stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pedíon Áreos

| Pedíon Áreos Πεδίον Άρεως |
| --- | --- |
 Aukio Areenpuistossa.
 Kaupungin kartta, jossa Pedíon Áreos korostettuna.
Kaupunki:  Ateena, Attika, Kreikka
Suuralue:  1.
Koordinaatit:  37°59′35″N, 23°44′10″E
Lähialueet:  Exárcheia, Gkýzi, Plateía Viktorías, Polýgono
Pedíon Áreos (kreik. Πεδίον Άρεως tai Πεδίον του Άρεως, Pedíon tou Áreos, ”Areen kenttä”) on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan ydinkeskustan koillispuolella ja kuuluu kaupungin 1. suuralueeseen. Kaupunginosa on saanut nimensä sen alueella sijaitsevasta samannimisestä puistosta, joka tunnetaan myös nimellä Areenpuisto.
Areenpuistoa.
Areenpuisto on yksi Ateenan suurimmista puistoista. Sen laajuus on 23 hehtaaria. Sodanjumala Areelle omistetun puiston nimi vastaa monia Marsille omistettuja puistoja, kuten antiikin Rooman Campus Martiusta ja Pariisin Marskenttää (Champ de Mars). Puisto rakennettiin vuonna 1934 kunnioittamaan Kreikan vapaussodan sankareita ja sen alueella on useita näitä esittäviä marmorisia rintakuvia. Puistossa järjestetään muun muassa erilaisia messutilaisuuksia.
Kaupunginosan itäpuolella sijaitsee Gkýzin kaupunginosa, koillispuolella Polýgono, länsipuolella Plateía Viktorías ja eteläpuolella Exárcheia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pedíon Áreos Wikimedia Commonsissa
Ateenan kaupunginosat ja alueet
Aérides
Ágios Artémios
Ágios Elefthérios
Ágios Loúkas
Ágios Nikólaos
Ágios Panteleímonas
Akadimía
Akadimía Plátonos
Akrópoli
Ampelókipoi
Anafiótika
Anáktora
Asteroskopeío
Attikí
Chílton
Elaiónas
Ellinoróson
Erythrós Stavrós
Evangelismós
Exárcheia
Filopáppou
Girokomeío
Gkázi
Gkráva
Gkýzi
Goudí
Goúva
Ilísia
Kallimármaro
Kansallispuutarha
Kerameikós
Klafthmónos
Kolokynthoú
Kolonáki
Kolonós
Koukáki
Kountouriótika
Kynosárgous
Kypriádou
Kypséli
Lampriní
Lófos Skouzé
Lykavittós
Makrygiánni
Metaxourgeío
Mets
Monastiráki
Néa Filothéi
Neápoli
Néos Kósmos
Omónoia
Pagkráti
Patísia
Pedíon Áreos
Pefkákia
Petrálona
Pláka
Plateía Amerikís
Plateía Koliátsou
Plateía Koumoundoúrou
Plateía Mavíli
Plateía Viktorías
Polýgono
Profítis Daniíl
Profítis Ilías
Promponás
Psyrí
Rizoúpoli
Rouf
Sepólia
Stathmós Larísis
Sýntagma
Thiseío
Thymarákia
Treis Géfyres
Váthi
Votanikós
Záppeio
Esko Pekkalainen

Esko Juhani Pekkalainen (6. maaliskuuta 1925 Viipuri – 9. kesäkuuta 1985) oli suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa vuosina 1952–1962 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden. Hän edusti Suomen maajoukkuetta kahdessa maaottelussa.
Pekkalainen pelasi SM-sarjaa Turun Palloseuran joukkueessa vuosina 1952–1960 ja 1961–1962. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 100 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 12 + 6 = 18 ja jäähymääränsä 30 minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 1956 sekä saavutti kaksi SM-hopeaa ja yhden SM-pronssin.
NRP Pedro Nunes (1934)

| NRP Pedro Nunes |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Lissabonin laivastontelakka
Kölinlasku:  1930
Laskettu vesille:  17. maaliskuuta 1934
Poistui palveluskäytöstä:  1976
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 017 t (standardi) 1 217 t (kuormattu)
Pituus:  70,5 m
Leveys:  10,0 m
Syväys:  3,1 m
Koneteho:  2 400 shp
Nopeus:  16 solmua
Miehistöä:  140
Aseistus
Aseistus:  2 ×  120 mm tykkiä 4 × 40 mm ilmatorjuntatykkiä 2 × syvyyspomminheitintä
NRP Pedro Nunes oli Portugalin laivaston vuonna 1934 vesillelaskettu Pedro Nunes -luokan aviso.
Valmistus

