stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Parfyymi (kirja)
Aiheesta muualla

Parfyymin tiedot Kirjasampo.fi:ssä
Sozopol

| Sozopol (Созопол) |
| --- | --- |
 Sozopolin kaupunkia.
 Sozopol
 Koordinaatit: 42°25′N, 27°42′E 
Valtio:   Bulgaria
Provinssit:  Burgas
Korkeus:  0 m
Väkiluku (31. joulukuuta 2009):  5 410
Aikavyöhyke:  UTC+2
Postinumero:  8130
Suuntanumero(t):  0550
 
 http://www.sozopol.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sozopol (bulg. Созопол) on kaupunki Bulgariassa. Se sijaitsee Mustanmeren rannikolla 35 kilometriä etelään Burgasista. Vuoden 2009 lopussa Sozopolissa asui 5 410 asukasta.
Historia > Antiikki

Sozopol on yksi vanhimmista kaupungeista Bulgarian Mustanmeren rannikolla. Ensimmäiset merkit asutuksesta voidaan ajoittaa pronssikaudelle. Antiikin aikana paikalla sijaitsi kreikkalainen siirtokunta nimeltä Apollonia. 200-luvulla jaa. kaupungin nimeksi tuli Sozopolis, mistä nykyisen kaupungin nimi on muuntunut.
Harri Kirvesniemi

| Harri Kirvesniemi |
| --- | --- |
 Harri Kirvesniemi hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa Lahdessa vuonna 2017.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Harri Tapani Kirvesniemi
Syntynyt: 10. toukokuuta 1958 (ikä 66) Mikkelin mlk
Uran tiedot
Laji:  maastohiihto 
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten maastohiihto. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten maastohiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lake Placid 1980 | 4 × 10 km |  |
|  Pronssia | Sarajevo 1984 | 15 km |  |
|  Pronssia | Sarajevo 1984 | 4 × 10 km |  |
|  Pronssia | Albertville 1992 | 4 × 10 km |  |
|  Pronssia | Lillehammer 1994 | 4 × 10 km |  |
|  Pronssia | Nagano 1998 | 4 × 10 km |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lahti 1989 | 15 km (p) |  |
|  Hopeaa | Lahti 1989 | 4 × 10 km |  |
|  Hopeaa | Thunder Bay 1995 | 4 × 10 km |  |
|  Hopeaa | Trondheim 1997 | 4 × 10 km |  |
|  Pronssia | Oslo 1982 | 15 km |  |
|  Pronssia | Oslo 1982 | 4 × 10 km |  |
|  Pronssia | Seefeld 1985 | 30 km |  |
|  Pronssia | Val di Fiemme 1991 | 4 × 10 km |  |
Harri Kirvesniemi ja Marja-Liisa Kirvesniemi (o.s. Hämäläinen) Hailikisoissa Virolahdella 28.3.1982.
Harri Tapani Kirvesniemi (s. 10. toukokuuta 1958 Mikkelin mlk) on suomalainen hiihdon maailmanmestari ja kuusinkertainen olympiamitalisti. Hän edusti urallaan Mikkelin Hiihtäjiä. Kirvesniemi päätti kilpailu-uransa jäätyään kiinni dopingista Lahden MM-kisoissa vuonna 2001.
Kirvesniemi harrasti nuorena myös kestävyysjuoksua voittaen kaksi nuorten SM-kultaa 5 000 metrin juoksussa, mutta valitsi hiihdon.
Kirvesniemellä on ennätykselliset kuusi olympiapronssia. Yhtä paljon pronssimitaleita on ainoastaan Heikki Savolaisella, Aleksei Nemovilla, Merlene Otteylla ja Franziska van Almsickilla. Kirvesniemi on toistaiseksi eniten olympiamitaleita saanut suomalaisurheilija, jolla ei ole yhtään olympiakultaa.
Kirvesniemi on yksi neljästä suomalaisesta maailmanmestarista tai olympiavoittajasta, jotka ovat juosseet 5 000 metriä virallisessa kilpailussa alle 14 minuutin aikaan. Muut ovat Pekka Päivärinta, Pekka Vasala ja Lasse Virén. Kirvesniemi oli 5. toukokuuta 1986 mukana tekemässä 100 × 1 000 metrin viestijuoksun maailmanennätystä. Kirvesniemi juoksi ankkurina osuusajakseen 2.33,9.lähde?
Urheilu-ura

