stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tekijäryhmä
Ominaisuuksia

Kuvausta  f:G\rightarrow G/N,f(x)=xN\, kutsutaan luonnolliseksi homomorfiaksi. Kuvaus  f on surjektio ja sen ydin on sivuluokka  N. Täten  G/\mathop {\mathrm {ker} } (f)=G/N=\mathop {\mathrm {im} } (f),\, mikä on eräs erikoistapaus homomorfismien peruslauseesta. Tämä osoittaa myös, että ryhmän  G aliryhmä  N on normaali jos ja vain jos on olemassa sellainen ryhmä  H ja sellainen homomorfismi  f:G\rightarrow H, että aliryhmä  N on ryhmän homomorfismin  f ydin.
Jokaisella ryhmällä  G on triviaalit tekijäryhmät  G/\{1\}\cong G\, ja  G/G\cong \{1\}.\,
Mikäli normaalilla aliryhmällä  N on äärellinen määrä sivuluokkia ryhmässä  G, niin tekijäryhmän  G/N\, kertaluku on sivuluokkien lukumäärä eli Lagrangen indeksilauseen nojalla
Syklisen ryhmän jokainen tekijäryhmä on syklinen.
Abelin ryhmän jokainen tekijäryhmä on Abelin ryhmä.
Nilpotentin ryhmän jokainen tekijäryhmä on nilpotentti.
Ratkeavan ryhmän jokainen tekijäryhmä on ratkeava.
Derivaattaryhmä  G'\leq N\, jos ja vain jos  N\vartriangleleft G\, ja tekijäryhmä  G/N\, on Abelin ryhmä. Täten derivaattaryhmä on suppein normaaleista aliryhmistä, joiden tekijäryhmä kommutoi.
Jos  N\vartriangleleft G,\, niin  H/N\leq G/N\, jos ja vain jos  N\leq H\leq G.\, Tällöin lisäksi  H/N\vartriangleleft G/N\, jos ja vain jos  H\vartriangleleft G.\,
Ryhmällä voi olla tekijäryhmiä, jotka eivät ole isomorfisia minkään aliryhmän kanssa. Toisaalta esimerkiksi jos  N\vartriangleleft G\, ja on olemassa sellainen  H\leq G\,, että  G=NH\, ja  N\cap H=\{1\},\, niin
Pyhä Telesforus

| Pyhä Telesforus |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: Terranova da Sibari
Kuollut: 137 Rooma
Paavi
Paavius alkoi:  126
Paavius päättyi:  136
Edeltäjä:  Pyhä Sixtus I
Seuraaja:  Pyhä Hyginus
Pyhä Telesforus oli 8. paavi. Hän oli paavina vuodesta 126 vuoteen 136, tai vuoteen 137. Luotettavimmat lähteet kertovat hänen kuolleen noin vuonna 137. Syntyisin Telesforus oli Calabrian kreikkalainen, mutta muutti myöhemmin uskonopin vuoksi Roomaan. Hänen muistopäivänsä on 5. tammikuuta.
Telakuorma-auto

