stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Norjan kansalaisuus
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella

Hakemuksen perusteella kansalaisuuden voi saada perustapauksissa, mikäli henkilö täyttää seuraavat ehdot:
vähintään 18-vuotias
oleskellut Norjassa pysyvällä oleskeluluvalla vähintään 8 vuotta viimeisen 11 vuoden aikana
pystyy todistamaan henkilöllisyytensä ja esittämään tyhjän rikosrekisterin
18–67 -vuotiaiden tulee läpäistä Norjan yhteiskuntaoppia käsittelevä koe ja kielikoe
oleskelee Norjassa ja osoittaa aikomusta jäädä Norjaan hakemuksen ajan
on maksanut hakemukseen liittyvät maksut
Hakijoilla, jotka ovat naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa Norjan kansalaisen kanssa, vaadittu Norjassa asuttu aika lyhenee 5 vuoteen.
Rikoksesta tuomittuihin henkilöihin sovelletaan karanteeniaikaa, jolla lykätään kansalaisuuden saamista Norjassa asutun ajan päälle. Tämä karanteeniaika riippuu siitä, millaisesta rikoksesta henkilö on tuomittu ja kuinka pitkä mahdollinen vankeusaika on ollut. Esimerkiksi 15 päivän vankeusrangaistus kääntyy 2,5 vuoden karanteeniksi kun taas 21 vuoden vankeus 39 vuoden karanteeniksi.
Norjan hallitus nosti kielitaitovaatimuksen tasolle B1 lokakuusta 2022 alkaen. Valtiottomilla henkilöillä sekä yli 55-vuotiailla, jotka ovat joko pakolaisia tai vammaisia, kielitaitovaatimuksen vaatimus on tasoa A1.
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella > Toisten Pohjoismaiden kansalaiset

Mikäli hakija on toisen Pohjoismaan kansalainen, hän voi saada kansalaisuuden ilmoituksella asuttuaan Norjassa vähintään 7 vuotta sekä esitettyään puhtaan rikosrekisterin ja maksettuaan hakemukseen liittyvät maksut.
Hakemuksen perusteella toisten Pohjoismaiden kansalaiset voivat saada Norjan kansalaisuuden asuttuaan Norjassa yhtäjaksoisesti vähintään 2 vuotta, mikäli hakija on vähintään 12-vuotias. Yli 15-vuotiaan henkilön tulee toimittaa myös rikosrekisteriote Norjan viranomaisille. Myös kielitaitovaatimuksia on kevennetty ja esim. työnantajan todistus riittävästä norjan tai saamen kielen taidosta riittää.
Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuuden menettäminen

Norja on 1. tammikuuta 2020 lähtien sallinut kaksoiskansalaisuuden. Henkilöt, jotka ovat aiemmin joutuneet luopumaan Norjan kansalaisuudestaan saadessaan jonkin muun maan kansalaisuuden, voivat saada Norjan kansalaisuuden takaisin ilmoituksella.
Kansalaisuuden voi jälkikäteen menettää, mikäli henkilö on laittanut hakemukseen tahallaan harhaanjohtavaa tietoa. Tätä ei tosin lähtökohtaisesti sovelleta lapsiin.
Niemodlin (kunta)

| Niemodlinin kunta (Gmina Niemodlin) |
| --- | --- |
 Tienviitta Szydłowiec Śląskin kylässä
 lippu:  vaakuna
 Kunnan kartta
   Kunnan sijainti Opolen piirikunnassa
 Niemodlinin kunta
 Koordinaatit: 50°38′0″N, 17°36′0″E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Opole
Piirikunta:  Opole
 – Pormestari:  Dorota Koncewicz
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  183 km²
Väkiluku (2020):  13 117
 – Väestötiheys:  72 as./km²
Postinumero:  49-100, 49-156
Suuntanumero(t):  (+48) 77
Rekisterikilpi:  OPO
 
 Verkkosivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Niemodlin on kaupungin sisältävä maalaiskunta Opolen piirikunnassa Opolen voivodikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2020 lopussa 13 117. Kunnan hallintokeskus on Niemodlinin kaupunki.
Maantiede ja liikenneyhteydet