Kirvesniemi osallistui ensimmäisiin arvokisoihinsa Lake Placidin olympialaisissa 1980, jolloin hän hiihti 15 km:llä kahdeksanneksi ja hiihti 20. helmikuuta avausosuuden Suomen viestijoukkueessa, joka voitti olympiapronssia. Oslon MM-kisoissa 1982 hän voitti MM-pronssia sekä 15 km:llä että viestihiihdossa. Kirvesniemi toisti saavutuksen myös Sarajevon olympialaisissa 1984: olympiapronssia sekä 15 km:llä että viestissä. Seuraavana vuonna Seefeldin MM-kisoissa hän voitti jälleen MM-pronssia 30 km:n hiihdossa ja oli mukana neljänneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa.
Kirvesniemi hiihti Oberstdorfin MM-kisoissa 1987 30 km:llä neljänneksi ja oli mukana viestijoukkueessa, joka sijoittui kuudenneksi. Seuraavan vuoden Calgaryn olympialaisissa hän oli 15 km:llä kahdeksas ja 30 km:llä yhdeksäs. Lahden MM-kisoissa 1989 Kirvesniemi voitti 15 km:n henkilökohtaisessa kilpailussa MM-kultaa ja oli mukana MM-hopeaa voittaneessa viestijoukkueessa.
Kirvesniemi voitti 15. tammikuuta 1995 Nove Mestossa 15 kilometrin perinteisen hiihdon maailmancupin osakilpailun ennen toiseksi sijoittunutta Jari Isometsää. Seuraavana päivänä Kirvesniemi hiihti kolmannen osuuden Suomen joukkueessa, joka voitti ylivoimaisesti maailmancupin 4 × 10 kilometrin perinteisen tyylin viestin.
Vuonna 2000 Kirvesniemi voitti Holmenkollenin 50 km:n kilpailun 41-vuotiaana. Hän johti kilpailua lähdöstä maaliin. Holmenkollenin voitto oli hänen kuudes ja viimeinen maailmancupin henkilökohtainen osakilpailuvoittonsa.
Vuoden 2001 hiihdon MM-kilpailuissa Kirvesniemi oli 42-vuotiaana neljäs 15 km:n perinteisen hiihtotavan kilpailussa ja parhaana suomalaisena kahdeksas 30 km:n kilpailussa. Hän kuitenkin jäi kiinni kiellettyjen aineiden käytöstä viestihiihdon jälkeen. Hän sai kahden vuoden kilpailukiellon ja lopetti uransa. Suomalaishiihtäjien dopingin käyttöä puitiin vielä myöhemmin oikeudessa, jossa Kirvesniemi tuomittiin yhdessä Janne Immosen ja Jari Isometsän kanssa puolen vuoden ehdollisiin vankeusrangaistuksiin perättömästä lausumasta. Tuomio liittyi todistajanlausuntoon, jonka Kirvesniemi antoi aiemmassa oikeudenkäynnissä, jossa hän kiisti käyttäneensä kiellettyjä aineita lukuun ottamatta Lahden MM-kilpailuja. Oikeuden tuomion mukaan kaikki kolme hiihtäjää olivat käyttäneet urallaan dopingia–vain Immonen myönsi käytön. Jo aiemmin asetettu selvitysryhmä oli todennut, että käryn tuottaneen plasmaekspanderin käytölle ei löytynyt muuta uskottavaa selitystä kuin EPO-hormonin käytön peittely.
Kirvesniemi on 183 cm pitkä ja painoi aktiiviuransa aikana 70 kg. Hän edusti Mikkelin Hiihtäjiä ja hänen valmentajansa oli Jorma Manninen.
Arvokisasaavutukset

1980 Lake Placid: viestissä olympiapronssi
1982 Oslo: 15 km MM-pronssi, viestissä MM-pronssi
1984 Sarajevo: 15 km olympiapronssi, viestissä olympiapronssi
1985 Seefeld: 30 km MM-pronssi
1989 Lahti: 15 km (p) MM-kulta, viestissä MM-hopea
1991 Val di Fiemme: viestissä MM-pronssi
1992 Albertville: viestissä olympiapronssi
1994 Lillehammer: viestissä olympiapronssi
1995 Thunder Bay: viestissä MM-hopea
1997 Trondheim: viestissä MM-hopea
1998 Nagano: viestissä olympiapronssi
Maailmancupsaavutukset

