stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mustamamba
Saalistus ja myrkky

Mustamamba metsästää päivisin. Se on väijyvä saalistaja, joka odottaa uhrin tuloa lähemmäksi. Jos saalis yrittää paeta, mustamamba seuraa tätä ja iskee sitten sarjamaisesti. Suuremman saaliin se vapauttaa iskun jälkeen, mutta pienen (kuten linnun tai rotan) se pitää otteessaan kunnes uhrin lihakset lopettavat liikkumisen. Saaliiksi voivat joutua esimerkiksi galagot, lepakot ja pienet jyrsijät.
Mustamamban myrkky kuuluu neurotoksiineihin ja on viralliselta nimeltään dendrotoksiini. Aineessa esiintyy 0,25–0,32 grammaa neurotoksiineja. Myrkky vaikuttaa natrium-kaliumpumppuun ja häiritsee tätä kautta lihassupistusten eksogeenistä työskentelyä. Yksi purema sisältää 100–120 mg myrkkyä, mutta suurin tunnettu määrä on 400 mg. Ennen vastamyrkyn laajaa saatavuutta myrkky tappoi lähes 100 % uhreista. Kokeessa piston saanut hiiri kuoli 4,5 minuutissa. Ihmisen mustamamban myrkky voi tappaa 20 minuutissa, mutta useimmiten kuolema tapahtuu 30–60 minuutin päässä puremasta, joskus jopa kolmen tunnin kuluttua. Ajankohta riippuu useista eri tekijöistä, kuten ihmisen kunnosta, pureman paikasta, käärmeen terveydestä ja myrkyn määrästä.
Näkyviä oireita myrkyn vaikutuksista ovat huimaus, yskä, hengitysvaikeudet ja epäsäännölliset sydämenlyönnit. Pahimmissa tapauksissa, joissa uhri on saanut todella suuren määrän myrkkyä, kuolema koittaa tunnin sisällä hengitysteiden tukkeutumisen tai sydämenpysähdyksen jälkeen. Mustamamban purema voi aiheuttaa myös halvaantumista. Tällöin kuolinsyy on tukehtuminen, joka on seurausta hengitysteiden lihasten halvaantumisesta.
Luonnolliset viholliset

Mustamamban merkittävin vihollinen luonnossa on mangusti. Mangustit ovat tunnettuja vastustuskyvystään käärmeiden myrkkyjä kohtaan. Hyvä immuunius on seurausta mutaatioista eläinten asetyylikoliinin nikotiinireseptoreissa; mutaatiot estävät käärmeen myrkyssä olevaa neurotoksiinia sitoutumasta reseptoreihin ja siten ehkäisevät myrkytystä. Myös tarhakäärmeisiin kuuluva Mehelya capensis saalistaa mustamambaa. Myrkytön laji on menestyksekäs muiden käärmeiden saalistaja ja on mangustin tavoin hyvin vastustuskykyinen.
Mustamamban pureman hoito

Vaikka mustamamban myrkyn koostumus vaihteleekin käärmeen eri elinalueilla, SAIMR (South African Institute of Medical Research) tutkimuskeskuksen valmistama vastalääke tehoaa niihin kaikkiin. Mustamambat purevat ihmistä hyvin harvoin, mutta jos niin käy, se on hengenvaarallista. Nopea ensiapu on hyvin tärkeää ja uhri pitää kuljettaa sairaalaan. Pureman kohtaan pannaan kiristysside ja kuljetuksen aikana potilaalle on annettava tekohengitystä. Hyvän ensiavun ja sairaalan vastalääkehoidon saaneista uhreista 99 % paranee ilman mitään jälkisairauksia. Myrkytyksen oireet katoavat yleensä hyvin nopeasti potilaan saatua vastalääkettä.
Muuta

