stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tupelokasvit
Evoluutio ja luokittelu

Tupelokasveihin luokiteltavissa olevia fossiileja on löydetty laajalti pohjoisen pallonpuoliskon myöhäisliitukaudelta ja varhaiselta tertiäärikaudelta.
Heimon sukuja ovat:
Davidia – kyyhkyspuut
Diplopanax
Mastixia
Nyssa – tupelot
Aiheesta muualla

kuvia: http://dept.ca.uky.edu/PLS320/Lecture5nyssaceae.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
Tõnismäe

| Tõnismäe |
| --- | --- |
 Asuinalueen kartta.
 Asuinalueen sijainti Tallinnassa.
Valtio:  Viro
Maakunta:  Harjumaa
Kunta:  Tallinna
Kaupunginosa:  Kesklinn
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  asuinalue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  0,22 km²
Väkiluku (1.1.2018):  1 428
 – Väestötiheys:  6 490,9 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tõnismäe on asuinalue (vir. asum) Kesklinnan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 22 hehtaaria ja väkiluku 1 428 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 54 prosenttia oli virolaisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tõnismäe Wikimedia Commonsissa
Tõnis Palts

| Tõnis Palts |
| --- | --- |

Tallinnan pormestari
 Kesäkuu 2001 - joulukuu 2001 Lokakuu 2004 - marraskuu 2005  
Edeltäjä:  Jüri Mõis Edgar Savisaar
Seuraaja:  Edgar Savisaar Jüri Ratas
Viron valtiovarainministeri
 Huhtikuu 2003 - Lokakuu 2003  
Edeltäjä:  Harri Õunapuu
Seuraaja:  Taavi Veskimägi
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. maaliskuuta 1953 (ikä 71) Kuressaare
Tiedot
Puolue:  Reformipuolue
Tõnis Palts (s. 29. maaliskuuta 1953 Kuressaare) on virolainen yrittäjä ja poliitikko. Hän on toiminut Tallinnan pormestarina ja valtiovarainministerinä 2000-luvun alkupuoliskolla ja edusti Reformipuoluetta.
Valmistuttuaan lukiosta Tõnis Palts opiskeli radiotekniikkaa Tallinnan ammattikorkeakoulussa vuosina 1971-1976. Vuoteen 1987 asti hän työskenteli valtion omistamassa kalastusyrityksessä, jossa hän viime vaiheessa toimi viestintäosaston johtajana. Sen jälkeen hän oli vuoden ajan hankintaosaston johtaja.
Viron itsenäistymisen myötä Palts perusti tietoliikennealan yrityksiä, joiden myötä hänestä tuli Viron rikkaimpia. Vuosina 1993-1999 hän oli mukana matkapuhelinyritys Levicom Cellular AS:n hallituksen jäsenenä ja toimitusjohtajana. Vuosina 1996-2001 hän toimi teleoperaattori AS Ritabellin ja Tallinnan kaapelitelevisioyhtiön hallituksen puheenjohtajana ja vuosina 1999-2002 Levicom BroadBandin hallituksen puheenjohtajana. Palts yhtenä suurimpana omistajana myi Levicomin ja Ritabelin omistuksiaan ruotsalaiselle telejätille Tele2:lle 2000-luvun alussa, joka on ollut hänen varallisuutensa pohjana.
Liikejohtotehtäviensä jälkeen Palts siirtyi politiikkaan. Hän liittyi Res Publica-puolueeseen ja toimi myös puolueen suurena rahoittajana. Vuoden 2001 aikana kesäkuu-joulukuu 2001 Tallinnan pormestarina. Keskustapuolueen voitto Tallinnan kaupunginvaltuustovaaleissa pakotti Paltsin eroamaan ja nosti Keskustan vahvan miehen Edgar Savisaaren kaupungin johtoon. Hän toimi valtakunnan politiikassa sen jälkeen, ja hänestä tuli huhtikuussa 2003 Partsin hallituksen valtiovarainministeri, jossa tehtävässä hän toimi puolen vuoden ajan lokakuuhun 2003. Tällöin käynnistyneet tutkimukset ja syytteet Paltsin liiketoimien mahdollisista veroepäselvyyksistä pakottivat hänet eroamaan valtiovarainministerin tehtävästä. Hänet valittiin syyskuussa 2003 suurella äänimäärällä riigikogun jäseneksi, jossa tehtävässä hän toimi lokakuuhun 2004. Sen jälkeen hänestä tuli uudelleen Tallinnan pormestari, jossa tehtävässä hän toimi marraskuuhun 2005.
Sen jälkeen Tõnis Palts palasi yritysmaailmaan palaten vielä yhden vaalikauden riigikogu-edustajaksi vuonna 2011 Isänmaan ja Res Publican liitto (IRL) -puolueen riveissä. Yritystoiminnassa hän sijoitti mm. Ukrainaan taksiliiketoimintaan. Lisäksi hänellä oli maaomaisuutta Venäjän miehittämällä Krimin alueella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tõnis Palts Wikimedia Commonsissa
Theodor Plievier

