stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
CLP-asetuksen mukaiset varoitusmerkinnät
Tieliikenteen varoituslipukkeet > Luokat 3 ja 4: Palavat nesteet ja kiinteät aineet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   | Käyttö |
|  |   |  Palavat nesteet Nesteet joiden leimahduspiste on enintään 60 °C ja jotka voivat ylläpitää palamista  Vaihtoehtoinen merkki |
| Luokka 3 |   |  Palavat nesteet Nesteet joiden leimahduspiste on enintään 60 °C ja jotka voivat ylläpitää palamista  Vaihtoehtoinen merkki |

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   | Käyttö |
|  |   |  Helposti syttyvät kiinteät aineet, itsereaktiiviset aineet ja epäherkistetyt räjähdysaineet, jotka voivat syttyä ulkopuolisen sytytyslähteen vaikutuksesta. Itsereaktiiviset aineet voivat hajota eksotermisesti myös ilman ulkopuolista happea. |
| Luokka 4.1 |   |  Helposti syttyvät kiinteät aineet, itsereaktiiviset aineet ja epäherkistetyt räjähdysaineet, jotka voivat syttyä ulkopuolisen sytytyslähteen vaikutuksesta. Itsereaktiiviset aineet voivat hajota eksotermisesti myös ilman ulkopuolista happea. |

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   | Käyttö |
|  |   |  Helposti itsestään syttyvät aineet Pyroforiset aineet, jotka syttyvät ilman vaikutuksesta viidessä minuutissa ja ilman vaikutuksesta itsestään kuumenevat aineet |
| Luokka 4.2 |   |  Helposti itsestään syttyvät aineet Pyroforiset aineet, jotka syttyvät ilman vaikutuksesta viidessä minuutissa ja ilman vaikutuksesta itsestään kuumenevat aineet |

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   | Käyttö |
|  |   |  Aineet jotka veden kanssa kosketuksiin joutuessaan muodostavat palavia kaasuja  Vaihtoehtoinen merkki |
| Luokka 4.3 |   |  Aineet jotka veden kanssa kosketuksiin joutuessaan muodostavat palavia kaasuja  Vaihtoehtoinen merkki |
Tieliikenteen varoituslipukkeet > Luokat 5 – 8

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   | Käyttö |
|  |   |  Hapettavat aineet Aineet jotka eivät itse ole palavia, mutta voivat vapautuvasta hapesta johtuen aiheuttaa tai edistää muiden materiaalien palamista |
| Luokka 5.1 |   |  Hapettavat aineet Aineet jotka eivät itse ole palavia, mutta voivat vapautuvasta hapesta johtuen aiheuttaa tai edistää muiden materiaalien palamista |

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   | Käyttö |
|  |   |  Orgaaniset peroksidit Runsaasti hiiltä ja happea sisältävät orgaaniset peroksidit ovat alttiita eksotermiselle hajoamiselle korkeissa lämpötiloissa  Vaihtoehtoinen merkki |
| Luokka 5.2 |   |  Orgaaniset peroksidit Runsaasti hiiltä ja happea sisältävät orgaaniset peroksidit ovat alttiita eksotermiselle hajoamiselle korkeissa lämpötiloissa  Vaihtoehtoinen merkki |

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   | Käyttö |
|  |   |  Myrkylliset aineet Aineet, jotka jo pieninä määrinä hengitettynä, iholta tai nieltynä voivat aiheuttaa kuoleman tai vahinkoa terveydelle |
| Luokka 6.1 |   |  Myrkylliset aineet Aineet, jotka jo pieninä määrinä hengitettynä, iholta tai nieltynä voivat aiheuttaa kuoleman tai vahinkoa terveydelle |