Mustamambaa pidetään yhtenä Afrikan vaarallisimmista ja pelätyimmistä käärmeistä monien eri tekijöiden vuoksi. Käärmeen nopea reagointikyky, vikkelät liikkeet ja voimakas myrkky herättävät usein pelkoa sen elinalueiden lähettyvillä, ja muussa maailmassa myös populaarikulttuuri on vaikuttanut mielikuvaan eläimestä. Käärmeen hyökkäykset ihmisen kimppuun ovat kuitenkin harvinaisia, sillä laji karttelee ihmistä ja sitä esiintyy verrattain vähän tiheästi asutuilla alueilla.
Aiheesta muualla

The University of Adelaide, Australia, Clinical Toxinology Resources: Dendroaspis polylepis (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Dendroaspis polylepis, Black Mamba (englanniksi)
http://www.kingsnake.com/elapids/black_mamba.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.blueplanetbiomes.org/black_mamba.htm
Mustamamba Lontoon eläintarhassa
Mustamambaa tavataan nykyään usein sokeriruokopelloilta. Eläin kiipeää sokeriruo’on päälle aurinkoon ja mahdollisesti myös väijymään. Valtaosa käärmeiden hyökkäyksistä sattuukin sokeriruokopelloilla itäisessä ja eteläisessä Afrikassa, missä ala työllistää tuhansia ihmisiä vähäisen mekaniikan vuoksi. Tunkeutuminen mustamamban elinalueelle johtaa hyvin vaarallisiin kontakteihin työntekijän ja myrkyllisen käärmeen välillä. Tämä kuva on Zimbabwesta.
Kyrre Grepp

| Kyrre Grepp |
| --- | --- |

Norjan työväenpuolueen puheenjohtaja
 1918–1922  
Edeltäjä:  Christian Holtermann Knudsen
Seuraaja:  Emil Stang
Henkilötiedot
Koko nimi:  Olav Kyrre Grepp (synt. Olsen)
Syntynyt: 6. elokuuta 1879 Brønnøy, Norja
Kuollut: 6. helmikuuta 1922 (42 vuotta) Oslo, Norja
Ammatti:  poliitikko, toimittaja
Olav Kyrre Grepp (synt. Olsen; 6. elokuuta 1879 Brønnøy – 6. helmikuuta 1922 Oslo) oli norjalainen toimittaja, työväenpuolueen poliitikko ja puolueensa puheenjohtaja vuosina 1918–1922. Hän kuului työväenliikkeen vallankumoukselliseen siipeen mutta onnistui säilyttämään välit Landsorganisasjoneniin sekä pitämään puoliaan kolmannen internationaalin vaatimuksille. Grepp kuoli sairauteen 42-vuotiaana vuonna 1922.
Greppin puoliso oli toimittaja ja poliitikko Rachel Grepp. Molemmat on haudattu Oslon Vestre gravlund -hautausmaalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyrre Grepp Wikimedia Commonsissa
Nicolas Winding Refn