Niemodlinin kunnan pinta-ala on noin 183 neliökilometriä. Se rajoittuu Dąbrowan, Grodkówin, Lewin Brzeskin, Łambinowicen, Olszankan, Skoroszycen ja Tułowicen kuntiin. Kunta sijaitsee Równina Niemodlińskan (”Niemodlinin tasanko”) ja Dolina Nysy Kłodzkiejin (”Nysa Kłodzkan jokilaakso”) fyysismaantieteellisillä alueilla. Sen pinta-alasta noin 64 prosenttia on maatalousmaata ja noin 29 prosenttia metsää. Ścinawa Niemodlińska ja sen sivujoki Wytoka virtaavat kunnan alueella.
Niemodlinin kunta jakautuu Niemodlinin kaupunkiin ja seuraaviin 27 kylään:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Brzęczkowice  Gościejowice  Góra  Grabin  Gracze  Grodziec  Jaczowice  |  Jakubowice  Krasna Góra  Lipno  Magnuszowice  Magnuszowiczki  Michałówek  Molestowice  |  Piotrowa  Radoszowice  Rogi  Roszkowice  Rutki  Rzędziwojowice  Sady  |  Sarny Wielkie  Sosnówek  Szydłowiec Śląski  Tarnica  Tłustoręby  Wydrowice  |
A4-moottoritie, valtatie 46, voivodikunnan tiet 385 ja ja 405 ja rautatielinja 329 (Szydłów–Gracze) kulkevat Niemodlinin kunnan alueella.
Väestö

Niemodlinin kunnan väestö on pienentynyt viimeisten vuosikymmenten aikana; vielä vuonna 1995 väkiluku oli 14 007. Vuoden 2020 joulukuussa 50,3 prosenttia kunnan asukkaista oli naisia ja 49,7 prosenttia miehiä. Alle 18-vuotiaat muodostivat kunnan väestöstä 16,9 prosenttia, työikäiset 61,6 prosenttia ja eläkeikäiset 21,5 prosenttia. Väestön keski-ikä oli 41,6 vuotta. Vuonna 2020 kunnan työttömyysaste oli 10,3 prosenttia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Niemodlinin kunta Wikimedia Commonsissa
Gmina Miejsko-Wiejska Niemodlin (pdf)  2019. Opolen tilastokeskus. (puolaksi)
Norjan kansallisteatteri

| Norjan kansallisteatteri> Nationaltheatret |
| --- | --- |
 Teatteri vuonna 2016.
Sijainti:  Oslo, Norja
Rakennustyyppi:  teatteri
Valmistumisvuosi:  1899
Suunnittelija:  Henrik Bull
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Norjan kansallisteatteri eli Nationaltheatret on Oslossa sijaitseva teatteri ja yksi Norjan kolmesta kansallisesta teatterista Det Norske Teatretin ja bergeniläisen Den Nationale Scenen ohella. Arkkitehti Henrik Bullin suunnittelema Kansallisteatteri avattiin vuonna 1899 ja sen ensimmäisenä johtajana toimi Bjørn Bjørnson. Nykyinen johtaja on Kristian Seltun.
Historia

Vuoteen 1927 saakka teatteri toimi yksityisesti ilman minkäänlaista valtion tukea. Seuraavalla vuosikymmenellä valtion tuki kasvoi ja sen hallintoelimiin alkoi tulla julkisen vallan edustajia. Vuoteen 1975 mennessä teatterista oli tullut täysin valtion ja Oslon kaupungin rahoittama, sittemmin vastuu on siirtynyt kokonaan valtiolle.
Patsaita

Henrik Ibsen (Stephan Sinding, 1899)
Bjørnstjerne Bjørnson (Stephan Sinding, 1899)
Johtajat