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   | Käyttö |
|  |   |  Syövyttävät aineet Aineet jotka: kemialliseti vaikuttavat ihoon tai limakalvoon syövyttävästi  syövyttävät metalleja |
| Luokka 8 |   |  Syövyttävät aineet Aineet jotka: kemialliseti vaikuttavat ihoon tai limakalvoon syövyttävästi  syövyttävät metalleja |
Tieliikenteen varoituslipukkeet > Muita varoitusmerkkejä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Luokka 6.2 | Luokka 7 | Luokka 7 | Luokka 7 | Luokka 7 | Luokka 9 |
| Tartuntavaaralliset aineet | Radioaktiiviset aineet | Radioaktiiviset aineet | Radioaktiiviset aineet | Radioaktiiviset aineet | Muut vaaralliset aineet ja esineet |
Muutokset vanhaan järjestelmään

Suurimmat muutokset vanhaan tapaan verrattuna ovat muutokset merkeissä, R- ja S-lauseiden korvaaminen uusilla ja huomiosanat. Lisäksi uusi tapa tuo käyttöön lisää luokkia ja kategorioita, sekä tämän vuoksi enemmän raja-arvoja ja erilaisia luokituskriteerejä.
Uudet varoitusmerkit ovat  hajoava ihminen, jolla osoitetaan vakava terveysvaikutus, huutomerkki joka vastaa osittain ennenkin käytössä ollutta Andreaan ristiä sekä varoitusmerkki paineen alaisista kaasuista.
Edellisessä tavassa käytössä olleet R- ja S-lauseet korvataan H- ja P-lausekkeilla. Lausekkeiden tarkoituksena on antaa lisätietoa varoitusmerkin lisäksi varoitusetiketeissä. H- eli vaaralauseke antaa lisätietoja aineen vaarallisuudesta. Sillä voidaan täydentää merkin tietoa, esimerkiksi: H202 Räjähde; Vakava sirpalevaara. P- eli turvalauseke lisää puolestaan käyttöturvallisuuteen liittyviä huomioita pakkaukseen, kuten esimerkiksi: P273; Vältettävä päästämistä ympäristöön.
Uutena asetuksessa on huomiosanojen käyttäminen. Käytettävät huomiosanat ovat "Vaara" ja "Varoitus". Kun aineen luokitus tiedetään tarvittava huomiosana saadaan selville CLP-asetuksen mukaisesta taulukosta. Samasta taulukosta saadaan aineelle myös varoitusmerkit, kaikki H-lauseet ja tarvittavat P-lausekkeet.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes): Reach ja CLP neuvontapalvelu
Hanna Falk

| Hanna Falk |
| --- | --- |
 Hanna Falk Dresdenin maailmancup-kilpailussa vuonna 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. heinäkuuta 1989 (ikä 35) Ulricehamn, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Uran tiedot
Seura:  Ulricehamns IF
Laji:  maastohiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2007-
Voitot:  3
Palkintokorokkeella:  13
 Tietolaatikko päivitetty 31.1.2019 
Aiheesta muualla
Kotisivu
Hanna Falk (s. 5. heinäkuuta 1989) on ruotsalainen maastohiihtäjä.
Maastohiihdon maailmancupiin Falk osallistui ensimmäisen kerran Tukholman sprintissä kaudella 2006–2007. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti kolmannessa maailmancupin kilpailussaan Düsseldorfin vapaan hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2009. Myöhemmin samalla kaudella hän voitti perinteisen hiihtotavan sprinttikilpailun Otepäässä. Sprintticupin kokonaispisteissä hän oli viides. Kaudella 2010–2011 hän oli toinen Liberecin sprintissä sekä kaudella 2016–2017 kolmas Davosin ja Toblachin vapaan ja Drammenin perinteisen hiihtotavan sprinteissä. Hän sijoittui kauden 2016–2017 sprintticupissa kolmanneksi. Kaudella 2017–2018 hän voitti Dresdenin vapaan hiihtotavan sprintin ja oli Lahden vapaan sprintissä kolmas. Hän voitti vapaan hiihtotavan sprintin Falunin finaalitapahtumassa. Sprinticupissa hän sijoittui neljänneksi.
Junioreiden MM-kilpailuissa Falk oli Ruotsin joukkueen mukana saavuttamassa viestihopeaa kahdesti vuosina 2008 ja 2009. Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän oli vapaan hiihtotavan sprintissä yhdestoista. Lahdessa 2017 hän sijoittui vapaan sprintissä neljänneksi ja perinteisen 10 kilometrillä 15:nneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli perinteisen sprintissä viides ja 10 kilometrin vapaalla 21:s. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä 13:nneksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hanna Falk Wikimedia Commonsissa
HK Martin