| Theodor Plievier |
| --- | --- |
 Theodor Plievier
Henkilötiedot
Syntynyt: 1892 Berliini, Saksa
Kuollut: 1955 (62–63 vuotta) Avegno, Sveitsi
Kansalaisuus:  Saksa
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: saksa
Tuotannon kieli: saksa
Pääteokset:  Stalingrad (1945)  Moskova (1952)  Berliini (1954)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Theodor Plievier (1892 Berliini, Saksa – 1955 Avegno, Sveitsi) oli saksalainen kirjailija. Hän toimi nuorena eri ammateissa ja kierteli Eurooppaa ja asui Etelä-Amerikassa. Palattuaan kotimaahan hän alkoi kirjoittaa osin omiin kokemuksiinsa perustuvia romaaneja, joissa hän kuvaa Saksan keisarillisissa merivoimissa tapahtunutta matruusikapinaa ja merisotaa. Hänen pääteoksensa on trilogia Stalingrad (1945), Moskova (1952) ja Berliini (1954), jossa hän kertoo Hitlerin idänsotaretkestä silminnäkijöiden ja asiakirjojen perusteella.
Suomennetut teokset

Stalingrad (Stalingrad, 1945), suom. Martti Santavuori, WSOY 1953
Moskova (Moskau, 1952), suom. Martti Santavuori, WSOY 1953
Berliini (Berlin, 1954), suom. Martti Santavuori, WSOY 1955
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Theodor Plievier Wikimedia Commonsissa
Toyota Mirai

| Toyota Mirai |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani
Valmistaja:  Toyota
Valmistusvuodet:  2015–
Luokka:  D-segmentti
Tekniset tiedot
Mitat
Massa:  1 850 kg
Pituus:  4 890 mm
Leveys:  1 815 mm
Korkeus:  1 535 mm
Toyota Mirai (jap. "tulevaisuus") on Toyotan FCV-konseptimallin pohjalta kehittelemä vetyhybriditekniikalla toimiva henkilöauto, ja yksi maailman ensimmäisistä sarjatuotantoisista vetyhybrideistä. Ensimmäinen oli Hyundai ix35 Fuel Cell. Mirai esiteltiin joulukuussa 2014 Los Angelesin autonäyttelyssä ja se tulee myyntiin Japanissa huhtikuussa 2015, myöhemmin myös Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Auton toimintamatka yhdellä tankkauksella on noin 500 kilometriä ja hinta 7 miljoonaa jeniä, eli noin 50 000 euroa.
Tekniikka

Auto perustuu vetyhybriditekniikkaan eli on sarjahybridi, jossa sähkö tuotetaan vedyllä. Mirai on lisäksi täyshybridi, eli polttokenno ei ole jatkuvasti käytössä vaan on pienen kuormituksen aikana, silloin kun lisäsähköä ei tarvita, sammutettuna. Auto hyödyntää TFCS (Toyota Fuel Cell System) -tekniikkaa. Tämä autossa käytettävä polttokenno tuottaa 114 kilowatin eli 155 hevosvoiman tehon, ja teho on riittävä tuottamaan varasähköä talolle. Autoon saakin lisävarusteena ulkoisen virtayksikön, johon auton voi kytkeä sähkökatkoksen aikana ja tuottaa polttokennolla asuntoon sähköä. Autoon tankataan vetyä, joka ilmanottoaukkojen kautta tulevan ilman hapen kanssa tuottaa sähköä kemiallisella reaktiolla polttokennostossa ja muodostaa vettä, joka poistuu pakoputken kautta.Polttokennon tuottama sähkö johdetaan akkuun ja moottoriin.
Vetytekniikan yleistyminen

