stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Francisco da Costa Gomes

Francisco da Costa Gomes vuonna 1975.
Francisco da Costa Gomes (lyhyesti Costa Gomes) (30. kesäkuuta 1914 Chaves – 31. heinäkuuta 2001 Lissabon) oli Portugalin presidentti neilikkavallankumouksen vuosina 1974–1976. Costa Gomes oli ammattisotilas, joka otti osaa jo vuoden 1961 liikehdintään puolustusministeri Botelho Monizia vastaan. Hänet erotettiin sotilasvirasta huhtikuussa 1974, kun hän kieltäytyi vannomasta uskollisuutta Marcelo Caetanon hallitukselle. Samassa kuussa (25.4.1974) puhkesi neilikkavallankumous, jota johti seitsenjäseninen Asevoimien liike. Costa Gomes oli liikkeen yhtenä jäsenenä ja hän toimi kumouksen jälkeen maan asevoimien ylipäällikkönä. Syksyllä Costa Gomes nousi maan presidentiksi sen jälkeen, kun  presidentti António de Spínola riitautui Asevoimien liikkeen kanssa neilikkavallankumouksen suunnasta ja erosi.
Costa Gomes toimi presidenttinä kahden vuoden ajan. Maan ensimmäisissä presidentinvaaleissa 1976 tehtävään valittiin kenraali António Ramalho Eanes.
Fladan

| Fladan |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Föglö
Koordinaatit:  60°01′57″N, 20°37′55″E
Järvinumero:  92.412.1.002
Mittaustietoja
Rantaviiva:  1,28 km 
Pinta-ala:  0,05 km² 
 fiFladan 
Fladan on järvi Algersön saarella Föglön kunnassa Ahvenanmaan kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 39 kilometriä itäkaakkoon ja Turusta 102 kilometriä länsilounaaseen.
Maantiede

Fladanin pituus kaakosta luoteeseen on noin 400 metriä, järven rantaviiva on epämääräinen. Saaria ei ole. Fladanin kaakkoiskolkasta lähtee noin 170 metriä pitkä laskuoja etelään kohti Itämerta. Algersön saari on metsämaata ja kalliota, Fladanin lounaispuolella sijaitsee nimetön lampi.
Fladan on suurin Föglön neljästä järvestä. Kolme muuta ovat Insjön, Självik ja Finholms strömmen.
Fladan (92.412.1.002) kuuluu Ahvenanmaan kaakkoiseen saaristoalueeseen (92.412), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Eteläisen saaristomeren päävesistössä (92). Kaakkoisen saaristoalueen laajin järveksi luokiteltu vakavesi on Oppsjön, Fladan on toiseksi laajin ja Insjön kolmanneksi laajin.
GPT (kielimalliperhe)

Alkuperäisen GPT-mallin rakenne
GPT (lyhenne sanoista Generative pre-trained transformer) on OpenAI:n kehittämä kielimallien perhe, jotka on koulutettu suurilla tekstikorpuksilla siten, että ne voivat luoda ihmismäistä tekstiä. Mallit on kehitetty käyttäen transformer-arkkitehtuuria. Niitä voidaan hienosäätää erilaisiin luonnollisen kielenkäsittelyn tehtäviin, kuten tekstin luomiseen, käännöksiin ja tekstinluokitteluun. Nimen "pre-training"-osio (suom. esikoulutus) viittaa mallien kehityksen alussa tapahtuvaan koulutusprosessiin suurella tekstikorpuksella, jossa malli oppii ennustamaan seuraavan sanan tekstikatkelmassa. Tämä antaa vankan pohjan mallille toimia hyvin erilaisten tehtävien parissa, joissa on rajalliset määrät tehtäväkohtaista dataa.
Luettelo tuotteista