| HK Martin |
| --- | --- |

Perustettu:  1932
Kaupunki:  Martin
Kotiareena:  Martin Hockey Center
– kapasiteetti:  4 200
Sarjataso:   1. Liga
Värit:           
Päävalmentaja:   Daniel Babka
Pronssia:  1 (1994)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
HK Martin on slovakialainen jääkiekkojoukkue Martinin kaupungista. Seura on perustettu vuonna 1932 ja joukkue pelaa maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. Ligassa. Seura jatkaa MHC Martinin toimintaa, joka jouduttiin lopettamaan kauden 2016–2017 päätteeksi.
Joukkue kaudella 2023–2024

| Maalivahdit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
|   |  | Pavol Maťovčik | L | 2023 | Martin, Slovakia |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
|   |  | Lukáš Belica | L | 2023 | Martin, Slovakia |
|   |  | Igor Bobček | R | 2023 | Myjava, Tšekkoslovakia |
|   |  | Michal Dvořák | L | 2023 | Martin, Slovakia |
|   |  | Marcel Petran | L | 2023 | Liptovský Mikuláš, Tšekkoslovakia |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
|   |  | Matej Dírer | L | KH | 2023 | Martin, Tšekkoslovakia |
|   |  | Viktor Durina | R | OLH | 2023 | Trenčín, Slovakia |
|   |  | Tomáš Klempa | L | OLH | 2024 | Piešťany, Tšekkoslovakia |
|   |  | Michal Murček | L | KH | 2023 | Martin, Tšekkoslovakia |
|   |  | Tomáš Nauš | L | LH | 2023 | Martin, Slovakia |
Joukkue kaudella 2023–2024 > Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Daniel Babka
Apuvalmentaja: Ján Tabaček
Huoltopäällikkö: Tomáš Pokrivčák
Lähde: EliteProspects
NHL-pelaajat

| --- | --- |
  Peter Bartoš   Miroslav Ihnačák   Martin Lojek   Vladimír Országh   Richard Pánik :   Luke Sellars   Peter Smrek   Radovan Somík   Jānis Sprukts   Jaroslav Svoboda
Aiheesta muualla

Seuran sivusto
Heidi von Wright

Heidi von Wright Göteborgin kirjamessuilla vuonna 2014.
Heidi Johanna von Wright (s. 2. huhtikuuta 1980 Sipoo) on suomalainen runoilija ja kulttuuritoimittaja.
Elämäkerta

Heidi von Wright varttui Sundomissa Vaasan ulkopuolella. Hänen esikoisteoksensa oli vuonna 2003 ilmestynyt runokokoelma Skör och spräcklig. Hän sai vuonna 2002 Arvid Mörne -palkinnon.
Heidi von Wright on myös kuvataiteilija, ja hän on tehnyt muun muassa sarjakuvia.
Von Wrightin runokokoelma Autofiktiv dikt av Heidi von Wright ja Pajtim Statovcin romaani Bolla asetettiin Suomen ehdokkaiksi vuoden 2021 Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajaksi.
Teoksia

Skör och spräcklig, 2003
Vi kunde ha varit rumskamrater, 2005
Härifrån och ner, 2006
Dörren öppnar rummet, 2008
Övertramp, 2010
Delta, 2012
Zon, 2013
Son om M, 2014
Mellanblad, 2018
Autofiktiv dikt av Heidi von Wright, 2020
Aiheesta muualla

Tietoja Heidi von Wrightistä Schildts & Söderströmsin verkkosivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Haploryhmä J2 (Y-DNA)

