stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Finnentrop
Maantiede

Finnentrop sijaitsee ylängöllä osavaltionsa kaakkoisosassa noin 75 kilometriä Kölnistä koilliseen ja 50 kilometriä Dortmundista kaakkoon. Etäisyys piirikunnan pääkaupungista Olpesta on noin 20 kilometriä koilliseen. Finnentrop on Nordrhein-Westfalenin oloissa harvaan asuttu. Se kuuluu osavaltionsa kaakkoisosan kattavaan Arnsbergin hallintopiiriin.
Finnentrop sijaitsee historiallisen Sauerlandin lounaisosassa. Paikkakunnan halki virtaa Lenne, joka on Ruhrin 129-kilometrinen sivujoki. Lenneen yhtyy etelästä virtaava Bigge Finnentropin keskustan lounaispuolella. Biggesee-tekojärvi sijaitsee niin ikään Finnetropin lounaispuolella. Finnetropin pohjoisosassa on Lennegebirgen keskivuoristo, jonka korkein huippu Homert kohoaa 656 metriä merenpinnan yläpuolelle.
Historia

Finnentrop koostuu useista erikokoisista kylistä, joiden historia alkaa keskiajalta. Kunnan luoteisosassa sijaitsevista kylistä Lenhausen ja Rönkhausen on varhaisin asiakirjamaininta vuodelta 1162. Nykyinen Finnentropin alue kuului Westfalenin herttuakuntaan 1200-luvulta aina 1800-luvun alkuun. Preussiin se kuului vuodesta 1816 alkaen. Finnentropin nimi palautuu vanhaan Finnentropin kylään, jota nykyisin kutsutaan nimellä Altfinnentrop. Trop on Nordrhein-Westfalenissa varsin yleinen liite; se tarkoittaa samaa kuin nykysaksan Dorf eli kylä.
Rautatieyhteyden paikkakunta sai 1861  Ruhr–Sieg-radan varrelle. Asema rakennettiin Lennen ja Biggen risteyksen tienoille, josta teollistuminen alkoi. Nykyinen kuntakeskus kasvoi aseman tienoille. Saksassa tehtiin 1960- ja 1970-luvuilla suuria kuntaliitoksia, joiden myötä myös nykyinen Finnentropin kunta muodostettiin.
Finnentropin historiallisia rakennuksia ovat muun muassa keskiaikaiset linnat Schloss Ahausen ja Schloss Lenhausen sekä St. Georgin kirkko.
Talous ja liikenne

Finnentropin tärkeitä elinkeinoja ovat puunjalostus, metallinjalostus ja muoviteollisuus. Finnentropin rautatieasema, Bahnhof Finnentrop, sijaitsee 106-kilometrisen Ruhr–Sieg-radan varrella. Finnentropista erkanee lounaaseen vievä 44-kilometrinen Olpe–Freudenberg-rata, joka on henkilöliikenteen käytössä Olpeen saakka. Rataosuus Finnentrop–Wennemen deaktivoitiin 1966, ja osa siitä on rakennettu polkupyörätieksi, joka muodostaa osuuden SauerlandRadring-pyöräreitistä. Maantieliikenteen keskeinen akseli on Bundesstraße 236.
Aiheesta muualla

Finnentrop, Nordrhein-Westfalen, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Finnentrop
Käännös suomeksi
Jacopo Zabarella

Opera Logican kansilehti.
Jacopo Zabarella (eli Giacomo Zabarella) (1532–1589) oli italialainen aristotelinen filosofi ja loogikko, joka opiskeli ja opetti synnyinkaupunkinsa Padovan yliopistossa. Hänen tunnetuimmat teoksensa ovat logiikan kirjoitusten kokoelma Opera Logica vuodelta 1578, ja luonnontieteitä käsittelevä De rebus naturalibus (1590). Hän kehitti regressiomenetelmiä, jotka olivat renessanssin aristotelisten oppineiden mielestä ensisijaisia tiedon hankkimisen menetelmiä. Regressiolla he tarkoittivat tiedon yhdistelemistä ja päättelemistä: etenemistä seurausten luetteloimisesta syyn ymmärtämiseen. 1600-luvun alussa monia Zabarellan teoksia painettiin Saksassa, missä hän sai paljon protestanttisia aristotelisia seuraajia.
Jaakko Manni

