stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Thun
Liikenne

Moottoritie A6 kulkee Thunin kautta.
Rautateitä Thunista lähtee neljään suuntaan :
BLS-yhtiön Bern–Lötschberg–Simplon-rata (BLS-rautatie) kulkee Thunin kautta.
BLS:n rautatie Konolfingeniin alkaa Thunista.
SBB:n rautatie Berniin alkaa Thunista.
Thuninjärvellä on BLS:n reittilaivaliikennettä.
Viby

| Viby |
| --- | --- |
 Kustaa Aadolfin kirkko
 Viby
 Koordinaatit: 56°00′00″N, 14°14′00″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Kristianstad
Väkiluku (31.12.2023):  1 212
Viby on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 1 212 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viby Wikimedia Commonsissa
Färlöv

| Färlöv |
| --- | --- |
 Färlövin kirkko
 Färlöv
 Koordinaatit: 56°04′21″N, 14°05′17″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Kristianstad
Väkiluku (31.12.2023):  1 630
Färlöv on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 1 630 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Färlöv Wikimedia Commonsissa
Keväthanhikki

| Keväthanhikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Suku::  Sormihanhikit Potentilla
Laji::  crantzii
Kaksiosainen nimi
 Potentilla crantzii  (Crantz) Beck ex Fritsch 
Katso myös
   Keväthanhikki Wikispeciesissä   Keväthanhikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keväthanhikki (Potentilla crantzii) on sormihanhikkien sukuun kuuluva laji. Se on monivuotinen ja talvehtii juurakon avulla. Kukinta-aika kestää huhtikuusta elokuulle.
Ulkonäkö ja koko

Kasvi on 5–30 cm korkuinen. Kukkien väri on kirkkaankeltainen. Lehdet sijaitsevat varressa kierteisesti. Tyvilehtien ruodit ovat pitkiä, mutta varsilehtien ruodit ovat lyhyitä tai puuttuvat kokonaan. Varsilehdissä on korvakkeet ja lehtilapa on sormilehdykäinen; lehdykät ovat yleensä kolmisormisia. Hedelmä on soikean muotoinen pähkylä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Keväthanhikkia tavataan pääasiassa Saksassa ja Ranskassa vuoristoalueilla. Suomessa sen esiintymisalueita on etelässä ja pohjoisessa. Se kasvaa kedoilla, tuntureiden ja vuorien niityillä, lehtoniityillä, kallioisilla paikoilla, rantatörmillä tuoreilla kankailla ja kulttuuriympäristössä.
Aiheesta muualla

Luopioisten kasvisto: Keväthanhikki (Potentilla crantzii)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Potentilla crantzii:  Wikidata: Q162512  Wikispecies: Potentilla crantzii  APNI: 219447  BOLD: 263399  CoL: 4M579  EoL: 229916  EPPO: PTLCR  EUNIS: 179387  FNA: 250100316  GBIF: 5366215  GRIN: 29475  iNaturalist: 167346  IPNI: 727916-1  ITIS: 519540  NatureServe: 2.873879  NBN: NHMSYS0000462029  NCBI: 667241  NZOR: 8bea9946-cf02-4248-90c5-bbd486b13ab6  NZPCN: 4789  Observation.org: 120902  Open Tree of Life: 860751  PalDat: Potentilla_crantzii  Plant List: rjp-19  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:727916-1  Tropicos: 27802932  VASCAN: 8831  WFO: wfo-0000990434  Laji.fi: MX.38860 
Fragaria crantzii:  Wikidata: Q39779075  APNI: 219445  CoL: 6JJRN  GBIF: 3017323  IPNI: 724997-1  IRMNG: 10181228  ITIS: 836837  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:724997-1  Tropicos: 50319640  WFO: wfo-0001013121
Luettelo suomalaisjoukkueiden otteluista jalkapallon eurocupeissa