Alus  tilattiin Lissabonin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 1930. Alus laskettiin vesille 17. maaliskuuta 1934.
Palvelus

Alus muutettiin tutkimusalukseksi 1956 ja poistettiin palveluksesta 1976.
Judea Pearl

| Judea Pearl |
| --- | --- |
 Judea Pearl vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. syyskuuta 1936 
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Leonard Bergstein ja Leonard Strauss
Tutkimusalue:  tietojenkäsittelytiede
Palkinnot:  Turing-palkinto
Aiheesta muualla
bayes.cs.ucla.edu/jp_home.html
Judea Pearl (s. 4. syyskuuta 1936 Tel Aviv, Palestiinan brittiläinen mandaatti) on israelilais-yhdysvaltalainen tietojenkäsittelytieteilijä, joka tunnetaan tekoälyn tutkimuksistaan. Hänelle myönnettiin vuonna 2011 Turing-palkinto, joka on tietojenkäsittelytieteiden korkein kunnianosoitus.
Elämä ja ura

Pearl valmistui sähkötekniikan kandidaatiksi Haifassa Israelissa vuonna 1960 ja maisteriksi Newarkin teknillisestä collegesta New Jerseyssä Yhdysvalloissa vuonna 1961. Sen jälkeen hän suoritti fysiikan maisterin tutkinnon Rutgersin yliopistossa ja sähkötekniikan tohtorintutkinnon Brooklynin polyteknillisessä instituutissa New Yorkissa vuonna 1965. Hän työskenteli RCA Corporationissa ja Electronic Memories -yhtiössä tietokonemuistin alalla. Hänestä tuli tietojenkäsittelyopin lehtori Kalifornian yliopistossa Los Angelesissa vuonna 1970. Vuonna 1976 hän sai professuurin.
Pearl on luonut verkkoteoriaa hyödyntävän Bayes-verkon, jolla kone voi tehdä uskottavia hypoteeseja epävarman tai sirpaleisen informaation pohjalta. Hän on työskennellyt myös kausaliteetin parissa sekä matemaattisen formalismin, jolla kuvataan syy–seuraussuhteita.
Pearl on tutkinut moraalin asemaa tekoälyssä, tarkemmin sanoen vaihtoehtoisten toteamusten roolia (esimerkkinä ”Jos auto olisi toiminut, olisin ajanut kauppaan”). Hänen mukaansa vaihtoehtoiset toteamukset ovat tieteellisen ja moraalisen käyttäytymisen rakennuspalikoita. Hänen mielestään kone, joka pystyy ymmärtämään sellaisia toteamuksia pystyisi ottamaan vastuun tekemisistään.
Judea Pearl perusti poikansa, journalisti Daniel Pearlin kuoleman jälkeen vuonna 2002 Daniel Pearl -säätiön yhdessä sukunsa ja Daniel Pearlin ystävien kanssa.
Suomeksi käännettyjä teoksia

Miksi: syyn ja seurauksen uusi tiede.  Suomentanut Pietiläinen, Kimmo. Terra Cognita, 2018.  ISBN 9789525697933
Peite

Matematiikassa joukon  A\, peite on kokoelma joukkoja, joiden yhdisteen osajoukkona on  A\,. Formaalisti muotoillen: jos  X\, on joukko ja  A\, sen osajoukko, niin kokoelma  {\mathcal {F}}\subset {\mathcal {P}}(X) on joukon  A\, peite, jos
Peite on äärellinen tai numeroituva, jos siinä on äärellinen tai numeroituva määrä alkioita eli joukkoja. Peite on avoin, jos sen kaikki joukot ovat avoimia joukkoja.
Peitteen käsite on hyödyllinen erityisesti topologiassa ja mittateoriassa. Esimerkiksi topologiassa joukon kompaktius määritellään yleisesti peitteiden avulla: joukko on kompakti, jos sen jokaisella avoimella peitteellä on äärellinen osapeite. Toisin sanoen joukkoa  A\, kutsutaan kompaktiksi jos sen jokaisella avoimella peitteellä  {\mathcal {F}}on äärellinen osajoukko eli   {\mathcal {F}}'\subset {\mathcal {F}}, joka jo peittää  A\,:n. Mittateoriassa peitteen käsite esiintyy mm. Lebesguen ulkomitan konstruktiossa ns. Lebesguen peitteen muodossa.
Kirjallisuutta