1899–1907 – Bjørn Bjørnson
1908–1911 – Vilhelm Krag
1911–1923 – Halfdan Christensen
1923–1927 – Bjørn Bjørnson
1928–1930 – Einar Skavlan
1930–1933 – Halfdan Christensen
1933–1934 – Anton Rønneberg
1934–1935 – Johan Henrik Wiers-Jenssen
1935–1941 – Axel Otto Normann
1941–1945 – Gustav Berg-Jæger
1945–1946 – Axel Otto Normann
1946–1960 – Knut Hergel
1960–1961 – Carl Fredrik Engelstad
1961–1967 – Erik Kristen-Johanssen
1967–1978 – Arild Brinchmann
1978–1986 – Toralv Maurstad
1986–1987 – Kjetil Bang-Hansen
1988–1989 – Ellen Horn, Ole-Jørgen Nilsen ja Sverre Rødahl
1990–1992 – Stein Winge
1992–2000 – Ellen Horn
2000–2008 – Eirik Stubø
2009–2020 – Hanne Tømta
2021– Kristian Seltun
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Norjan kansallisteatteri Wikimedia Commonsissa
Nokia T10

| Nokia T10 |
| --- | --- |
Valmistaja:  HMD Global
Julkaistu:  2022
Käyttöverkot:  2G, 3G ja 4G (vain LTE-versiossa)
Mitat:  208 × 123,2 × 9 mm
Paino:  375 g
Näyttö:  8,0", IPS LCD
Näytön kuvatarkkuus:  800 × 1280 px
Suoritin:  Unisoc T610 -kahdeksan­ydinprosessori, 1,6 GHz
Grafiikkapiiri:  Mali-G57 MP1
Muisti:  32 tai 64 Gt
Keskusmuisti:  3 tai 4 Gt
Takakamera:  8 megapikseliä
Etukamera:  2 megapikseliä
Käyttöjärjestelmä:  Android 12
Akku:  5 250 mAh
Liitännät:  USB-C, kuulokeliitäntä
Muistikorttipaikka:  tukee enintään 512 Gt:n microSD-kortteja
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia T10 on HMD Globalin 12. heinäkuuta 2022 esittelemä taulutietokone. Siitä tuli myyntiin kaksi versiota, joista edullisemmassa Wi-Fi-versiossa on 32 gigatavua tallennustilaa, kolme gigatavua keskusmuistia ja Wi-Fi-yhteys. Kalliimmassa LTE-versiossa on 64 gigatavua tallennustilaa, neljä gigatavua keskusmuistia ja mobiiliverkkoyhteys. Muilta ominaisuuksiltaan versiot ovat yhteneviä.
Nokia T10:ssä on 8,0 tuuman näyttö ja kahdeksanydinprosessori. Takakameran tarkkuus on kahdeksan megapikseliä ja etukameran kaksi megapikseliä. Akun kapasiteetti on 5 250 milliampeerituntia, ja se tukee 10 watin latausta. Käyttöjärjestelmänä on Android 12. Laitteelle on luvattu kaksi versiopäivitystä ja kolme vuotta tietoturvapäivityksiä.
Aiheesta muualla

Nokia T10 Nokian sivuilla
Näkymätön mies (televisiosarja 2000–2002)

| Näkymätön mies> The Invisible Man |
| --- | --- |

Tyyli:   toiminta  scifi 
Kestoaika:  noin 45 minuuttia
Kehittäjä(t):  Matt Greenberg
Pääosissa:   Vincent Ventresca  Paul Ben-Victor  Shannon Kenny  Eddie Jones  Michael McCafferty 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Sci-Fi Channel
Esitetty:  9. kesäkuuta 2001 –  1. helmikuuta 2002
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  46
Tuotanto
Ohjaaja(t):   Matt Greenberg  Michael Grossman  Jay Tobias  Joshua Butler  Greg Yaitanes  Bill L. Norton  James A. Contner  Ken Girotti  Breck Eisner  Carlton Prickett 
Käsikirjoittaja(t):   Craig Silverstein  Jonathan Glassner  David Levinson 
Säveltäjä(t):   Kevin Kiner  Jonathan Elias  Jimmy Haun  Ryan Rehm 
Kuvaaja(t):   Paul Maibaum  John J. Connor  Tom McGrath  Neil Shapiro 
Aiheesta muualla
IMDb
Näkymätön mies (engl. The Invisible Man) on Yhdysvalloissa vuosina 2000–2002 tuotettu televisiosarja. Sarjan pääroolia, entistä murtovarasta Darien Fawkesia, esitti Vincent Ventresca. Fawkes muuttuu näkymättömäksi päähänsä asennetun ”elohopearauhasen” ansiosta.
Sarjaa tehtiin kaksi tuotantokautta, yhteensä 46 jaksoa. Sarjan alkuperäisidea perustui H. G. Wellsin romaaniin Näkymätön mies.
Aiheesta muualla

