren merialue Uuden-Guinean ja Salomonsaarten välissä. Meren pinta-ala on noin 720 000 neliökilometriä. Sen syvyys on keskimäärin noin 3 000 metriä ja syvin kohta 9 140 metriä.
Salomonmerellä käytiin toisen maailmansodan aikana useita tärkeitä taisteluja liittoutuneiden ja Japanin välillä.
Saga Ukkonen

Saga Ukkonen (s. 2001) on suomalainen koripalloilija. Hän on pelannut Suomen naisten maajoukkueessa neljä maaottelua. Hän on Wartti Basketin kasvatti ja on edustanut Korisliigassa HBA-Märskyä kaudesta 2017–2018 alkaen. Hän on neljän kauden aikana pelannut Korisliigassa 82 runkosarjaottelua ja viisi pudotuspeliä. Kauden 2020–2021 runkosarjassa hän teki 13,5 pistettä ja otti 3,5 levypalloa ottelua kohden. Ukkonen on pituudeltaan 175-senttimetrinen.
Ukkonen on pelannut alle 16-vuotiaiden maajoukkueessa 23 ottelua, alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa 36 ottelua ja 20-vuotiaiden maajoukkueessa kahdeksan ottelua. Naisten maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran marraskuussa 2020 Ukrainaa vastaan.
Saga Eriksson

Saga Eriksson ja Aku Ahjolinna, 2019
Saga Maj-Lis Eriksson, oik. Ahjolinna (s. 13. syyskuuta 1939 Helsinki) on suomalainen balettitanssija ja balettipedagogi. Hän oli Suomen Kansallisbaletin tanssija vuodesta 1955 ja baletinopettaja vuodesta 1968.
Raskasmetalli

Metallista elohopeaa lasiastiassa.
Raskasmetalli on yleisnimitys erilaisille ympäristölle ja terveydelle haitallisille metalleille ja puolimetalleille, joilla on suuri tiheys, massa ja järjestysluku. Raskasmetalli ei ole virallinen tieteellinen termi, koska tieteilijät eivät koskaan ole päässeet yhteisymmärrykseen siitä, mitkä alkuaineet raskasmetalleihin kuuluvat. Tieteenalat ovat kiinnostuneita metallien eri ominaisuuksista ja määrittelevät raskasmetallit siten omien kriteeriensä mukaan. Esimerkiksi lääketiede painottaa raskasmetallien haitallisuutta terveydelle, kun taas fysiikka ja kemia tutkivat aineiden fysikaalisia ominaisuuksia ja niiden aiheuttamia kemiallisia reaktioita. Tästä huolimatta termiä raskasmetalli käytetään hyvin yleisesti.
Ympäristöministeriön asetuksessa yleisimpien jätteiden ja ongelmajätteiden luettelosta:
Käsitteellä ”raskasmetalli” tarkoitetaan kaikkia antimoni-, arseeni-, kadmium-, kromi (VI)-, kupari-, lyijy-, elohopea-, nikkeli-, seleeni-, telluuri-, tallium- ja tinayhdisteitä sekä näitä aineita metallisessa muodossa, mikäli ne on luokiteltu vaarallisiksi aineiksi.
Raskasmetalleilla on haitallisia vaikutuksia sekä ympäristöön että terveyteen. Osa tähän luokkaan kuuluvista metalleista on pieninä pitoisuuksina elämälle tärkeitä hivenaineita, joiden haitalliset vaikutukset tulevat esiin vasta suuremmilla pitoisuuksilla tai pitkäaikaisessa altistumisessa. Raskasmetalleja esiintyy ympäristössä myös luonnostaan.
Raskasmetallitermillä on suomen ja englannin kielissä eri merkitys. Englanninkielinen termi heavy metals määrittelee raskasmetallit tiheyden, massan ja järjestysluvun mukaan, mutta ei painota metallien haitallisuutta samalla tavoin kuin suomenkielinen termi. Tästä syystä englannin kielessä raskasmetalleihin luokitellaan useampia metalleja, kuten rauta, kulta ja hopea. Suomessa käytettyä termiä vastaakin englannin kielessä paremmin termi toxic heavy metal, joka ottaa huomioon myös metallien myrkyllisyyden.
Esiintyminen