Isälinjan haploryhmän J2 levinneisyys.
Haploryhmä J2 (Y-DNA) (J2-M172) on ihmisen perimän isälinjan haplotyyppi, jota esiintyy paljon pohjoisessa Lähi-idässä ja lähialueilla. Tyyppi lienee syntynyt Pohjois-Kaukasuksen ja Kaspianmeren eteläpuolen seuduilla.
Nykyään tyyppi on yleisin tšetšeeneillä ja inguušeilla. Tyyppi jakautuu kahteen isoon alatyyppiin, J2a ja J2b. Historiassa tyyppi liitetään paimentolaisuuteen, kuparin käsittelyyn, merenkulkuun ja härkäjumalan palvontaan.
Historia

J2 lähti levittäytymään Kaukasuksen seudulta itään ja länteen. Tyyppi J2 on liitetty varhaiseen vuohen ja lampaan kesytykseen. Myöhempi J2:n leviämisaalto kuuluu kuparin käsittelyä taitavan kansan leviämiseen. J2:n ihmiset palvoivat härkää. Tähän liittyi härkähyppely, joka oli myöhemmän härkätaistelun edeltäjä. vanhimmat todisteet tästä on löydetty Çatal Hüyükistä ja Alacahöyükistä.
J2:lla katsotaan olevan merkittävä osuus seuraavissa kulttuureissa: hattilaiset, hurrilaiset, etruskit, minolaiset, kreikkalaiset, karthagolaiset ja israelilaiset. Monet keskisen pronssikauden- ja varhaisen rautakauden merenkulkijakulttuurit kuuluivat J2-ryhmään.
Tyyppi levisi idässä Pakistaniin asti tuoden sinne varhaisen viljelyn ja karjanhoidon, ehkä tyypin L kanssa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hetteinen ja Liimattalanharju

Hetteinen ja Liimattalanharju on Natura 2000-alue Rautalammin kunnassa. Alueeseen kuuluu Hetteisen järvi ja sen länsipuolella sijaitseva  Liimattalanharju. Hetteistä ympäröivät metsä ja suo, josta osa on luhtaa. Hetteisen järvi on osittain kasvanut umpeen. Liimattalanharjun tuntumassa on lähteikköjä. Järvestä lounaaseen, lähellä harjua on korpea, missä kasvaa mäntyjä, tervaleppiä, koivua ja pajua ja kenttäkerroksessa on kurjenjalkaa, raatetta ja hiirenporrasta. Suurin osa Hetteisen ranta-alueesta on luhtaa tai karua rämettä, missä kasvaa paljolti tupasvillaa. Järvellä esiintyy järviruokoa, järvikortetta, rätvänää, kurjenjalkaa ja maariankämmekkää. Luhdalla kasvaa enimmäkseen pullosaraa, jouhisaraa ja kurjenjalkaa ja siellä täällä hoikkavillaa ja nevaimarretta. Järven itäpuolella suolla on paikoittain lettomaisia laikkuja. Järven koillisrannalta saa alkunsa puro, jonka läheisyydessä kasvaa paatsamia ja tervaleppiä. Alueen perusteet luonnonsuojelulle liittyvät alueen soihin ja lähteikköihin. Alueen luonnonsuojelullisina tavoitteina ovat alueen luontotyyppien säilyttäminen sekä tiettyjen lajien ja niiden populaatioiden kasvattaminen ja elinympäristöjen suojelu.
Aiheesta muualla

https://www.protectedplanet.net/555524795
Hedvig Sofiahemmet

| Hedvig Sofiahemmet |
| --- | --- |

Sijainti:  Linjat, Helsinki, Suomi
Koordinaatit:  60°10′57″N 24°56′26″E﻿ / ﻿60.182611°N 24.940689°E﻿ / 60.182611; 24.940689
Rakennustyyppi:  Kiinteistö
Suunnittelija:  Alfred Rosenbröijer
Valmistumisvuosi:  1893
 fiHedvig Sofiahemmet 
Hedvig Sofiahemmet on Helsingin Kalliossa Eläintarhantiellä sijaitseva vanhusten palvelutalo. Rakennuksen omistaa Stiftelsen Hedvig Sofiahemmet, joka on aiemmin myös vastannut toiminnasta. Vuonna 2006 toiminta siirtyi Apollohemmet-säätiölle ja vuonna 2009 Attendo Oy:lle. Omistava säätiö vastaa edelleen rakennuksen kunnostuksesta.
Rakennus valmistui vuonna 1893 kroonikkojen sairaskodiksi ja se rahoitettiin peruukintekijä Hedvig Sofia Appelrothin testamenttilahjoituksella. Suunnittelija oli Alfred Rosenbröijer.
Kiinteistöllä on päärakennus, jossa on kaksi asuinkerrosta ja pohjakerros. Lisäksi on piharakennus. Rakennuksen ulkoasu ja käyttötarkoitus on suojeltu. Hedvig Sofiahemmet sijaitsee aivan 1960-luvulla valmistuneen Helsingin kaupunginteatterin vieressä.
Aiheesta muualla