Esiteltyään Mirain Toyota vapautti 5680 vetytekniikkaan liittyvää patenttia vapaaseen käyttöön. Näistä  1 970 koskee polttokennoja, 3 350 kennojen ohjelmistoja ja 290 autojen vetytankkeja. Lisäksi vapautettiin 70 vedyn tankkausasemien patenttia. Toyota kuitenkin edellyttää patentteja käyttöönottavilta yrityksiltä sopimuksen, jossa varmistetaan patenttien käyttötarkoitus. Patentit ovat käytettävissä vuoden 2020 loppuun asti.
Muotoilu

Auto on neliovinen sedan, jonka ilmettä hallitsevat suuret ilmanottoaukot auton keulassa. Niiden reunalla sijaitsevat auton päiväajovalot. Auton värivaihtoehdot ovat sininen, valkoinen, harmaa ja musta.
Myynti ja valmistus

Toyota luovutti ensimmäisen Mirain Japanin pääministerille Shinzo Abelle, ja 19. päivään tammikuuta 2015 mennessä autosta oli tullut 1 500 tilausta, joista 60 % Japanin viranomaisilta. Tämä ylittää huomattavasti Toyotan Miraille asettaman 400 auton kuukausitavoitteen.
Auton myynti on ollut niin paljon Toyotan arviota suurempi, että Toyota on joutunut kasvattamaan tuotantomäärää. Tästä huolimatta nykyisellä tahdilla osa jo nyt auton ostaneista saa Mirainsa vasta vuoden 2016 lopulla.
Toyota on ilmoittanut tavoitteekseen rakentaa 2000 Miraita vuonna 2016 ja 3000 vuonna 2017. Tokion kaupunki aikoo tukea vetyautojen yleistymistä noin 330 miljoonalla eurolla ja rakentaa 35 vetyautoille sopivaa tankkausasemaa.
Maailmanlaajuisesti Miraita myytiin 5300 kappaletta vuonna 2017, joista  2900 myytiin Yhdysvaltoihin, 2100 Japaniin ja 200 Eurooppaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toyota Mirai Wikimedia Commonsissa
Toyota.com (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Toyota FCV -konseptiauto
Tähkäpiippo

| Tähkäpiippo |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Vihviläkasvit Juncaceae
Suku::  Piipot Luzula
Laji::  spicata
Kaksiosainen nimi
 Luzula spicata  (L.) DC. 
Katso myös
   Tähkäpiippo Wikispeciesissä   Tähkäpiippo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Piirroskuva tähkäpiiposta
Tähkäpiippo (Luzula spicata) on vihviläkasvien (Juncaceae) heimoon, piippojen (Luzula) sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Tähkäpiippo on helppo erottaa muista piippolajeista tähkää muistuttavan kukintonsa perusteella.
Tähkäpiippo voi kasvaa noin 20 cm korkeaksi ja on kasvutavaltaan mätästävä. Varret ovat kapeita ja vähälehtisiä. Lehdet ovat puolestaan melko kapeita sekä tyviltään karvaisia. Tähkäpiipon kukintona on melko tiheä, tähkää muistuttava kukkarykelmä varren kärjessä. Tähkäpiippo kukkii kesäkuusta elokuulle. Tähkäpiipon hedelmät ovat mustanruskeita.
Tähkäpiippo kasvaa tuntureiden kuivilla kasvupaikoilla ja selviää hyvinkin karuilla sekä tuulisilla paikoilla. Suomessa tähkäpiippoa kasvaa pohjoisimmassa Lapissa. Yleisimmillään tähkäpiippo esiintyy Suomessa Käsivarren Lapissa, mutta sitä tavataan melko yleisesti myös Utsjoen sekä Inarin alueilta.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Tähkäpiippo (Luzula spicata)
JSTOR Global Plants: Luzula spicata (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Luzula spicata (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Luzula spicata (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Luzula spicata (englanniksi)
Flora of China: Luzula spicata (englanniksi)
Tähkäkimikki