Raskasmetalleja esiintyy luonnostaan mineraaleina kallioperässä, maaperässä, kasveissa, eläimissä ja ihmisissä. Ne ovat alkuaineita, eivätkä ne ikinä häviä luonnon kiertokulusta. Raskasmetallit ovat hankalia ympäristömyrkkyjä niiden pysyvyyden takia. Koska metallit voivat sitoutua orgaanisiin tai epäorgaanisiin molekyyleihin ja kiinnittyä ilmassa leijuviin hiukkasiin, ne pystyvät rikastumaan ravintoverkossa aina geosfääristä biosfäärin ekosysteemeihin. Raskasmetalleja päätyy ympäristöön myös ihmisen vaikutuksesta. Esimerkiksi fossiilisten polttoaineiden poltosta, kaivostoiminnasta, metallien tuotannosta, jolloin raskasmetalleja syntyy sivutuotteena, jätteiden poltosta ja teollisuusjätteistä, kuten liikenteen päästöistä, lannoitteista, lyijyakuista, maalista ja kyllästetystä puusta.
Lyijy on yleisin raskasmetalleista. Sitä esiintyy esimerkiksi lyijyakuissa, ääni- ja säteilysuojelussa sekä ammuksissa. Se pääsee luontoon myös liikenteestä ja teollisuudesta, kuten metallisulatoista ja akkuteollisuudesta. Muiden myrkkyjen tavoin lyijy pystyy kulkeutumaan pitkiäkin matkoja ilmavirtojen mukana. Pääasiallinen altistumisreitti on ravinto. Tetraetyylilyijyä (CH3CH2)4Pb käytettiin osana bensiinissä 1930–1970-luvuilla. Palaessa bensiinistä vapautui ympäristöön haitallisia lyijy-yhdisteitä, kuten hermo- ja ympäristömyrkkyjä. Tämän vuoksi lyijy-yhdisteiden käytöstä bensiinin lisäaineena on luovuttu kokonaan. Suomessa kielto astui voimaan 1990-luvulla ja koko EU:n alueella vasta 2004. Lyijyttömien polttoaineiden myötä sen saanti on vähentynyt huomattavasti.
Elohopeaa esiintyy kaivostoiminnassa, torjunta-aineissa, paristoissa sekä elektroniikka- ja kemiateollisuudessa. Sitä on hyödynnetty myös lämpö- ja painemittareissa ja hammaspaikoissa, mutta sen käytöstä on luovuttu myrkyllisten vaikutusten vuoksi. Noin kolmasosa elohopeapäästöistä on ihmisen aiheuttamia. Suurin osa niistä on peräisin hiilivoimaloista, kullankaivuusta ja fossiilisten polttoaineiden, varsinkin hiilen käytöstä.
Kadmiumin tärkein käyttökohde on nikkelikadmiumakut. Sitä käytetään myös pinnoitteissa ja laakereissa. Ympäristöön kadmiumia päätyy esimerkiksi fosfaattilannoitteiden valmistuksesta ja käytöstä sekä jätteiden käsittelystä.
Haittavaikutukset

Raskasmetalleja esiintyy ympäristössä luonnostaan pieninä määrinä ja jotkin niistä, kuten kupari ja kromi, ovat eliöille välttämättömiä. Raskasmetallit ovat ympäristömyrkkyinä erittäin haitallisia, koska ne säilyvät luonnossa pitkään. Niiden poistuminen elimistöstä on myös hyvin hidasta.
Ihmiselimistöön päätyy raskasmetalleja myös elintarvikkeiden mukana. Suomalaisten ravintoperäinen raskasmetallialtistus on suurinta nuorimmissa ikäluokissa ja pienintä vanhimmissa. Poikkeuksena tästä on elohopea, jota vanhemmat ikäluokat saavat eniten sen vuoksi, että he syövät muita enemmän kalaa. Etenkin hedelmällisessä iässä olevat naiset saavat ravinnosta paljon nikkeliä ja alumiinia.
Hengittäessä ihmisen elimistöön päätyy pieniä määriä ilman sisältämiä raskasmetalleja. Luonnossa raskasmetallit imeytyvät kasveihin ja eläimiin rikastuen lopulta ravintoverkon huipulle ihmisiin. Raskasmetalleja imeytyy ravintoomme myös erilaisten pakkausten, kuten säilyketölkkien kautta. Myös vanhat koristeastiat voivat sisältää pieniä määriä raskasmetalleja, kuten lyijyä ja kadmiumia.
Raskasmetallien haittavaikutukset ovat vaihtelevia ja jotkin niistä ovat haitallisempia kuin toiset. Yleisiä haittavaikutuksia ovat kuitenkin ihon ärsyyntyminen kosketuksesta ja suurien pitoisuuksien hengittämisestä aiheutuvat erilaiset keuhkosairaudet. Vaarallisimpien raskasmetallien haittavaikutukset kohdistuvat usein ääreis- ja keskushermostoon, verenkiertoon, munuaisiin ja maksaan. Jotkin raskasmetallit voivat vaikuttaa myös lisääntymiseen ja ihmisen kehitykseen ja pahimmillaan aiheuttaa syöpää tai johtaa jatkuvasti altistuttaessa kuolemaan.
Haittavaikutukset > Haitallisimmat raskasmetallit