Suomalainen Sisu NA-110 -telakuorma-auto.
Telakuorma-auto (Puolustusvoimain kielessä usein teka) on teloilla varustettu maastoajoneuvo. Niillä voidaan ajaa lähes kaikentyyppisillä alustoilla mutta erityisesti niitä on suunniteltu käytettäväksi soilla ja lumessa. Joillakin voidaan ylittää jopa pieniä vesistöjä. Valtaosa telakuorma-autoista on sotilaskäytössä, mutta niitä on runsaasti käytössä myös siviilipuolella, kuten pelastusviranomaisilla. Telakuorma-automallit ovat useimmiten valmistettu keveistä materiaaleista eikä niissä ole panssarointia.
Telakuorma-auton maasto-ominaisuudet perustuvat leveisiin teloihin ja niiden maastoon aiheuttamaan pieneen pintapaineeseen, joka on jopa pienempi kuin jalkaisin liikkuvan miehen. Tästä syystä sillä voidaan ajaa vaikeakulkuisilla soillakin. Ajoneuvon uintikyky taas perustuu tiiviiseen rakenteeseen ja korin keveyteen jolloin siitä tulee käytännössä vene.
Telakuorma-autojen käyttötarkoitus on lähes sama kuin muiden sotilaskäytössä olevien kuorma-autojen eli miehistön ja materiaalin kuljettaminen. Merkittävänä erona ja etuna on kyky liikkua lähes rajattomasti tiestön ulkopuolella ja vaikeissa keliolosuhteissa kuten auraamattomilla teillä. Telakuorma-auto tarjoaa lähes samanlaisen maastoliikkuvuuden kuin hevoset tarjosivat suomalaisille toisessa maailmansodassa. Normaalilla tiestöllä telakuorma-auto on suhteellisen nopea sillä esimerkiksi suomalainen Sisu NA-110 saavuttaa 65 km/h huippunopeuden.
Ruotsin puolustusvoimat ryhtyi jo 1950-luvulla suunnittelemaan telakuorma-autojen hankintaa. Ensimmäinen malli oli Bandvagn 202 vuodelta 1961. Saatujen kokemuksien perusteella sitä seurasi Bandvagn 206.
Suomessa seurattiin ajoneuvotyypin kehitystä ja joitakin Bandvagneja hankittiin Puolustusvoimien käyttöön 1970-luvulla.
Sisu kehitti suomalaisen telakuorma-automallin 1980-luvun alussa. Ensimmäiset, malleja Sisu NA-140 BT-D ja NA-140 BT edustaneet yksilöt luovutettiin Puolustusvoimille vuoden 1986 lopussa.
Suomen puolustusvoimissa pääasiallisena ajoneuvokalustonaan telakuorma-autoja käyttävät Kainuun Prikaati, Pohjois-Karjalan Prikaati sekä Jääkäriprikaati. Suomessa telakuorma-autoja on miehistönkuljetuksen lisäksi käytetty mm. evakuointiin, komento- ja viestiajoneuvoina (myös YVI), kranaatinheitin- ja panssarintorjuntaohjusvaunuina.
Eri valmistajien telakuorma-automalleja

Bandvagn 202
Bandvagn 206
Sisu NA-110
Aiheesta muualla

Krh-TeKa - Puolustusvoimien kranaatinheitinvaunu (Arkistoitu – Internet Archive)
Seppo A. Teinonen

Seppo A. Teinosen osallistujapassi  Luterilaisen maailmanliiton tarkkailijana Vatikaanin toisessa kirkolliskokouksessa 1965.
Seppo Antero Teinonen (12. elokuuta 1924 Pori – 25. elokuuta 1995 Benalmádena, Espanja) oli suomalainen teologi. Seppo A. Teinonen toimi ekumeniikan henkilökohtaisena ylimääräisenä professorina vuosina 1966–1970. Helsingin yliopiston teologiseen tiedekuntaan perustettiin 1970-luvulla oppiaineen professuuri. Hän toimi pitkään Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan dogmatiikan professorina sekä myös vuodesta 1975 tiedekunnan dekaanina.
Elämä > Uran varhaiset vaiheet