| Tähkäkimikki |
| --- | --- |
 Tähkäkimikin kukintoja.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Suku::  Konnanmarjat Actaea
Laji::  racemosa
Kaksiosainen nimi
 Actaea racemosa  L. (1753) 
Synonyymit
 Cimicifuga racemosa (L.) Nutt. 
Katso myös
   Tähkäkimikki Wikispeciesissä   Tähkäkimikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tähkäkimikki (Actaea racemosa) on monivuotinen konnanmarjoihin kuuluva leinikkikasvi. Se kasvaa alkuperäisenä Pohjois-Amerikan itäosassa Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Tähkäkimikkiä käytetään monivuotisena koristekasvina, puutarhaperennana ja lääkekasvina. Sitä on käytetty lääkekasvina monin tavoin Pohjois-Amerikan intiaaniheimoista alkaen. Nykyajan lääkinnässä sen kuivatusta juuresta tehdyt valmisteet ovat käytössä varsinkin naisten kuukautisvaivojen ja vaihdevuosioireiden hoidossa.
Tähkäkimikki kasvaa 1–2,6 metriä korkeaksi. Sillä on vahva juurakko, joka on musta ja nystermäinen. Lehdet ovat parilehdykkäiset, muita konnanmarjoja muistuttavat. Pienet valkoiset kukat muodostavat pitkän tähkämäisen terttukukinnon. Hedelmätyyppi on tuppilo. Ravistettaessa tyhjänä niiden ääni muistuttaa kalkkarokäärmeen varoitusääntä, mistä juontuu joitain englanninkielisiä kansanomaisia nimiä kasville.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Tähkäkimikki (Actaea racemosa)
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Tähkäkimikki (Actaea racemosa)
Puutarha.net: Tähkäkimikki (Cimicifuga racemosa)
ITIS: Actaea racemosa (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Actaea racemosa (englanniksi)
Pherobase: Floral volatiles of Cimicifuga racemosa (englanniksi)
The Crown (1. tuotantokausi)

The Crownin ensimmäinen tuotantokausi seuraa Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II:n elämää ja hallitsijakautta. Se koostuu kymmenestä jaksosta, jaksot julkaistiin Netflixissä 4. marraskuuta 2016.
Claire Foy näyttelee Elisabetia, ja pääosissa ovat myös Matt Smith, Vanessa Kirby, Eileen Atkins, Jeremy Northam, Victoria Hamilton, Ben Miles, Greg Wise, Jared Harris, John Lithgow, Alex Jennings ja Lia Williams.
Lähtökohta

The Crown alkaa kuningatar Elisabet II:n, silloisen prinsessa Elizabethin häistä vuonna 1947.
Ensimmäinen kausi, jossa Claire Foy esittää kuningatarta tämän hallitsijakauden alkupuolella, kuvaa tapahtumia vuoteen 1955 asti. Vuonna 1952 kuningas Yrjö VI kuoli, mikä johti Elisabetin nousemisen valtaistuimelle. Winston Churchill eroaa pääministerin virasta, ja kuningattaren sisko prinsessa Margaret päätti olla menemättä naimisiin Peter Townsendin kanssa.
Näyttelijät > Pääosissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Claire Foy   | … |  kuningatar Elisabet II   |
|  Matt Smith   | … |  prinssi Philip, Edinburghin herttua   |
|  Vanessa Kirby   | … |  prinsessa Margaret   |
|  Eileen Atkins   | … |  kuningatar Mary   |
|  Victoria Hamilton   | … |  kuningatar Elisabet, kuningataräiti   |
|  Ben Miles   | … |  Peter Townsend   |
|  Greg Wise   | … |  lordi Mountbatten   |
|  Jared Harris   | … |  kuningas Yrjö VI   |
|  Alex Jennings   | … |  David, Windsorin herttua   |
|  Lia Williams   | … |  Wallis, Windsorin herttuatar   |
|  John Lithgow   | … |  Winston Churchill   |
|  Jeremy Northam   | … |  Anthony Eden   |
Näyttelijät > Muissa rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Stephen Dillane   | … |  Graham Sutherland   |
Jaksot