Jaakko Antero Manni (26. toukokuuta 1945 Hällnäs, Västerbotten – 31. maaliskuuta 1974 Rovaniemi) oli suomalainen mäkihyppääjä. Ounasvaaran Hiihtoseuraa edustanut Manni tunnettiin hyvänä kansallisen tason mäkihyppääjänä, mutta hän ei milloinkaan onnistunut tekemään läpimurtoa huipulle.
Maaliskuussa 1974 Manni kaatui Rukan suurmäessä järjestetyn kilpailun koekierroksella. Valmentaja Matti Pullin mukaan hän ponnisti liian aikaisin, jolloin hyppy lähti menemään ”yli”. Alastulovaiheessa Manni paiskautui rinteeseen pää edellä ja menetti välittömästi tajuntansa. Manni kuoli ambulanssissa matkalla Kuusamosta Oulun yliopistolliseen keskussairaalaan. Koekierros suoritettiin onnettomuudesta huolimatta loppuun, mutta varsinainen kilpailu peruutettiin kovan tuulen vuoksi.
Manni voitti joukkuemäen SM-hopeaa vuonna 1971 ja pronssia vuonna 1973.
Kouvolan SM-kisoissa vuonna 1969 manni oli ensimmäisen kierroksen jälkeen toisena, mutta epäonnistuminen toisessa hypyssä pudotti hänet seitsemänneksi. Vuonna 1966 hän oli kuudes ja seitsemäs vuonna 1970. Manni voitti Ounasvaaran uudenvuodenkisat vuonna 1971. Salpausselällä Manni oli parhaimmillaan seitsemäs, Rukalla kymmenes ja Puijolla kahdestoista. USAn kiertueella vuonna 1970 hän oli Eau Clairessa toinen, Madisonissa kolmas ja Westbyssä seitsemäs.
Manni oli syntynyt Ruotsin Hällnäsissa Västerbottenissa alueella, jossa tuhannet rovaniemeläiset olivat evakossa Lapin sodan aikana. Hän muutti myöhemmin Kemiin, mutta asui enimmäkseen Rovaniemellä, jossa oli kirjoilla kuollessaan. Manni oli käynyt metallialan ammattikurssin ja toimi laitosmiehenä. Hän pelasi kesäisin jalkapalloa muun muassa Rovaniemen Reippaassa ja Kemin Palloseurassa. Manni harrasti pujottelua, hiihtoa, keilailua, kalastusta ja metsästystä.
Jamagic

| Jamagic |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Clickteam
Kehityshistoria
Vakaa versio:  1.2 build 27 / 18. helmikuuta 2003
Kehitystilanne:  kehitys lopetettu
Tiedot
Alusta:  Microsoft Windows
Lisenssi:  Clickteam EULA
Jamagic on Clickteamin kehittämä 3D-pelinteko-ohjelma, jolla voi tehdä myös 2D-pelejä. Jamagic käyttää Jamascript-komentosarjakieltä.
Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto (ESR) on Euroopan unionin tärkein jäsenvaltioiden työllisyyttä sekä taloudellista ja sosiaalista koheesiota edistävä rahoitusväline. ESR:n menot ovat noin 10 prosenttia EU:n kokonaistalousarviosta.
ESR on yksi EU:n rakennerahastoista, joiden avulla pyritään parantamaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja taloudellista hyvinvointia kaikilla unionin alueilla. Rakennerahastot ovat tulonjakoon liittyviä rahoitusvälineitä, jotka edistävät yhteenkuuluvuutta Euroopassa keskittämällä varainkäyttöä heikosti kehittyneille alueille. ESR:n erityistavoitteena on luoda EU:hun enemmän ja entistä parempia työpaikkoja. Se on mukana rahoittamassa kansallisia, alueellisia ja paikallisia hankkeita, jotka parantavat työllisyyden tasoa, työpaikkojen laatua ja työmarkkinoille pääsyä EU:n jäsenvaltioissa ja niiden alueilla.
Historia