Lyijyllä on ollut suuri asema teollistumisessa, mutta sen käyttöä on pyritty vähentämään aineen ympäristölle haitallisuuden vuoksi. Esimerkiksi tetraetyylilyijyn ja bensiiniin sekoittaminen kiellettiin osittain sen takia, että veren lyijypitoisuuden todettiin liittyvän lasten älyllisen kehityksen viivästymiseen. Käytön vähentämisestä huolimatta lyijyä päätyy luontoon teollisuuden myötä.
Nykyisin ihminen saa eniten lyijyä ravinnosta. Lyijyä kertyy ilmansaasteiden mukana erityisesti kasveihin. Suurimpia lyijyn lähteitä ovat juurekset, kasvikset, vilja, hedelmät sekä kala ja kalasäilykkeet. Pitkäaikainen altistuminen lyijylle voi aiheuttaa haittavaikutuksia keskushermostossa, ääreishermostossa, luuytimessä ja munuaisissa. Lyijyn on lisäksi todettu olevan vahingollista ihmisen lisääntymiselle ja kehitykselle. Erityisesti lapset ovat herkkiä lyijylle.
Elohopeaa päätyy ympäristöön teollisuuden takia. Elohopea on erittäin myrkyllistä vesieliöille ja kala onkin ravinnon suurimpia elohopean lähteitä. Elohopeaa esiintyy monessa eri muodossa ja niillä on erilaisia haittavaikutuksia. Epäorgaaninen elohopea ärsyttää ihoa ja voi jo lyhyen hengityksen kautta altistumisen aikana aiheuttaa keuhkotulehduksen. Pitkäaikainen altistuminen epäorgaaniselle elohopealle voi vaikuttaa munuaisten ja keskushermoston toimintaan. Kaikista elohopean muodoista myrkyllisin ja vaarallisin on metyylielohopea. Metyylielohopean haittavaikutukset kohdistuvat keskushermostoon ja aivoihin. Lisäksi se voi kasvattaa sydän- ja verisuonitautien riskiä.
Kadmium on ainoa raskasmetalli, jota olennaisissa määrin kertyy kasveihin niiden juurien kautta. Suurimpia kadmiumin lähteitä ovat kasvikset, viljatuotteet sekä riistaeläinten maksa ja munuaiset. Myös tupakka sisältää kadmiumia. Kadmiumin puoliintumisaika on kymmeniä vuosia, ja se poistuu elimistöstä hyvin hitaasti. Kadmium on haitallista keskushermostolle ja se voi aiheuttaa luuston haurastumista. Lisäksi se kasvattaa sydän- ja verenkiertoelimistön sairauksien ja syövän riskiä.
Valvonta