OpenAI julkaisi 11. kesäkuuta 2018 raportin "Improving Language Understanding by Generative Pre-Training", jossa he esittelivät GPT:n. Tuolloin parhaiten suoriutuvat neuroverkkoja käyttävät luonnolliset kielenkäsittelymallit nojasivat enimmäkseen ohjattuun oppimiseen suurista määristä manuaalisesti merkittyä dataa. Tämä riippuvuus ohjattuun oppimiseen rajoitti niiden käyttöä huonosti annotoiduissa tietojoukoissa, ja teki erittäin suurten mallien kouluttamisen kalliiksi ja aikaa vieväksi. Monet kielet, kuten swahili tai haitinkreoli, ovat vaikeita kääntää ja tulkita tällaisten mallien avulla johtuen saatavilla olevan tekstin puutteesta korpuksen rakentamiseen. Sen sijaan GPT:n puolivalvottu lähestymistapa sisälsi kaksi vaihetta: valvomattoman generatiivisen esikoulutusvaiheen, jossa kielen mallinnustavoitetta käytettiin alkuparametrien asettamiseen, ja valvotun erottelevan hienosäätövaiheen, jossa näitä parametreja mukautettiin kohdetehtävään.
|  | Käyttötarkoitus | Parametrien määrä | Koulutusdata | Julkaisupäivä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GPT-1 | Yleinen | 117 miljoonaa | BookCorpus :  4,5 Gt tekstiä 7000 julkaisemattomasta kirjasta. | 11. kesäkuuta 2018  |
| GPT-2 | Yleinen | 1,5 miljardia | WebText: 40 Gt tekstiä, kahdeksan miljoonaa asiakirjaa, 45 miljoonalta Redditissä positiivisesti äänestettyä verkkosivua. | 14. helmikuuta 2019 |
| GPT-3 | Yleinen | 175 miljardia | 570 Gt selkeää tekstiä, 0,4 biljoonaa tokenia. Enimmäkseen CommonCrawl, WebText, englanninkielinen Wikipedia ja kaksi kirjakokoelmaa (Kirjat1 ja Kirjat2). | 11. kesäkuuta 2020  |
| InstructGPT | Keskustelu | 175 miljardia  |  ? | 4. maaliskuuta 2022 |
| ProtGPT2 | Proteiinisekvenssit  | 738 miljoonaa | Proteiinisekvenssit UniRef50:stä (yhteensä 44,88 miljoonaa, kun validointiin oli käytetty 10 %) | 27. heinäkuuta 2022 |
| BioGPT | Biolääketiede  | 347 miljoonaa | PubMed (yhteensä 1,5 miljoonaa) | 24. syyskuuta 2022 |
| GPT-3.5 | Dialogi | ? | ? | 30. marraskuuta 2022 |
| GPT-4 | Yleinen | ? | ? | 14. maaliskuuta. 2023 |
Gaeilgeoir