Tämä on luettelo suomalaisjoukkueiden otteluista jalkapallon eurocupeissa. Se sisältää kaikki Mestarien liigan, Eurooppa-liigan, Konferenssiliigan, Naisten mestarien liigan ja UEFA Youth Leaguen sekä niiden edeltäjien ottelut. Mukana on myös lakkautettu Intertoto Cup. Suomalaisjoukkueiden maalit ovat tuloksissa ensin ja kotiotteluiden tulokset on lihavoitu.
Miehet > Konferenssiliiga

| Kausi | Kierros | Joukkue | Vastustaja | 1>  osa | 2>  osa | Yht>  | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021–2022 | 1. karsintakierros | FC Honka |  NSÍ Runavík | 0–0 | 3–1 | 3–1 | FC Hongan kotiottelu Helsingissä |
| 2021–2022 | 1. karsintakierros | FC Inter |  Puskás Akadémia | 1–1 | 0–2 | 1–3 |  |
| 2021–2022 | 1. karsintakierros | KuPS |  FC Noah | 0–1 | 5–0 | 5–1 |  |
| 2021–2022 | 2. karsintakierros | FC Honka |  NK Domžale | 1–1 | 0–1 | 1–2 | FC Hongan kotiottelu Helsingissä |
| 2021–2022 | 2. karsintakierros | KuPS |  Vorskla Pultava | 2–2 | 3–2 ja. | 5–4 |  |
| 2021–2022 | 3. karsintakierros | KuPS |  FK Astana | 1–1 | 4–3 | 5–4 | KuPS:n kotiottelu Helsingissä |
| 2021–2022 | Play-off-kierros | KuPS |  Union Berlin | 0–4 | 0–0 | 0–4 | KuPS:n kotiottelu Helsingissä |
| 2021–2022 | Lohkovaihe | HJK |  LASK Linz | 0–2 | 0–3 |  | HJK sijoittui lohkonsa kolmanneksi. |
| 2021–2022 | Lohkovaihe | HJK |  Alaškert FC | 4–2 | 1–0 |  | HJK sijoittui lohkonsa kolmanneksi. |
| 2021–2022 | Lohkovaihe | HJK |  Maccabi Tel Aviv | 0–5 | 0–3 |  | HJK sijoittui lohkonsa kolmanneksi. |
| 2022–2023 | 1. karsintakierros | KuPS |  FC Dila Gori | 2–0 | 0–0 | 2–0 |  |
| 2022–2023 | 1. karsintakierros | SJK |  FC Flora | 0–1 | 4–2 ja. | 4–3 |  |
| 2022–2023 | 1. karsintakierros | FC Inter |  KF Drita | 1–0 | 0–3 | 1–3 |  |
| 2022–2023 | 2. karsintakierros | KuPS |  FC Milsami Orhei | 2–2 | 4–1 | 6–3 |  |
| 2022–2023 | 2. karsintakierros | SJK |  Lillestrøm SK | 0–1 | 2–5 | 2–6 |  |
| 2022–2023 | 3. karsintakierros | KuPS |  Young Boys | 0–2 | 0–3 | 0–5 | KuPS:n kotiottelu Turussa. |
| 2023–2024 | 1. karsintakierros | FC Haka |  Crusaders FC | 2–2 | 0–1 | 2–3 |  |
| 2023–2024 | 1. karsintakierros | FC Honka |  FK Tobol | 1–2 | 0–0 | 1–2 | FC Hongan kotiottelu Vantaalla. |
| 2023–2024 | 2. karsintakierros | KuPS |  Derry City | 1–2 | 3–3 | 4–5 |  |
| 2023–2024 | Play-off-kierros | HJK |  Farul Constanta | 1–2 | 2–0 | 3–2 |  |
| 2023–2024 | Lohkovaihe | HJK |  PAOK | 2–3 | 2–4 |  | HJK sijoittui lohkonsa neljänneksi. |
| 2023–2024 | Lohkovaihe | HJK |  Aberdeen | 1–1 | 2–2 |  | HJK sijoittui lohkonsa neljänneksi. |
| 2023–2024 | Lohkovaihe | HJK |  Eintracht Frankfurt | 0–6 | 0–1 |  | HJK sijoittui lohkonsa neljänneksi. |
| 2024–2025 | 1. karsintakierros | KuPS |  FC UNA Strassen | 0–0 | 5–0 | 5–0 |  |
| 2024–2025 | 1. karsintakierros | VPS |  FK Žalgiris | 1–2 | 0–1 | 1–3 |  |
| 2024–2025 | 2. karsintakierros | FC Ilves |  Austria Wien | 2–1 | 3–4 ja. (4–5 rp.) | 5–5 |  |
| 2024–2025 | 2. karsintakierros | KuPS |  Tromsø IL | 0–1 | 0–1 | 0–2 |  |
| 2024–2025 | 3. karsintakierros | FC Ilves |  Djurgården |  |  |  |  |
| 2024–2025 | 3. karsintakierros | HJK |  FK Dečić |  |  |  |  |
Nuoret > UEFA Youth League