6 henkilökohtaista osakilpailuvoittoa (1982-2000)
16 henkilökohtaista palkintosijaa (1982-2000)
7 viestivoittoa (1982-2000)
8 palkintosijaa viestissä (1982-2000)
Yksityiselämä

Harri Kirvesniemi oli naimisissa Marja-Liisa Kirvesniemen (o.s. Hämäläinen) kanssa vuosina 1984–2011. Heillä on kaksi lasta, yleisurheilija Elisa Kirvesniemi sekä hiihtäjä Anita Kirvesniemi, jota Harri-isä valmentaa.  Harri Kirvesniemi avioitui Anitta Nurmisto-Perän kanssa 4. heinäkuuta 2015. Kirvesniemi on pikajuoksijoina tunnettujen Manuela ja Carla Boscon eno.
Nykyään Kirvesniemi toimii Kiteellä suksia valmistavan KSF Sportin toimitusjohtajana.
Tunnustuksia

Kirvesniemi valittiin vuoden 1989 suomalaiseksi miesurheilijaksi. Hän sai samana vuonna myös Pro Mikkeli -mitalin.
Teokset

Hyvä hiihtokoulu (Kustannusosakeyhtiö Teos, 2006: yhdessä Axa Sorjasen ja Kimmo Syvärin kanssa)
Aiheesta muualta

Ylen Elävä arkisto: Marja-Liisa ja Harri – Suomen hiihtovaltiaat
Harri Kirvesniemi Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
Harri Kirvesniemi Kustannusosakeyhtiö Teoksen sivuilla[vanhentunut linkki]
Kirvesniemi kouluttaa paperilla (HS 11.12.2006)
Ylen Elävä arkisto: Hartsa maailman ykkösenä (Lahti-MM 1989)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland
Ouija

Portugalinkielinen Ouija-lauta ja osoitin.
Ouija eli Ouija-lauta (engl. /ˈwiːdʒə/ tai /ˈwiːdʒi/) on vuonna 1891 Yhdysvalloissa lanseerattu väline, jota on käytetty muun muassa ennustamisessa ja spiritismissä. Ouija-tuotemerkin omistaa nykyisin Hasbro.
Ouija-laudalle on painettu kaikki aakkosten kirjaimet ja numerot sekä sanat kyllä, ei ja näkemiin. Käyttäjät asettavat sormenpäänsä osoittimelle, joka liukuessaan näennäisen itsestään laudan yli muodostaa sanoja ja muita viestejä. Spiritismissä ajatellaan, että viestit tulevat henkiolennoilta. Joidenkin mielestä lauta paljastaa käyttäjänsä alitajunnan. Tieteellisen näkemyksen mukaan laudan toiminta perustuu käsien ja sormien tiedostamattomiin liikkeisiin. Ilmiötä kutsutaan ideomotoriseksi liikkeeksi.
Historia

