stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kostamuksen luonnonpuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Kostamuksen lounaispuolella, Suomen vastaisella rajalla Kalevalan ja Mujejärven piirien alueilla. Venäjä
Pinta-ala:  492,0 km2 
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  ven. Костомукшский государственный природный заповедник
Tyyppi:  Venäjän federaation valtiolliset luonnonsuojelualueet 
Perustettu:  14. joulukuuta 1983 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kostamuksen luonnonpuisto (ven. Костомукшский государственный природный заповедник) on Venäjän liittovaltiotason luonnonsuojelualue Karjalan tasavallassa. Se on osa suomalais-venäläistä Ystävyyden puistoa.
Kostamuksen luonnonpuisto on perustettiin 14. joulukuuta 1983 noin 480 neliökilometrin laajuisena. Se sijaitsee Kostamuksen lounaispuolella, Suomen vastaisella rajalla Kalevalan ja Mujejärven piirien alueilla. Keskeisen osan puistosta kattaa 95 neliökilometrin kokoinen Kivijärvi eli Kiitehenjärvi tai Kiitesjärvi.
Kostamuksen luontokeskus sijaitsee Kostamuksen kaupungissa lähellä Kontokkijärven rantaa, ja se antaa kaupunkilaisille, erityisesti lapsille mahdollisuuden tutustua paikalliseen luontoon erikoisuuksineen sisätiloissa. Siellä on myös esitelty Kostamuksen luonnonpuistoa ja Ystävyyden puistoa. Luontokeskus on avoinna sopimuksen mukaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kostamuksen luonnonpuisto Wikimedia Commonsissa
Kostamuksen luonnonpuisto sijaitsee Karjalan tasavallassa Kostamuksen lounaispuolella.
Karjalan tasavallan valtakunnalliset luonnonsuojelualueet
| --- | --- |
: Aunuksen rauhoitusalue | Kalevalan kansallispuisto | Kantalahden luonnonpuisto | Kivatsun luonnonpuisto | Kižin rauhoitusalue | Kostamuksen luonnonpuisto | Laatokan saariston kansallispuisto | Paanajärven kansallispuisto | Vodlajärven kansallispuisto
Kohti sotaa

| Kohti sotaa: romaani Pohjois-Pohjanmaalta 1936–1939 |
| --- | --- |

Kirjailija:  Eino Pietola
Kansitaiteilija:  Jorma Luotio, kuvat Eino Pietolan kokoelmista
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  1996
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  348
ISBN:  951-20-4904-X
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kohti sotaa: romaani Pohjois-Pohjanmaalta 1936–1939 on Eino Pietolan kirjoittama romaani.
Konstruktivismi

Konstruktivismi tai konstruktionismi voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Konstruktivismi taiteessa ja arkkitehtuurissa
Konstruktivismi matematiikassa
Konstruktivismi kansainvälisissä suhteissa
Konstruktivismi oppimisteoriana
Konstruktivistinen tietoteoria filosofiassa
Sosiaalinen konstruktivismi eli sosiaalinen konstruktionismi, teoria tiedon sosiaalisesta rakentumisesta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Konstruktivismi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kawasaki

Kawasaki voi tarkoittaa:
Maantiede

Kawasaki, Japanin kaupunki Kanagawan prefektuurissa
Kawasaki-ku, suuralue Kawasakin kaupungissa
Kawasaki, Japanin maaseutukaupunki Fukuokan prefektuurissa
Kawasaki, Japanin maaseutukaupunki Miyagin prefektuurissa
Yritykset

Kawasaki Heavy Industries (jap. 川崎重工業株式会社 , Kawasaki jūkōgyō kabushikigaisha ), japanilainen raskaan teollisuuden yritys
Kawasaki jūkōgyō Motorcycle & Engine Company, yritykseen kuuluva moottoripyörävalmistaja
Kawasaki Shipbuilding Corporation (jap. 川崎重工業船舶海洋カンパニ, Kawasaki jūkōgyō senpakukaiyō kanpanī), yrityksen laivanrakennukseen keskittyvä tytäryhtiö
Kawasaki jūkōgyō sharyō company, yrityksen rautatiekalustoon keskittyvä tytäryhtiö
Kawasaki jūkōgyō kōkūuchū company, yrityksen lentokoneisiin keskittyvä tytäryhtiö
Kawasaki kisen eli K Line, japanilainen laivarahtiyritys
Henkilöitä