Gaeilgeoir on iirin kielen harrastaja. Gaeilgeoir on iirin sana, joka tarkoittaa iiriä puhuvaa henkilöä. Alkujaan sanalla tarkoitettiin kielen äidinkielistä puhujaa, mutta nykyään pikemminkin kielen harrastajaa, joka ei puhu sitä äidinkielenään. Syntyperäisten keskuudessa sanalla on hieman ironinen kaiku, koska sillä voidaan nimenomaan vihjaista, että asianomainen ei hallitse iiriä kovin hyvin. Irlannin englannissa voidaan iirin kieltä hyvin osaavasta henkilöstä käyttää myös nimitystä Ireeshian. Joskus tämän iirinkielisen sanan näkee englanninkielisissä yhteyksissä myös muodossa Gayligore.
Gaeilgeoir-käsite lähes nykyisessä merkityksessään syntyi 1893, kun Douglas Hyde perusti Conradh na Gaeilge -järjestön edistämään iirin kieltä nimenomaan puhuttuna nykykielenä - aiemmat kieltä puolustaneet hankkeet olivat keskittyneet klassisen iirinkielisen runouden keräämiseen ja säilyttämiseen jälkipolville. Pitkään gaeilgeoirit yhdistettiinkin juuri tähän järjestöön ja sen jäsenistöön, mutta nykyään iirinkielisyysliikkeen järjestökenttä on selvästi laajempi.
Gaeilgeoir-käsitteen alakäsitteinä on pidettävä sellaisia ilmauksia kuin Fíor-Ghael ja lá breá.
Fíor-Ghael eli tosigaelilainen tarkoittaa, kuten muuan gaeilgeoir asian määritteli, Gaeilgeoir with attitude. Tosigaelilainen ei ainoastaan harrasta iirin kieltä, vaan pyrkii myös olemaan harras (ja konservatiivinen) katolinen sekä seuraa ennen muuta Gaelic Athletic Associationin puitteissa harrastettuja urheilulajeja, kuten hurlingia ja gaelilaista jalkapalloa. Tosigaelilaisten vaikutusvalta iirinkielisyystoiminnassa alkoi luultavasti heikentyä samaan aikaan kun Irlanti muutenkin avautui maailmalle kuusikymmenluvun kulttuurimurroksen myötä. Kuitenkin Irlannissa on yhä ihmisiä, jotka pitävät kaikkia gaeilgeoireja vanhoillisina tosigaelilaisina, ja iirinkielisyysliike joutuukin ponnistelemaan lähes työkseen irti tästä maineesta. Iirin kielen yhteiskunnallista asemaa Irlannissa tutkinut Camille O'Reilly pitää tosigaelilaiskliseetä osana sitä, mitä hän kutsuu "kuolleen kielen diskurssiksi": kyseessä on puhetapa, joka pyrkii leimaamaan iirin auttamattomasti kuolleeksi kieleksi ja sen puhujat osaksi konservatiivisten voimien salaliittoa, joka estää Irlantia kehittymästä  "moderniksi" maaksi. Tähän puhetapaan kuuluu myös gaeilgeoirien esittäminen IRA:n terroristeina tai näiden myötäilijöinä.
Lá breá tarkoittaa "kaunis päivä", tai vapaammin käännettynä "kaunis ilma tänään". Syntyperäisillä, Irlannin länsirannikon kylissä asuvilla iirinpuhujilla on tapana kutsua tällä pilkkanimellä henkilöitä, jotka eivät osaa sanoa iiriksi muuta kuin "kaunis ilma tänään".
Eurooppatie E63

E63 tai Eurooppatie 63 on Sodankylästä Turkuun kulkeva eurooppatie. Se on ainoa eurooppatie, joka sijaitsee kokonaisuudessaan Suomen alueella. Tien pituus on noin 1 100 kilometriä.
Reitti

E63-tie kulkee reittiä Sodankylä – Pelkosenniemi – Kemijärvi – Isokylä – Kuusamo – Ämmänsaari – Kajaani – Iisalmi – Kuopio – Vehmasmäki – Suonenjoki – Lievestuore – Jyväskylä – Jämsä – Orivesi – Tampere – Akaa – Loimaa – Turku.
Sodankylän ja Kuopion Vehmasmäen välillä E63 kulkee yhdessä valtatie 5:n kanssa sekä Siilinjärven Vuorelan ja Turun välillä valtatien 9:n kanssa. Jyväskylän seudulla E63 kulkee lyhyen matkan Aholaidan ja Kanavuoren liittymien välillä yhdessä E75:n sekä Tampereen eteläisen ja Akaan Konhon liittymien välillä E12:n kanssa. Lisäksi E63 risteää E75:n kanssa Sodankylässä sekä E8:n ja E18:n kanssa Turussa.
Tie on pääosin varsin hyvälaatuista ja -kuntoista tietä. Kuopion ja Jyväskylän välillä tie on melko kapea, mäkinen ja mutkainen. Tampereen ja Turun välillä tie on jonkin verran kapeaa, muuten hyvätasoista. Kuopion, Jyväskylän, Tampereen ja Turun seuduilla tie on moottoritietä.
Historiaa