Jo vuosisatoja ennen Ouija-laudan keksimistä ennustamisessa ja spiritismissä oli käytetty ”puhuvia lautoja”, joiden avulla henget saattoivat viestiä ihmisille joko piirtämällä tai osoittelemalla laudalla olevia merkkejä.
Aikaisemmin henget oli saatu spiritistisissä istunnoissa viestimään sanallisesti useimmiten vaivalloisesti luettelemalla ääneen kirjaimia ja odottamalla henkien koputusta oikean kirjaimen kohdalla. Aivan Ouija-laudan kaltaista lautaa oli käytetty Ohiossa spiritistisissä istunnoissa jo ainakin vuodesta 1886 alkaen. Tällä uudella laudalla henget liu’uttivat osoitinta kirjaimesta toiseen, mikä teki istunnoista sujuvampia. Vuonna 1890 baltimorelainen liikemies Charles Kennard perusti Kennard Novelty Company -yrityksen kolmen muun liikemiehen kanssa tarkoituksenaan alkaa valmistaa tällaisia lautoja kaupallisesti.
Nimen Ouija keksi liikemies Elijah Bondin käly Helen Peters. Hän sai nimen laudalta itseltään koeistunnossa, jossa lauta väitti nimen tarkoittavan hyvää onnea. Nimen arvellaan tulleen siitä, että Petersillä oli kaulassaan medaljonki, jossa oli sana Ouija ja sen alla naisen kuva, joka mahdollisesti esitti Petersin ihailemaa kirjailija Ouidaa. Toisen teorian mukaan nimessä yhdistyvät ranskan ja saksan kielen kyllää (oui, ja) tarkoittavat sanat.
Ouija oli saanut patenttitoimiston hyväksynnän ennen lanseeraustaan, koska lauta oli koetilaisuudessa onnistunut kertomaan patenttivirkailijan nimen. Patentissa laudan todetaan toimivan, mutta toimivuuden syytä ei anneta.
Ouija-lauta tuli markkinoille helmikuussa 1891, ja sen hinta oli 1,50 dollaria. Alkuperäinen lauta ja osoitin olivat puuta. Nykyisin lauta on yleensä pahvia ja osoitin muovia.
Ouija-laudasta tuli nopeasti suosittu, ja Kennard Novelty Company perusti pian useita uusia tehtaita eri suurkaupunkeihin tuottamaan sitä. Vuonna 1893 yrityksen johtoon tuli William Fuld, joka sai yksinoikeuden laudan valmistamiseen vuonna 1898. Vuonna 1919 Fuldista tuli yrityksensä ainoa osakkeenomistaja.
Ouija-lautaa markkinoitiin samanaikaisesti sekä mystisenä oraakkelina että koko perheen viihteenä. Yhteyden ottaminen väitettyyn kuolleitten sielujen maailmaan Ouija-laudan avulla spiritistisissä istunnoissa oli erittäin suosittua etenkin 1910- ja 1920-luvuilla, mihin vaikutti paljon ensimmäinen maailmansota.
Vuoden 1967 aikana Ouija-lautaa kerrottiin myydyn kaksi miljoonaa kappaletta, enemmän kuin Monopolya. Ouija esiintyi suositussa vuoden 1973 kauhuelokuvassa Manaaja, jossa riivattu päähenkilö viestii sen kautta riivaajansa kanssa. Elokuvan seurauksena lauta sai maineen paholaisen työkaluna niin käyttäjien kuin elokuvantekijöidenkin keskuudessa. Jotkut kristityt edelleenkin torjuvat laudan sen väitetyn saatanallisuuden vuoksi.
Parker Brothers osti laudan Fuld Companylta vuonna 1966, ja se siirtyi Hasbron omistukseen vuonna 1991.
Käyttö

Ouija-laudalle on painettu kaikki kirjaimet ja numerot sekä sanat kyllä, ei ja näkemiin. Pelaajat asettavat yhdessä sormenpäänsä kolmionmuotoiselle osoittimelle, joka alkaa sitten liukua laudan yllä ja muodostaa kirjain kirjaimelta vastauksia sille esitettyihin kysymyksiin.
Ouija-lautaa on käytetty ennustamiseen, yhteyden saamiseen vainajiin ja henkiin sekä huvin vuoksi. Laudan käyttäjien mielestä Ouijalla voidaan joko saada yhteys henkiin tai paljastaa käyttäjänsä alitajunnan. Jotkut ovatkin käyttäneet Ouijaa itsetuntemuksen ja luovan työn apuna.
Käyttäjiensä mukaan Ouija ei sinänsä ole hyvä tai paha väline, vaan ainoastaan tämänpuoleisen ja tuonpuoleisen välinen liittymä. Kristillisen kirkon piirissä lautaa saatetaan pitää vaarallisena, koska se antaa pahoille demoneille reitin tulla ja ottaa ihmisiä haltuunsa. Jotkut ovat väittäneet Ouijan kehottaneen heitä tekemään rikoksia, jopa murhia. Joskus Ouija-istunnot ovat rauhallisen alun jälkeen muuttuneet ahdistaviksi, ja käyttäjät ovat tarvinneet psykiatrista apua.
Skeptikkojen mukaan laudan toiminta perustuu siihen, että ihmiset liikuttavat osoitinta tietämättään. Ilmiötä kutsutaan ideomotoriseksi liikkeeksi. Jotkut ihmiset ovat sille herkempiä kuin toiset, ja alttius näyttää kytkeytyvän hypnoottiseen alttiuteen. Taikavarpu, automaattikirjoitus ja fasilitoitu kommunikaatio perustuvat samalla tavoin tiedostamattomiin liikkeisiin. Liikkeitä tehostaa myös tunteiden tarttuminen, jossa jännittävään tilanteeseen osallistujien on helppo tuntea toistensa pelon ja ahdistuksen tunteet. Koska osallistujien sormet ovat osoittimen päällä hyvin kevyesti, jo yhden henkilön pieni alitajuinen liike saa osoittimen liikkeelle. Tällöin muutkin osallistujat lähtevät alitajuisesti mukaan. Jos osallistujien silmät peitetään, ”hengiltä” saadut viestit muuttuvat käsittämättömiksi.
Leo Tolstoi kuvasi kenraalin ja taiteilijan keskinäistä istuntoa romaanissaan Ylösnousemus (1899). Kuvaus paljasti kirjailijan oman käsityksen siitä, mistä Ouija-laudan taiassa oli kysymys:
»Teevati vastasi kenraalin tekemään kysymykseen miten sielut kuoleman jälkeen tuntevat toisensa. – – Sotamiehen astuessa sisään lautanen oli pysähtynyt kerran S-kirjaimen, sitten E-kirjaimen ja lopulta seisahtunut N-kirjaimen kohdalle ja alkanut sitten nykiä puoleen ja toiseen. Tähän nykimiseen oli syynä se, että kenraalin mielestä seuraavan kirjaimen piti olla J, hänen mielestään Jeanne d’Arcin piti sanoa siis, että sielut tulevat tuntemaan toisensa sen jälkeen, kun ovat puhdistuneet kaikesta maallisesta – – mutta taiteilija arveli seuraavan kirjaimen olevan V:n, hän oletti sielun tahtovan sanoa että sielut tulevat tuntemaan toisensa valon avulla.» 
(Suom. Lea Pyykkö.)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ouija Wikimedia Commonsissa
Cassie, Ron: Not Dead Yet. Baltimore 25.8.2018. (englanniksi)
Museum of Talking Boards. (englanniksi)
Sandoiu, Ana: Ouija boards: Science explains the spooky sensation. Medical News Today 25.8.2018. (englanniksi)
Vyse, Stuart: How Does the Ouija Board Work? Skeptical Inquirer 29.7.2024. (englanniksi)
Alkuperäinen Ouija-lauta vuodelta 1890.
Ouija-laudan käyttöä. Norman Rockwellin kuvitus The Saturday Evening Postissa 1920.
Ugg-saappaat