Guy Kawasaki (s. 1954), yhdysvaltalainen riskisijoittaja
Ryō Kawasaki (1947–2020), japanilainen kitaristi, säveltäjä ja yhtyeen johtaja
Tomisaku Kawasaki (1925–2020), japanilainen pediatri, Kawasakin taudin löytäjä
Muut

Kawasakin tauti, autoimmuunisairaus.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kawasaki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kivikoski

Kivikoski on ollut muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Bruno Kivikoski (vuoteen 1906 Stenfors, 1892–1982), juristi ja diplomaatti, erikoislähettiläs ja täysivaltainen ministeri
Ella Kivikoski (1901–1990), arkeologian professori
Ensio Kivikoski (1891–1973), matemaatikko, professori
Erkko Kivikoski (1936–2005), elokuvaohjaaja
Esko Kivikoski (ent. Kristiansson, 1914–1987), tietokilpailija ja tietokilpailujuontaja
Juhani Kivikoski (s. 1932), arkkitehti ja yritysjohtaja
Juho Kivikoski (vuoteen 1906 Stenfors, 1856–1934), kansanedustaja
Markku Kivikoski (s. 1952), elektroniikan emeritusprofessori ja rehtori
Olavi Kivikoski (1914–1992), amerikansuomalainen purjehtija
Paavo Kivikoski (1905–1966), poliitikko (SKDL, SKP)
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kivikylä

Sammallahdenmäen pronssikautiset röykkiöhaudat sijaitsevat Kivikylässä.
Kivikylä on Raumalla sijaitseva kylä. Se sijaitsee pari kilometriä Lapin kirkonkylän luoteispuolella Eurajoelle johtavan yhdystien 2070 varrella.
Kivikylä tunnetaan erityisesti Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvasta Sammallahdenmäen muinaisjäännösalueesta, joka on yksi Pohjoismaiden edustavimmista pronssikautisista kohteista. Kivikylä on myös lihanjalostusyritys Kivikylän Kotipalvaamon kotipaikka. Kylässä toimii yrityksen tuotantolaitos ja tehtaanmyymälä.
Konsti Järnefelt

Tapani Kaarlo Aarre Konstantin (Konsti) Järnefelt (16. kesäkuuta 1890 Taipalsaari – 19. heinäkuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Järnefelt toimi Suomen Kansanpuolueen kansanedustajana vuosina 1951–1954 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Järnefelt toimi myös Helsingin kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Järnefelt kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1910 ja suoritti alemman hallintotutkinnon vuonna 1913. Järnefelt toimi politiikan ulkopuolella Valtionrautateiden piirihallituksen kirjurina ja kirjanpitäjänä Viipurissa, Valtionrautateiden piirihallituksen notaarina, Valtionrautateiden rautatierakennusosaston notaarina Helsingissä, Rautatiehallituksen koneosaston osastosihteerinä sekä Rautatiehallituksen koneosaston konttoripäällikkönä. Hän oli myös Virkamiesliiton, Rautatievirkamiesliiton ja Henkisen Työn Keskusliiton (myöh. Toimihenkilö- ja Virkamiesjärjestöjen Keskusliitto) puheenjohtaja.
Järnefeltin vanhemmat olivat kruununnimismies Konstantin Järnefelt ja Ilma Elin Lydia Eikelin. Järnefeltin puoliso vuodesta 1915 oli Elin Sigrid Kosunen.
Kirsi Kinnunen