Vuosina 1985–1990 E63-tie jatkui Turusta paperilla Ruotsin Göteborgiin Tukholman ja Jönköpingin kautta, joskaan Ruotsissa numero ei koskaan tullut kyltteihin.
Florida-luokka

| Florida-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  22 175 t (standardi) 23 403 t (max)
Pituus:  159,0 m (kokonaispituus) 155,4 m (vesiraja)
Leveys:  26,9 m
Syväys:  8,7 m
Koneteho:  28 000 shp
Nopeus:  21 solmua
Miehistöä:  1 001
Aseistus
Meritorjunta:  10 × 12"/45 Mark 5 -tykkiä 16 × 5"/51 tykkiä 4 × 6 naulan tykkiä 2 × 1 naulan tykkiä 2 × 21" torpedoputkea
Florida-luokka oli Yhdysvaltain laivaston kahden 1900-luvun alussa valmistetun aluksen muodostama dreadnought taistelulaivaluokka.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USS Florida | Brooklyn Navy Yard | 8. maaliskuuta 1909 | 12. toukokuuta 1910 | 15. syyskuuta 1911 | poistettu palveluksesta 16. helmikuuta 1931 romutettu 1931 |
| USS Utah | New York Shipbuilding Corporation | 9. maaliskuuta 1909 | 23. joulukuuta 1909 | 31. elokuuta 1911 | uponnut 7. joulukuuta 1941 |
Euroopan Grand Prix 1993

|  Euroopan Grand Prix 1993  |
| --- | --- |
 3. osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 1993. 