| Nicolas Winding Refn |
| --- | --- |
 Refn Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. heinäkuuta 1970 (ikä 54) Kööpenhamina, Tanska
Ammatti:  ohjaaja, käsikirjoittaja, tuottaja
Puoliso:  Liv Corfixen (vih. 2007)
Lapset:  2
Ohjaaja
Taiteilijanimet:  NWR
Aktiivisena:  1996–
Tunnetuimmat ohjaukset:   Pusher-trilogia  Bronson  Drive  Only God Forgives  The Neon Demon  Too Old to Die Young 
Palkinnot
 Prix de la mise en scène  2011 Drive 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Nicolas Winding Refn (s. 29. syyskuuta 1970 Kööpenhamina) on tanskalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja. Hänet tunnetaan visuaalisesta tyylistään ja erityisesti Pusher-trilogian (Pusher, Pusher II, Pusher 3) ohjaamisesta. Hän voitti parhaan ohjaajan palkinnon vuoden 2011 Cannesin elokuvajuhlilla elokuvasta Drive (2011). Refn tunnetaan myös elokuvista Bronson (2008), Valhalla Rising (2009), Only God Forgives (2013) ja The Neon Demon (2016) sekä televisiosarjasta Too Old to Die Young (2019).
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Nimi | Elokuvat> Ohjaajana | Elokuvat> Käsikirjoittajana | Elokuvat> Tuottajana | Elokuvat>  | Elokuvat>  | Elokuvat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 | Pusher |  |  |  |  |  |  |
| 1999 | Bleeder |  |  |  |  |  |  |
| 2003 | Fear X |  |  |  |  |  |  |
| 2004 | Pusher II |  |  |  |  |  |  |
| 2005 | Pusher 3 |  |  |  |  |  |  |
| 2008 | Bronson |  |  |  |  |  |  |
| 2009 | Neiti Marple: Koston jumalattarena |  |  |  |  |  |  |
| 2009 | Valhalla Rising |  |  |  |  |  |  |
| 2011 | Drive |  |  |  |  |  |  |
| 2013 | Only God Forgives |  |  |  |  |  |  |
| 2016 | The Neon Demon |  |  |  |  |  |  |
| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Nimi | Televisiosarjat> Ohjaajana | Televisiosarjat> Käsikirjoittajana | Televisiosarjat> Tuottajana | Televisiosarjat>  | Televisiosarjat>  | Televisiosarjat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | Too Old to Die Young |  |  |  |  |  |  |
| TBA | Copenhagen Cowboy |  |  |  |  |  |  |
Filmografia > Näyttelijänä

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Nimi | Elokuvat> Rooli | Elokuvat> Muuta | Elokuvat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 | Pusher | Brian |  |  |
| 2005 | Kinamand | Lægen |  |  |
| 2013 | Jodorowsky's Dune | oma itsensä | dokumentti |  |
| 2015 | My Life Directed by Nicolas Winding Refn | oma itsensä | dokumentti |  |
| Videopelit> Vuosi | Videopelit> Nimi | Videopelit> Rooli | Videopelit> Muuta | Videopelit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | Death Stranding | Heartman | 3D-mallinnus ainoastaan |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nicolas Winding Refn Wikimedia Commonsissa
Nicolas Winding Refn Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kirjallisuutta

Saari, Juha: ”Jotain mätää Tanskanmaalla : Pusher II on Nicolas Winding Refnin paras elokuva”. Filmihullu 5/2014.
Lammin helluntaiseurakunta

| Lammin helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  1949
Pääkirkko:  Evontie 14 16900 Lammi, Hämeenlinna
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lammin helluntaiseurakunta on vuonna 1949 perustettu hämeenlinnalainen helluntaiseurakunta. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Hämeenlinnan Lammilla Evontiellä. Seurakunnan pastorina toimii Arto Luuri.
Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten lisäksi rukousllat, teemaillat, konsertit sekä ruokajakotoiminta. Lisäksi seurakunta tukee lähetystyötä Virossa.
La storia della Arcana Famiglia

| La storia della Arcana Famiglia |
| --- | --- |

Genre: arcana, mafia, fantasia, toiminta, miekkailu, draama 
TV-anime: La storia della Arcana Famiglia
Ohjaaja: {{{ohjaaja}}}
Studio: {{{studio}}}
Lähetyskanavat: {{{lähetyskanavat}}}
Alkuperäinen lähetyskierros: {{{alkoi}}} – {{{loppui}}}
Jaksojen määrä: {{{jaksomäärä}}} 
La Storia Della Arcana Famiglia on japanilainen videopeli, josta on sittemmin tehty myös anime- ja mangaversiot. La storia della Arcana Famiglia on tyyliltään hyvin Italia-painotteinen. Sarja on suomalaisille nähtävillä Crunchyroll-sivustolla ilmaiseksi.
Naantalin Kylpylä