Lipschutz, Seymour: General Topology.  McGraw-Hill, 1965.  ISBN 0-07-037988-2
Peili (vuoden 1975 elokuva)

| Peili> Зеркало |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Andrei Tarkovski
Käsikirjoittaja:  Andrei Tarkovski Aleksandr Mišarin
Säveltäjä:  Eduard Artemjev
Kuvaaja:  Georgi Rerberg
Pääosat:  Margarita Terehova Ignat Danitsev
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Neuvostoliitto
Tuotantoyhtiö:  Mosfilm
Levittäjä:  Mokép Netflix
Ensi-ilta:  1975
Kesto:  108 minuuttia
Alkuperäiskieli:  venäjä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Peili  (ven. Зеркало, Zerkalo) on vuonna 1975 valmistunut neuvostoliittolaisen Andrei Tarkovskin ohjaama elokuva. Väljästi omaelämäkerrallinen filmi sekoittaa lapsuuden muistoja ja autenttista uutiskuvastoa sekä tekijän isän Arseni Tarkovskin runoja. Pääosissa ovat Margarita Terehova, Ignat Daniltsev, Tarkovskin vaimo Larissa Tarkovskaja, Alla Demidova ja Anatoli Solonitsyn. Alkuperäismusiikin on säveltänyt Eduard Artemjev.
Juonielokuvan konventioista poikkeavaa kerrontaa on verrattu kirjallisuuden tajunnanvirtatekniikkaan. Runollinen ja symbolinen elokuva luetaan Andrei Rublevin ohella yhdeksi tekijänsä parhaista elokuvista. Peiliä on sanottu kaikkien aikojen kauneimmaksi elokuvaksi. Se sijoittui maailman yhdeksänneksi parhaaksi elokuvaksi Sight and Soundin elokuvaohjaajien äänestyksessä vuonna 2012. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen 20 parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.
Aiheesta muualla

Peili (vuoden 1975 elokuva) Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Jukka Tervo: Huoneessa sataa, nainen lentää ilmassa ja muita tavallisia asioita Tarkovskin elokuvassa Peili.
Juho Malanin: Andrei Tarkovski ja elokuvakamera. Elitisti 16.2.2005.
Vesa Skaffari: Peili (Arkistoitu – Internet Archive). Smackthejack 7.10.2013.
Jussi Huhtala: Mistä puhumme kun puhumme Tarkovskista. Episodi 15.2.2014.
A Sequence-by-sequence Account of Andrei Tarkovsky’s Mirror. 10.6.2018
HMS Pegasus (1917)

| HMS Pegasus |
| --- | --- |
 HMS Pegasus

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  John Brown and Company, Clydebank
Kölinlasku:  1914
Laskettu vesille:  9. elokuuta 1917
Palveluskäyttöön:  14. elokuuta 1917
Poistui palveluskäytöstä:  myyty romutettavaksi 22. elokuuta 1931
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 368 t
Pituus:  101,3 m
Leveys:  13,1 m
Syväys:  4,8 m
Koneteho:  9 500 shp
Nopeus:  20 solmua
Miehistöä:  258
Aseistus
Aseistus:  4 x QF 12 naulan 12 cwt -laivatykkiä 9 x lentokonetta
HMS Pegasus oli Britannian kuninkaallisen laivaston vesilentokoneiden emälaiva.
Valmistus

Great Eastern Railway tilasi John Brown and Companyltä Clydebankistä matkustaja-alus SS Stockholmin, jonka köli laskettiin vuonna 1914. Ensimmäisen maailmansodan vuoksi rakennustyöt telakalla keskeytyivät. Amiraliteetti lunasti aluksen 27. helmikuuta 1917, ja se laskettiin vesille 9. kesäkuuta 1917 sekä nimettiin uudelleen palvelukseen oton jälkeen 28. elokuuta HMS Pegasukseksi. Alus oli muutettu toimimaan pyörin varustettujen lentokoneiden tukikohtana rakentamalla aluksen etuosaan lentoonlähtöalusta, ja vesilentokoneiden operointia varten se varustettiin nosturein koneiden veteen laskemiseksi.
Palvelus