Euroopan sosiaalirahasto perustettiin Rooman sopimuksella vuonna 1957. Se on vanhin rakennerahastoista. Koska ESR on aina pitänyt tavoitteenaan työllisyyden parantamista, se on joutunut vuosien mittaan mukauttamaan toimintatapojaan voidakseen vastata ajan tuomiin haasteisiin. Heti sotien jälkeen ESR keskittyi huolehtimaan työntekijöiden muuttoliikkeestä Euroopassa, ja myöhemmin painopiste siirtyi nuorten ja huonosti koulutettujen työttömyyden torjuntaan. Nykyisellä rahoituskaudella 2007–2013 ESR:n rahoituksen avulla tuetaan henkilöitä, joilla on erityisiä vaikeuksia löytää työtä, esimerkiksi naisia, nuoria, ikääntyneitä työntekijöitä, maahanmuuttajia ja vammaisia. Sen lisäksi ESR:n avulla autetaan yrityksiä ja työntekijöitä mukautumaan muutoksiin. Tämän vuoksi ESR tukee innovaatiota työpaikoilla, elinikäistä oppimista ja työntekijöiden liikkuvuutta.
ESR:n asema EU:n toiminnassa ja strategioissa

Euroopan unionin yhdistävänä strategiana on Lissabonin strategia. Sen tavoitteena on tehdä Euroopasta vuoteen 2010 mennessä maailman dynaamisin ja kilpailukykyisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja, lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä huolehtimaan ympäristöstä. Lissabonin strategian tavoitteissa hahmotellaan ESR:n painopisteet.
Monet EU:n rahoitus- ja ohjausvälineet tukevat Lissabonin toimintasuunnitelmaa. Yksi näistä välineistä on koheesiopolitiikka, jonka tavoitteena on pienentää EU:n alueiden välisiä taloudellisia ja sosiaalisia eroja. Tämän saavuttamiseksi se käyttää EU:n talousarviosta saatavia rahoituslähteitä (rakennerahastoja), muun muassa ESR:ää, heikosti kehittyneiden alueiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen tukemiseen.
Globalisaatio ja väestön ikääntyminen pakottavat kohentamaan kilpailukykyä ja työllisyyttä. Euroopan työllisyysstrategia tarjoaa EU:n jäsenvaltioille yhteistyöpuitteet, joissa sovitaan yhteisistä painopisteistä ja päämääristä työllisyyden alalla. Yhteisten painopisteiden käsittelyä varten hyväksytään työllisyyden suuntaviivat ja kukin jäsenvaltio laatii niiden perusteella kansalliset uudistusohjelmat. Jäsenvaltiot käyttävät ESR:n rahoitusta kansallisiin uudistusohjelmiinsa ja kansallisiin strategisiin viitekehyksiinsä, joissa määritellään jäsenvaltion tärkeimmät painopisteet EU:n rakennerahastoista saatavalle rahoitukselle.
Myös Euroopan sosiaalinen toimintaohjelma vaikuttaa ESR:n varainkäytön painopisteiden määrittelyyn. Sosiaalisen toimintaohjelman avulla pyritään ajanmukaistamaan "Euroopan sosiaalista mallia" uudistamalla työmarkkinoita ja sosiaaliturvajärjestelmiä niin, että työntekijät ja yritykset voivat hyötyä kansainvälisen kilpailun, teknisen kehityksen ja muuttuneiden väestömallien luomista mahdollisuuksista ja suojella samalla yhteiskunnan vähäosaisia. ESR:n hankkeisiin vaikuttaa myös käsite flexicurity, joustoturva. Joustoturva eli työelämän ja sosiaaliturvan yhteensovittaminen voidaan määritellä poliittiseksi strategiaksi, jolla edistetään toisaalta työmarkkinoiden joustavuutta, työorganisaatioita ja työmarkkinasuhteita sekä toisaalta työllisyys- ja sosiaaliturvaa. Termi joustoturva merkitsee uutta lähestymistapaa työllisyyteen: koko eliniän olisi tehtävä työtä, mutta ei enää yhdessä työpaikassa entisajan malliin. Näin pyritään kannustamaan työntekijöitä ottamaan vastuu työurastaan panostamalla elinikäiseen oppimiseen ja sopeutumalla muutoksiin ja liikkuvuuteen.
ESR: Strategian määrittely