Naantalin Kylpylä
Naantalin Kylpylä on Naantalin kaupungissa sijaitseva suuri kylpylä- ja kokoushotelli, joka kuuluu suomalaiseen Sunborn-yritysryhmään.
Naantalin kylpylä sai lähtölaukauksensa, kun Turun Osuuskauppa osti vuonna 1973 Wihurilta alueelle kuusi vuotta aiemmin valmistuneen motelli Kultaisen Auringon, tavoitteenaan ostaa myös viereinen tontti kylpylähotellin rakentamiseksi. Kylpylä on perustettu vuonna 1984, minkä jälkeen tiloja on useamman kerran perusparannettu ja laajennettu. Vuonna 2002 Kylpylän yhteyteen ankkuroitiin laivahotelli Sunborn Princess.
Yleisesti

Naantalin kylpylä kuuluu ainoana pohjoismaisena kylpylänä Royal Spas of Europe -ketjuun. Konsultointiyritys Mercuri International on valinnut Naantalin Kylpylän kuusi kertaa vuoden kokous- ja kongressihotelliksi Suomessa.
Hotellia operoi Sunborn Hotels and Restaurants -ketju, johon kuuluvat myös Ruissalon Kylpylä ja Hotel Saga Excelsior Düsseldorfissa. Sunborn Hotels and Restaurants -ketju on osa kansainvälistä Sunborn-konsernia. Konsernin omistavat yrittäjäpariskunta Ritva ja Pekka Niemi.
Tilat > Hotellilaiva

Naantalin Kylpylän kokous- ja lomakeskukseen kuului vuosien 2002–2014 aikana hotellin viereen telakoitu 120-metrinen Sunborn Yacht -hotellilaiva. Hotellilaivan suunnittelusta ja rakennuttamisesta vastasi Sunborn International. Yritys suunnittelee, kehittää, rakennuttaa ja markkinoi luomansa Yacht Hotel -konseptin alla rakennettuja hotellilaivoja ympäri maailman. Uusin laivahotelli valmistui Barcelonaan.
Tilat > Hotelli

Naantalin Kylpylässä on 390 huonetta. Useimmissa huoneissa on merinäköala tai parveke. Kylpylässä on 30 avaraa kokoustilaa 10–500 henkilölle.
Tilat > Lomaosakehuoneistot

Naantalin Kylpylän lähelle avattiin heinäkuussa vuonna 2008 Naantali Spa Residence, joka sisältää 40 deluxe-tason sviittihuoneistoa. Jokaisessa huoneistossa on oma parveke, josta on merinäköala. Naantali Spa Residencen huoneistot on tarkoitettu sekä viikko-osake- että hotellihuonekäyttöön.
Tilat > Allasosasto

Allasosastolla on kaksi isoa allasta, kaksi roomalaista allasta, hierovia suihkuja ja poreita sekä ulkoallas, jonka lämpötila on ympäri vuoden +30 °C. Tarjolla on kymmeniä erilaisia hoitoja klassisesta hieronnasta erilaisiin rentoutushoitoihin sekä kasvo- ja vartalohoitoihin sekä kuntosali Fitness Center.
Tilat > Ravintolat

Naantalin Kylpylässä on kuusi ravintolaa, viinikabinetti, kolme baaria sekä Suomen ensimmäinen Café Mövenpick. Hotelliin avattiin helmikuussa 2010 uusi eurooppalais-aasialainen fuusioravintola nimeltä Le Soleil. Lisäksi Naantalin vanhankaupungin rannassa sijaitsevat Naantalin Kaivohuone sekä Rantaravintola.
Panorama rannalta.
Kirjallisuutta

Liisa Suvikumpu: Suomalaiset kylpylät – Kotimaisen kylpyläkulttuurin historiaa, s. 178–181.  (Sarja: Kirjokansi 20)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2014.  ISBN 978-952-222-239-8.
Aiheesta muualla