Alus liitettiin palvelukseen otettaessa Suureen laivastoon, jonka mukana se oli Pohjanmeren valvonnassa osallistumatta varsinaisiin taistelutoimiin. Vuodet 1919–1920 alus tuki brittiläisiä bolsevikkeja vastaan taistelleita joukkoja Pohjois-Venäjällä ja Mustallamerellä. Tämän jälkeen alus palveli Välimerellä aina vuoteen 1924 saakka, jolloin se siirrettiin Singaporeen. Alus siirrettiin vuonna 1925 reserviin, ja se myytiin vuonna 1931 romutettavaksi.
Satu Pauri

| Satu Pauri> Satu Ruotsalainen.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. lokakuuta 1966 (ikä 58) Oulu
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  astrologi
Yleisurheilija
Pituus:  174 cm
Paino:  60 kg
Laji:  seitsenottelu
Seura:  Oulun Pyrintö
Ennätykset:  6404 p (1991)
Satu Marianne Pauri (o.s. Ruotsalainen, s. 21. lokakuuta 1966 Oulu) on suomalainen astrologi, juontaja ja entinen yleisurheilija, jonka päälaji oli seitsenottelu. Seitsenottelun lisäksi hän oli kansainvälisen tason pituushyppääjä. Hän edusti urallaan Oulun Pyrintöä.
Urheilu-ura

Hänen seitsenottelun ennätystuloksensa 6 404 pistettä vuodelta 1991 on edelleen voimassa oleva naisten Suomen ennätys. Hän teki tuloksen Tokion MM-kisoissa sijoittuen neljänneksi. Tämä oli myös hänen paras arvokisasijoituksensa. Pituushypyssä hänen ennätyksensä on 663 cm vuodelta 1992.
Urheilu-uran jälkeen

Hän päätti aktiiviuransa vuoteen 1992 ja on sittemmin esiintynyt julkisuudessa astrologina. Hän myös juonsi tv-visailu Valiojoukkoa ja vuonna 1994–1995 Petri Keskitalon kanssa Labyrintti-ohjelmaa. Kesällä 2007 hän toimi juontajana Filmaattiset Oy ja YLE Viihteen tuottamassa Satuhäät-ohjelmassa.
Perhe

Hän on ollut naimisissa juontaja Arttu Harkin sekä näyttelijäkirjailija, dramaturgi Jussi Parviaisen kanssa ja tästä liitosta on yhteinen lapsi Peppi. Elokuussa 2008 hän meni naimisiin Teppo Paurin kanssa. Pariskunnalla on kaksoset.
Kirjat

Satu Ruotsalainen: Valon ja värien vuosi 2005.  Helsinki:  WSOY, 2004.  ISBN 951-0-29654-6
Satu Ruotsalainen: Astrologiaa muutosten vuodelle 2006.  Helsinki:  WSOY, 2005.  ISBN 951-0-30933-8
Satu Ruotsalainen: Parisuhdeastrologiaa.  Helsinki:  WSOY, 2006.  ISBN 978-951-0-32222-2
Aiheesta muualla

Satu Ruotsalaisen internetsivut
Naisten seitsenottelun Suomen ennätyksen kehitys
| Tulos | Nimi | Paikkakunta | Päivämäärä | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5606 | Anne Kyllönen | Oulu | 9.8.1981 |  |
| 5799 | Anne Kyllönen | Götzis, Itävalta | 29.5.1983 |  |
| 5866 | Anne Kyllönen | Helsinki | 9.8.1983 | Nykypistein 5763 |
| 5919 | Mirja Järvenpää | Turku | 3.6.1984 | Nykypistein 5847 |
Uusi pistetaulukko 1985, ensimmäinen ennätys yllä mainittu Järvenpään tulos pistein 5847
| Tulos | Nimi | Paikkakunta | Päivämäärä | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5948 | Satu Ruotsalainen | Parkano | 7.6.1987 |  |
| 6008 | Satu Ruotsalainen | Götzis, Itävalta | 19.6.1988 |  |
| 6041 | Satu Ruotsalainen | Talence, Ranska | 17.7.1988 |  |
| 6101 | Satu Ruotsalainen | Soul, Etelä-Korea | 24.9.1988 |  |
| 6224 | Satu Ruotsalainen | Helmond, Alankomaat | 16.7.1989 |  |
| 6404 | Satu Ruotsalainen | Tokio, Japani | 27.8.1991 |  |
Hannus, Matti: Yleisurheilu: Tuhat tähteä.  WSOY, 1983.  ISBN 951-0-11900-8
Mitä-Missä-Milloin -kirjat 1984-2009.  Otava.
Hannus, Matti: Kultaiset kentät.  WSOY, 1999.  ISBN 951-0-23703-5
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  World Athletics
Erwin Pektor