Näkymätön mies Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Suide, Craig : Sci-Fi Nerd:TV Tuesday – The Invisible Man (2000 – 2002): A Comedic Take On A Classic Sci-FI Character  Sci-Fi Movie Page .  15.4.2016 . Viitattu 15.1.2023. (englanniksi)
The Invisible Man (2000)  TMDB . Viitattu 15.1.2023. (englanniksi)
Normi (matematiikka)

Yksikköympyröitä eri normeissa.
Matematiikassa normi on itseisarvon käsitteen yleistys, "vektorin pituus". Normi on kuvaus, joka asettaa jokaista lineaariavaruuden alkiota vastaamaan reaaliluvun. Tietyssä mielessä normi määrittää vektorin etäisyyden origosta, jota voi intuitiivisesti hahmottaa vektorin pituutena. Esimerkiksi  \scriptstyle \mathbb {R} ^{2}-tason vektoreille  (x,y) käytetään yleensä Pythagoraan lausetta vastaavaa normia  \|(x,y)\|=\scriptstyle {\sqrt {x^{2}+y^{2}}}.
Määritelmä

Olkoon  X lineaariavaruus kerroinkuntana  \mathbb {K} . Tällöin kuvaus  p:X\rightarrow \mathbb {R}  on normi (joukossa X), jos se toteuttaa seuraavat ehdot
p(x)\geq 0 kaikilla  x\in X,
p(x)=0 jos ja vain jos  x={\bar {0}} (=nollavektori),
Kuvaus p on skaalautuva:  p(kx)=|k|p(x) kaikilla  x\in X ja  k\in \mathbb {K} ,
Kuvaus p toteuttaa ns. kolmioepäyhtälön:  p(x+y)\leq p(x)+p(y) kaikilla  x,y\in X.
Normia p merkitään usein kirjallisuudessa symbolilla  ||\cdot || ja sen arvoa  p(x)=||x||. Jos lineaariavaruuteen X on määrätty normi p, niin paria (X,p) kutsutaan normiavaruudeksi.
Seminormi on kuvaus, joka toteuttaa normin kaikki muut ehdot paitsi ehdon 2.
Ominaisuuksia

Jokainen normiavaruus on luonnollisella tavalla metrinen avaruus. Nimittäin jos  (X,||\cdot ||) on normiavaruus, niin kuvaus  d:X\times X\rightarrow \mathbb {R} ,  d(x,y)=||x-y|| on metriikka. Kutsumme tämmöisen ns. normimetriikan virittämää topologiaa tavalliseksi topologiaksi.
Metrisenä avaruutena normiavaruuteen voidaan myös määritellä ns. yksikköympyrä. Normiavaruuden  (X,||\cdot ||) x-keskinen, r-säteinen yksikköympyrä on joukko  \{y\in X:||x-y||=r\}. Vaihtamalla siis normia avaruudessa X saamme aina mahdollisesti erilaisia yksikköympyröitä. Oheisissa kuvissa on joukon  \mathbb {R} ^{2} erilaisten normien määräämiä yksikköympyröitä.
Esimerkkejä normeista