| # | Σ # | Nimi | Ohjaus | Käsikirjoitus | Julkaistu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | ”Wolferton Splash” | Stephen Daldry | Peter Morgan | 4. marraskuuta 2016 |
| 2 | 2 | ”Hyde Park Corner” | Stephen Daldry | Peter Morgan | 4. marraskuuta 2016 |
| 3 | 3 | ”Windsor” | Philip Martin | Peter Morgan | 4. marraskuuta 2016 |
| 4 | 4 | ”Act of God” (suom. Jumalan teko) | Julian Jarrold | Peter Morgan | 4. marraskuuta 2016 |
| 5 | 5 | ”Smoke and Mirrors” (suom. Silmänlumetta) | Philip Martin | Peter Morgan | 4. marraskuuta 2016 |
| 6 | 6 | ”Gelignite” (suom. Räjähdysherkkä romanssi) | Julian Jarrold | Peter Morgan | 4. marraskuuta 2016 |
| 7 | 7 | ”Scientia Potentia Est” (suom. Tieto on valtaa) | Benjamin Caron | Peter Morgan | 4. marraskuuta 2016 |
| 8 | 8 | ”Pride & Joy” (suom. Ylpeys ja ilo) | Philip Martin | Peter Morgan | 4. marraskuuta 2016 |
| 9 | 9 | ”Assassins” (suom. Sala-ampujat) | Benjamin Caron | Peter Morgan | 4. marraskuuta 2016 |
| 10 | 10 | ”Gloriana” | Philip Martin | Peter Morgan | 4. marraskuuta 2016 |
Julkaisu

Sarjan kaksi ensimmäistä jaksoa julkaistiin teattereissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1. marraskuuta 2016. Ensimmäinen kausi julkaistiin DVD- ja Blu-ray-muodossa Yhdistyneessä kuningaskunnassa 16. lokakuuta 2017 ja maailmanlaajuisesti 7. marraskuuta 2017.
Musiikki

| The Crown: Season One Hans Zimmer Rupert Gregson-Williams |
| --- | --- | --- |

Soundtrack-albumin tiedot
 Julkaistu: 4. marraskuuta 2016
 Formaatti: digitaalinen
 Tyylilaji: Soundtrack
 Kesto: 01.06.19
 Levy-yhtiö: Sony Music
muut julkaisut
|   | The Crown: Season One 2016 | The Crown Season Two 2017 |
Timo Tervo

| Timo Tervo |
| --- | --- |
 Timo Tervo
Henkilötiedot
Syntynyt: Jokioinen
Kuollut: 24. lokakuuta 2014 (64 vuotta) Espoo
Muusikko
Taiteilijanimi:  Timo Tervo 
Yhtyeet:  Karma
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Timo Tervo (oik. Timo Antero Tervomaa; 28. tammikuuta 1950 Jokioinen – 24. lokakuuta 2014 Espoo) oli suomalainen laulaja, säveltäjä, sanoittaja ja sovittaja. Ennen soolouraansa Tervo toimi Erkki Liikasen Aikapommi-yhtyeessä laulajana. Vuonna 1969 Tervo osallistui Syksyn säveleen ja sijoittui kappaleella "Maailmantäysi aikaa" kahdeksanneksi. Kappale julkaistiin myös singlenä. 1970-luvun alussa Tervo liittyi Karma-yhtyeeseen. Karman hajottua Tervo lauloi duettona yhdessä Sinikka Niittykosken kanssa nimellä Sini & Timo, ja kaksikko julkaisi yhden albumin. Vuonna 1985 Tervo aloitti varsinaisen soolouransa. Tervo julkaisi kahdeksan albumia ja hänen tunnetuimpia kappaleitaan olivat muun muassa "Tule lähemmäksi", "Katseen kosketus" ja vuonna 1969 julkaistu "Maailmantäysi aikaa".
Tervo kuoli liikehermoja rappeuttavaan ALS-tautiin. Hän oli kuollessaan 64-vuotias. Timo Tervon tytär Jonna Tervomaa on myös laulaja.
Diskografia

Tule lähemmäksi (1985)
Timo Tervo (1986)
Parhaat (1987)
Päivieni juoksu (1989)
Kuppi kahvia (1991)
Tää päivä hääpäivä (1995)
Lasi viiniä (1996)
Aiheesta muualla

Timo Tervon esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Timo Tervon sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Timo Tervon sovitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Timo Tervon sovitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Timo ja Jonna vuoden 1988 euroviisukarsinnassa Ylen Elävässä arkistossa
Timur Bekmambetov