Erwin Pektor (15. elokuuta 1920 – 22. heinäkuuta 1996) oli itävaltalainen keihäänheittäjä.
Pektor sijoittui Brysselin EM-kilpailuissa 1950 keihäänheitossa seitsemänneksi tuloksella 62,13 m. Hän voitti Itävallan mestaruuden vuosina 1940–1942, 1946–1948 ja 1952–1954. Hän teki Itävallan ennätyksen 63,58 m vuonna 1939, 64,08 m ja 68,15 m vuonna 1940 sekä 69,35 m vuonna 1942. Wienissä 19. heinäkuuta 1942 hän ylitti ensimmäisenä itävaltalaiskeihäänheittäjänä 70 metrin rajan tuloksellaan 70,68 m. Ennätys pysyi hänen nimissään lokakuuhun 1964 saakka, jolloin sen rikkoi hänen poikansa Walter Pektor. Walter Pektor oli Itävallan paras mieskeihäänheittäjä 1960-luvun lopulla.
Wolfgang Pauli

| Wolfgang Ernst Pauli |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. huhtikuuta 1900 Wien, Itävalta-Unkari
Kuollut: 15. joulukuuta 1958 (58 vuotta) Zürich, Sveitsi
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Ludwig Maximilianin yliopisto
Väitöstyön ohjaaja:  Arnold Sommerfeld
Instituutti:  Göttingenin yliopisto Kööpenhaminan yliopisto Hampurin yliopisto ETH Zürich Michiganin yliopisto Institute for Advanced Study
Oppilaat:  Nicholas Kemmer
Tutkimusalue:  Fysiikka
Tunnetut työt:  Paulin kieltosääntö
Palkinnot:   Nobelin fysiikanpalkinto (1945) Franklin-mitali (1952)
Wolfgang Ernst Pauli (25. huhtikuuta 1900 Wien – 15. joulukuuta 1958 Zürich) oli itävaltalainen fyysikko. Wolfgang Pauli tunnetaan parhaiten Paulin kieltosäännön nimellä kulkevasta kvanttimekaniikkaan liittyvästä perustavanlaatuisesta periaatteesta sekä spintiloihin liittyvistä tutkimuksistaan. Paulin kieltosäännön myötä hänelle myönnettiin fysiikan Nobel-palkinto vuonna 1945.
Nuoruus ja opiskelu

Wolfgang Pauli syntyi Wienissä Wolfgang Joseph Paulin ja Berta Camilla Schützin perheeseen.
Wolfgang kasvoi älymystön parissa Wienissä, joka oli 1900-luvun alussa yksi maailman keskeisimpiä tiedekaupunkeja. Hänen kummisetänsä ja mentorinsa oli fyysikko-filosofi Ernst Mach, jolta Wolfgang oli saanut myös toisen nimensä.
Pauli oli jo nuorena hyvin lahjakas matemaattisesti. Hän opiskeli lukioaikana itsenäisesti suhteellisuusteoriaa ja kirjoitti siitä 18-vuotiaana ensimmäisen tutkielmansa. Münchenin yliopistossa Pauli opiskeli fysiikkaa. Hän tutki muun muassa Arnold Sommerfeldin alaisuudessa Bohrin–Sommerfeldin atomiteoriaa. Sommerfeld oli Paulin väitöskirjatyön ohjaaja. Hän väitteli tohtoriksi 1921 teoreettisesta fysiikasta. Sommerfeldin ehdotuksesta hän kirjoitti myös artikkelin suhteellisuusteoriasta matemaattisten aineiden tietosanakirjaan Encyklopädie der mathematischen Wissenschafteniin. Artikkelista Pauli sai ylistystä Albert Einsteinilta.
Ura > Paulin kieltosääntö