Päivämäärä:  11. huhtikuuta 1993
Sijainti:  Donington Park, North West Leicestershire, Englanti
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4,023 km
Kilpailun pituus:  76 kierrosta, 305,748 km
Sää:  , märkä
Paalupaikka
Kuljettaja:   Alain Prost   (Williams-Renault)
Paaluaika:  1.10,458
Palkintokoroke
Voittaja:   Ayrton Senna   (McLaren-Ford)
Toinen:   Damon Hill   (Williams-Renault)
Kolmas:   Alain Prost   (Williams-Renault)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Ayrton Senna   (McLaren-Ford)
Kierrosaika:  1.18,029 (kierroksella 57)
Euroopan Grand Prix 1993 oli Formula 1 -sarjan historian 535. osakilpailu. Se ajettiin 11. huhtikuuta Donington Parkin radalla Keski-Englannissa. Kyseisellä radalla on toistaiseksi ajettu F1-sarjassa vain tämän kerran. Sateisen kilpailun voitti brasilialainen Ayrton Senna.
Kilpailun ensimmäisellä kierroksella neljännestä ruudusta lähtenyt Ayrton Senna putosi viidenneksi, mutta onnistui kierroksen loppuun mennessä nousemaan ensimmäiseksi.
Kilpailun nopein kierros ajettiin erikoisella tavalla: Ayrton Senna ajoi sen varikon kautta. Senna tuli varikolle renkaidenvaihtoon, mutta hän huomasi, etteivät mekaanikot olleet valmiita pysähdykseen. Niinpä hän jatkoi matkaansa varikkopilttuunsa ohi. Koska varikkotie oli paljon lyhyempi kuin varsinainen kilparataosuus (katso kartta) ja koska varikolla ei ollut nopeusrajoituksia, Senna ajoi nopeimman kierrosajan.
Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 |  Alain Prost | Williams-Renault | 1.10,458 |   |
| 2 | 0 |  Damon Hill | Williams-Renault | 1.10,762 | + 0,304 |
| 3 | 5 |  Michael Schumacher | Benetton-Ford | 1.12,008 | + 1,550 |
| 4 | 8 |  Ayrton Senna | McLaren-Ford | 1.12,107 | + 1,649 |
| 5 | 29 |  Karl Wendlinger | Sauber-Ilmor | 1.12,738 | + 2,280 |
| 6 | 7 |  Michael Andretti | McLaren-Ford | 1.12,739 | + 2,281 |
| 7 | 30 |  Jyrki Järvilehto | Sauber-Ilmor | 1.12,763 | + 2,305 |
| 8 | 28 |  Gerhard Berger | Ferrari | 1.12,862 | + 2,404 |
| 9 | 27 |  Jean Alesi | Ferrari | 1.12,980 | + 2,522 |
| 10 | 6 |  Riccardo Patrese | Benetton-Ford | 1.12,982 | + 2,524 |
| 11 | 12 |  Johnny Herbert | Lotus-Ford | 1.13,328 | + 2,870 |
| 12 | 14 |  Rubens Barrichello | Jordan-Hart | 1.13,514 | + 3,056 |
| 13 | 11 |  Alessandro Zanardi | Lotus-Ford | 1.13,560 | + 3,102 |
| 14 | 9 |  Derek Warwick | Footwork-Mugen-Honda | 1.13,644 | + 3,186 |
| 15 | 19 |  Philippe Alliot | Larrousse-Lamborghini | 1.13,665 | + 3,207 |
| 16 | 23 |  Christian Fittipaldi | Minardi-Ford | 1.13,666 | + 3,208 |
| 17 | 20 |  Érik Comas | Larrousse-Lamborghini | 1.13,970 | + 3,512 |
| 18 | 3 |  Ukyo Katayama | Tyrrell-Yamaha | 1.14,121 | + 3,663 |
| 19 | 25 |  Thierry Boutsen | Jordan-Hart | 1.14,246 | + 3,788 |
| 20 | 24 |  Fabrizio Barbazza | Minardi-Ford | 1.14,274 | + 3,816 |
| 21 | 26 |  Mark Blundell | Ligier-Renault | 1.14,301 | + 3,843 |
| 22 | 25 |  Martin Brundle | Ligier-Renault | 1.14,306 | + 3,848 |
| 23 | 10 |  Aguri Suzuki | Footwork-Mugen-Honda | 1.14,927 | + 4,469 |
| 24 | 21 |  Michele Alboreto | Lola-Ferrari | 1.15,322 | + 4,864 |
| 25 | 4 |  Andrea de Cesaris | Tyrrell-Yamaha | 1.15,417 | + 4,959 |
| DNQ | 22 |  Luca Badoer | Lola-Ferrari | 1.15,641 | + 5,183 |
Kilpailun tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierroksia | Aika/keskeytyssyy | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8 |  Ayrton Senna | McLaren-Ford | 76 | 1.50.46,570 | 4 | 10 |
| 2 | 0 |  Damon Hill | Williams-Renault | 76 | + 1.23,199 | 2 | 6 |
| 3 | 2 |  Alain Prost | Williams-Renault | 75 | + 1 krs. | 1 | 4 |
| 4 | 12 |  Johnny Herbert | Lotus-Ford | 75 | + 1 krs. | 11 | 3 |
| 5 | 6 |  Riccardo Patrese | Benetton-Ford | 74 | + 2 krs. | 10 | 2 |
| 6 | 24 |  Fabrizio Barbazza | Minardi-Ford | 74 | + 2 krs. | 20 | 1 |
| 7 | 23 |  Christian Fittipaldi | Minardi-Ford | 73 | + 3 krs. | 16 |   |
| 8 | 11 |  Alessandro Zanardi | Lotus-Ford | 72 | + 4 krs. | 13 |   |
| 9 | 20 |  Érik Comas | Larrousse-Lamborghini | 72 | + 4 krs. | 17 |   |
| 10 | 14 |  Rubens Barrichello | Jordan-Hart | 70 | Polttoainejärjestelmä | 12 |   |
| 11 | 21 |  Michele Alboreto | Lola-Ferrari | 70 | + 6 krs. | 24 |   |
| Kesk. | 9 |  Derek Warwick | Footwork-Mugen-Honda | 66 | Vaihdelaatikko | 14 |   |
| Kesk. | 25 |  Thierry Boutsen | Jordan-Hart | 61 | Kaasu | 19 |   |
| Kesk. | 4 |  Andrea de Cesaris | Tyrrell-Yamaha | 55 | Vaihdelaatikko | 25 |   |
| Kesk. | 27 |  Jean Alesi | Ferrari | 36 | Vaihdelaatikko | 9 |   |
| Kesk. | 10 |  Aguri Suzuki | Footwork-Mugen-Honda | 29 | Vaihdelaatikko | 23 |   |
| Kesk. | 19 |  Philippe Alliot | Larrousse-Lamborghini | 27 | Kolari (de Cesaris) | 15 |   |
| Kesk. | 5 |  Michael Schumacher | Benetton-Ford | 22 | Ulosajo | 3 |   |
| Kesk. | 26 |  Mark Blundell | Ligier-Renault | 20 | Ulosajo | 21 |   |
| Kesk. | 28 |  Gerhard Berger | Ferrari | 19 | Jousitus | 8 |   |
| Kesk. | 30 |  Jyrki Järvilehto | Sauber-Ilmor | 13 | Ohjattavuus | 7 |   |
| Kesk. | 3 |  Ukyo Katayama | Tyrrell-Yamaha | 11 | Kytkin | 18 |   |
| Kesk. | 25 |  Martin Brundle | Ligier-Renault | 7 | Ulosajo | 22 |   |
| Kesk. | 29 |  Karl Wendlinger | Sauber-Ilmor | 0 | Kolari (Andretti) | 5 |   |
| Kesk. | 7 |  Michael Andretti | McLaren-Ford | 0 | Kolari (Wendlinger) | 6 |   |
| DNQ | 22 |  Luca Badoer | Lola-Ferrari |   |   |   |   |
Muuta