| Kausi | Kierros | Joukkue | Vastustaja | 1>  osa | 2>  osa | Yht>  | Huom>  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
2013–2014: Suomella ei osallistumisoikeutta
2014–2015: Suomella ei osallistumisoikeutta
| 2015–2016 | Kansallisten mestarien polun 1. kierros | HJK |  Celtic | 0–5 | 1–1 | 1–6 |  |  |
| 2016–2017 | Kansallisten mestarien polun 1. kierros | HJK |  Cork City | 0–0 | 0–1 | 0–1 |  |  |
| 2017–2018 | Kansallisten mestarien polun 1. kierros | KäPa |  Esbjerg fB | 1–2 | 1–2 | 2–4 |  |  |
| 2018–2019 | Kansallisten mestarien polun 1. kierros | HJK |  Altınordu FK | 1–1 | 1–2 | 2–3 |  |  |
| 2019–2020 | Kansallisten mestarien polun 1. kierros | FC Honka |  Sogndal | 1–3 | 1–1 | 2–4 | FC Hongan kotiottelu Helsingissä. |  |
| 2020–2021 | Kansallisten mestarien polun 1. kierros | KäPa | kilpailu peruutettiin koronaviruspandemian johdosta | kilpailu peruutettiin koronaviruspandemian johdosta | kilpailu peruutettiin koronaviruspandemian johdosta | kilpailu peruutettiin koronaviruspandemian johdosta | kilpailu peruutettiin koronaviruspandemian johdosta |  |
2021–2022: Suomella ei osallistumisoikeutta
2022–2023: Suomella ei osallistumisoikeutta
| 2023–2024 | Kansallisten mestarien polun 1. kierros | HJK |  Malmö FF | 4–1 | 1–2 | 5–3 |  |  |
| 2023–2024 | Kansallisten mestarien polun 2. kierros | HJK |  Nantes | 0–1 | 1–0 | 1–1 (3–4 rp.) |  |  |
| 2024–2025 | Kansallisten mestarien polun 1. kierros | FC Honka |  |  |  |  |  |  |
Tilastoja

Yhteenveto suomalaisjoukkueiden pelikausista ja otteluista eurocupeissa. Tilastot on päivitetty kauden 2017/2018 jälkeen.
Tilastoja > Miehet