Kirsi Kinnunen (s. 1960 Rovaniemi) on suomalais-ranskalainen sarjakuva-alan vaikuttaja. Hän on työskennellyt kääntäjänä, agenttina ja asiantuntijana ja asunut Ranskassa vuodesta 2001 lähtien.
Kinnunen opiskeli romaanista filologiaa ja journalismia Turun, Jyväskylän ja Tampereen yliopistossa. Hän on kääntänyt sarjakuvia paitsi suomesta ranskaksi ja ranskasta suomeksi myös ruotsista ranskaksi. Hänen ensimmäinen käännöksensä oli Kalervo Palsan Kuolema ja intohimo, joka julkaistiin ranskaksi nimellä La Mort et la passion vuonna 1989. Hän on kääntänyt suomesta ranskaksi noin 70 suomalaista sarjakuvateosta ja noin 20 kirjaa sekä suomentanut noin 170 kirjaa.
Kinnuselle myönnettiin Sarjakuvaneuvos-palkinto vuonna 2011 ja valtion ulkomainen kääntäjäpalkinto toukokuussa 2021 ensimmäisenä sarjakuva-alan edustajana.
Aiheesta muualla

Kinnusen ranskaksi kääntämät sarjakuvat. Valtioneuvosto.
Knud Lyne Rahbek

| Knud Lyne Rahbek |
| --- | --- |
 Knud Lyne Rahbek
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. joulukuuta 1760 Kööpenhamina, Tanska
Kuollut: 11. huhtikuuta 1830 (69 vuotta)
Ammatti:  kirjailija, professori, toimittaja
Puoliso:  Kamma Rahbek
Kirjailija
Äidinkieli: tanska
Tuotannon kieli: tanska
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Knud Lyne Rahbek, (18. joulukuuta 1760 Kööpenhamina, Tanska – 11. huhtikuuta 1830) oli tanskalainen kirjailija. Hän suoritti filologian virkatutkinnon mutta suuntautui sen jälkeen uudemman kirjallisuuden, erityisesti teatterin alalle.
Rahbek oli estetiikan professori ja julkaisi useita teatteritaidetta käsitteleviä teoksia. Rahbekin omat näytelmät ja novellit eivät ole kovin merkittäviä, sen sijaan hänen kokoelmassa Poetiske forsøg julkaisemansa juomalaulut olivat suosittuja. Pääansionsa hän saavutti Minerva-aikakauslehdellä (uudella nimellä Ny Minerva), jolla oli merkittävä vaikutus Tanskan kirjallisuuteen ja kansansivistykseen. Hän julkaisi myös kepeähköä viikkolehteä Den danske tilskuer.
Rahbek kirjoitti ajankuvauksena kiintoisat muistelmansa Erindringer ja toimitti yhdessä Rasmus Nyerupin kanssa Tanskan kirjallisuudenhistoriaa käsitteleviä teoksia. Rahbekilla oli harvinainen työkyky, ja harrastuksiltaan hän oli hyvin monipuolinen, ja siksi hänen merkityksensä oman aikansa kulttuurielämässä oli suuri. Hänen mentyään 1798 naimisiin Kamma Rahbekin (1775–1829) kanssa heidän kodistaan tuli Tanskan ja Norjan silloisten kirjallisten piirien keskus.
Teokset

Breve fra en gammel skuespiller til hans søn (1779)
Dramaturgiske samlinger (kolme nidettä 1788–1791)
Poetiske forsøg 1–2 (1794, 1802)
Om Ludvig Holberg som lystspildigter (kolme nidettä 1815–1817).
Erindringer (viisi nidettä 1824–1829)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Knud Lyne Rahbek Wikimedia Commonsissa
Kopponen

Kopponen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Elna Kopponen (1906−2000), voimistelunopettaja ja naisvoimistelun kehittäjä, opetusneuvos
Jori A. Kopponen, taikuri
Väinö Kopponen (1905−1986), kihlakunnantuomari ja suomentaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kirjopikarililja

| Kirjopikarililja |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Liliales
Heimo::  Liljakasvit Liliaceae
Suku::  Pikarililjat Fritillaria
Laji::  meleagris
Kaksiosainen nimi
 Fritillaria meleagris  L. 
Katso myös
   Kirjopikarililja Wikispeciesissä   Kirjopikarililja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirjopikarililja (Fritillaria meleagris) on monivuotinen, Euroopassa esiintyvä näyttäväkukkainen liljakasvi. Suomessa laji on rauhoitettu vakituisella esiintymisalueellaan Ahvenanmaalla.
Ulkonäkö ja koko