Senna nousi ensimmäisellä kierroksella viidenneltä sijalta kärkeen
Fabrizio Barbazzan ensimmäinen MM-piste
Goodyear-renkaille 400. Grand Prix
McLaren-talli ylitti 1900 MM-pisteen rajan
Muuta > Johtokierrokset

| Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- |
|  Ayrton Senna | McLaren-Ford | 1-18 |
|  Alain Prost | Williams-Renault | 19 |
|  Ayrton Senna | McLaren-Ford | 20-34 |
|  Alain Prost | Williams-Renault | 35-38 |
|  Ayrton Senna | McLaren-Ford | 39-76 |
Kilpailun jälkeen > MM-tilanne -kuljettajat

| Sija | Kuljettaja | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ayrton Senna | McLaren-Ford | 26 |
| 2 |  Alain Prost | Williams-Renault | 14 |
| 3 |  Damon Hill | Williams-Renault | 12 |
| 4 |  Mark Blundell | Ligier-Renault | 6 |
| 5 |  Johnny Herbert | Lotus-Ford | 6 |
| 6 |  Michael Schumacher | Benetton-Ford | 4 |
| 7 |  Christian Fittipaldi | Minardi-Ford | 3 |
| 8 |  Riccardo Patrese | Benetton-Ford | 2 |
|  |  Jyrki Järvilehto | Sauber-Ilmor | 2 |
Kilpailun jälkeen > Valmistajien MM-tilanne

| Sija | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 |  McLaren-Ford | 26 |
| 2 |  Williams-Renault | 26 |
| 3 |  Lotus-Ford | 7 |
| 4 |  Benetton-Ford | 6 |
|  |  Ligier-Renault | 6 |
| 6 |  Minardi-Ford | 3 |
Aiheesta muualla