Nykyisin ihmisen toiminnasta aiheutuvat raskasmetallipäästöt ovat erittäin tarkkaan ympäristölainsäädännössä säänneltyjä ja valvottuja. Ympäristömyrkkyjä on tärkeä valvoa niiden pysyvyyden takia. Niiden vaikutukset ovat kasautuvia, joten niiden aiheuttamat vahingot saattavat ilmetä vasta vuosien päästä varsinaisesta altistumisesta.
Esimerkkejä valvonnasta:
Puhdistamolietteiden raskasmetallipitoisuuksia on seurattu Suomessa pitkään ja ne ovat laskeneet merkittävästi aikaisempien vuosikymmenten tasosta. liitteen viisi myötä lietteiden haitta-aineiden pitoisuuksien laadunvalvontaa on jouduttu kiristämään.
Ilman epäpuhtauksien päästöt arvioidaan EMEPn ja Euroopan ympäristökeskuksen ohjeistuksen mukaan.
Suomessa ja Euroopassa haitallisten alkuaineiden käyttöä rajoitetaan jatkuvasti niistä aiheutuvien terveys- ja ympäristöhaittojen takia. Esimerkiksi vuonna 2013 järjestettiin kansainvälinen kokous, jonka tarkoitus oli kieltää elohopean käyttö vähitellen kokonaan.
Lyijyn enimmäispitoisuusrajoja on määrätty Euroopan yhteisön lainsäädännössä ((EY) N:o 1881/2006) maidolle, äidinmaidonkorvikkeille ja vieroitusvalmisteille, lihalle, tietyille sivutuotteille, kalanlihalle, äyriäisille, tietyille vihanneksille, hedelmille ja marjoille, rasvoille ja öljyille, hedelmätäysmehuille ja -nektareille, viineille ja ravintolisille.
Elohopean enimmäispitoisuusrajat on asetettu Euroopan yhteisön lainsäädännössä ((EY) N:o 1881/2006) kalastustuotteille ja kalanlihalle, äyriäisille ja ravintolisille.
Kadmiumin enimmäispitoisuusrajoja on rajoitettu muun muassa talousvesiasetuksessa (STMa 442/2014) ja Euroopan yhteisön lainsäädännössä ((EY) N:o 1881/2006) jossa asetettiin enimmäispitoisuusrajat äidinmaidonkorvikkeille ja vieroitusvalmisteille, teollisille lastenruoille, lihalle ja sisäelimille, eri kaloille ja muille meren antimille, vihanneksille, juureksille, sienille, viljalle ja viljatuotteille. 1.1.2019 astuu voimaan kadmiumin pitoisuus rajoitus kaakaojauheelle ja suklaalle.
Käyttö teollisuudessa

Elohopeaa louhitaan vuosittain noin 1 400 tonnia, josta Suomessa noin 20 tonnia. Elohopeaa ei esiinny puhtaana luonnossa vaan malmeissa. Pääasiassa sitä saadaan sinoperista eli elohopeasulfidista eroteltuna. Tärkeimmät elohopean tuottajamaat ovat Kiina, Kirgisia ja Espanja. Louhinnan lisäksi elohopeaa käytetään varsinkin kehitysmaissa laajalti kullan erottamiseen malmista. Terveys- ja ympäristöhaittojen takia sitä on pyritty vähentämään ja korvaamaan vaarattomalla booraksilla.
Kadmiumia tuotetaan lähinnä sinkin louhinnan sivutuotteena, mutta sitä syntyy myös lyijyn ja kuparin tuotannossa. Kadmiumia tuotetaan vuosittain noin 14 tonnia.
Teollisuudessa lyijyä ja lyijy-yhdisteitä käytetään muun muassa korroosionestoaineena, väriaineena ja pehmikkeenä maaleissa (lyijydioksidi, lyijykromaatti ja lyijynaftelaatti), lisäaineena kristallilasissa (lyijyoksidi), stabilisaattorina PVC-muoveissa (lyijystearaatti) ja lisäaineena ruudeissa (lyijyasetaatti). Työterveyslaitoksen arvion mukaan lyijylle altistuu Suomessa noin 4500 työntekijää. Suurimmat altistuvat ammattiryhmät lyijylle ovat koneen- ja moottorinkorjaajat, valimotyöntekijät, muovituotetyöntekijät, elektroniikka- ja teleasentajat sekä konepaja- ja rakennusmetalli työntekijät. Voimakkaimmin altistuneita ammattiryhmiä ovat valimotyöntekijät, sulatto- ja sulatusuuni työntekijät sekä hitsaajat ja kaasuleikkaajat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Raskasmetalli Wikimedia Commonsissa
Kiinteää lyijyä
Nikkelikadmiumakkuja
Elohopean kulku ravintoketjussa.selvennä
Saarnet

| Saarnet |
| --- | --- |
 Lehtosaarni (Fraxinus excelsior)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Oliivikasvit Oleaceae
Suku::  Saarnet Fraxinus  L.
Katso myös
   Saarnet Wikispeciesissä   Saarnet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saarnet (Fraxinus) ovat oliivipuukasveihin (Oleaceae) kuuluvia puita. Saarnien puuaines on vahvaa ja elastista ja sen käyttökohteena ovat mm. huippubaseballmailat ja sähkökitarat.
Lajeja