ESR:ää hallinnoidaan seitsenvuotisten ohjelmakausien avulla. ESR:n strategiasta ja budjetista neuvottelevat Euroopan unionin jäsenvaltiot, Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio. Strategia määrittelee ESR:n rahoituksen tavoitteet, jotka ovat osin tai kokonaan yhteisiä muiden rakennerahastojen kanssa. ESR:n nykyisen rahoituskauden tavoitteet ovat:
Alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoite: Vahvistetaan alueiden kilpailukykyä, työllisyyttä ja houkuttelevuutta investointikohteena.
Lähentymistavoite: Elvytetään kasvua ja työllisyyttä heikosti kehittyneillä alueilla. Tämä tavoite saa yli 80 prosenttia ESR:n kokonaisrahoituksesta.
Strategiassa määritellään myös laajoja toimintalinjoja eli toimia, joita tarvitaan tavoitteiden saavuttamiseen ja jotka ovat rahoituskelpoisia.
Miten ESR:n rahoitusta jaetaan

ESR-rahoituksen määrä vaihtelee alueittain niiden suhteellisen varakkuuden mukaan. EU-alueet jaetaan näihin kahteen eri tavoitteeseen ja neljään tukikelpoisuusluokkaan vertaamalla niiden asukaskohtaista bruttokansantuotetta (BKT) yhteisön (EU:n 25:n tai 15:n jäsenvaltion) keskiarvoon.
Lähentymistavoitteen piiriin kuuluvat:
lähentymisalueet: henkeä kohti laskettu BKT on alle 75 prosenttia EU-25:n keskiarvosta
phasing out -alueet: henkeä kohti laskettu BKT on yli 75 prosenttia EU-25:n keskiarvosta, mutta alle 75 prosenttia EU-15:n keskiarvosta
Alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen piiriin kuuluvat:
phasing in -alueet: henkeä kohti laskettu BKT on alle 75 prosenttia EU-15:n keskiarvosta (kaudella 2000–2006), mutta yli 75 prosenttia EU-15:n keskiarvosta (kaudella 2007–2013)
kilpailukyky- ja työllisyysalueet: kaikki muut EU-alueet.
ESR:n osarahoitus voi lähentymisalueilla nousta 85 prosenttiin kokonaiskustannuksista. Alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden alueilla tavallisempaa on 50 prosentin osarahoitus. Vauraimmissa jäsenvaltioissa ja paremmin toimeentulevilla alueilla ESR:n rahoitus täydentää jo aloitettuja kansallisia työllisyyshankkeita, kun taas köyhemmissä jäsenvaltioissa ESR:n rahoitus voi olla työllisyyteen liittyvien hankkeiden pääasiallinen rahoituslähde. Kartasta näkyvät tukikelpoiset alueet ESR:n nykyisellä ohjelmakaudella (2007–2013).
Miten ESR pannaan täytäntöön

Strategiasta päätetään EU:n tasolla, mutta ESR:n rahoituksen täytäntöönpano on EU:n jäsenvaltioiden ja alueiden vastuulla. Kun strategiasta ja talousarviokohdennuksista on sovittu, päätetään yhteisestä toimintamallista. Jäsenvaltiot ja niiden alueet laativat seitsenvuotiset toimenpideohjelmat Euroopan komission kanssa. Toimenpideohjelmissa kuvataan rahoitusta saavat toiminta-alueet, jotka voivat olla maantieteellisiä tai aihekohtaisia.
Jäsenvaltiot nimittävät ESR:n hallinnointiin kansalliset viranomaiset, jotka vastaavat hankkeiden valinnasta, varojen maksamisesta sekä hankkeiden edistymisen ja tulosten arvioinnista. Lisäksi nimitetään sertifiointi- ja tarkastusviranomaiset, jotka valvovat menoja ja varmistavat, että ne ovat ESR-asetuksen mukaisia.
ESR-hankkeet

ESR pannaan paikan päällä täytäntöön hankkeiden avulla, joiden käynnistäjät tai toteuttajat voivat olla monenlaisia niin julkisen kuin yksityisenkin sektorin organisaatioita, kuten kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia, koulutuslaitoksia, kansalaisjärjestöjä ja vapaaehtoisjärjestöjä sekä työmarkkinaosapuolia, esimerkiksi ammattiliittoja ja työpaikkaneuvostoja, toimialajärjestöjä ja ammattiyhdistyksiä ja yksittäisiä yrityksiä.
ESR:n hankkeilla on erilaisia edunsaajia, esimerkiksi yksittäisiä työntekijöitä, ryhmiä, toimialoja, ammattiliittoja, julkishallinnon aloja tai yksittäisiä yrityksiä. Erityisenä kohderyhmänä ovat heikossa asemassa olevat ihmiset, joilla on erityisiä vaikeuksia saada työtä tai selviytyä työssään, kuten pitkäaikaistyöttömät ja naiset. Tästä on osoituksena, että ESR-hankkeilla autetaan joka vuosi arviolta yhdeksää miljoonaa ihmistä, jotka kuuluvat heikossa asemassa olevaan ryhmään.
Euroopan sosiaalirahasto 2007–2013