Kuvia kilpailusta (Arkistoitu – Internet Archive)
YouTube - kilpailun ensimmäinen kierros
Formula 1 -kausi 1993
Etelä-Afrikka |  Brasilia |  Eurooppa |  San Marino |  Espanja |  Monaco |  Kanada 
  Ranska |  Iso-Britannia |  Saksa |  Unkari |  Belgia |  Italia |  Portugali 
  Japani |  Australia
Formula 1 -luokan Euroopan Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
Radat: Brands Hatch (1983, 1985) Nürburgring (1984, 1995–1996, 1999–2007) Donington Park (1993) Circuito Permanente de Jerez (1994, 1997) Valencian katurata (2008–2012) Bakun katurata (2016)
Esperi Care

| Esperi Care Group Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Anna meidän auttaa
Perustettu:  2001
Toimitusjohtaja:  Stefan Wentjärvi
Puheenjohtaja:  Mikael Aro
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  Sosiaali- ja terveyspalvelut
Tuotteet:  Asumispalvelut
Liikevaihto:  398,4 milj. euroa (konserni, 2023)
Tilikauden tulos:  37,6 milj. euroa (konserni, 2023)
Henkilöstö:  7 107 (konserni, 2023)
Emoyhtiö:  Irepse Oy
Omistaja:  suurin omistaja sijoitusyhtiö Triton
Kotisivu:  esperi.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Esperi Care Group Oy on Suomessa toimiva asumispalveluita tuottava yritys, joka tarjoaa palveluita ikääntyneille, vammaispalvelun asiakkaille sekä mielenterveys- ja päihdekuntoutujille. Yhtiö on yksi 2000-luvun nopeiten kasvaneita yrityksiä Suomessa ja yksi Suomen suurimpia hoivayhtiöitä.
Historia > SPR:n ja Uniqusin aika 2001–2010

Esperi Care syntyi vuonna 2001, kun Suomen Punainen Risti yhtiöitti sairaankuljetuksen liiketoimintansa.  Tappiota tehneeseen yksikköön kuului myös turvapuhelin- ja kotihoitotoiminta. Nimi Esperi juonnettiin lyhenteestä SPR 1940-luvulla, jolloin seselvennä alkoi vastata SPR:n sairaankuljetuksista. Marja Aarnio-Isohanni aloitti yhtiön toimitusjohtajana vuonna 2003. Ensimmäisenä vuotenaan hän käänsi toiminnan kannattavaksi ja osti sen jälkeen SPR:ltä noin 13 prosentin osuuden yhtiöstä. Myös muu johto osti osuuksia, yhteensä noin 20 prosenttia.
Vuonna 2006 pääomistajaksi tuli Uniqus, yhtiötä varten koottu joukko sijoittajia.
Historia > Capmanin aika 2010–2015

Vuonna 2010 Uniqus ja SPR myivät osuutensa suomalaiselle sijoitusyhtiö Capmanille, yhteensä noin 76 prosenttia osakkeista. Vähemmistöomistajana aloitti Etera.
Lokakuussa 2012 Esperi Sairaankuljetus myytiin HES Sairaankuljetus Oy:lle.
Esperi Care kasvoi ostamalla palvelutaloja ja muita hoiva-alan yrityksiä eri puolilta Suomea. Tammikuussa 2013 tehtiin siihen mennessä suurin yritysostos: Saga Care Finland Oy hankittiin Sunborn-konsernilta. Kauppaan kuului kuusi yksikköä Helsingissä, Turussa ja Raumalla. Sagan liikevaihto oli noin 18 miljoonaa euroa.
Historia > Finanssiyhtiöiden aika 2020–2022