Yhteenveto suomeksi (Arkistoitu – Internet Archive)
Hedvig Sofiahemmet 1894.
Hedvig Indebetou

| Hedvig Indebetou |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. huhtikuuta 1844 Östra Vingåkers
Kuollut: 25. huhtikuuta 1933 (89 vuotta) Tukholma
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Hedvig Sofia Amalia Indebetou (1. huhtikuuta 1844 – 25. huhtikuuta 1933) oli ruotsalainen kääntäjä ja lastenkirjojen kirjoittaja.
Hedvig Indebetou oli tehtaanomistajan Carl Gustaf Indebetoun ja hänen vaimonsa Dorothea Almgrenin tytär. Indebetoun juuret olivat Hollannin Flanderissa, mistä esivanhemmat olivat muuttaneet Ruotsiin 1600-luvun puolivälissä. Hänen perheensä hankki Katrineholmin lähellä olevan Beckershofsin kartanon Östra Vingåkersin pitäjässä. Hedvig Indebetou oli nuorin viidestä sisaruksesta. Vuonna 1859, 15-vuotiaana, hän muutti setänsä luokse Södermalmiin Tukholmaan, joka huolehti hänen kasvatuksestaan.
Vuosina 1867–1877 hän toimi yksityisopettajana ja alkoi samalla kirjoitella tarinoita lastenlehtiin. Vuonna 1884 hän kirjoitti kuvitetun satukokoelman Ängsblommor, sekä vuonna 1896 kuvitetun tarinakokoelman Fåglalåt. Samalla Hedvig Indebetou aloitti pääasiassa englanninkielisten lasten- ja nuortenkirjojen kääntämisen. Ensimmäinen käännös När pappa kommer hem on vuodelta 1883. Hän teki useita käännöksiä moniin nuorten kirjasarjoihin. Käännettyjä kirjailijoita olivat muiden muassa Susan ja Anna Bartlett Warner, Frederick Marryat, Lucy Peacock, Kate Douglas Wiggin, Louisa May Alcott sekä Bret Harte.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hedvig Indebetou Wikimedia Commonsissa
Heinz Kaufmann

| Mitalit> Maa:   Saksa. Olympialaiset .Miesten soutu | Mitalit> Maa:   Saksa. Olympialaiset .Miesten soutu | Mitalit> Maa:   Saksa. Olympialaiset .Miesten soutu | Maa:   Saksa> .Miesten soutu |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Berliini 1936 | kahdeksikko |  |
Heinz Kaufmann (20. syyskuuta 1913 – 31. elokuuta 1997) oli saksalainen soutaja. Hän kilpaili vuoden 1936 kesäolympialaisissa Berliinissä ja oli siellä mukana saamassa pronssia kahdeksikossa.
Heinz Hoppichler

Heinrich "Heinz" Hoppichler (27. syyskuuta 1905 – ?) oli itävaltalainen rattikelkkailija. Hän osallistui 46-vuotiaana Oslon olympialaisissa 1952 kaksikkoon ja nelikkoon. Hoppichler sijoittui kaksikoissa kuudenneksitoista Wilfried Thurnerin kanssa. Itävallan nelikkokelkka puolestaan joutui keskeyttämään kilpailun eikä saanut sijoitusta.
Hietakyyt

Hietakyyt voi tarkoittaa ainakin seuraavia käärmesukuja:
hietakyyt eli efat (Echis)
hietakyyt eli kyyt (Vipera), sisältää lajin hietakyy (Vipera ammodytes).
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hietakyyt”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Handelsgillet i Helsingfors