Teinosen ensimmäinen julkaistu teos käsitteli ambomaalaisen avioliittokäsityksen kehittymistä. Valmistuttuaan teologian lisensiaatiksi 1951 Teinonen suuntautui erityisesti ekumeenisiin ja uskontoteologisiin tutkimusaiheisiin. Hän oli samalla ahkera lehtikirjoittaja ja toimi muun muassa luterilaisen kirkon ulkomaisesta tiedotuksesta vastaavana sihteerinä. Vuonna 1959 valmistunut väitöskirja käsitteli saksalaisen Gustav Warneckin varhaisen lähetysajattelun teologisia perusteita. Väitöskirjastaan Teinonen sai arvosanan laudatur.
1950-luvulla Teinonen kiinnostui yhä enemmän modernista katolisesta teologiasta ja osallistui myös historialliseen Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Kokouksen uudistushenkinen teologia vaikutti syvästi Teinoseen ja koko hänen tuotantoonsa.
Teinonen toimi myös Teologisen Aikakauskirjan pitkäaikaisena päätoimittajana ja julkaisi kirja-arvosteluja sekä artikkeleita. Teinonen käänsi suomeksi kristillisen mystiikan klassikkoteoksia ja loi samalla alan uutta suomalaista terminologiaa. Hänet muistetaan myös karismaattisena luennoitsijana ja opintomatkojen vetäjänä. Hän julkaisi myös runsaasti teologisen tiedekunnan kurssikirjoja sekä suurelle yleisölle tarkoitettua tietokirjoja.
Elämä > Työ jatkui Espanjassa

Teinonen oli puheenjohtajana kirkon virkaa käsittelevässä komiteassa (1968–1975). Tässä tehtävässään hän joutui kuitenkin jännitteisiin kirkon silloisen johdon kanssa. Pyydettyään eron komitean puheenjohtajuudesta hän suuntautui yhä vahvemmin käännös- ja kirjoitustyöhönsä. Hän käänsi ja toimitti kaiken kaikkiaan 22 klassisia kristillisiä tekstejä käsittelevää teosta ja artikkelikokoelmaa. Merkittävä osa näistä käännöksistä ilmestyi Teinosen kääntämänä ensimmäisen kerran suomen kielellä.
Vuonna 1987 Teinonen päätti luopua evankelis-luterilaisen kirkon jäsenyydestä ja liittyi katolisen kirkon jäseneksi. Jäätyään eläkkeelle Teinonen muutti Espanjaan. Uudessa kotimaassaan hän jatkoi kristillisen mystiikan klassikkoteosten kääntämistä. Teinonen kirjoitti Espanjassa lukuisia matkaoppaita sekä erityisesti Andalusian kulttuuriin ja historiaan liittyviä tietokirjoja. Samoin hän avusti paikallisia suomenkielisiä lehtiä ja julkaisi niissä ahkerasti Espanjan historiaan ja kulttuuriin liittyviä artikkeleita. Teinosen laajasta tuotannosta 13 teosta on kirjoitettu yhdessä hänen puolisonsa, teologian maisteri Riitta Teinosen kanssa. Teinonen on haudattu Espanjan Benalmádenan kansainväliselle hautausmaalle.
Maider Tellería

| Mitalit> Maa:   Espanja.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Espanja.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Espanja.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Espanja> Naisten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Barcelona 1992 |  |  |
Maider Tellería Goñi (s. 14. heinäkuuta 1973 San Sebastián) on espanjalainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja. Hän pelasi Espanjan olympiakultaa voittaneessa maajoukkueessa Barcelonassa 1992. Hän pelasi myös kolmissa seuraavissa olympialaisissa: Atlantan olympialaisissa 1996 Espanja jäi kahdeksan joukkueen turnauksessa viimeiseksi, Sydneyssa 2000 tuloksena oli neljäs sija ja Ateenassa 2004 Espanja oli kymmenestä joukkueesta viimeinen. Tellería pelasi myös maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 1994 ja 2002 sekä Champions Trophyssa vuosina 1995 ja 2001.
Teleny