Fraxinus americana – valkosaarni
Fraxinus caroliniana
Fraxinus nigra – mustasaarni
Fraxinus pennsylvanica – punasaarni
Fraxinus profunda (syn. F. tomentosa)
Fraxinus quadrangulata – sinisaarni
Fraxinus albicans
Fraxinus anomala – kaliforniansaarni
Fraxinus cuspidata
Fraxinus dipetala
Fraxinus dubia
Fraxinus gooddingii
Fraxinus greggii
Fraxinus latifolia – oregoninsaarni
Fraxinus papillosa
Fraxinus purpusii
Fraxinus rufescens
Fraxinus uhdei
Fraxinus velutina – samettisaarni
Fraxinus angustifolia – etelänsaarni eli kapealehtisaarni
Fraxinus angustifolia var. oxycarpa (F. oxycarpa)
Fraxinus excelsior – lehtosaarni eli metsäsaarni eli saarni
Fraxinus holotricha
Fraxinus ornus – mannasaarni
Fraxinus pallisiae – nukkasaarni
Fraxinus apertisquamifera
Fraxinus baroniana
Fraxinus bungeana
Fraxinus chinensis – kiinansaarni
Fraxinus chiisanensis
Fraxinus floribunda
Fraxinus griffithii
Fraxinus hubeiensis
Fraxinus lanuginosa
Fraxinus longicuspis
Fraxinus malacophylla
Fraxinus mandshurica – mantšuriansaarni, mantsuriansaarni
Fraxinus mariesii – kiinankukkasaarni
Fraxinus micrantha
Fraxinus paxiana
Fraxinus platypoda
Fraxinus raibocarpa
Fraxinus sieboldiana
Fraxinus spaethiana
Fraxinus trifoliata
Fraxinus xanthoxyloides
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Saarnet (Fraxinus)
Suomen Lajitietokeskus: Saarnet – Fraxinus
ITIS: Fraxinus (englanniksi)
Flora of China: Fraxinus (englanniksi)
Rose of Cimarron

| Rose of Cimarron Poco |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 29. toukokuuta 1976
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Poco, Mark Henry Harman
 Tyylilaji: country rock
 Kesto: 35.47
 Levy-yhtiö: ABC Records
Pocon muut julkaisut
| Live 1976 | Rose of Cimarron 1976 | Indian Summer 1977 |
Rose of Cimarron on country rock-yhtye Pocon 11. albumi vuodelta 1976.
Kappaleet > A-puoli

Rose Of Cimarron – 6.42 (säv. Rusty Young)
Stealaway – 3.12 (säv. Young)
Just Like Me – 2.45 (säv. Timothy B. Schmit)
Company's Comin' – 2.39 (säv. Young)
Slow Poke – 2.04 (säv. Young)
Kappaleet > B-puoli

Too Many Nights Too Long – 5.59 (säv. Paul Cotton)
When You Come Around – 3.15 (säv. Cotton)
Starin' At The Sky – 2.58 (säv. Schmit, John "Juke" Logan)
All Alone Together – 3.21 (säv. Cotton)
Tulsa Turnaround – 2.40 (säv. Cotton)
Kokoonpano

Paul Cotton – kitara, laulu
Rusty Young – steel guitar, kitara, laulu
Timothy B. Schmit – basso, laulu
George Grantham – rummut, laulu
Al Garth – huilu, viulu, saksofoni, laulu
Mark Henry Harman – kosketinsoittimet, celesta, sello
Milt Holland – lyömäsoittimet, marimba, pyykkilauta
Johnny Logan – banjo
Paul Weller – kitara, laulu
Tom Sellers – piano
Steve Ferguson – piano
Arviot