Handelsgillet, Kasarmikatu 23, Helsinki.
Handelsgillet i Helsingfors on Helsingissä sijaitseva suomenruotsalainen sosiaalinen klubi.
Historia

Handelsgillet perustettiin vuonna 1857. Handelsgillet on yksi Suomen vanhimpia yhdistyksiä. Kauppakillan päämääräksi muodostui edistää suomalaista elinkeinoelämää.
Nykytila

Kauppakilta järjestää luentoja ja seminaareja ajankohtaisista aiheista. Ohjelmaa järjestetään osittain jäsenille ja osittain muille kiinnostuneille. Yhdistyksen sisällä toimii noin tusina eri erikoisalojen kerhoa. Suurin osa toiminnasta tapahtuu sen omassa kiinteistössä Helsingissä, osoitteessa Kasarmikatu 23. Kauppakillalla noin 1000 jäsentä.
Yleishyödyllisenä yhdistyksenä Handelsgillet antaa tilat myös muiden yhdistysten ja järjestöjen käyttöön.
Vuoden 2018 jäsenkokouksessa yhdistys päätti, että se ei vieläkään hyväksy naisia jäsenikseen. Vuonna 2023 kauppakilta otti asian uudestaan esille. Hankenin kauppatieteen opiskelijat ovat puoltaneet naisjäsenten hyväksymistä. Kauppakilta haluaa nuoria jäseniksi.
Aiheesta muualla

https://www.handelsgillet.fi/sv/start/
Handelsgillet i Helsingfors.
Heinz Josef Algermissen

Heinz Josef Algermissen (s. 15. helmikuuta 1943 Hermeskeil) on saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Paderbornin arkkihiippakuntaan Lorenz Jäger 19. heinäkuuta 1969. Hänet nimitettiin sen vihkipiispaksi ja Labicumin titulaaripiispaksi 23. heinäkuuta 1996. Piispaksi vihkiminen seurasi 21. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Johannes Joachim Degenhardt, jota avustivat Hans Leo Drewes ja Paul Consbruch.
Algermissen sai 20. kesäkuuta 2001 nimityksen Fuldan piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 23. syyskuuta.
Heinz Hitler

| Heinz Hitler> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. maaliskuuta 1920 Saksa
Kuollut: 21. helmikuuta 1942 (21 vuotta) Moskova, Neuvostoliitto
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Saksa
Palvelusvuodet:  1939–1942
Taistelut ja sodat:  Toinen maailmansota
Sotilasarvo:  Aliupseeri
Kunniamerkit:  2. luokan rautaristi
Heinrich ”Heinz” Hitler (14. maaliskuuta 1920 – 21. helmikuuta 1942) oli Alois Hitler nuoremman ja hänen vaimonsa Hedwig Heidemannin poika sekä natsi-Saksan diktaattorin Adolf Hitlerin veljenpoika.
Toisin kuin velipuolensa William Patrick Hitler, jota Adolfin tiedettiin kutsuneen ”iljettäväksi veljenpojakseen”, Heinz oli vakaumuksellinen natsi ja setänsä suosikki. Hän meni natsien eliittikouluun Kansalliseen poliittiseen koulutusinstituuttiin (Napola) Ballenstedtiin Saksiin.
Koska Heinz halusi kunnianhimoisesti upseeriksi, hän liittyi Wehrmachtiin aliupseerina 23. Potsdamin tykistörykmenttiin vuonna 1941. Hän osallistui operaatio Barbarossaan ja Moskovan taisteluun. Hänet lähetettiin 10. tammikuuta 1942 korjaamaan yhteyslaitteita etulinjaan. Tämä huolestutti Adolfia, joka ei halunnut veljenpoikansa palvelevan etulinjassa kuolemanvaaran takia. Heinz ei ikinä palannut. Hän joutui sotavangiksi ja hänet vietiin Moskovaan Butyrkan vankilaan, jossa hänet kidutettiin hengiltä.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Heinz Hitler
Hietalahden puisto