Ugg-saappaat
Ugg-saappaat (eli uggit) ovat lampaannahasta valmistettavat saappaat, jotka ovat suosittuja etenkin Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Saappaiden sisällä on yleensä fleecestä valmistettu vuori. Uggeja on sekä miehille että naisille.
Ensimmäisen kerran kengät tulivat käyttöön 1960-luvulla, jolloin niitä käyttivät lainelautailijat. Ugg-saappaista tuli maailmanlaajuinen muoti-ilmiö 2000-luvun puolessa välissä. Tunnetuin uggien valmistaja on UGG Australia, joka on perustettu vuonna 1978.
Suuri osa kauppojen ugg-saappaista on kuitenkin väärennettyjä kenkiä, jotka ovat halvempia kuin oikeat uggit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ugg-saappaat Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Montgomery (Alabama)

| Montgomery |
| --- | --- |
 Kuvakollaasi Montgomerystä
 lippu
 Montgomeryn kaupungin sijainti Montgomeryn piirikunnan kartalla.
 Montgomery
 Koordinaatit: 32°21′N, 86°17′W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Alabama
Piirikunta:  Montgomery
Väkiluku (2010):  205 764
 – Metropolialue:  374 536
 
 www.montgomeryal.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Montgomery on Yhdysvaltojen Alabaman osavaltion pääkaupunki. Kaupunki perustettiin vuonna 1819 ja siitä tuli Alabaman pääkaupunki vuonna 1846. Yhdysvaltojen sisällissodan aikana Montgomery oli myös Amerikan konfederaation väliaikainen pääkaupunki. sittemmin se oli yksi merkittävistä kansalaisoikeusliikkeen keskuksista. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Montgomeryn asukasluku oli 205 764 ja laajemman metropolialueen 374 536.
Maantiede

Montgomery sijaitsee Alabaman osavaltion keskiosassa Montgomeryn piirikunnassa, jonka hallintokeskuksena se toimii. Kaupunki sijaitsee lähellä Alabama -joen alkua eli kohtaa, jolla Coosa ja Tallapoosa -joet yhdistyvät. Matkaa Montgomerystä Birminghamiin on noin 160 kilometriä ja Atlantaan Georgiassa noin 280 kilometriä. Sateet ovat tavallisia kesäisin ja kuivempi kausi alkaa elokuussa. Kuiva kausi päättyy joulukuuhun. Ajoittain alueella esiintyy kuivuuksia. Lunta sataa vain harvoin ja ajoittain alueella esiintyy tornadoja.
Talous