| Seura | Vuodet | Ott>  | V>  | T>  | H>  | TM | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HJK | 37 | 138 | 47 | 21 | 70 | 160 | 241 |
| FC Haka | 23 | 076 | 19 | 16 | 41 | 082 | 153 |
| MYPA | 16 | 056 | 15 | 17 | 24 | 066 | 079 |
| TPS | 15 | 046 | 13 | 05 | 28 | 037 | 074 |
| FC Kuusysi | 11 | 028 | 08 | 04 | 16 | 027 | 053 |
| KuPS | 10 | 028 | 06 | 07 | 15 | 023 | 074 |
| Reipas | 10 | 024 | 03 | 05 | 16 | 025 | 093 |
| Tampere United | 07 | 036 | 14 | 08 | 14 | 039 | 042 |
| FC Honka | 07 | 024 | 07 | 06 | 11 | 027 | 028 |
| RoPS | 05 | 018 | 04 | 07 | 07 | 0012 | 025 |
| VPS | 05 | 014 | 05 | 03 | 06 | 0013 | 020 |
| Inter | 05 | 012 | 01 | 04 | 07 | 014 | 024 |
| MP | 05 | 010 | 01 | 00 | 09 | 006 | 033 |
| FC Jazz | 04 | 016 | 06 | 01 | 09 | 017 | 033 |
| Ilves | 04 | 010 | 02 | 01 | 07 | 013 | 027 |
| AC Allianssi | 03 | 012 | 03 | 05 | 04 | 002 | 010 |
| FC Jokerit | 03 | 010 | 03 | 02 | 05 | 013 | 014 |
| SJK | 03 | 006 | 00 | 02 | 04 | 002 | 008 |
| IFK Mariehamn | 03 | 006 | 00 | 02 | 04 | 002 | 0015 |
| HIFK | 03 | 006 | 00 | 00 | 06 | 005 | 016 |
| FC Lahti | 02 | 008 | 02 | 02 | 04 | 011 | 015 |
| OPS | 02 | 004 | 00 | 01 | 03 | 002 | 019 |
| KPT | 02 | 004 | 00 | 00 | 04 | 002 | 010 |
| HPS | 02 | 004 | 00 | 00 | 04 | 002 | 019 |
| KPV | 02 | 004 | 00 | 00 | 04 | 002 | 023 |
| FF Jaro | 01 | 004 | 02 | 01 | 01 | 006 | 003 |
| JJK | 01 | 004 | 02 | 00 | 02 | 007 | 006 |
| Ilves-Kissat | 01 | 002 | 01 | 00 | 01 | 004 | 005 |
| ÅIFK | 01 | 002 | 00 | 01 | 01 | 002 | 003 |
| KTP | 01 | 002 | 00 | 01 | 01 | 000 | 005 |
| FinnPa | 01 | 002 | 00 | 00 | 02 | 002 | 006 |
| TPV | 01 | 002 | 00 | 00 | 02 | 001 | 007 |
Tilastoja > Naiset

| Seura | Vuodet | Ott>  | V>  | T>  | H>  | TM | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PK-35 Vantaa | 6 | 26 | 11 | 4 | 11 | 64 | 44 |
| HJK | 3 | 18 | 9 | 2 | 7 | 39 | 20 |
| FC Honka | 3 | 07 | 3 | 0 | 4 | 14 | 21 |
| FC United | 2 | 06 | 2 | 0 | 4 | 08 | 11 |
| Åland United | 2 | 05 | 1 | 0 | 4 | 04 | 23 |
| MPS | 1 | 03 | 0 | 1 | 2 | 03 | 06 |
Tilastoja > Nuoret

| Seura | Vuodet | Ott>  | V>  | T>  | H>  | TM | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HJK | 2 | 4 | 0 | 2 | 2 | 1 | 7 |
| KäPa | 1 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 |
Jumalten synty

| Jumalten synty> Θεογονία |
| --- | --- |
 Jumalten synnyn käsikirjoitus 1500-luvulta.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Hesiodos
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  eeppinen runous
Julkaistu:  700-luku eaa.
Suomennos
Suomentaja:  Päivi Myllykoski
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2002
ISBN:  951-31-2411-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Jumalten synty (m.kreik. Θεογονία, Theogonia) on Hesiodoksen kirjoittama eeppinen runoelma, joka kuvaa kreikkalaisen mytologian jumalten syntyperät ja sukuyhteydet. Runo käsittää 1 020 säettä.
Historia