Allmusic:
Saga pedo

| Saga pedo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Alaluokka::  Siipikantaiset Pterygota
Lahko::  Suorasiipiset Orthoptera
Alalahko::  Ensifera
Yläheimo::  Tettigonioidea
Heimo::  Hepokatit Tettigoniidae
Alaheimo::  Saginae
Suku::  Saga
Laji::  pedo
Kaksiosainen nimi
 Saga pedo  (Pallas, 1771) 
Katso myös
   Saga pedo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Saga pedo on kookas, lentokyvytön hepokattilaji, joka lukeutuu Euroopan kookkaimpiin hyönteisiin. Uhanalaisuudeltaan laji on luokiteltu vaarantuneeksi.
Täysikasvuisena S. pedo voi saavuttaa yli 10 cm:n pituuden. Väriltään se vaihtelee vaalean vihreästä ruskehtavaan ja eläimen kyljissä kulkee vaalea viiru. Siipiä ei ole lainkaan. Hepokatti saalistaa muita hyönteisiä, erityisesti heinäsirkkoja sekä pienempiä hepokatteja. Saalistavan elämäntavan vuoksi eläimen etummaiset, piikikkäät raajat ovat muuntuneet saaliin pitelemiseen sopiviksi. Lajin kaikki tunnetut yksilöt ovat naaraita ja se lisääntyy ainoastaan partenogeneettisesti.
S. pedon levinneisyysalue ulottuu Keski-Euroopasta ja Välimereltä Keski-Aasian poikki Kiinaan. Levinneisyysalueen pohjoisraja Euroopassa kulkee Slovakian ja Unkarin alueella.
Saint-Sever-Calvados

Saint-Sever-Calvados'n kylän keskustaa
Saint-Sever-Calvados on kunta Calvadosin departementissa Basse-Normandien hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 1 325 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Saint-Sever-Calvados'n pinta-ala on 28 neliökilometriä.
Ryan Brown

| Ryan Brown> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. toukokuuta 1962 (ikä 62)  Lodi, Ohio
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Taiteilija
Ala:  sarjakuvat
Kuuluisimpia töitä:  Teenage Mutant Ninja Turtles Wild West C.O.W.-Boys of Moo Mesa
Ryan Brown (s. 2. toukokuuta 1962 Lodi, Ohio) on yhdysvaltalainen sarjakuvakäsikirjoittaja, sarjakuvapiirtäjä ja figuurien suunnittelija.
Ura

Brown valmistui Norwayne High Schoolista vuonna 1980, jonka jälkeen hän julkaisi omia sarjakuvia ja teki Cleveland Plain Dealer sanomalehteen sarjakuvia. Myöhemmin vuonna 1985 Brown palkattiin Mirage Studiosille värittämään Turtles-sarjakuvia. Hän työskenteli Turtlesin parissa aina vuoteen 1989 asti, jonka jälkeen Brown suunnitteli enemmän lelu figuureja ja sai luotua oman sarjan Wild West C.O.W.-Boys of Moo Mesa, joka päätyi myös sarjakuvaksi.
Alku vuosina Brown loi Turtles universumiin hahmot, kuten Hothead, Scratch, Monty Moose, King Lionheart, Half Court, Wyrm, Scumbug, Nahkapää, Dr. El, Wingnut, Ray Fillet, Sand Storm, Mondo Gecko ja Rock'n'Roll Mondo Gecko. Hän palasi takaisin Turtlesin pariin 2000-luvun alussa ja muun muassa kirjoitti vuonna 2006 Tales of the TMNT sarjakuvaan tarinoita luomastaan Wild West C.O.W.-Boys hahmoista.
Samuel Kuffour

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Samuel Osei Kuffour
Syntymäaika: 3. syyskuuta 1976 (ikä 48)
Syntymäpaikka:  Kumasi, Ghana
Pelipaikka: toppari
Pituus: 178 senttimetriä
Paino: 75 kilogrammaa
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1991–1993 |  Torino FC |  |  |
| 1993-1995 |  Bayern München II |  |  |
| 1994-1995 |  Bayern München |  |  |
| 1995–1996 |  1. FC Nürnberg |  |  |
| 1996–2005 |  Bayern München |  |  |
| 2005 |  Bayern München II |  |  |
| 2005–2006 |  AS Roma |  |  |
| 2006-2007 |  AS Livorno |  |  |
| 2007-2008 |  AS Roma |  |  |
| 2008 |  AFC Ajax |  |  |
| 2009 |  Asante Kotoko |  |  |
Maajoukkue
| 1992–2006 |  Ghana | 30 | (0) |