Teleny on pornografinen romaani, joka julkaistiin ensimmäisen kerran Lontoossa vuonna 1893. Romaanin kirjoittaja on tuntematon, mutta sen on pitkään uskottu olevan Oscar Wilde. Kriitikot ovat viime aikoina esittäneet, että vaikka Wilde ei todennäköisesti itse kirjoittanutkaan romaania, hän saattoi hyvinkin osallistua sen tekemiseen tai levittämiseen mahdollisesti teoksen toimittajan tai jonkinlaisen neuvonantajan roolissa.
Fin de siècle -ajanjakson Pariisiin sijoittuva teos käsittelee magneettisen vetovoiman ja intohimojen täyttämää nuoren ranskalaisen Camille de Grieuxin ja unkarilaisen pianistin René Telenyn äärimmäisen traagista suhdetta.
Teoksen rehevän ja korkeakirjallisen proosatyylin lisäksi romaania pidetään merkittävänä, koska se on ensimmäisiä englanninkielisiä pornografisia teoksia, jossa käsitellään selkeästi ja lähes yksinomaan homoseksuaalisuutta. Romaani seurasi kaksi vuotta ennen sitä vuonna 1891 ilmestynyttä teosta The Sins of the Cities of the Plain.
Erkki Vainikkalan suomennos ilmestyi Gummeruksen kustantamana vuonna 1972.
Kirjallisuutta

Wilde, Oscar: Teleny.  (Teleny, 1893.) Suomentanut Erkki Vainikkala. 3. painos (1. painos 1972)  Helsinki:  Gummerus, 2006.  ISBN 951-20-7091-X
Tekijäavaruus (lineaarialgebra)

Tekijäavaruus lineaarialgebrassa on suppeampi vektoriavaruus, joka saadaan "kutistamalla" jossakin vektoriavaruudessa V jokin sen aliavaruus N nollaksi. Vektoriavaruuden V tekijäavaruus aliavaruuden N suhteen eli modulo N merkitään V/N.
Muodollinen määritelmä

Muodollisesti tekijäavaruus konstruoidaan seuraavasti.
Olkoon V vektoriavaruus, jonka kerroinkunta on K, ja olkoon N jokin V:n aliavaruus]. Määritellään V:ssä ekvivalenssirelaatio ~ siten, että x ~ y, jos ja vain jos x − y ∈ N.  Toisin sanoen alkiot x ja y ovat ekvivalentteja, jos toinen niistä voidaan saada lisäämällä toiseen jokin N:n alkio. Tästä määritelmästä voidaan päätellä, että jokainen N:n alkio on ekvivalentti nollavektorin kanssa; täsmällisemmin sanottuna kaikki N:ään kuuluvat vektorit kuvautuvat nollavektorin ekvivalenssiluokkaan.
Sille ekvivalenssiluokalle, johon alkio x kuuluu, käytetään usein merkintää
sillä sen määrittää joukko
Tekijäavaruus V/N eli V/~ (V modulo N) määritellään tällöin kaikkien ekvivalenssirelaation ~ avaruudessa V määrittelemien ekvivalenssiluokkien joukoksi. Näiden ekvivalenssiluokkien eli tekijäavaruuden alkioiden yhteenlasku ja skalaarilla kertominen määritellään tällöin seuraavasti:*
α[x] = [αx] for all α ∈ K, and
[x] + [y] = [x+y].
Helposti voidaan osoittaa, että nämä laskutoimitukset ovat hyvin määriteltyjä, toisin sanoen ne eivät riipu siitä, mikä alkio valitaan edustamaan ekvivalenssiluokkaa. Näillä laskutoimituksilla varustettuna tekijäavaruus V/N on K:n vektoriavaruus, jossa N on nollaluokka, [0].
Kuvausta, joka liittää alkioon v ∈ V sitä vastaavan ekvivalenssiluokan [v] sanotaan ekvivalenssikuvaukseksi.
Esimerkkejä