Naantalin Kylpylä
Sunborn Hotels
Sunborn International / Yacht Hotel Consept
Royal Spas of Europe (Arkistoitu – Internet Archive)
Sunborn Vacation Club
Sunborn Princess Yacht Naantalin Kylpylän edustalla
Kuivattulampi (Virrat)

| Kuivattulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°22′44″N, 23°33′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskujoki:  pja Aliseen Sulkavanjärveen 
Järvinumero:  35.425.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,7 m  
Rantaviiva:  0,766 km  
Pinta-ala:  2,752 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuivattulampi 
Kuivattulampi  on Pirkanmaalla Virroilla Sulkavan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Sulkavanjoen valuma-alueeseen (35.425) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 145,7 metriä mpy.
Kultahiekkaa

| Kultahiekkaa Jukka Orma |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2003
 Kesto: 40.51
 Levy-yhtiö: Seal on Velvet, Poko Rekords
Jukka Orman muut julkaisut
|   | Kultahiekkaa 2003 | Öisin olemme samanlaisia 2012 |
Kultahiekkaa on Jukka Orman debyyttialbumi, joka julkaistiin 2003.
Kappaleet

Kuka kertoisi minulle – 4.22
Perhe-elämää – 3.56
Fuulaa – 3.38
Sinua sinua rakastan – 4.53
Monte Carlo – 3.37
Kilpa-auto – 5.28
Hawaikiwi – 6.39
Taikayö – 8.15
Arvostelut

Soundi:
Larry LaLonde

Larry LaLonde Primuksen konsertissa Italiassa vuonna 2012.
Larry ”Ler” LaLonde (oik. Reid Laurence LaLonde; s. 12. syyskuuta 1968 Richmond, Kalifornia, Yhdysvallat) on alternative rock -yhtye Primuksen kitaristi. LaLonde on myös soittanut yhtyeissä Blind Illusion, Possessed ja No Forcefield sekä Frank Zappa -tribuuttiyhtyeessä Caca. LaLonden kitaransoiton opettajana on toiminut Joe Satriani.
Kuurojen Liitto

| Kuurojen Liitto |
| --- | --- |
Perustettu:  1905
Toimiala:  vammaisjärjestö
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  valtakunnallinen
Puheenjohtaja:  Jaana Aaltonen
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuurojen Liitto on viittomakielisten etujärjestö. Liitto on 36 jäsenyhdistyksen valtakunnallinen kattojärjestö, jonka tehtävä on taata kuurojen ihmisoikeuksien ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien toteutuminen.
Kuurot perustivat tämän oman järjestönsä vuonna 1905. Liiton toimitilat sijaitsevat Valkeassa talossa Helsingissä.
Kuurojen Liitto myöntää vuosittain Vuoden viittomakieliteko -tunnustuspalkinnon viittomakielisten kielellisten oikeuksien ajamisesta Suomessa ja viittomakielten aseman edistämisestä. Tunnustuspalkinto jaetaan vuosittain helmikuussa viittomakielen päivänä.
Järjestön toiminnan painopisteitä ovat muun muassa asiantuntijuus ja vaikuttamistyö, viittomakielisten tiedonsaannin parantaminen, viittomakielen sanakirjatyö ja kielineuvonta, vertaistuki (kulttuuritapahtumat, leirit ja kurssit)  ja viittomakielinen palveluohjaus.
Kuurojen Liitto on Sosten jäsenjärjestö.
Liitto julkaisee Kuurojen lehteä.
Talous > Rahoitus

| Rahoituksen lähde | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 | 2014 | 2013 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | - | 16 000 € | 16 000 € | 16 000 € | 16 000 € | 16 000 € | 18 000 € |
Aiheesta muualla