Samuel Osei "Sammy" Kuffour (s. 3. syyskuuta 1976 Kumasi, Ghana) on nigerialais-ghanalainen entinen jalkapalloilija. Hän oli aktiiviaikanaan pelipaikaltaan puolustaja.
Kuffour tuli Eurooppaan vuonna 1991, jolloin hän solmi sopimuksen Torino FC:n kanssa. Tämän jälkeen hän pelasi yli 10 vuotta Saksan Bundesliigassa: 1993-1995 ja 1996-2005 Bayern Münchenissä sekä kauden 1995-1996 1. FC Nürnbergissä.
Heinäkuussa 2005 Kuffour siirtyi pelaamaan Italiaan. Ensimmäisen kautensa hän pelasi AS Romassa ja siirtyi sitten AS Livornoon. Heinäkuussa 2007 Kuffour palasi takaisin Roomaan josta siirtyi Hollantiin AFC Ajaxin riveihin tammikuussa 2008. Sopimus Ajaxin kanssa päättyi saman vuoden kesäkuussa. Ajaxissa ollessaan Kuffour pääsi vain kahdessa ottelussa vaihdosta kentälle.
Huhtikuussa 2009 Kuffour palasi vielä lähes vuoden poissaolon jälkeen viheriölle, tällä kertaa kotimaansa Ghanan sarjassa pelaavan Assante Kotokon paidassa. Lokakuussa 2009 Kuffour lopetti uransa.
Kuffour on pelannut Ghanan olympiajoukkueessa 1992 ja 1996. Barcelonassa 1992 hän oli voittamassa pronssia. Kuffour valittiin Ghanan vuoden 2006 MM-kisajoukkueeseen.
Aiheesta muualla

Kuffour Weltfussball-tietokannassa (saksaksi)
Kuffour FIFA:n tietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Ghanan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2006
1 Adjei |
2 Sarpei |
3 Gyan |
4 Kuffour |
5 Mensah |
6 Pappoe |
7 Shilla |
8 Essien |
9 Boateng |
10 Appiah |
11 Muntari |
12 Tachie-Mensah |
13 Mohamed |
14 Amoah |
15 Paintsil |
16 Owu |
17 Quaye |
18 E. Addo |
19 Pimpong |
20 O. Addo |
21 Issah |
22 Kingson |
23 Dramani |
Valmentaja Dujković
Rybnikin piirikunta

Rybnikin piirikunta (puol. powiat rybnicki) on yksi Sleesian voivodikunnan piirikunnista. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 78 213. Piirikuntaan kuuluvat viisi kuntaa ovat Czerwionka-Leszczyny, Gaszowice, Jejkowice, Lyski ja Świerklany. Niissä sijaitsee kylien lisäksi yksi kaupunki, Czerwionka-Leszczyny. Hallintokeskus Rybnik muodostaa oman kaupunkipiirikuntansa.
Rybnikin piirikunnalla on yhteistä rajaa Gliwicen, Mikołówin, Racibórzin ja Wodzisławin piirikuntien sekä Jastrzębie Zdrójin ja Żoryn kaupunkipiirikuntien kanssa.
Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Rybnikin piirikunnassa arvioitiin olevan 78 213 asukasta, joista 50,8 prosenttia naispuolisia ja 49,2 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 76 094 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 76 723 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden arvioidaan vuoden 2019 lopussa muodostaneen 19,5 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäisten 61,2 prosenttia ja eläkeikäisten 19,3 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,7 vuotta. Elävänä syntyneiden määrä oli vuonna 2019 yhteensä 849 lasta.
Ranskan Grand Prix 2021

|  Ranskan Grand Prix 2021  |
| --- | --- |
 7. osakilpailu 22 osakilpailusta kaudella 2021. 

Päivämäärä:  20. kesäkuuta 2021
Rata:  Circuit Paul Ricard
Sijainti:  Le Castellet, Ranska
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,842 km
Kilpailun pituus:  53 kierrosta, 309,690 km
Sää:   Puolipilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing)
Paaluaika:  1.29,990
Palkintokoroke
Voittaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing)
Toinen:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Kolmas:   Sergio Pérez   (Red Bull Racing)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing)
Kierrosaika:  1.36,404 (kierroksella 35)
Ranskan Grand Prix 2021 (virallisesti Formula 1 Emirates Grand Prix de France 2021) oli Formula 1 -kauden 2021 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 20. kesäkuuta Paul Ricardin moottoriradalla Le Castelletissa Ranskassa.