Olkoon  X=\mathbb {R} ^{2} tavanomainen karteesinen taso ja olkoon Y origon kautta kulkeva suora X:ssä.  Silloin tekijäavaruus X/Y voidaan samastaa tasossa X olevien Y:n suuntaisten suorien muodostaman avaruuden kanssa. Toisin sanoen joukon X/Y alkioita ovat Y:n suuntaiset suorat tasossa X.  Tämä tarjoaa tavan visualisoida tekijäavaruuksia geometrisesti.
Toinen esimerkki on avaruuden  \mathbb {R} ^{n} tekijäavaruus sen aliavaruuden suhteen, jonka muodostavat m ensimmäistä standardia kantavektoria. Avaruuteen  \mathbb {R} ^{n} kuuluvat kaikki järjestetyt n reaaliluvun jonot (x1,…,xn).  Mainitun aliavaruuden, joka voidaan samastaa  \mathbb {R} ^{m}:n kanssa, muodostavat sellaiset n reaaliluvun järjestetyt jonot, joissa viimeiset n−m lukua ovat nollia:  Kaksi  \mathbb {R} :n vektoria kuuluvat tämän kongruenssiluokkaan modulo tämä aliavaruus, jos ja vain jos niiden viimeiset n−m koordinaattia ovat samat.  Tekijäavaruus  \mathbb {R} ^{n}/\mathbb {R} ^{m} on ilmeisellä tavalla isomorfinen avaruuden  \mathbb {R} ^{n-m} kanssa.
Yleensäkin jos V on aliavaruuksien U ja W (sisäinen) suora summa eli
niin tekijäavaruus V/U on isomorfinen W:n kanssa.
Funktioavaruuksien tärkeitä tekijäavaruuksia ovat Lp-avaruudet.
Ominaisuuksia

Avaruudesta V tekijäavaruuteen V/U on olemassa luonnollinen epimorfismi, joka saadaan kuvaamalla jokainen  x\in V sitä vastaavalle ekvivalenssiluokalle [x]. Tämän epimorfismin ydin on aliavaruus U.
Jos U on V:n aliavaruus, tekijäavaruuden V/U dimensiota sanotaan U:n kodimensioksi V:ss'. Koska V:n kanta voidaan muodostaa U:n kannasta A ja V/U:n kannasta B lisäämällä A:han jokaisen B:n alkion edustaja, V:n dimensio on avaruuksien U ja V/U dimensioiden summa.  Jos V on äärellisulotteinen, U:n kodimensio V:ss' on Vn ja U:n dimensioiden erotus:
Olkoon T : V → W lineaarikuvaus. T:n ydin (kernel), jolle käytetään merkintää ker(T) on niiden alkioiden x ∈ V joukko, joilla Tx = 0. Ydin on V:n aliavaruus. Lineaarialgebran ensimmäisen isomorfialauseen mukaan tekijäavaruus V/ker(T) on isomorginen V:n kuva-avaruuden kanssa, joka on W:n aliavaruus. Äärellisulotteisten avaruuksien tapauksessa tästä seuraa myös, että V:n dimensio on sama kuin T:n ytimen kuva-avaruuden dimensioiden summa:
Tekijäavaruutta W/im(T) sanotaan lineaarikuvauksen T : V → W kokerneliksi.
Banachin avaruuden tekijäavaruus aliavaruuden suhteen

Jos X on Banachin avaruus ja M sen suljettu osajoukko, myös tekijäavaruus X/M on Banachin avaruus. Tekijäavaruudelle saadaan valmiiksi myös vektoriavaruuden rakenne edellä selitetyllä menettelyllä. Avaruudessa X/M määritellään normi seuraavasti:
Tekijäavaruus X/M on täydellinen normin suhteen, joten se on Banachin avaruus.
Banachin avaruuden tekijäavaruus aliavaruuden suhteen > Esimerkkejä

Olkoon C[0,1] välillä [0,1] määriteltyjen jatkuvien reaaliarvoisten funktioiden muodostama Banach-avaruus, jolla on supremumnormi. Muodostetaan sille aliavaruus M, johon kuuluvat ne funktiot  f ∈ C[0,1], joilla f(0) = 0. Tällöin ekvivalenssiluokan, johon annettu funktio g kuuluu, määrittää funktion arvo 0:ssa, ja tekijäavaruus C[0,1] / M on isomorfinen  \mathbb {R} :n kanssa.
Jos X on Hilbertin avaruus, tekijäavaruus X/M on isomorfinen M:n ortogonaalisen komplementin kanssa.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Quotient space (linear algebra)
Käännös suomeksi
Teles