Kuurojen Liiton verkkosivut
Kuukanniemi

Kuukanniemi on kylä ja taajama Lemillä Etelä-Karjalan maakunnassa. Kuukanniemi on asukasluvultaan kirkonkylän jälkeen Lemin toiseksi suurin taajama.
| Kuukanniemi |
| --- | --- |
 Kuukanniemi
 Koordinaatit: 61°5′7.550″N, 27°56′44.736″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Karjala
Seutukunta:  Lappeenranta
Kunta:  Lemi
Väkiluku:  636
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo:
Larry Lieber

| Larry Lieber |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. lokakuuta 1931 New York, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Taiteilija
Ala:  Sarjakuvat
Kuuluisimpia töitä:  Rautamies, Thor
Larry D. Lieber (s. 26. lokakuuta 1931 New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija ja Stan Leen pikkuveli. Lieber on yksi Rautamiehen ja Thorin luojista, Rawhide Kidin piirtäjä ja kirjoittaja sekä sanomalehtisarjakuvan The Amazing Spider-Man kuvittaja. 1970-luvun puolivälissä Lieber siirtyi toimittajaksi kilpailevalle sarjakuvayhtiölle Atlas/Seaboard Comicsille, joka maksoi työntekijöilleen korkeampaa palkkaa houkutellakseen itselleen Marvelin sarjakuvataiteilijoita.
Kyrmysepikkä

| Kyrmysepikkä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Elateriformia
Heimo::  Sepikät Eucnemidae
Suku::  Eucnemis
Laji::  zaitzevi
Kaksiosainen nimi
 Eucnemis zaitzevi  Mamaev 
Katso myös
   Kyrmysepikkä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kyrmysepikkä (Eucnemis zaitzevi) on sepiköiden (Eucnemidae) heimoon kuuluva kovakuoriaislaji. Kyrmysepikän tieteellinen lajinimi zaitzevi viittaa merkittävään venäläiseen hyönteistutkijaan, P. A. Zaitzeviin.
Ulkonäkö ja koko

Kyrmysepikkä on 4–9 millimetrin mittainen. Sen yläpuoli on musta ja kiiltävä. Etuselkä on suuri ja muodoltaan kupera. Tuntosarvet ovat sahalaitaiset ja litteät. Kyrmysepikän nilkat ovat hennot.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kyrmysepikän levinneisyysalue kattaa linjan Suomi-Baltia-Ukraina itäpuolisen alueen aina Tyynenmeren rannalle saakka. Japanissa elää toinen lähisukuinen vielä kuvaamaton laji. Suomessa kyrmysepikkä on levinnyt laajalle alueelle maan etelä- ja keskiosissa, ja se luokitellaan maassa elinvoimaiseksi. Kyrmysepikän toukat kehittyvät kovassa, kosteassa tai hieman kuivemmassa puussa, erityisesti onttojen runkojen sisäseinillä tai katkenneiden oksien puuhun jääneessä kohdassa.
Vasta aivan hiljan havaittiin, että Euroopassa esiintyy kaksi Eucnemis-suvun lajia. Suomessa elää vain itäinen kyrmysepikkä, kun taas Länsi-Euroopassa Englannista ja Pyreneiden vuoristosta Ruotsiin ja Ukrainaan esiintyvä laji on nimeltään huppusepikkä (Eucnemis capucinus). Sen luultiin ennen esiintyvän myös Suomessa ja näin kaikki hiljan julkaistun suomenkielisen kirjan Suomea koskevat viitteet käsittelevät kyrmysepikkää, mutta muuta Skandinaviaa ja Eurooppaa käsittelevät viitteet koskevat huppusepikkää. Varhemman erheen vuoksi huppusepikän tieteellinen lajinimi on usein esitetty virheellisessä muodossa capucina.
Kuukala

| Kuukala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Percoidei
Heimo::  Kuukalat Monodactylidae
Suku::  Monodactylus
Laji::  argenteus
Kaksiosainen nimi
 Monodactylus argenteus  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Kuukala Wikispeciesissä   Kuukala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuukala (Monodactylus argenteus) on kuukalojen heimoon kuuluva kalalaji. Se on levinneisyydeltään indopasifinen, Punaiseltamereltä Samoalle ja Australiaan ulottuvalla alueella.
Kuukala on yleensä noin 12 senttimetrin pituinen ja korkeintaan 27-senttinen. Se on parvikala, joka elää rannikon lähellä meri- ja murtovedessä, ja tavataan esimerkiksi Mekongjoen alajuoksullakin. Kuukaloja on pidetty akvaariossa.
Kuparitaivas