Hesiodos eli ja kirjoitti 700-luvulla eaa. Jumalten synnyn kirjallinen muoto vakiintui 500-luvulla eaa. Tällöin runoelmaan lisättiin vielä uusia osia, kuten sen lopun säkeet 901–1020.
Jumalten synty on synteesi lukuisista erilaisista paikallisista kreikkalaisista perinteistä koskien jumalia. Teos on näin osa pitkää traditiota, ja liittyy runoelmana tilanteisiin, joissa rapsodi esitti yleisölleen jumalia koskevia lauluja, joiden luomiseen eri rapsodit käyttivät samanlaista aineistoa. Traditiot jatkoivat kehitystään myös Hesiodoksen teoksen jälkeen. Hesiodoksen teosta on kuitenkin usein käytetty kreikkalaisen mytologian lähdeteoksena. Muun muassa Herodotos piti sitä auktoriteettina koskien jumalten nimiä ja heidän ominaisuuksiaan.
Sisältö

»Olympoksen muusat, aigiinkantaja Zeuksen tyttäret [...] Ylistäkää jumalten ikuista, pyhää sukua, heitä jotka Gaia, tähtinen Uranos ja tumma Yö synnyttivät, sekä heitä jotka kasvatti suolainen Pontos. Kertokaa, kuinka jumalat ja maa saivat alkunsa [...]»
Teoksen alussa runoilija sanoo saaneensa laulunsa Helikon-vuoren muusilta. Hän kiittää muusia, ja kuvaa näiden synnyn ja toiminnan, sekä pyytää aiheen lauluunsa. Runoelma on järjestetty kertomukseksi, joka kuvaa kaikkeuden (Kosmos) ja sen muovanneiden jumalten alkuperän. Jumalten sukupolvet voidaan jakaa kolmeen, joista ensimmäistä hallitsee Uranos, toista Kronos ja kolmatta ja viimeistä sukupolvea Zeus.
Sisältö > Ensimmäinen sukupolvi

Runoilija kuvaa Khaoksen saaneen alkunsa ensimmäisenä. Khaos antoi synnyn Gaialle (Maa), kaiken järjestäytyneemmälle ja vakaammalle perustalle, joka voisi toimia jumalten ja ihmisten kotina, sekä Tartarokselle (Manalan alin taso). Myöhemmin saa syntynsä Eros (Rakkaus), jolla on tärkeä rooli lisääntymisessä, sillä ennen sitä lisääntymisen tuli tapahtua partenogeneettisesti. Khaoksesta saavat alkunsa myös Erebos (Pimeys) ja Nyks (Yö). Erebos ja Nyks lisääntyvät keskenään, jolloin syntyy Aither (Kirkkaus) ja Hemera (Päivä). Gaiasta saavat alkunsa Uranos (Taivas), Urea (Vuoret) sekä Pontos (Meri). Myöhemmin Pontos ja Gaia saavat Eurybian.
Uranos ja Gaia lisääntyvät keskenään, mikä synnyttää kaksitoista titaania, Okeanos, Koios, Krios, Hyperion, Iapetos, Kronos, Theia, Rhea, Themis, Mnemosyne, Foibe ja Tethys; kolme kyklooppia, Brontes, Steropes ja Arges; sekä kolme hekatonkheiriä eli satakätistä, Kottos, Briareos ja Gyges (tai Gyes).
Sisältö > Toinen sukupolvi