Timur Bekmambetov joulukuussa 2009.
Timur Nuruahitovitš Bekmambetov (ven. Тимур Нуруахитович Бекмамбетов; kaz. Темір Нұруақытұлы Бекмамбетов, Temìr Nu̇ruaķytu̇ly Bekmambetov; s. 25. kesäkuuta 1961 Gurjev (nyk. Atırau), Kazahstanin SNT, Neuvostoliitto) on kazakkisyntyinen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja. Hän on työskennellyt Venäjällä ja Yhdysvalloissa.
Bekmambetov syntyi Kazahstanin sosialistisessa neuvostotasavallassa ja opiskeli lavastustaidetta Taškentissa vuoteen 1987 saakka. Hän aloitti uransa ohjaamalla mainoksia mm. Imperial-pankille. Hänen esikoisohjauksensa oli sotaelokuva Pešavar Vals (1994), joka sijoittui Neuvostoliiton Afganistanin-sotaan.
Vuonna 2004 valmistunut Night Watch – yövahti ja sen jatko-osa Day Watch (2006) olivat huomattavia menestyksiä, samoin kuin Kohtalon ironiaa – jatko-osa (2007), ja ne avasivat hänelle tien Hollywoodiin, jossa hän on ohjannut elokuvat Wanted (2008) ja Abraham Lincoln: Vampire Hunter (2012) sekä toiminut useiden toimintaelokuvien tuottajana (muun muassa Apollo 18 ja The Darkest Hour 2011).
Aiheesta muualla

Timur Bekmambetov Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tähkälaventeli

| Tähkälaventeli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Suku::  Laventelit Lavandula
Laji::  angustifolia
Kaksiosainen nimi
 Lavandula angustifolia  Mill. 
Katso myös
   Tähkälaventeli Wikispeciesissä   Tähkälaventeli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tähkälaventeli (Lavandula angustifolia) on sinikukkainen ruohovartinen kasvi. Se voi kasvaa yli metrin korkuiseksi. Se on vihreä ympäri vuoden ja kukkii heinäkuusta syyskuuhun.
Se on voimakastuoksuinen yrtti, jota on käytetty paljon etenkin hajusteena. Roomalaisilla oli tapana lisätä laventelia kylpyveteensä tuoksuksi. Lääkinnällisiin tarkoituksiin joko laventeliöljynä tai yrttiteenä sitä ruvettiin käyttämään verraten myöhään, vasta 1500-luvulla. Tähkälaventelista valmistetun eteerisen öljyn tärkein yhdiste on linalyyliasetaatti.
Sitä ennen sitä käytettiin kuitenkin tuomaan tuoksuaromia ruokaan. Lehtiä käytettiin liharuoissa ja karamellisoituja laventelin kukkia käytettiin makeiden ruokien koristeluun. Provencen yrtit -mausteseoksessa on yleensä mukana tähkälaventelia.
Laventeli on kuivan maan kasvi, jota esiintyy luonnonvaraisena läntisen Välimeren alueella, kuten Provencessa. Se soveltuu myös viljelyyn. Maan tulee olla kalkkipitoinen, hiekkainen ja ravinnerikas, jotta se viihtyisi. Laventelia voidaan kasvattaa myös Suomen oloissa, mutta talvisuojaus on välttämätön. Tavallisesti riittää kuusenhavukerros. Lisätään parhaiten pistokkaista loppukesällä.
Hieronnassa laventelia käytetään sekoitettuna hierontaöljyyn. Sillä tavoitellaan rentouttavaa vaikutusta jännittyneeseen tai rasittuneeseen kehoon ja ihon pehmeyttä.
Aiheesta muualla

Yrttitarha: Laventeli (Lavandula angustifolia)
Puutarha.net: Laventeli (Lavandula angustifolia)
United States Department of Agriculture (USDA): Lavandula angustifolia (englanniksi)
Flora of China: Lavandula angustifolia (englanniksi)
Gernot Katzer's spice pages: Lavender (Lavandula angustifolia) (englanniksi)
Laventelin kukka.
Leopold Kielholz