| Kuparitaivas |
| --- | --- |

Kirjailija:  Heikki Luoma
Kieli:  suomi
Genre:  siirtolaisromaani
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1996
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  587
ISBN:  951-0-20990-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuparitaivas on Heikki Luoman neljäs romaani. Kirjan on julkaissut WSOY vuonna 1996, ja sen tapahtumat perustuvat 1900-luvun alkuvuosina Amerikassa puhjenneisiin kaivostyöläisten lakkoihin.
Kirjan minäkertojana on nuori ylihärmäläinen Kristian Koivulasta, joka paremman elämän toivossa on lähtenyt muiden suomalaisten tavoin siirtolaiseksi Amerikkaan. Puolen vuoden harhailun jälkeen hän pääsee töihin kuparikaivokseen, jossa työ on raskasta ja vaarallista ja työnantaja on täysin piittaamaton työturvallisuudesta. Taitavana viulunsoittajana Kristian pääsee myös kaupungin "parempiin" piireihin ja tutustuu myös työläisten ruokalassa työskentelevään Miljaan. Kirjan tapahtumat huipentuvat työläisten ensimmäisen lakon kuvaukseen, joka tosielämässäkin tunnetaan ns. "Rocklandin poikain juttuna". Suomalaisten lakko tukahdutetaan väkivaltaisesti ja koko Rocklandin kaivoskaupungin väestö nousee "redfinnejä" vastaan. Ihmisiä pahoinpidellään ja pidätetään ilman mitään laillisia perusteita. Kristianin on pakko lähteä etsimään onneaan muualta.
Aiheesta muualla

BNET:World Litterature today/Thomas DuBois
Kultaherukka

| Kultaherukka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Herukkakasvit Grossulariaceae
Suku::  Herukat Ribes
Laji::  aureum
Kaksiosainen nimi
 Ribes aureum  Pursh 
Katso myös
   Kultaherukka Wikispeciesissä   Kultaherukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultaherukka (Ribes aureum) on herukoiden (Ribes) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on pystyoksainen pensas, joka kasvaa noin kaksi metriä korkeaksi. Pensas kasvaa alkuperäisenä Pohjois-Amerikan länsiosissa, ja se tulee toimeen suurimmassa osassa Suomea.
Kultaherukan marjat ovat mustia.
Pensas kukkii touko–kesäkuussa pienin keltaisin kukin. Kukinta kestää kahdesta kolmeen viikkoa. Pienehköt marjat ovat mustia ja syötäviä. Niiden maku muistuttaa hieman mustaherukan makua mutta on miedompi ja makeampi. Kuivunut kukan jäänne jää marjoihin kiinni. Marjoja voi syödä tuoreeltaan tai niistä voi tehdä mehua.[lähde? ] Kultaherukka sopii niin koriste-, aidanne- kuin marjapensaaksikin. Lehdet saavat punertavan syysvärin.
Kasvupaikka

Kultaherukka on varsin vaatimaton maan suhteen, mutta viihtyy parhaiten ravinteikkaassa ja multavassa maassa aurinkoisella paikalla. Silloin kukinta on runsainta[lähde? ], mutta kasvi pärjää myös varjoisemmilla paikoilla. Suomessa kultaherukka menestyy vyöhykkeillä I–VI, mutta ilmastollinen kestävyys vaihtelee eri kantojen välillä.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kultaherukka (Ribes aureum)
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kultaherukka (Ribes aureum)
ITIS: Ribes aureum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Ribes aureum (englanniksi)
Flora of North America: Ribes aureum (englanniksi)
Lammin reservikomppania

Lammin reservikomppania (pidemmin 25. Lammin reservikomppania) oli Hämeenlinnan tarkk'ampujapataljoonaan 1883–1899 kuulunut reserviläisiä kouluttanut sotilasyksikkö Lammilla.