ESR:n nykyinen ohjelmakausi kestää vuodesta 2007 vuoteen 2013, ja sen tunnuslauseena on "Investointeja ihmisiin". ESR investoi tällä kaudella noin 75 miljardia euroa eli lähes 10 prosenttia EU:n talousarviosta työllisyyttä edistäviin hankkeisiin. Rahoitusta annetaan kuuteen erityiseen painopistealueeseen:
inhimillisen pääoman kehittäminen (34 prosenttia kokonaisrahoituksesta)
työelämään pääsyn ja työpaikkojen jatkuvuuden parantaminen (30%)
työntekijöiden sekä yritysten ja yrittäjien sopeutumiskyvyn parantaminen (18%)
heikossa asemassa olevien henkilöiden sosiaalisen osallisuuden parantaminen (14%)
instituutioiden valmiuksien lisääminen kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla (3%)
työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevien uudistuksien käynnistäminen (1%)
Varojen jakautuminen vaihtelee alueittain paikallisten ja alueellisten painopisteiden mukaan. Jokaista kuutta painopistettä voidaan soveltaa niin lähentymistavoitteeseen kuin alueelliseen kilpailu- ja työllisyystavoitteeseenkin. Lähentymisalueiden painopiste on kuitenkin tavallisesti inhimillisen pääoman kehittämistavoitteessa.
ESR:n varojen jakautuminen jäsenvaltioittain vuosina 2007–2013 esitetään taulukossa 2. ESR:n tulonjakoluonne tulee esiin taulukossa 3, jossa esitetään asukaskohtainen varainkäyttö jäsenvaltioissa.
Aiheesta muualla

Euroopan komission sosiaali- yms. asiat
Euroopan sosiaalirahaston www-sivut
EU:n ESR-lainsäädäntöä[vanhentunut linkki]
Jamal Mashburn

| Jamal Mashburn |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Jamal Mashburn
Syntynyt: 29. marraskuuta 1972 (ikä 51)
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Lempinimi:  Masher, Monster Mash
Pelipaikka:  Pieni laitahyökkääjä
Pituus:  203 cm
Paino:  112 kg
NBA-varaus:  4. varaus Dallas Mavericks, 1993
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
1990–1993:  Kentucky
Seurajoukkueet
1993–1997 1997–2000 2000–2005 2005–2006:  Dallas Mavericks Miami Heat Charlotte/New Orleans Hornets Philadelphia 76ers
Aiheesta muualla
www.jamalmashburn.net
Jamal Mashburn (s. 29. marraskuuta 1972 New York, New York) on yhdysvaltalainen uransa lopettanut koripalloilija. Pienenä laitahyökkääjänä pelannut Mashburn valittiin kerran NBA:n tähdistöotteluun vuonna 2003. Hän edusti 13 kautta kestäneellä urallaan suurimmaksi osaksi Dallas Mavericksia ja Charlotte Hornetsia, joka vaihtoi nimeään kaudella 2002–2003 New Orleans Hornetsiksi. Muita seuroja olivat Miami Heat ja Philadelphia 76ers.
Ura

Ennen ammattilaisuraansa Mashburn pelasi Kentuckyn yliopiston joukkueessa, jossa hänet muun muassa äänestettiin All-American joukkueeseen. Dallas Mavericks varasi hänet vuoden 1993 NBA:n varaustilaisuuden ensimmäisen kierroksen neljännellä valinnalla. Mashburnin tulokaskausi oli vakuuttava. Hän teki 19,2 pistettä ottelua kohden pelaamissaan 79 ottelussa. Hänet valittiin myös kauden tulokasjoukkueeseen. Seuraavalla kaudella Mashburn teki uransa piste-ennätyksen ja heitti keskimäärin 24,1 pistettä ottelua kohden.
Ura > Miami Heat