Saatuaan väitöskirjansa valmiiksi Pauli työskenteli 1921–1922 Göttingenin yliopistossa Max Bornin apulaisena ja 1922 Hampurin yliopistossa Wilhelm Lenzin apulaisena. Hän oli virkavapaalla 1922–1923, jolloin hän työskenteli Kööpenhaminan Niels Bohr -instituutissa. Pauli palasi Hampuriin 1924 suorittaakseen habilitaation.
Pauli jatkoi Hampurissa luennoitsijana ja osallistui kvanttimekaniikan kehittämiseen. Hän ratkaisi 1924–1925 atomin spektriin liittyviä ongelmia esittämällä uuden kvanttiluvun, jota myöhemmin alettiin kutsua spiniksi. Hän päätteli myös, että jos kvanttimekaanisessa tilassa on jo elektroni, se kieltää muiden elektronien pääsyn siihen tilaan. Tästä säännöstä tuli myöhemmin osa kvanttimekaniikkaa, ja se tunnetaan Paulin kieltosääntönä.
Ura > ETH Zürichin professorina

Pauli sai 1928 professuurin ETH Zürichistä. Hän toimi virassa aina kuolemaansa asti ja oli kehittämässä yliopistoon Gregor Wentzelin kanssa menestynyttä teoreettisen fysiikan koulukuntaa.
Zürichin-aikanaan Pauli kiinnostui psykoanalyysistä. Tähän vaikutti hänen äitinsä vuonna 1927 tekemä itsemurha ja avioliittonsa päättyminen vuonna 1930. Hän kiinnostui siitä ensin terapiamuotona, mutta myöhemmin siitä tuli myös filosofinen kiinnostuksen kohde. Pauli tutki C. G. Jungin teorioita ja niiden sovellusta fysikaalisen maailman ymmärtämiseen. Hän oli myös Jungin henkilökohtainen potilas. Heidän potilassuhteensa päättyi 1934, mutta he jatkoivat useamman vuoden kirjeenvaihtoa, joka koski fysiikkaa ja psykologiaa.
Pauli otaksui 1930, että neutraalit partikkelit olisivat beetahajoamisen energian säilymisen taustalla. Neutriinojen olemassaolon pystyivät todistamaan Clyde Clowan ja Fred Reines vasta vuonna 1956. Hänen symmetrian analyysinsä johti 1940 teoreemaan, joka loi yhteyden partikkelin spinin ja sen tilastollisten ominaisuuksien välille.
Paulin isän puolen isovanhemmat olivat juutalaisia, joten hän hyväksyi vuonna 1940 Princetonin Institute for Advanced Studyn paikan vierailevana professorina. Siellä hän työskenteli pääosin mesoniteorian parissa. Hän sai kuulla marraskuussa 1945 saaneensa Nobelin palkinnon kieltosäännöstään. Hän ei pystynyt kuitenkaan osallistumaan Tukholmassa järjestettyyn Nobel-tilaisuuteen.
Pauli palasi 1946 vanhaan professuuriinsa Zürichiin, vaikka hän oli samana vuonna saanut Yhdysvaltain kansalaisuuden. Palattuaan Eurooppaan Pauli pystyi myös hakemaan Nobelin palkintonsa. Sveitsin kansalaisuuden hän sai 1949. ETH:ssa hän tutki oppilaidensa kanssa renormalisointia kvanttisähködynamiikassa ja kvanttikenttäteorian CPT-symmetriaa.
Pauli kiinnostui viimeisinä vuosinaan entistä enemmän filosofiasta. Hän pyrki ymmärtämään fysistä ja psyykeä saman todellisuuden toisiaan vahvistavina elementteinä.
Pauli-efekti

Pauli mukaan on nimetty myös niin sanottu Pauli-efektistä. Sen mukaan joidenkin henkilöiden läsnäolo saa tekniset välineet epäkuntoon. Pauli uskoi itsekin siihen, että jotain pahaa saattoi tapahtua, kun hän vain astui huoneeseen. Monet muutkin uskoivat siihen, ja esimerkiksi Otto Stern oli kieltänyt Paulia tulemasta laboratorioonsa.
Vilho Pekkala