Teles (m.kreik. Τέλης; n. 240 eaa.) oli antiikin kreikkalainen kyyniseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Megarasta.
Teles kirjoitti useita keskusteluja (diatribe), joista Johannes Stobaios on säilyttänyt seitsemän katkelmaa. Nämä ovat seuraavista keskusteluista:
Näyttämisestä ja olemisesta (Περὶ τοῡ δοϰεῖν ϰαὶ τοῡ εἶναι, Peri tou dokein kai tou einai)
Itseriittoisuudesta (Περὶ αὐταρκείας, Peri autarkeias)
Maanpaosta (Περὶ φυγῆς, Peri fygēs)
Köyhyyden ja rikkauden vertailu (Σύγκρασις πενίας καὶ πλούτου, Synkrasis penias kai ploutou)
Että nautinto ei ole elämän päämäärä (Περὶ τοῡ μὴ εῖναι τέλος ἡδονὴν, Peri tou mē einai telos hēdonēn)
Olosuhteista (Περὶ περιστάσεων, Peri peristaseōn)
Vapaudesta intohimoista (Περὶ ἀπαθείας, Peri apatheias)
Teleen keskustelut ovat varhaisimpia kyynisiä diatribe-muotoisia keskusteluja, vaikkakin Stobaioksen valikoima on peräisin varhaisemmasta muutoin tuntemattoman Theodoroksen kirjoittamasta Teleen teosten lyhennelmästä. Keskustelut koostuvat pitkälti lainauksista muilta filosofeilta, kuten Diogenes Sinopelainen, Krates Thebalainen, Ksenofon, Sokrates ja Stilpon. Teles on tärkeimpiä lähteitä koskien tämän vanhempaa aikalaista Bion Borysthenesläistä.
Teles on luokiteltu paitsi kyynikoihin myös sokraatikkoihin, ja J. A. Fabricius on luokitellut hänet virheellisesti pythagoralaisiin.
Kirjallisuutta

O'Neil, E.: Teles: The Cynic Teacher.  Scholars Press, 1977.  ISBN 0-891-30092-9
Antiikin filosofia  Kyyninen koulukunta
| --- | --- |
Kreikkalainen aika:   Antisthenes  Diogenes  Monimos  Onesikritos  Filiskos  Krates  Hipparkhia  Metrokles  Kleomenes  Bion  Menippos  Menedemos  Kerkidas  Teles 
Roomalainen aika:   Demetrios  Oinomaos  Demonaks  Agathobulos  Sekundos  Peregrinos Proteus  Pankrates  Theagenes  Kreskentios  Herakleios  Asklepiades  Salustios
Televisiosota

CBS-yhtiön kuuluisa uutisankkuri Walter Cronkite Vietnamissa.
Televisiosota tarkoittaa sotaa, joka uutisoidaan laajasti television välityksellä. Termi liitetään vahvasti Vietnamin sotaan, jota pidetään toistaiseksi puhtaimpana televisiosotana.
Televisio tuli Yhdysvalloissa koteihin 1950-luvulla. Tuolloin Yhdysvallat kävi Korean sotaa, mutta siitä uutisoitiin pääosin perinteisesti esimerkiksi elokuvanäytösten uutiskatsauksissa. 1960-luvun puoliväliin mennessä, kun Yhdysvallat alkoi lähettää entistä enemmän joukkoja Vietnamiin, televisio oli levinnyt laajalti varsinkin länsimaihin. Televisioidut uutiset tavoittivat yhä suurempia yleisöjä. Uudet pienentyneet ja kestävät kamerat sallivat kuvaajien mennä lähemmäksi varsinaisia tapahtumia ja uusi tietotekniikka mahdollisti entistä nopeamman tiedonvälityksen.
Nykyisin sodissa pyritään valvomaan ja sensuroimaan uutisia. Reporttereita otetaan myös vangeiksi. Samalla kuitenkin sosiaalinen media on tehnyt sodan vaikeammin sensuroitavaksi.
Vietnam-kanava