Kirjopikarililja kasvaa 15–30 cm korkeaksi. Sipuli on maansisäinen. Kasvilla on neljä tai viisi lehteä, jotka ovat kierteisesti varren ympärillä. Litteän lehden lapa on 3–6 cm leveä ja muodoltaan tasasoukka. Nuokkuva, 3–4 cm pitkä kukka on yksittäin varren latvassa. Helposti tunnistetavan kukan kehä on leveän kellomainen ja väriltään vaaleanpunaisen ja punaruskean kirjava ja ruututäpläinen. Joskus harvoin kukka saattaa olla väriltään kellanvalkoinen. Kirjopikarililja kukkii Suomessa touko-kesäkuussa. Laji on myrkyllinen.
Kirjopikarililja on Ruotsin Uplannin maakuntakukka. Uplannin luontoon lajin kerrotaan levinneen Uppsalan kasvitieteellisestä puutarhasta, jonne kirjopikarililjoja tuotiin Hollannista 1600-luvulla.
Levinneisyys

Kirjopikarililja on eurooppalainen laji. Sitä tavataan Espanjasta ja Keski-Ranskasta Hollantiin, Englantiin, Saksaan, Puolaan, Pohjois-Balkanille, Unkariin ja Romaniaan saakka. Levinneisyysalue jatkuu edelleen itäänpäin läpi Ukrainan ja Etelä-Venäjän Uralille saakka. Pohjoisessa lajia tavataan Etelä-Tanskassa, -Norjassa ja -Suomessa, sekä Etelä- ja Keski-Ruotsissa. Pohjoismaissa laji on harvinainen lukuun ottamatta Uplannin maakuntaa, jossa sitä kasvaa paikoin runsaana. Suomessa kirjopikarililjaa kasvaa lähinnä Ahvenanmaalla, jonne laji lienee levinnyt itsestään Ruotsista. Paikoitellen se on myös levinnyt luontoon puutarhoista. Ahvenanmaalla sitä kasvaa eniten Getan, Lemlandin ja Finströmin kunnissa. Ahvenanmaalta laji löydettiin ensimmäisen kerran Getasta vuonna 1887. Manner-Suomesta kirjopikarililjasta tunnetaan yksi vanha havainto Etelä-Satakunnan rannikolta sekä 1990-luvulta yksi havainto Kaakkois-Suomen sisämaasta.
Elinympäristö

Kirjopikarililja kasvaa kosteilla lehto- ja rantaniityillä.
Käyttö

Kirjopikarililjaa viljellään koristekasvina puutarhoissa ja puistoissa. Toisinaan sitä myydään myös ruukkukasvina.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Kirjopikarililjan levinneisyys Suomessa.
Luontoportti: Kirjopikarililja (Fritillaria meleagris)
Pohjolan kasvien pauloissa: Fritillaria meleagris - kirjopikarililja
Suomen Lajitietokeskus: Kirjopikarililja (Fritillaria meleagris)
Puutarha.net: Kirjopikarililja (Fritillaria meleagris)
United States Department of Agriculture (USDA): Fritillaria meleagris (englanniksi)
Kirjopikarin kellanvalkoinen ja purppura muoto.
Kokaiini (täsmennyssivu)

Kokaiini voi tarkoittaa seuraavia:
kokaiini, huume
”Kokaiini”, musiikkikappale Sannin albumilla Lelu (2015)
Ko Samui

| --- | --- |
Sijainti:  Siaminlahti Thaimaa
Saariryhmä:  Samui
Vesialue:  Siaminlahti 
Korkein kohta:  635  m 
Pinta-ala:  228,7 km²
| --- | --- |
Suurin kaupunki:  Na Thon
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Phra Phuttha Kodomin suuri Buddhapatsas, joka kuuluu Wat Phra Yain temppeliin, sijaitsee tambon Bo Phutissa Ko Samuin koilliskärjessä. Patsas pystytettiin 1972 ja se on 12 metriä korkea.
Ko Samui (thaiksi เกาะสมุย) on Thaimaan kolmanneksi suurin saari (228,7 km²) Phuketin ja Koh Changin jälkeen, ja se on suosittu turisti- ja rantalomakohde. Samui sijaitsee Siaminlahdella Surat Thanin provinssissa lähellä Kran kannasta. Saaren keskus on Na Thonin satamakaupunki, jonne on lauttayhteys mantereelta Don Sakista.
Ko Samui on osa Samuin saaristoa, johon kuuluu pääsaaren lisäksi 60 pienempää saarta, tärkeimpinä Ko Phangan, Ko Tao, Ko Nang Yuan ja Ko Taen. Ko Samuilla on useita hiekkarantoja, kuten itärannikon Lamai ja Chaweng. Saarella on Bangkok Airwaysin omistama lentokenttä, jonne lennetään päivittäin muun muassa Bangkokista.
Hallinnollinen jako