Euklidinen normi joukossa  \mathbb {R} ^{n}:  {||x||}_{2}={\sqrt {x_{1}^{2}+x_{2}^{2}+...+x_{n}^{2}}}
L^{p}- ja  \ell ^{p}-normit:
- Jonoavaruuden  \mathbb {R} ^{\mathbb {N} } osajoukon  \ell ^{p}-äärellisten jonojen joukon ns.  \ell ^{p}-normi  {||\cdot ||}_{p} saadaan kaavasta
- Funktioavaruuden  L^{p} ns.  L^{p}-normi  {||\cdot ||}_{p} saadaan kaavasta
Maksiminormit rajoitettujen jonojen avaruudessa  \ell ^{\infty } ja oleellisesti rajoitettujen funktioiden avaruudessa  L^{\infty }:  {||x||}_{\infty }=\max\{x_{i}:i\in \mathbb {N} \} ja
Kirjallisuutta

Jalava, Väinö: Moderni analyysi I.  (15)  Tampere:  TTKK, 1976.  ISBN 951-720-223-7.
Nikopolis (Egypti)

| Nikopolis> Νικόπολις.Sijainti |
| --- | --- |
 Nikopolis
Koordinaatit:  31°14′00″N, 29°57′00″E
Valtio:  Egypti
Paikkakunta:  Aleksandria, Al-Iskandariyya
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  Rooman valtakunta
Alue:  Egypti
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nikopolis (m.kreik. Νικόπολις, lat. Nicopolis; ”Voiton kaupunki”), mahdollisesti myös Iuliopolis (m.kreik. Ἰουλιόπολις, Iūliopolis tai Iouliopolis, lat. Juliopolis), oli antiikin aikainen kaupunki Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa.
Maantiede

Nikopolis sijaitsi noin 5,5 kilometriä itään Aleksandriasta ja hieman länteen Niilin varsinaisesta suistoalueesta. Kaupunki oli rakennettu Aleksandrian ja Kanopoksen välisen kanavan varrelle. Kaupungin paikka on nyky-Aleksandrian koillista esikaupunkialuetta.
Historia

Nikopoliin perusti keisari Augustus vuonna 24 eaa. Se perustettiin paikalle, jossa hän voitti Marcus Antoniuksen viimeisen kerran, ja se kunnioitti kyseistä voittoa ja Aleksandrian antautumista nimellään. Tuohon aikaan Augustus oli vihoissaan aleksandrialaisille, ja pyrki horjuttamaan Aleksandrian poliittista ja kaupallista asemaa perustamalla aivan kaupungin läheisyyteen roomalaisen kaupungin.
Se, että Augustus oli suunnitellut kaupungille suurta tulevaisuutta, näkyy muun muassa sen asemakaavassa, jota ei kuitenkaan koskaan toteutettu loppuun saakka. Augustus rakennutti kaupunkiin muun muassa amfiteatterin ja diauloksen, ja perusti sinne Ludi Quinquennales -juhlat voittonsa kunniaksi. Kaupunki löi omaa rahaa, joiden kääntöpuolella oli kirjoitus ΝΙΚΟΡΟΛΙΣ. ΣΕΒΑΣΤ. ΚΤΙΣΤ. (Nikopolis. Sebast. ktist., ”Nikopolis, Augustuksen perustama”). Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Nikopolites (Νικοπολίτης, Nikopolitēs), latinaksi Nicopolitanus.
Augustus suunnitteli pystyttävänsä Nikopoliihin myös useita temppeleitä siirtääkseen Aleksandrian tärkeimmät kultit sinne. Kaupunki osoittautui kuitenkin epäonnistumiseksi, sillä Aleksandria oli luontaisesti edullisemmalla paikalla. Näin roomalainen ”Voiton kaupunki” jäi pelkäksi kilpailijansa esikaupungiksi. Kaupunki katoaa historiasta alle sadan vuoden päästä perustamisestaan.
Ainoastaan Plinius vanhempi mainitsee Juliopolis-nimisen kaupungin Egyptissä. Hän kuvaa sen sijainneen saman kanavan varrella ja suunnilleen saman etäisyyden (20–30 stadioninmittaa) päässä Aleksandriasta, ja näin kyseessä vaikuttaisi olevan Nikopolis. Erään ehdotuksen mukaan nimi Juliopolis olisi kuitenkin viitannut Aleksandrian kaupunginosaan, josta Strabon käytti nimitystä Eleusis.
OTs-02 Kiparis