Kun laajamittainen sota alkoi, olivat sekä välineet että yleisö valmiina. Ensimmäiset televisiokuvat tuhansien kilometrien päässä käytävästä sodasta saavuttivat laajat katsojaluvut Yhdysvalloissa. Samalla alkoi televisioyhtiöiden ja kanavien keskinäinen taistelu katsojista. Kaikki kykenevät lähettivät omat kuvausryhmänsä Vietnamiin. Yhdysvaltain armeija ei ollut osannut varautua tiedottamisen nopeaan ja valtavaan kasvuun, eikä sillä ollut kokemusta television sensuroinnista. Armeija huolehti vain sotasalaisuuksien säilymisestä. Niinpä lähinnä nuoret sotakuvaajat ja sotakirjeenvaihtajat saivat vapaat kädet. Tutkivan journalismin hengessä he eivät epäilleet osoittaa myös sodan julmia kasvoja sekä Yhdysvaltojen joukkojen raakuuksia. Tammikuussa 1968 alkanutta Tet-hyökkäystä pidetään sodan käännekohtana. Vaikka Etelä-Vietnamin kansallisen vapautusrintaman Viet Kongin ja Pohjois-Vietnamin armeijan operaatio kävi kalliiksi aloittajilleen ja päätyi Yhdysvaltojen johtaman liittouman sotilaalliseen voittoon, näki kymmenien miljoonien kokoinen yhdysvaltalaisyleisö sodan läheltä, kun kommunistisissit hyökkäsivät Yhdysvaltain lähetystöön Saigonissa. Sodan vastaiset protestit alkoivat. Ne merkitsivät lopulta sodan päättymistä Yhdysvaltojen ja Etelä-Vietnamin hallituksen tappioon.
Yhdysvaltain asevoimat ottivat opikseen Vietnamista. Nykyisissä sodissa uutiskuvaajia valvotaan ja uutisointia seurataan ja sensuroidaan. Asevoimat valitsevat journalisteista ne, jotka pääsevät rintamalle. Heitä ei kutsuta enää sotakirjeenvaihtajiksi, vaan tiedottajiksi.
Télendos