Vuoteen 2008 saakka Ko Samui oli Surat Thanin provinssiin kuulunut amphoe. Kesäkuussa 2008 saarelle myönnettiin itsenäisen kaupungin status (muang).
Amphoe Ko Samui jaetaan seitsemään tamboniin ja koko saari on yhtenäinen hallinnollinen alue thesaban muang. Amphoe käsittää saaren lisäksi Ang Thongin saariston ja muita pienempiä lähisaaria.
| --- | --- |
 Ang Thong  Lipa Noi  Taling Ngam  Na Mueang  Maret  Bo Phut  Mae Nam:
Kokalos

Kokalos (m.kreik. Κώκαλος) oli kreikkalaisessa mytologiassa sisilialaisen Kamikoksen kuningas. Hän otti vastaan kuningas Minosta pakenevan Daidaloksen sen jälkeen kun tämä saapui lentäen Sisiliaan menetettyään matkalla poikansa Ikaroksen.
Minos etsi Daidalosta jokaisesta maasta mukanaan kierresimpukan kuori luvaten suuren palkkion sille, joka pystyy vetämään langan simpukan läpi. Hän saapui Kamikoksen hoviin, jossa Kokalos otti haasteen vastaan lupautuen suorittamaan tehtävän. Kokalos antoi simpukan Daidalokselle, joka kiinnitti langan muurahaiseen ja antoi sen kulkea simpukan läpi. Kun Minos sai kuulla tehtävän ratkaistuksi, hän ymmärsi Daidaloksen olevan ratkaisun takana ja vaati Kokalosta luovuttamaan tämän itselleen. Kokalos suostui tähän, mutta antoi surmata Minoksen kiehuvalla vedellä tämän ollessa kylvyssä ennen luovutusta.
Kouluväkivalta

Kouluväkivalta tarkoittaa kaikkia väkivallan muotoja, joita esiintyy koulussa tai sen ympäristössä. Kouluväkivalta kohdistuu oppilaisiin, ja sen tekijänä voivat olla toiset oppilaat, opettajat tai muu koulun henkilökunta.
Unescon mukaan kouluväkivallan muotoja ovat:
fyysinen väkivalta, jonka tarkoituksena on satuttaa uhria
henkinen väkivalta, johon kuuluvat sanallinen ja emotionaalinen väkivalta, kuten eristäminen, torjuminen, ignorointi, loukkaaminen, huhut, valheet, nimittely, pilkka, nöyryytys, uhkaaminen ja rankaiseminen
seksuaalinen väkivalta, johon kuuluu seksuaalinen häirintä, epätoivottu koskettelu sekä seksiin pakottaminen ja raiskaus
koulukiusaaminen, joka on jatkuvaa ja kohdistuu samaan uhriin, ja joka voi olla fyysistä, henkistä tai seksuaalista
verkkokiusaaminen
Kouluväkivaltaan syyllistyvät tutkimusten mukaan useimmiten oppilaat. Kouluväkivaltaa kohdistuu eniten sellaisiin oppilaisiin, jotka nähdään erilaisina jollain tavoin. Poikiin kohdistuu koulussa tyttöjä enemmän fyysistä väkivaltaa. Tyttöihin kohdistuu poikia enemmän henkistä väkivaltaa. Seksuaalista väkivaltaa kohdistuu tyttöihin ja poikiin saman verran.
Kouluväkivalta voi aiheuttaa uhrin vieraantumista koulusta ja opetuksesta. Uhri haluaa joskus lopettaa koulunkäynnin toisen asteen jälkeen, ja hänen oppimissuorituksensa saattavat olla heikkoja. Uhri voi kärsiä fyysisten vammojen lisäksi myös psyykkisistä seurauksista, kuten yksinäisyyden tunteesta, tyytymättömyydestä ja itsetuhoisuudesta. Hän voi myös alkaa käyttää päihteitä muita oppilaita useammin.
Kernin piirikunta