| OTs-02 Kiparis |
| --- | --- |

Aseen tyyppi:  massasulkutoiminen konepistooli
Alkuperämaa:   Neuvostoliitto
Palvelushistoria
Palvelusvuodet:  1991-
Valmistushistoria
Suunniteltu:  1972
Valmistusvuodet:  1991-
Tekniset tiedot
Paino:  1,58 kg
Pituus:  590 mm
Piipun pituus:  156 mm
Kaliiperi:  9×18mm Makarov
Lipas:  tankolipas
Lippaan kapasiteetti:  20 tai 30 patruunaa
Tulinopeus:  900 lks/min
Lähtönopeus:  n. 335 m/s
OTs-02 Kiparis (ven. ОЦ-02 Кипарис, suom. sypressi) on neuvostoliittolainen massasulkuinen konepistooli. Ase kehitettiin Kazahstanissa, yhdessä Neuvostoliittoon kuuluvista neuvostotasavalloista 1970-luvun alussa. Ase otettiin palveluskäyttöön vuonna 1991. Kiparis on tarkoitettu pääasiassa poliisien ja muiden turvallisuusjoukkojen käyttöön.
Ominaisuudet

Ase toimii normaalilla massasulkuperiaatteella ja käyttää venäläistä 9 mm Makarov -patruunaa. Liipasinkoneiston vasemmalla puolella olevassa valitsimessa on kolme asentoa: varmistitettu, kertatuli ja sarjatuli. Aseessa on kahdesta metallitangosta tehty perä, joka taittuu aseen päälle.
Käännös suomeksi
Nikopoliin arkeologinen museo

| Nikopoliin arkeologinen museo Αρχαιολογικό Μουσείο Νικόπολης |
| --- | --- |
Tyyppi:  arkeologinen museo
Sijainti:  Nikópoli, Préveza, Epeiros, Kreikka
Perustettu:  2009
Koordinaatit:  38°59′32″N, 20°44′26″E
 fiNikopoliin arkeologinen museo 
   
Nikopoliin arkeologinen museo (myös Nikópolin arkeologinen museo; kreik. Αρχαιολογικό Μουσείο Νικόπολης, Archaiologikó Mouseío Nikópolis) on arkeologinen museo Prévezan kunnassa Kreikassa. Se esittelee Nikopoliin kaupungin arkeologiselta alueelta sekä muualta Prévezan seudulta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä.
Museon rakentaminen alkoi vuonna 1999 ja se otettiin käyttöön vuonna 2009. Museorakennus sijaitsee Prévezan kaupungista Nikópolin kylään ja Nikopoliin arkeologiselle alueelle johtavan tien varressa suunnilleen paikkakuntien puolessa välissä. Sen koko on noin 2 150 neliömetriä. Museo korvasi vanhan, vuonna 1965 valmistuneen arkeologisen alueen yhteydessä toimineen museorakennuksen.
Kokoelmat

Museo esittelee Nikopoliin kaupungin perustamista Aktionin taistelun seurauksena, kaupungin historiaa roomalaiselta bysanttilaiselle kaudelle kattaen noin ajan 31 eaa.–900 jaa., sekä alueen arkeologisia kaivauksia. Museoesineisiin kuuluu muun muassa rakennusten koristeosia, pyhäkköjen alttareita, veistoksia, keramiikkaa, sarkofageja, hautauurnia ja -lahjoja, rahoja, koruja ja erilaisia arkipäiväisiä esineitä.
Merkittävimpiin löytöihin kuuluvat muun muassa teatterin alueelta löydetty leijonapatsas; odeionista löydetty Athenen patsas; amatsonomakhiaa esittävällä reliefillä koristeltu pyöreä jalusta, jota käytettiin uudelleen Alkisonin basilikassa; sekä veistetty keisari Augustuksen pää ajanlaskun alun tienoilta.
Augustuksen pää.
Marcus Vipsanius Agrippan pää.
Hermeen patsas.
Amatsonomakhia kuvattuna patsaan jalustassa.
Jumalia ja heeroksia jalustassa.
Pitokohtaus, anaglyfi.
67-vuotiaan Markoksen hautakivi.
Lasinen uurna.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nikopoliin arkeologinen museo Wikimedia Commonsissa
OVS-kieli