Kohun seurauksena Esperi Caren hoivakotien henkilökunnan määrää alettiin alkuvuodesta 2019 lähtien nopeasti kasvattaa, mikä heikensi samalla yhtiön rahoitustilannetta. Helmikuussa 2020 yhtiön pääomistaja ICG joutui luopumaan noin 75 prosentin omistuksestaan heikentyneen taloudellisen tilanteen vuoksi. Kuukausien neuvottelujen jälkee ICG:n omistus siirtyi luotonantajille, joita olivat Danske Bank, SEB ja Ilmarinen. Danske Bank ja SEB saivat kumpikin 40 prosentin osuuden, Ilmariselle jäi 20 prosenttia. Wentjärvi jatkoi yhtiön toimitusjohtajana. Yhtiön emoyhtiön nimi Irepse on Esperi väärinpäin luettuna.
Yhtiö alkoi karsia ja keskittää toimintojaan. Lapsille ja perheille suunnattuja palveluita myytiin pois, samoin osa kotihoitopalveluista.
Historia > Tritonin aika 2022–

Kesällä 2022 Triton kertoi ostavansa enemmistöosuuden Esperi Caresta. Myyntitunnustelut oli aloitettu edellisenä syksynä. Triton tuntui myyjien mielestä parhaalta ostajakandidaatilta, sillä sillä oli kokemusta hoivatoiminnasta myös Suomen markkinoilla ja se kertoi haluavansa sitoutua kehittämään yhtiötä pitkäjänteisesti. Triton oli ollut Mehiläisen toinen pääomistaja vuonna tehtyyn 2018 kauppaan asti. Esperi Caren lisäksi Tritonilla oli omistuksia päivystyksissä ja radiologiassa toimivasta pohjoismaisesta Alerista sekä pohjoismaisesta Ambea-hoivakonsernista. Yhtiön liikevaihto oli 331 miljoonaa euroa ja liiketulos oli -10 miljoonaa euroa.
Vuonna 2023 yhtiö hankki yritysostoilla 11 hoivakotia. Aiempaan verrattuna sen ostokriteerit muuttuivat, liiketoiminnan kannattavuuden lisäksi arvioidaan myös henkilökunnan tulevaa saatavuutta paikkakunnalla.
Tammikuussa 2024 Jyväskylästä hankittiin Jyvässeudun Hoivapalvelut Oy, joka jatkoi toimintaansa viiden hoivakotinsa parissa samalla nimellä Esperi Caren tytäryhtiönä.
Organisaatio

Vuonna 2024 yhtiön suurin omistaja oli luxemburgilainen sijoitusyhtiö Triton, joka omisti konsernin emoyhtiö Irepse Oy:stä 90 prosenttia. Irepsen muita omistajia olivat Skandinaviska Enskilda Banken, Danske Bank ja Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen.
Konsernin tytäryhtiöitä ovat Saga Care Finland Oy ja Jyvässeudun Hoivapalvelut Oy.
Yhtiön pääkonttori sijaitsee Helsingin Mannerheimintiellä entisessä sotilassairaala Tilkassa.
Esperillä oli vuonna 2024 noin 6 500 asukaspaikkaa eri puolilla Suomea. Sillä oli 6 800 työntekijää (2022), joista valtaosa sairaanhoitajia ja lähihoitajia. Vuonna 2024 työntekijöistä yli 63-vuotiaita oli 680.
Palvelut

Esperi Care tarjoaa asumispalveluja vanhuksille, kehitysvammaisille sekä mielenterveyden ja päihdekuntoutuksen palveluja tarvitseville.  Lisäksi konserniin kuuluu Saga-brändillä toimivia palvelutaloja.
Yhtiöön asiakkaina on hyvinvointialueita ympäri Suomen, noin 200 kunnassa. Vuonna 2024 yhtiö kertoi haluavansa asiakkaikseen entistä enemmän yrityksiä ja järjestöjä, sillä hyvinvointialueiden investointimahdollisuudet ovat rajalliset. Ne myöntävät ympärivuorokautisia hoivapaikkoja usein vain hyvin huonokuntoisille vanhuksille. Hoitojonot johtuvatkin enemmän säästöjen tarpeesta kuin siitä, ettei hoivakodeissa olisi tilaa.
Vuonna 2023 yhtiön hoivakotien täyttöaste oli noin 94 prosenttia, kun vuonna 2018 luku oli ollut noin 84 prosenttia.