Leopold ”Poldi” Kielholz (9. kesäkuuta 1911 – 4. kesäkuuta 1980) oli sveitsiläinen jalkapallohyökkääjä ja valmentaja. Hän edusti maataan kaksissa MM-kisoissa, 1934 ja 1938. Vuoden 1934 kisoissa Kielholz sijoittui maalipörssin jaetulle kolmannelle sijalle kolmella maalillaan. Hän oli myös Sveitsin jalkapallomaajoukkueen kaikkien aikojen ensimmäinen maalintekijä MM-kisoissa. Maajoukkueessa hän pelasi 17 ottelua vuosina 1933–1938 tehden niissä 12 maalia. Seuratasolla Kielholz pelasi pääosin kotimaassaan, poikkeuksena kaksi vuotta ranskalaisessa Stade de Reimsissä. Hän voitti Sveitsin mestaruuden kolmesti FC Baselin ja Servette FC:n riveissä. Hän lopetti peliuransa vuonna 1943 ja valmensi uransa jälkeen sekä Reimsiä että kahdesti Sveitsin maajoukkuetta. Kielholz kuoli kesäkuussa 1980. 171 cm pitkä Kielholz muistetaan myös siitä, että hän käytti laseja pelatessaan.
Käännös suomeksi
Turn It into Love

| ”Turn It into Love” Kylie Minogue |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Kylie
 B-puoli: ”Made in Heaven”
 Äänitetty : Melbourne, Australia
 Julkaistu: 21. joulukuuta 1988
 Formaatti: Single
 Tuottaja(t): Stock Aitken Waterman
 Tyylilaji: dancepop
 Kesto: 03.37
 Levy-yhtiö: PWL
Kylie Minoguen muut singlet
| ”It's No Secret” 1988 | ”Turn It into Love” 1988 | ”Hand on Your Heart” 1989 |
"Turn It into Love" on kappale Kylie Minoguen debyyttialbumilla Kylie (1988). Se julkaistiin singlenä 21. joulukuuta 1988 vain Japanissa. Kappaleen kirjoittivat ja tuottivat Stock, Aitken ja Waterman. B-puoli oli ”Made in Heaven”, joka oli myös B-puolen singlejä kansainvälisissä ”Je Ne Sais Pas Pourquoi”- ja ”It’s No Secret” -singleissä.
Kappaleet

Turn It into Love – 3.35
Made in Heaven – 3.24
Viralliset versiot

Album version / Single version
Intrumental
Extended Instrumental
Album version / single version
Maid in England Mix / Maid in Australia Mix / Maid in Sweden Mix
Heaven Scent Mix (Edit)
Heaven Scent 12" Mix (Extended)
Instrumental
Listasijoitukset

| Lista (1988) | Korkein sijoitus |
| --- | --- |
Japani (Oricon): 1
Aiheesta muualla

Kylie Minoguen virallinen sivusto (englanniksi)
Tiglatpileser III

| Tiglatpileser III |
| --- | --- |
 Tiglatpileser III palatsin seinässä olleessa steelassa.
Assyrian kuningas
 745–727 eaa.  
Edeltäjä:  Assur-Nirari V
Seuraaja:  Salmanassar V
Henkilötiedot
Kuollut: 727 eaa.
Tiglatpileser III (oik. Pulu) oli muinaisen Assyrian kuningas vuosina 745–727 eaa. Hän oli voimakas hallitsija ja hyvä organisaattori. Tiglatpileser III aloitti Assyrian valtapiirin laajentamisen. Hänestä voidaan katsoa alkaneen Assyrian toisen suurvaltakauden. Pian valtaannousunsa jälkeen hän valloitti Urartun (nykyisessä Armeniassa). Lisäksi hän kävi sotaa Juudaa vastaan, josta on maininta Aikakirjoissa. Hän myös alisti Babylonian Assyrian vallan alle.
Nousu valtaan

Assyria oli 700-luvulla eaa. poliittisesti ja sotilaallisesti heikko, ja pohjoisen Urartu hallitsi Assyrian kauppareittejä Välimerelle ja Iraniin. Assyrian kuningas Assur-Nirari V syöstiin vallasta keväällä 745 eaa. Assur-Nirarin vastaiset joukot voittivat sisällissodan, ja sen seurauksena valtaan nousi nuori kenraali Pulu, joka oli ollut aiemmin Kahlun kuvernööri. Ei ole tietoa, oliko Pulu kapinan aloittaja, mutta hän kuitenkin astui valtaistuimelle ja otti nimekseen Tiglatpileser III. Nimi oli viittaus maineikkaaseen kuningas Tiglatpileser I:een. Nimenvalinnalla uusi hallitsija halusi ilmoittaa tavoitteensa, joka Assyrian aseman kohottaminen.