OVS-kieli tarkoittaa kielitieteessä kieltä, jossa tavallisin sanajärjestys on objekti–verbi–subjekti (esimerkiksi "autoa ajan minä"). Tämä sanajärjestys on harvinaisin kuudesta mahdollisesta sanajärjestyksestä.
Esimerkkilause hixkaryanan kielestä:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| toto | yonoye | kamara |  |  |
| ihminen | syödä | jaguaari |  |  |
"Jaguaari söi miehen."
OVS-kieliä

hixkaryana
warao
tamil (vaihtoehtona)
klingon (Star Trek)
Näkymätön mies (Wells)

| Näkymätön mies> The Invisible Man |
| --- | --- |
 Ensipainoksen kansikuva.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  H. G. Wells
Julkaistu:  1897
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Näkymätön mies (alkuteos The Invisible Man) on H. G. Wellsin 1897 kirjoittama jännitys- ja sci-fi-romaani. Kirja ilmestyi ensin sarjana Pearson's Magazine -lehdessä samana vuonna. Kirjan päähenkilö on tiedemies Griffin, jonka teorian mukaan ihminen muuttuu näkymättömäksi, jos hänen taitekertoimensa muutetaan samaksi kuin ilman eikä keho ime tai heijasta valoa. Griffin onnistuu tässä, mutta ei saa itseään takaisin näkyväksi. Hänen mielensä järkkyy.
Juoni

Kirjan tapahtumat alkavat Ipingistä, Länsi-Sussexista, jonka majataloon Griffin saapuu. Jonkin ajan päästä hän paljastuu näkymättömäksi mieheksi. Hän pakenee ja tapaa kulkurin, Thomas Marvelin, jonka pakottaa yhteistyöhön kanssaan. Marvel kuitenkin pakenee ja vie Griffinin muistiinpanokirjat ja rahat mukanaan. Griffin seuraa, hänet havaitaan ja hän haavoittuu ammuskelussa.
Griffin pakenee taloon, jonka omistaja on tohtori Kemp, Griffinin opiskelutoveri. Griffin kertoo tälle tarinansa ja suunnitelmansa näkymättömän miehen hirmuhallituksesta. Hän joutuu kuitenkin pakenemaan, koska Kemp on kirjeitse kutsunut miehiä ottamaan näkymättömän miehen kiinni. Griffin pääsee kuitenkin taas pakenemaan ja Kemp järjestää Griffinin etsinnän. Griffin hyökkää myöhemmin Kempin taloon ja Kemp pakenee kaupunkiin. Siellä Griffin jää kiinni, jossa hänet väkivaltaisesti taltutetaan. Hän kuolee ja muuttuu taas näkyväksi.
Aiheesta muualla

The Invisible Man Gutenberg-projektissa
ORP Rybitwa (1921)

| ORP Rybitwa |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Lübecker Maschinenbaugesellschaft, Lyypekki
Palveluskäyttöön:  Saksa: 11. kesäkuuta 1919 Puola: 1. maaliskuuta 1921
Poistui palveluskäytöstä:  1931
Loppuvaihe:  romutettu
Tekniset tiedot
Uppouma:  170 t (standardi)
Pituus:  43 m
Leveys:  6 m
Syväys:  1,6 m
Koneteho:  2 × höyrymoottoria 600 hp
Nopeus:  12 solmua (alkujaan 14 solmua)
Miehistöä:  32
Aseistus
Aseistus:  1 × 45 mm tykki 2 × 7,92 mm konekivääriä
ORP Rybitwa (vuoteen 1920 SMS FM 31) oli Puolan merivoimien Tanskasta ostama FM-luokan miinanraivaaja Finlandia IV, joka oli alkujaan Saksan keisarikunnan laivaston miinanraivaaja.
Valmistus