Merkittäviä työnantajia Montgomeryssä ovat palvelut, paikallishallinto, osavaltion hallinto, liittovaltion hallinto, sekä vähittäis- ja tukkukauppa. Taloudellisesti merkittäviä tahoja ovat esimerkiksi paikalliset yliopistot ja colleget, sekä Maxwellin lentotukikohta. Huomattava merkitys on myös kaupunkia ympäröivän seudun maataloudella. Alueella tuotetaan esimerkiksi puuvillaa ja maitotuotteita. Kaupungin teollisuuden aloihin kuuluvat esimerkiksi metalli-, elintarvike-, puu- ja huonekaluteollisuus. Kaupunki on panostanut myös turismiin.
Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Montgomeryssä aikavälillä 2012–2016 olivat 43 440 Yhdysvaltain dollaria ja henkilöä kohden 25 488 dollaria. 22,6 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.
Väestö

Montgomeryn asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 205 764 ja vuoden 2017 arvion mukaan 199 518. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 374 536. Kaupungin asukkaista 35 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 33,1 %), 59,4 % afroamerikkalaisia, 0,2 % intiaaneja, 3,5 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 2,4 % aasialaisia. 5,8 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 4,6 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Koulutus

Montgomeryssä toimivia korkeamman asteen oppilaitoksia ovat Auburn University Montgomery, Troy University, Faulkner University, Huntingdon College ja Alabaman osavaltionyliopisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Montgomery (Alabama) Wikimedia Commonsissa
Alabaman osavaltio
| --- | --- |
Piirikunnat:   Autauga  Baldwin  Barbour  Bibb  Blount  Bullock  Butler  Calhoun  Chambers  Cherokee  Chilton  Choctaw  Clarke  Clay  Cleburne  Coffee  Colbert  Conecuh  Coosa  Covington  Crenshaw  Cullman  Dale  Dallas  DeKalb  Elmore  Escambia  Etowah  Fayette  Franklin  Geneva  Greene  Hale  Henry  Houston  Jackson  Jefferson  Lamar  Lauderdale  Lawrence  Lee  Limestone  Lowndes  Macon  Madison  Marengo  Marion  Marshall  Mobile  Monroe  Montgomery  Morgan  Perry  Pickens  Pike  Randolph  Russell  Shelby  St. Clair  Sumter  Talladega  Tallapoosa  Tuscaloosa  Walker  Washington  Wilcox  Winston 
Kaupungit (suurimmat):   Alabaster  Albertville  Anniston  Athens  Auburn  Bessemer  Birmingham  Daphne  Decatur  Dothan  Enterprise  Fairhope  Florence  Foley  Gadsden  Helena  Hoover  Homewood  Huntsville  Madison  Mobile  Montgomery (pääkaupunki)  Mountain Brook  Northport  Opelika  Oxford  Pelham  Phenix City  Prattville  Trussville  Tuscaloosa  Vestavia Hills    
Alabama State Capitol.
Rosa Parks.
Commerce Street.
Kartta Montgomeryn rodullisesta jakautumisesta. valkoiset, mustat, aasialaiset ja latinot.
Kirsi Kunnas -palkinto

Kirsi Kunnas -palkinto on WSOY:n kirjallisuussäätiön joka toinen vuosi myöntämä tunnustus, jolla halutaan lisätä rohkean ja vaikuttavan nykyrunouden ja runoilmiöiden arvostusta. Palkinto voidaan myöntää aikuisten tai lastenrunouden runoteokselle, runoilijalle tai runouden edistäjälle. Runopalkinto perustettiin runoilija Kirsi Kunnaksen 70-vuotisen taiteilijauran kunniaksi vuonna 2017. Ensimmäisen kerran se jaettiin 2018 ja sen suuruus on ollut 10 000 euroa.
Palkinnon saajat

2018 Helsinki Poetry Connection -kollektiivi
2020 Heli Laaksonen ja Niillas Holmberg
2022 Jukka Itkonen
2024 Anni Sumari
Terrorismi Suomessa