Masburnin kolmas kausi Mavericksissä meni loukkaantumisen vuoksi pieleen, ja hänet kaupattiin helmikuussa 1997 kesken kauden 1996–1997 Miami Heatiin. Mashburn joutui tyytymään vaihtopelaajan rooliin, mutta oli siitä huolimatta useimmiten joukkueensa pistepörssin kärkinimiä keskiarvotilastoissa erityisesti pudotuspeleissä. Heat pääsi parhaimmillaan konferenssin finaaliin saakka kaudella 1996-1997, jolloin se hävisi Chicago Bullsille voitoin 4-1.
Ura > Charlotte Hornets/New Orleans Hornets

Elokuussa 2000 Mashburn kaupattiin yhdessä P. J. Brownin, Rodney Bufordin, Tim Jamesin ja Otis Thorpen kanssa Charlotte Hornetsiin. Hänet nostettiin nuoren joukkueen johtohahmoksi, ja hän teki kahden ensimmäisen kauden aikana keskimäärin 20,8 pistettä ottelua kohden. Mashburn onnistui myös johdattamaan joukkueen pudotuspelien välieriin saakka ensimmäisellä kaudellaan. Kaudella 2002–2003 joukkueen omistaja vaihtui, ja joukkueen uudeksi nimeksi tuli New Orleans Hornets. Mashburn onnistui tekemään kauden aikana yli 1700 pistettä ja vei joukkueensa pudotuspeleihin, jossa matka katkesi jo ensimmäisellä kierroksella Philadelphia 76ersille voitoin 4-2. Hänet valittiin myös samaisella kaudella tähdistöotteluun, jossa hän teki kymmenen pistettä. Kausi 2003–2004 meni loukkaantumisten parissa ja hän päätti olla sivussa koko kauden, jotta toipuisi täysin polvivammastaan kaudeksi 2004–2005.
Ura > Philadelphia 76ers

Hornetts kauppasi Mashburnin helmikuussa 2005 Philadelphia 76ersiin, jossa hän ei kuitenkaan pelannut otteluakaan kroonisen polvivamman vuoksi ja päätti lopettaa uransa, kun Philadelphia laittoi hänet myyntiin 24. maaliskuuta 2006.
Frank Frankson

| Frank Frankson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Gregory Abbey
Syntynyt: 15. joulukuuta 1962 (ikä 61)  Roxbury, Massachusetts
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  John Campbell Greg Abbey
Aktiivisena:  1993–
Merkittävät roolit:  Tristan Taylor (Yu-Gi-Oh!) Raphael (Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat)
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Frank Frankson (oikealta nimeltään Gregory Abbey, s. 15. joulukuuta 1962 Roxbury, Massachusetts) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, jonka rooleja on Raphaelina animaatiosarjassa Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat.
Ura

Abbey opiskeli näyttelemistä Rutgers Conservatory -yliopistossa vuosina 1989–1993 Valmistumisensa jälkeen hän on esiintynyt teatterissa ja mainoksissa vuodesta 1993 lähtien.
Vuodesta 1996 lähtien Abbey esiintyi ESPN-kanavan Sportsfigures-ohjelman juontajana aina vuoteen 2006 asti.
Ura > Ääninäyttelijänä

Heinäkuussa 1993 Abbey ryhtyi työskentelemään myös mainosten parissa enimmäkseen mainosäänenä. Kaksi vuotta myöhemmin hän kokeili ääninäyttelemistä animaatiossa Ren ja Stimpy, jonka jälkeen Abbey teki seuraavan ääniroolinsa vuonna 1998 dubattuaan pienen roolin japanilaisessa animessa Wrath of the Ninja. Varsinaisesti hän päätyi ääninäyttelemisen pariin animaatioissa ystävänsä kehotuksesta, joka ehdotti Abbeylle koe-esiintymistä 4Kidsille, jotka etsivät ääniä dubbaamaansa Yu-Gi-Oh! -animeen. Se oli samalla hänen ensimmäinen merkittävä ääniroolinsa ääninäytellessään Tristan Tayloria. Abbey käytti Yu-Gi-Oh:sta lähtien salanimiä animaatioissa, kuten Frank Frankson ja John Campbell. Sarjan aikana Abbey dubbasi useimmiten animesarjoja kuten Hoshi no Kirby, Sonic X ja Shaman King, joita 4Kids muun muassa esitti omalla kanavallaan 4Kids TV:llä. Vuonna 2003 hän tuli erityisesti tunnetuksi uuden Turtles-animaatiosarjan myötä, jossa Abbey ääninäytteli Raphaelia. Sarjan alussa hän käytti nimeä Frank Frankson ja 3. tuotantokaudesta lähtien nimeä John Campbell. Yu-Gi-Oh!:n päätyttyä vuonna 2006 Abbey jatkoi dubbausten parissa Turtlesin ja mainosjuontojen ohella. Hänellä oli pieniä rooleja muun muassa Yu-Gi-Oh! GX:ssä, Samurai Deeper Kyossa ja Eläköön Pinatassa. Abbey oli myös pääosassa G.I. Joe: Sigma 6:ssa Duken ääniroolissa sarjan yhdeksännestä jaksosta lähtien. Ennen häntä roolissa toimi David Wills.
Vuodesta 2008 lähtien hän on ääninäytellyt Yu-Gi-Oh! 5D's -animen päähenkilöä Yusei Fudo.
Ääniroolit