Saksan keisarikunnan laivasto tilasi FM-luokan miinanraivaajat, jonka ensimmäisen ryhmän aluksena SMS FM 31 (saks. Flachgehende Minensucher) tilattiin. Alusluokka oli pienennetty versio vuoden 1916 avomeriraivaajista. Aluksen aseistuksena oli yksi 8,8 cm KL/30 -tykki.
Palvelus

Saksa myi aluksen Tanskalle, joka myi sen 24. syyskuuta 1920 edelleen Puolalle. Alus saapui Puolaan nimettynä Finlandia IV:ksi ja se nimettiin laivastoon liitettäessä ORP Rybitwaksi. Puolassa aluksen aseistukseksi muutettiin yksi 47 millimetrin tykki, kaksi konekivääriä sekä 20 miinaa ja kaksi erilaista miinanraivainta.
Alus poistettiin palveluksesta 1930-luvun alussa ja se myytiin siviilikäyttöön.
ORP Piorun

| ORP Piorun |
| --- | --- |
 ORP Piorunin miehistöä aluksensa kannella.

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  John Brown and Company, Clydebank
Kölinlasku:  26. heinäkuuta 1939
Laskettu vesille:  7. toukokuuta 1940 nimellä HMS Nerissa
Palveluskäyttöön:  4. marraskuuta 1940
Poistui palveluskäytöstä:  palautettu Britannialle 1946
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi syyskuussa 1955
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 801 t (standardi) 2 422 t (max)
Pituus:  108,6 m
Leveys:  10,90 m
Syväys:  3,8 m
Koneteho:  40 000 hv
Nopeus:  36 solmua
Miehistöä:  183
Aseistus
Aseistus:  6 x QF 4,7" Mk XII kaksiputkisina Mk XIX -asennuksina 1 x 4" (102 mm) QF Mk V -ilmatorjuntatykki Mk III -asennuksena 4 x QF 2 naulan Mk VIII neliputkisena Mk VII -asennuksena 4 x Oerlikon 20 mm -ilmatorjuntatykkiä yksiputkisina P Mk III -asennuksina 4 x Vickers .50" Mk III -ilmatorjuntakonekivääriä kaksipiippuisina Mk V -asennuksina 5 x 21" (533 mm) torpedoputkea
ORP Piorun (viirinumero F01) oli Britannian Puolan laivastolle lainaama N-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin 15. huhtikuuta 1939 John Brown and Companyltä Clydebankistä, missä köli laskettiin vielä samana vuonna 26. heinäkuuta. Alus laskettiin vesille 7. toukokuuta 1940 nimellä HMS Nerissa. Tulenjohtojärjestelmän toimituksen viiveet mahdollistivat de-gaussing kaapeleiden ja Oerlikonin 20 millimetrin ilmatorjuntatykkien asentamisen alukselle jo ennen valmistumista. Alus siirrettiin toukokuussa Puolan merivoimille korvaamaan Norjan rannikolla tuhoutunut ORP Grom. Alus valmistui 4. marraskuuta, jolloin se liitettiin Puolan laivastoon nimellä ORP Piorun.
Palvelus

Lokakuussa 1945 alus siirrettiin 17. hävittäjälaivueeseen ennen siirtoaan Kotilaivastoon koottuun puolalaiseen laivueeseen vuonna 1946. Se päätettiin siirtää heinäkuussa reserviin ja alus palautettiin elokuussa Britannian kuninkaalliselle laivastolle Harwichissa.
Alus nimettiin HMS Nobleksi, koska alkeperäinen nimi oli otettu käyttöön Algerine-luokan miinanraivaajalle. Alus siirrettiin 1948 Sheernessissä reserviin ja edelleen 1953 Chathamiin. Alus päätettiin muuttaa tyypin 16 fregatiksi, mutta suunnitelmaa ei laitettu täytäntöön. Alus siirrettiin 1954 Hartlepooliin ja se sijoitettiin poistolistalle toukokuussa 1955. Alus myytiin syyskuussa BISCOlle ja se saapui 2. joulukuuta Clayton and Davie Limitedille Dunston on Tyneen romutettavaksi.