Uranos inhosi kammottavia lapsiaan, joten hän piilotti ne jonnekin Gaiaan. Gaia suuttuu tästä ja pyytää lapsiaan titaaneita rankaisemaan isäänsä. Vain Kronos suostui tähän. Hän kastroi isänsä sirpillä. Uranoksen veri virtaa maahan ja siitä saavat alkunsa erinykset eli raivottaret, jättiläiset sekä meliadit. Kronos heitti kivekset Thalassaan eli mereen. Siitä kuohui vaahtoa, josta sai alkunsa Afrodite, rakkauden jumalatar. Tämän vuoksi Afroditea on pidetty Uranoksen ja Thalassan tyttärenä.
Sillä aikaa Nyks teki lapsia partenogeneettisesti, vaikka olikin naimisissa Ereboksen kanssa. Hänen lapsiaan olivat Moros (Kohtalo), Kera (Tuho) ja kerit (Kuolon henget), Thanatos (Kuolema), Hypnos (Uni) ja oneirokset (Unien heimo), Momos (Moite), Oizys (Kurjuus), hesperidit (Yön tyttäret), moirat (Kohtalottaret), Nemesis (Kosto), Apate (Petos), Filotes (Intohimo), Geras (Vanhuus) ja Eris (Riita).
Eris seurasi äitinsä esimerkkiä, ja hänestä saivat alkunsa Ponos (Raadanta), Lethe (Välinpitämättömyys), Limos (Nälänhätä), Algea (Tuska), Hysmine (Tappelut), Makhai (Taistelut), Fonoi (Murhat), Androktasia (Joukkomurhat), Neikea (Sättimiset), Pseudologos (Valheet), Logoi  (Väitteet), Amfilogia (Vastaväitteet), Dysnomia (Laittomuus), Ate (Hunninko) ja Horkos (Valat).
Titaanien suvussa Okeanos ja Tethys naivat toisensa ja saavat kolme tuhatta jokea, mukaan lukien Niili, Eridanos ja Skamandros, ja kolme tuhatta okeanidia, mukaan lukien Doris, Elektra, Kalypso ja Styks. Theia ja Hyperion naivat toisensa ja heille syntyvät Helios (Aurinko), Selene (Kuu) ja Eos (Aamunkoitto). Krios ja Eurybia naivat toisensa ja heille syntyvät Astraios, Pallas ja Perses. Eos ja Astraios menevät myöhemmin naimisiin ja heille syntyvät Zefyros, Boreas, Notos, Eosforos eli Fosforos (Aamutähti) sekä muut tähdet. Pallas ja Styks naivat toisena ja heille syntyvät Zelos (Kiihko), Nike (Voitto), Kratos (Voima) ja Bia (Väkivalta). Koios nai Foiben ja heille syntyvät Leto ja Asteria. Perses nai Asterian ja heille syntyy Hekate. Iapetos nai Klymenen ja heille syntyvät Atlas, Menoitios, Prometheus ja Epimetheus.
Uranoksen kastraation jälkeen Gaia nai Pontoksen, ja heidän jälkeläisiinsä kuuluu merenjumaluuksia, nymfejä ja erilaisia hirviöitä. Eräs Gaian ja Pontoksen lapsista on Nereus (Meren vanhus), joka nai okeanidi Doriksen. Nereus ja Doris saavat yhdessä nereidit, viisikymmentä meren nymfiä. Eräs näistä on Thetis. Gaian ja Pontoksen toinen lapsi on Thaumas, joka nai okeanidi Elektran. Thaumas ja Elektra saavat Iriksen (Sateenkaari) ja kaksi harpyijaa.
Forkys ja Keto, kaksi sisarusta, naivat toisensa, ja saavat graiat, gorgot, Ekhidnan ja Ofionin. Medusa, yksi gorgoista, synnyttää kaksi Poseidonin lasta, siivekkään hevosen Pegasoksen sekä jättiläinen Khrysaorin, sillä hetkellä kun Perseus katkaisee hänen kaulansa. Khrysaor nai nymfi Kallirrhoen, Okeanoksen toisen tyttären, ja saa kolmipäisen Geryonin.
Gaia nai Tartaroksen ja saa Tyfonin (myös Tyfoeus), jonka nai Ekhidna, ja he saavat Orthoksen, Kerberoksen, Hydran ja Khimairan. Orthoksesta ja joko Khimairasta tai Ekhidnasta syntyvät Sfinksi ja Nemean leijona.
Kirjallisuutta > Suomennos

Hesiodos: Jumalten synty.  ((Theogonia.) Suomentanut Päivi Myllykoski. Liitteenä juliste jumalten sukupuusta. Olympos-sarja)  Helsinki:  Tammi, 2002.  ISBN 951-31-2411-8
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