| Ilmestymisvuosi | TV-Sarja/elokuva | Rooli | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | Yu-Gi-Oh! 3D: Bonds Beyond Time | Yusei Fudo | Dub |
| 2009 | Turtles Forever | Raphael |  |
| 2009 | Huntik | Zane Moon |  |
| 2008–2009 | Yu-Gi-Oh! 5D's | Yusei Fudo | Dub |
| 2006–2008 | Eläköön Pinata | sivuäänet |  |
| 2006 | Yu-Gi-Oh! Capsule Monsters | Tristan Taylor |  |
| 2006 | Samurai Deeper Kyo | Shinrei, Mikan isä, Yamino Gensa | Dub |
| 2005–2007 | Yu-Gi-Oh! GX | Damon, sivuäänet | Dub |
| 2006 | G.I. Joe: Sigma 6 | Duke |  |
| 2005 | Paljon melua Maggiesta | Wendell |  |
| 2004–2006 | One Piece | Portgas D. Ace | Dub |
| 2004 | Yu-Gi-Oh!: Elokuva | Tristan Taylor |  |
| 2004–2007 | Winx Klubi | prinssi Brandon | Dub |
| 2004–2006 | Pokémon | Tabitha, Noland | Dub |
| 2004 | Astro Boy | Franken | Dub |
| 2003–2009 | Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat | Raphael |  |
| 2003–2005 | Sonic X | Sam Speed | Dub |
| 2003 | Shaman King | Yugai | Dub |
| 2002–2003 | Hoshi no Kirby | Baby Galbo, Karate Kid, Denjaa | Dub |
| 2001–2006 | Yu-Gi-Oh! | Tristan Taylor | Dub |
| 2001–2004 | Cubix | Maximix | Dub |
| 2000 | Slayers Try | Sirius, Kerel | Dub |
| 1999 | Slayers Next | Joe, Keith | Dub |
| 1998 | Wrath of the Ninja | Jinpei | Dub |
| 1995 | Ren ja Stimpy | sivuäänet |  |
Aiheesta muualla

Anime News Network
Voice Chasers (Arkistoitu – Internet Archive)
Frank Frankson CrystalAcids.comissa (englanniksi)
John Campbell CrystalAcids.comissa (englanniksi)
Fiat 130

Fiat 130 B berlina
Fiat 130 coupé
Fiat 130 familiare (prototyyppi)
Fiat 130 (1969–1977) oli Fiatin 6-sylinterinen, takavetoinen loistoautomalli. Auton edeltäjä oli Fiat 2300 ja varsinaista seuraajaa ei ollut. 130 ei osoittautunut kaupalliseksi menestykseksi, mutta nykyään se on haluttu keräilyauto.
Fiatin suunnittelijoille oli annettu tehtäväksi tehdä niin hyvä auto kuin mahdollista, kustannuksia säästämättä. Suunnittelijat tutkivat huolellisesti kilpailevien valmistajien loistoautomalleja ja omaksuivat niiden parhaita ominaisuuksia uuteen tuotteeseensa. 130:n ensiesittelytilaisuudessa Fiatin edustajat myönsivät avoimesti, että esimerkiksi istuimia suunniteltaessa oli Jaguar ollut esikuvana ja että ovien lukot edustivat Mercedes-Benzin käyttämää mallia.