Télendoksen saari Kálymnokselta nähtynä.
| --- | --- |
Sijainti:  37.01°N, 26.90639°E, Kálymnos Kálymnos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Dodekanesia
Korkein kohta:  Ráchi, 460 m
Pinta-ala:  4,648 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  94
Kieli:  kreikka
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Télendos (kreik. Τέλενδος) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 4,648 neliökilometriä ja asukasluku 94 (2011). Hallinnollisesti Télendos kuuluu Kálymnoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Télendoksen Ráchivuori ja raunioita.
Télendos sijaitsee aivan Kálymnoksen saaren länsipuolella. Saaren maisemaa hallitsee sen korkein vuori Ráchi (460 metriä). Saarelle on yhteys Myrtiésin kylästä Kálymnoksen länsirannikolta.
Télendos oli alun perin osa Kálymnosta. Se irtaantui omaksi saarekseen suuressa maanjäristyksessä myöhäisantiikin aikana vuonna 535 jaa. (tai 554 jaa.). Tuolloin juuri halkeaman kohdalla ollut kaupunki, jonka nimi oli mahdollisesti Panormos, tuhoutui ja sen rauniot jäivät meren alle. Osa raunioista on edelleen näkyvissä meren pohjassa. Saarella on jäänteitä toisesta asutuksesta, joka puolestaan nousi ylemmäs rinteeseen ja hylättiin. Saaren asutukset olivat osa Kalymnan kaupunkivaltiota.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Télendos Wikimedia Commonsissa
Dodekanesia
| --- | --- |
Pääsaaret:   Astypálaia  Kálymnos  Kárpathos  Kásos  Kastelórizo (Megísti)  Kos  Léros  Nísyros  Pátmos  Ródos  Sými  Tílos 
Muut suuremmat saaret:   Agathonísi  Alimiá  Arkoí  Farmakonísi  Gyalí  Kínaros  Lévitha  Leipsoí  Nímos  Psérimos  Saría  Télendos 
Pienet saaret:   Adelfoí  Áfoti  Ágios Antónios  Agía Kyriakí, Astypálaia  Agía Kyriakí, Kálymnos  Agía Kyriakí, Léros  Agía Marína  Agía Thékla  Ágios Andréas  Ágios Geórgios, Megísti  Ágios Geórgios, Pátmos  Ágios Theódoros  Agriélaia  Ammoúdi  Antítilos  Ánydro  Apanonísia  Archángelos  Archangélou  Arefoúsa  Argeloússa  Armáthia  Artikonísi  Aspronísia Makrý Aspronísi  Megálo Aspronísi  Mikró Aspronísi  Aspropníchtis  Astakidonísia Astakída  Astakidópoulo  Chténi  Siál  Aváptistos  Avgó  Balámou  Chálavra Káppari  Makronísi  Piáto  Piláfi, Leipsoí  Psómos  Stavrí  Chamilí  Charkiás  Chiliomódi  Chína  Chondró  Chondronísi  Chondrós  Despotikó  Diakóftis  Diavátes Karavalonísi  Megalonísi  Divoúnia  Drosonísi  Exonísi  Faradonísia  Fokionísia  Frágkos  Ftenó  Gáidaros Livadeión  Gáidaros Megálou Chorioú  Gialesíno  Gláros, Agathonísi  Gláros, Léros  Glynó  Griá  Ímia  Kalapódia  Kalavrós  Kalólimnos  Kalóvolos  Kandelioússa  Karávolas  Karofýlla  Káto Prasoúa  Katsagrélli  Katsikópoula  Kentronísi  Kolófonas, Chálki  Kolófonas, Kásos  Kómaros  Kouloúndros  Kouloúra  Kounéli  Kounoúpoi  Koúrika  Koutsomýti  Krevátia  Krevatió  Kténia  Liádia Megálo Livádi  Pláka, Léros  Lígkia  Líra  Lítra  Maelonísi  Makronísi, Kásos  Makronísi, Pátmos  Makrý  Manóli  Márathos  Marmarás  Mávra  Mávro Poïní  Megálo Mávro Poïní  Megálo Trístomo  Mikrí Kouloúra  Mikró Sofráno  Mikró Trístomo  Moíra  Moní  Nekrothíki  Nerá, Agathonísi  Nerá, Kálymnos  Nípouri  Nisáki  Nisí  Nisierós  Ofidoússa  Oxiá  Pacheiá  Palaiókastro  Páno Prasoúa  Páploma  Patelída  Paximáda  Pentánisa  Pénte Vráchoi  Pergoússa  Petrokáravo  Piganoússa  Piláfi, Pátmos  Pítta  Pláka, Kásos  Plateía  Pláti, Kálymnos  Pláti, Kásos  Pláti, Sými  Polýfados  Pontikonísia Megálos Pontikós  Mikrós Pontikós  Pontikoúsa  Porionísi  Práso  Prasonísi, Kárpathos pohj.  Prasonísi, Kárpathos itä  Prasonísi, Pátmos  Prasonísi, Ródos  Prasoúda  Psathonísi, Agathonísi  Psathonísi, Pátmos  Psomí  Psoradiá  Ro  Safonídi  Saráki  Savoúra  Sélli  Sesklí  Sfýra  Skláves  Smyneronísi  Sochás  Sókastro  Spoláto  Strongylí, Agathonísi  Strongýli, Chálki  Strongýli, Kásos  Strongylí, Léros  Strongylí, Megísti  Strongylí, Nísyros  Strongyló, Pátmos  Strongyló, Ródos  Sýrna  Tigáni  Tragonéra  Tragonísi  Tragoúsa  Tría Nisiá Mesonísi  Plakída  Stefánia  Troumpéto  Trypití  Tsoúka, Chálki  Tsoúka, Pátmos  Tsoukáki  Vasilikí  Velóna  Xéra  Xóplakes  Zaforás