Hesiodi Theogonia ; Opera et dies ; Scutum.  (Toimittanut Friedrich Solmsen, Reinhold Merkelbach, Martin Litchfield West. 3. painos. Scriptorum classicorum bibliotheca Oxoniensis / Oxford Classical Texts)  E Typographeo Clarendoniano, 1990.  Kreikankielinen alkuteksti.
Hesiod: Theogony, Works and days, Testimonia.  (Nide 1. Toimittanut ja kääntänyt Glenn W. Most. Loeb Classical Library)  Harvard University Press, 2006.  ISBN 0674996224  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
Kirjallisuutta > Muuta kirjallisuutta

Brown, Norman O.: Introduction to 'Hesiod: Theogony'.  New York:  Liberal Arts Press, 1953.
Aiheesta muualla

Ἡσίοδος: Θεογονία (muinaiskreikaksi)
Ἡσίοδος: Θεογονία - Perseus (muinaiskreikaksi)
Hesiod: Theogony (englanniksi)
Hesiod: Theogony (englanniksi)
Hesiod: Theogony - Perseus (englanniksi)
Antiikin kreikkalaiset eepokset
| --- | --- |
Troijan kyklos:  Kypria  Ilias  Aithiopis  Pieni Ilias  Troijan tuho  Nostoi (”Paluut”)  Odysseia  Telegoneia 
Theban kyklos:  Oidipodeia  Thebais  Epigonoi  Alkmaionis 
Korintin kyklos:  Titanomakhia  Europia  Korinthiaka 
Muita:  Argonautika  Batrakhomyomakhia  Dionysiaka  Fokais  Jumalten synty  Kerkopes  Margites  Oikhalian valtaus  Posthomerica  Työt ja päivät
Akvaattiset tieteet

Akvaattiset tieteet eli vesistötieteet ovat monitieteellistä akvaattisten systeemien tutkimusta, joka kattaa sekä makean veden ekosysteemit että merialueet. Akvaattiset tieteet pitävät sisällään useita tieteitä ja tieteenaloja. Akvaattiset tieteet tarkastelevat vesiekosysteemejä monitieteisesti ja kokonaisvaltaisesti. Tavoitteena on ymmärtää vesistöihin ja niiden ekosysteemeihin liittyviä eri tekijöitä ja niiden vuorovaikutussuhteita.
Tieteenalat ja tutkimuskohteet

Akvaattisiin tieteisiin luetaan seuraavia vesitutkimuksen aloja ja eräiden tieteenalojen erikoisaloja:
limnologia
potamologia
hydrobiologia
kalabiologia ja kalastusbiologia
kalatalous (tai kalataloustiede)
akvaattinen parasitologia
mikrobiologia
meribiologia
Eri tieteenaloilla on omat tutkimuskohteensa. Esimerkiksi limnologia tutkii sisävesien luonnontaloutta, vesistöissä tapahtuvia ja vesistöihin liittyviä ilmiöitä sekä niiden välisiä yhteyksiä. Hydrobiologian tutkimus puolestaan suuntautuu lähinnä murto- ja merivesiin.
Akvaattisten tieteiden keskeisiä tutkimuskohteita ovat monet globaalit vesistöihin liittyvät kysymykset. Puhtaan veden puute on yksi esimerkki tutkimusongelmista. Tutkimustyötä tehdään myös yksittäisissä vesistöissä. Euroopan unionin alueella ja Suomessa vesistöjen käyttöä sekä niiden tilan seurantaa koskee vuonna 2000 voimaan tullut vesipuitedirektiivi. Se sisältää vaatimuksia mm. vesistöjen tilan heikkenemisen pysäyttämiseksi. Direktiivin vaatimuksien täyttämiseksi tarvitaan vesistöjen tutkimusta.
Tutkimusyksiköitä Suomessa