Kernin piirikunta (engl. Kern County) on Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 909 235 vuonna 2020 ja sen pinta-ala on 21 140 neliökilometriä. Piirikunnan hallintokeskus Bakersfield on myös sen suurin kaupunki.
Väestö

Piirikunnan asukkaista 52,8 prosenttia on latinalaisamerikkalaisia, 34,6 prosenttia valkoisia ja 4,96 prosenttia aasialaisia. 44,9 prosenttia puhuu muita kieliä kuin englantia. 86,9 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Piirikunnan väestön keski-ikä on 31,3 vuotta.
Kuvia piirikunnasta

Bakersfieldin kaupunki.
Fort Tejon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kernin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Kalifornian osavaltio
Ilmasto | 
Piirit | 
Talous | 
Vaalit | 
Maantiede | 
Hallinto | 
Kuvernöörit |
Historia | 
Politiikka | Teemasivu
| --- | --- |
Alueet:  Antelope Valley |  Big Sur |  Central Coast |  Channel Islands |  Coachella Valley |  Cucamonga Valley |  East Bay (SF) |  Etelä-Kalifornia |  Gold Country |  Los Angelesin suuralue |  Imperial Valley |  Inland Empire | Itäinen Kalifornia |  Keskuslaakso |  Kuolemanlaakso |  Los Angeles Basin | Lost Coast |   Mojave |  North Bay (SF) |  Owens Valley |  The Peninsula |  Pomona Valley |  Redwood Empire |  Russian River |  Sacramento Valley |  Salinas Valley |  San Diegon piirikunnan pohjoisosa |  San Fernando Valley |  San Franciscon lahden ympäristö |  San Gabriel Valley |  San Joaquin Valley |  Santa Clara Valley |  Shasta Cascade |  Sierra Nevada |  Piilaakso |  Pohjois-Kalifornia |  Sonoma Valley |  Tech Coast |  Tri-Valley |  Victor Valley |  Wine Country |  Yosemiten kansallispuisto
Kaupungit (suurimmat):  Bakersfield |  Chico |  Fresno |  Los Angeles-Long Beach-Glendale |  Modesto |  Napa |  Oakland-Fremont-Hayward |  Oxnard-Thousand Oaks-Ventura |  Redding |  Riverside-San Bernardino-Ontario | Sacramento-Roseville |  Salinas |  San Diego-Carlsbad-San Marcos |  San Francisco-San Mateo-Redwood City |  San José-Sunnyvale-Santa Clara | Santa Ana-Anaheim-Irvine |  Santa Barbara-Santa Maria |  Santa Cruz-Watsonville |  Santa Rosa-Petaluma |  Stockton |  Vallejo-Fairfield |  Visalia-Porterville |  Yuba City
Piirikunnat:  Alameda |  Alpine |  Amador |  Butte |  Calaveras |  Colusa |  Contra Costa |  Del Norte |  El Dorado |  Fresno |  Glenn |  Humboldt |  Imperial |  Inyo |  Kern |  Kings |  Lake |  Lassen |  Los Angeles |  Madera |  Marin |  Mariposa |  Mendocino |  Merced |  Modoc |  Mono |  Monterey |  Napa |  Nevada |  Orange |  Placer |  Plumas |  Riverside |  Sacramento |  San Benito |  San Bernardino |  San Diego |  San Francisco |  San Joaquin |  San Luis Obispo |  San Mateo |  Santa Barbara |  Santa Clara |  Santa Cruz |  Shasta |  Sierra |  Siskiyou |  Solano |  Sonoma |  Stanislaus |  Sutter |  Tehama |  Trinity |  Tulare |  Tuolumne |  Ventura |  Yolo |  Yuba
Kimmo Huotelin