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten vapaapaini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Pariisi 1924 |  79 kg |  |
Vilho Ferdinand Pekkala (3. huhtikuuta 1898 Kotka – 20. lokakuuta 1974 Kotka) oli suomalainen kilpapainija ja olympiamitalisti. Seuratasolla hän edusti Helsingin Kisa-Veikkoja, Talikkalan Tovereita ja Hallan Visaa.
Pekkala joutui vuonna 1929 elinikäiseen kansainväliseen kilpailukieltoon. Suomen olympiajoukkueen palatessa Amsterdamin olympialaisista 1928 S/S Oihonna -laivalla päihtynyt Pekkala oli aiheuttanyt häiriötä laivalla ja uhkaillut muun muassa laivan kapteenia niin että hänet jouduttiin sulkemaan lopulta hyttiinsä. Myös olympiavoittaja Ville Ritola oli jouduttu sulkemaan hyttiinsä päihtymyksen ja tappeluun osallistumisen vuoksi mutta hän selvisi ilman kilpailukieltoa. Ritola poistui kuitenkin Suomesta ensimmäisellä laivalla Yhdysvaltoihin. Pekkalan kotimainen kilpailukielto päättyi 1930 ja hän osallistui vielä vapaapainin SM-kilpailuihin 1931 sijoittuen kolmanneksi mutta ulkomaille hän ei enää päässyt kilpailemaan.
Saavutuksia

Olympiapronssia Pariisi 1924 (vapaapaini, sarja 79 kg)
Vapaapainin Suomen mestaruus vuonna 1928
FS Pei Ho (1861)

| Peï Ho |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Frere Arman, Bordeaux
Kölinlasku:  20. heinäkuuta 1859
Laskettu vesille:  25. toukokuuta 1861
Palveluskäyttöön:  heinäkuu 1862
Poistui palveluskäytöstä:  15. marraskuuta 1869
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 508-1 539 t
Pituus:  46,41-47,50 m
Leveys:  14,04 m
Syväys:  2,65 m
Koneteho:  150 nhp
Nopeus:  7 solmua
Miehistöä:  200
Aseistus
Aseistus:  12 × 6,4" Mle 1860 -tykkiä
Peï Ho oli Ranskan laivaston vuonna 1861 vesillelaskettu Palestro-luokan uiva patteri.
Valmistus

Alus tilattiin 18. kesäkuuta 1859 Bordeauxista Frere Armanilta ja sen köli laskettiin 20. heinäkuuta 1859. Alus laskettiin vesille 25. toukokuuta 1861 ja se otettiin palvelukseen heinäkuussa 1962.
Palvelus

Aluksen palvelukseenotto aloitettiin 15. heinäkuuta 1861 ja ensimmäinen palvelusjakso alkoi 5. lokakuuta. Louis Marc Willotte tyhjensi aluksen Rochefortissa 3. maaliskuuta 1862 alkaen, minkä jälkeen alus siirrettiin 24. maaliskuuta 1864 toisen luokan reserviin ja edelleen 1. helmikuuta 1865 kolmannen luokan reserviin (pois palveluksesta). Alus poistettiin Rochefortissa alusluettosta 15. marraskuuta 1869 ja se romutettiin huhtikuusta 1870 lokakuuhun 1971.
Pélagos

| --- | --- |
Sijainti:  40°33′20″N, 24°37′42″E, Thásos Thásos, Itä-Makedonia ja Traakia Kreikka
Saariryhmä:  Pohjoisen Egean saaret
Pinta-ala:  0,005 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Pélagos (kreik. Πέλαγος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään ja sijaitsee Traakianmeressä Thásoksen ja Panagían saarten eteläpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,005 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Pélagos kuuluu Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen.
Pedot (romaani)

| Pedot> Der Schwarm |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Frank Schätzing
Kieli:  saksa
Genre:  sci-fi
Julkaistu:  2004
Suomennos
Suomentaja:  Heli Naski
Kustantaja:  Bazar
Sivumäärä:  1035
ISBN:  978-952-563-715-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Pedot (saks. Der Schwarm) on Frank Schätzingin vuonna 2004 ilmestynyt tieteellinen jännitysromaani.