Akvaattisten tieteiden keskeiset tutkimusyksiköt Suomessa ovat Jyväskylän ja Helsingin yliopistot. Lisäksi sitä sivuavaa biologian, biotieteiden tai ympäristötieteiden tutkimusta tehdään Itä-Suomen, Oulun ja Turun yliopistoissa. Osa Turun yliopiston tutkimustoiminnasta tapahtuu erityisessä tutkimuskeskuksessa (Turun yliopiston ympäristöntutkimuskeskus, TYYK), joka nykyisin tunnetaan nimellä Turun yliopiston biodiversiteettiyksikkö. Yliopistojen ohella tutkimusta tekevät mm. Luonnonvarakeskus, Suomen ympäristökeskus ja muut erilaiset tieteelliset tutkimusinstituutiot.
Jyväskylän yliopiston bio- ja ympäristötieteiden laitos on 1970-luvulta lähtien tehnyt hydrobiologian ja sittemmin akvaattisten tieteiden tutkimusta. Alan tutkimusta Jyväskylän yliopistossa johti keväällä 2017 neljä professoria. Tutkimustyötä tehdään paitsi laitoksen omassa laboratoriossa ja laitoksella, myös Jyväskylän yliopiston Konneveden tutkimusasemalla. Bio- ja ympäristötieteiden laitoksen yhteydessä toimivat myös vesistötutkimusta harjoittavat Luonnonvarakeskuksen (Luke) yksikkö, Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) järvitutkimuksen yksikkö sekä Jyväskylän yliopiston Ympäristöntutkimuskeskus (YMTK).
Helsingin yliopistossa tutkimustoiminta keskittyy bio- ja ympäristötieteelliseen tiedekuntaan ja sen alaisille biotieteiden laitokselle ja ympäristötieteen laitokselle. Yliopistolla on myös erilliset biologiset tutkimusasemat Lammilla ja Kilpisjärvellä sekä Tvärminnen eläintieteellinen tutkimusasema Hankoniemellä.
Alan koulutus

Akvaattisia tieteitä voi opiskella Jyväskylän yliopistossa ja Helsingin yliopistossa. Jyväskylässä akvaattisia tieteitä voi opiskella pääaineena ja suorittaa luonnontieteen kandidaatin ja filosofian maisterin tutkinnot. Myös Helsingissä akvaattisia tieteitä voi opiskella osana ympäristötieteiden kandidaatin tutkintoa.
Maisterin tutkinnon jälkeen akvaattisten tieteiden alalla on mahdollista suorittaa tohtorin tai lisensiaatin tutkinto.
Lehdet

Akvaattisten tieteiden alan keskeinen lehti on Pan-American Journal of Aquatic Sciences, joka julkaisee vertaisarvioituja tutkimusartikkeleita. Toinen alan merkittävä julkaisu on kanadalainen Canadian Journal of Fisheries and Aquatic Sciences, joka on ilmestynyt eri nimillä vuodesta 1901 lähtien. Akvaattisten tieteiden tutkimustuloksia julkaistaan myös usein biologian, biotieteiden sekä ympäristötieteen alojen lehdissä.
Aiheesta muualla

Akvaattiset tieteet (Arkistoitu – Internet Archive) Jyväskylän yliopisto.
Önnestad

| Önnestad |
| --- | --- |
 Önnestadin kirkko
 Önnestad
 Koordinaatit: 56°03′17″N, 14°01′29″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Kristianstad
Väkiluku (31.12.2023):  1 393
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Önnestad on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 1 393 asukasta.
Tunnettuja henkilöitä

Gottfrid Billing (1841–1925), piispa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Önnestad Wikimedia Commonsissa
Hermosto

Hermosto
Rupikonnan hermosto
Hermosto on kompleksisen eliön hermosoluihin eli neuroneihin ja niiden sähkökemialliseen viestintään perustuva tiedonvälitys- ja säätelyjärjestelmä, joka vastaanottaa sekä eliön sisäistä että sen ulkopuolelta tulevaa informaatiota, muokkaa sitä ja ohjaa sen perusteella elimistön toimintaa edistäen eliön sopeutumista ympäristöönsä.