Terrorismi Suomessa tarkoittaa suunniteltuja ja toteutettuja terroritekoja Suomen alueella.
Suomen historiasta tunnetaan muutamia tekoja, jotka nykyään tulkittaisiin terrorismiksi. Esimerkkejä ovat vuosina 1929–1932 toimineen Lapuanliikkeen poliittinen väkivalta sekä Verikoiriksi nimitetyn nationalistisen poikaporukan attentaatit 1900-luvun alussa.
Sitä, millaista toimintaa Suomessa nykyään pidetään terrorismina, määritää terrorismirikoksia koskeva rikoslain luku 34 a, joka on ollut voimassa vuodesta 2003. Tammikuuhun 2021 mennessä tämän lain perusteella oli annettu yksi lainvoimainen tuomio terrorismirikoksesta. Se koski Turun puukotusiskua (2017), jossa marokkolaissyntyinen mies tappoi kaksi ihmistä. Suomen historian toinen tuomio terrorismirikoksesta annettiin huhtikuussa 2023, kun Helsingin käräjäoikeus tuomitsi 22-vuotiaan espanjalaismiehen kouluttautumisesta terrorismirikoksen tekemistä varten. Vuonna 2023 kolme yhteiskunnallista romahdusta tavoitellutta uusnatsia tuomittiin terroristisessa tarkoituksessa tehdyistä rikoksista. Kolmessa muussa tapauksessa syyte on edennyt oikeudenkäyntiin asti, mutta loppujen lopuksi nämä syytteet ovat kaatuneet.
Terrorismi on kuitenkin tulkinnanvarainen ja kiistanalainen käsite. Myös Jokelan koulusurmiin (2007) liittyi terrorismin elementtejä, mutta poliisi ja media käsittelivät tapausta pelkästään murhina eivätkä terroritekona. Kuopion kouluhyökkäys (2019) täytti erään terroriteon määritelmän, mutta tekoa ei silti tutkittu saati syytetty terroristisena rikoksena. Terrorismiksi olisi voitu nimittää myös 1990-luvun kettutarhaiskuja ja vuoden 2015 polttopulloiskuja vastaanottokeskuksiin, mutta niin ei tehty. Terrorismintutkija Leena Malkki on selittänyt taipumusta monilla syillä, joita ovat esimerkiksi osallisten poliittiset pyrkimykset, viranomaisten tavoitteet ja kyvyt sekä tekoihin syyllistyneiden kansalaisuus.
Sen sijaan Marylandin yliopiston terrorismintutkimuslaitoksen kokoaman Global Terrorism Databasen mukaan vuosina 1970–2020 Suomessa tapahtui 20 terroritekoa. Marylandin yliopiston listaus ei sisällä esimerkiksi vuoden 1977 tapausta, jolloin uusnatsit tuhopolttivat kirjapaino Kursiivin, joka painoi kommunistista Tiedonantaja-lehteä.
Nykytilanne

Suojelupoliisin mukaan pääasiallisen terrorismin uhan Suomessa muodostavat äärioikeistolaiset tai radikaali-islamistiset henkilöt ja ryhmät. Supon terrorismin torjunnalla on kohteena noin 350 henkilöä vuodenvaihteessa 2022–2023. Useimmat heistä ovat radikaali-islamisteja, mutta äärioikeistolaisten kohdehenkilöiden osuus on kasvanut merkittävästi vuoden 2018 jälkeen.
Nykytilanne > Oulun puukotukset

Kesäkuussa 2024 Oulun Kauppakeskus Valkeassa tapahtui kaksi puukotusta. Jo aiemmin useisiin väkivallantekoihin syyllistynyt äärioikeistolainen Sebastian Lämsä (s. 1990) puukotti 12-vuotiasta lasta ja yritti lyödä myös toista lasta, mutta vartija ja sivulliset pysäyttivät hänet. Seuraavalla viikolla 15-vuotias poika puukotti ulkomaalaistaustaista miestä rasistisin motiivein edellisen puukottajan innoittamana. Ulkopoliittisen instituutin tutkijan Timo R. Stewartin mukaan Oulun puukotukset tehtiin julkisella paikalla, mikä viittaa siihen, että tarkoituksena oli välittää viesti ja vaikuttaa suureen yleisöön. Koska motiivi on rasistinen, viestillä näyttää olevan poliittinen tavoite. Stewartin mukaan tällaisia tekoja kutsutaan terrorismiksi. Äärioikeistoa tutkiva tohtori Tommi Kotonen pitää mahdollisena, että tapausta tullaan tutkimaan terrorismirikoksena.