| Kimmo Huotelin> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. syyskuuta 1974 (ikä 50) Mikkeli
Jääpallon pelaaja
Pituus:  180 cm
Paino:  84 kg
Pelipaikka:  Keskikenttä
| Urheilijan ura> Junioriseurat |
| --- | --- | --- | --- |
:  Kampparit
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| –1996 |  Kampparit | – | (–) |
| 1996–1998 |  Målilla GoIF | – | (–) |
| 1998–2006 |  Edsbyns IF | – | (–) |
| 2006–2007 |  Kampparit | – | (–) |
| 2007–2008 |  Edsbyns IF | – | (–) |
| 2008–2023 |  Kampparit | – | (–) |
Maajoukkue
|  |  Suomi | 101 | (36) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 18.5.2023.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 15.3.2017.
Kimmo Huotelin (s. 2. syyskuuta 1974 Mikkeli) on suomalainen peliuransa päättänyt jääpalloilija.
Ura

Huotelin edusti Bandyliigassa Mikkelin Kamppareita ja työskenteli lisäksi seuran toiminnanjohtajana vuosina 2008-2023. Kampparit voitti hänen peliuransa aikana kaksi Suomen mestaruutta.
Huotelin pelasi urallaan myös 11 kautta Ruotsissa, joista kaikkiaan yhdeksän maan pääsarjassa Edsbyns IF:n joukkueessa, jossa hän voitti neljä Ruotsin mestaruutta.
Maajoukkueura

Suomen jääpallomaajoukkueessa hän esiintyi 101 kertaa. Hän oli mukana vuonna 2004 maailmanmestaruuden voittaneessa joukkueessa. Kaikkiaan Huotelin osallistui 11 kertaa MM-kisoihin.
Yksityiselämä

Huotelinin poika Simo debytoi Bandyliigassa kaudella 2021-2022.
Saavutukset

Seurajoukkueissa
Suomen mestaruus: 2012 ja 2015 Kampparien riveissä
SM-hopea: 2011, 2018, 2023
SM-pronssi: 2013, 2016, 2019
Ruotsin mestaruus: 2004, 2005, 2006 ja 2008
Maajoukkueessa
1 maailmanmestaruuden vuonna 2004,
1 maailmanmestaruushopea vuonna 1999,
6 maailmanmestaruuspronssia vuosina 2001, 2006, 2007, 2008, 2009 ja 2011,
pelannut 11 MM-kisat.
Henkilökohtaisesti.
Vuoden jääpalloilija: 2005 ja 2012
Bandyliigan maalipörssin voittaja 2012 (51 maalia)
Bandyliigan pistepörssin voittaja 2011 (23+13 = 36 pistettä) ja 2015 (27+24 = 51 pistettä)
Koumantou

| Koumantou |
| --- | --- |
 Koumantou
 Koordinaatit: 11°24′30″N, 6°50′54″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Bougounin piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 790 km²
Väkiluku (2009):  51 200
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koumantou on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Bougounin piirissä Malissa. Se sijaitsee 75 kilometriä Bougounista itään. Kunnassa on 51 200 ja kylässä 10 400 asukasta (vuonna 2009).
Koumantoun kunnan pinta-ala on 1 790 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Bougounin piirin Débélinin, Sanson ja Wolan, lännessä Zantiébougoun, idässä Sikasson piirin Watenin ja Niénan ja etelässä Kolondiéban piirin Kébilan ja Ménan kuntiin. Vesistöjä ovat Bagoé ja sen kaksi Koba-nimistä sivujokea.
Kuntaan kuuluu 37 kylää. Se käsittää Foulalan, Kolabougoun, Niamalabougoun, Siondougoun ja Tiendougoun historialliset alueet. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita. Lisäksi on fulbeja, senufoja, miniankoja ja dogoneja. Vallitseva uskonto on islam, mutta kunnassa on myös animisteja ja kristittyjä.
Koumantoun kautta kulkee Bamakon ja Sikasson välinen maantie RN7. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät vijlelykasvit ovat maissi, durra, hirssi, riisi, maapähkinä, lehmänpapu, jamssi, bataatti, maniokki sekä myytäväksi kasvatettavat puuvilla ja seesami. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Koumantoussa toimii CMDT:n puuvillankäsittelylaitos.