Hietalahden puisto (ruots. Sandviksparken) on Vaasan Hietalahden kaupunginosan länsiosassa oleva puisto. Sen keskellä on Hietalahden Villa, juhlien pitopaikkana tunnettu vanha puuhuvila 1840-luvulta.
Hietalahden puistossa on Vaasan ystävyyskaupungeille omistettuja osia, kuvassa Pärnun puisto. Taustalla Rait Pärgin veistos Kaks purje (2011).
Hietalahden puiston on perustanut 1840-luvun puolessavälissä kaupunginlääkäri Fredric Gabriel Sanmark, joka halusi paeta Vanhan Vaasan haisevaa kanavaa ja huonoa ilmanlaatua meren rannalle. Vaasan palon 1852 koko Vaasan kaupunki rakennettiin uudelleen Hietalahden puiston pohjoispuolelle, mikä tekee Hietalahden puistosta nykyisen merenranta-Vaasan vanhimman puiston ja siellä sijaitsevasta Hietalahden Villasta vanhimman säilyneen rakennuksen. Villan rakennutti 1840-luvulla  hovioikeudenasessori Carl Johan Boy, joka oli ostanut puiston maat ja rakennukset Vaasasta pois muuttaneelta Sanmarkilta. Vaasan palon jälkeen maa-alue siirtyi kaupungin omistukseen osana hanketta siirtää palanut kaupunki uuteen paikkaan meren rantaan.
Hietalahden puistossa on yhä jäljellä joitakin lehmuksia ja yksi strobusmänty, jotka rauhoitettiin vuonna 1961. Puistossa on myös koivuja ja vaahteroita sekä mäntyjä ja kuusia, joiden välissä kiemurtelee polkuja. Puisto onkin suosittu ulkoilualue.
Hietalahden puiston vilkkainta aikaa kesti 1880-luvulla ja 1960-luvun lopulle asti, kunnes aivan puiston viereen rakennettiin etelään johtava moottoritie. Puisto oli monien soitto- ja laulujuhlien, sirkusesitysten ja kesäteatterien pitopaikka.
Hietalahden puiston koillisosassa on vuonna 1988 perustettu Vaasan ystävyyskunnille omistettu puisto. Hietalahden puistoon rajoittuu myös Bragen ulkoilmamuseo.
Hans-Valentin Hube

| Hans-Valentin Hube |
| --- | --- |
 Hans-Valentin Huben hautakivi Berliinissä. Alkuperäinen kivi on korvattu vuonna 2000.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. lokakuuta 1890  Naumburg an der Saale, Saksa
Kuollut: 21. huhtikuuta 1944 (53 vuotta)  lähellä Obersalzbergia, Saksa
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Saksan keisarikunta  Weimarin tasavalta  Natsi-Saksa
Palvelusvuodet:  1909–1944
Taistelut ja sodat:  Ensimmäinen maailmansota  Toinen maailmansota
Sotilasarvo:  Kenraalieversti
Kunniamerkit:  Rautaristin ritariristi tammenlehvin, miekoin ja timantein
Hans-Valentin Hube (29. lokakuuta 1890 Naumburg an der Saale – 21. huhtikuuta 1944) oli saksalainen kenraalieversti, joka toimi komentaja Saksan armeijassa sekä ensimmäisessä että toisessa maailmansodassa. Toisen maailmansodan aikana hän sai joukoiltaan lempinimen der Mensch (suom. Ihminen).
Ensimmäinen maailmansota

Hube liittyi Saksan maavoimiin helmikuussa 1909 ja palveli Magdeburgissa 26. rykmentissä. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän toimi joukkueenjohtajana ja yleni pian 26. rykmentin toisen pataljoonan adjutantiksi. Hän haavoittui vakavasti Fontenayssa syyskuussa 1914 ja hänen vasen kätensä jouduttiin amputoimaan.
Toivuttuaan Hube palasi rintamalle ja sodan loppuvaiheessa hän toimi 7. jalkaväkidivisioonan yleisesikuntaupseerina. Toisen maailmansodan aikana Hube oli Wehrmachtin ainoa yksikätinen kenraali.