stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Re d’Italia -luokka

| Re d’Italia -luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  5 610 t (normaali)
Pituus:  99,61 m (kokonaispituus)
Leveys:  16,76 m
Syväys:  6,17 m
Koneteho:  1 845-1 812 ihp
Nopeus:  10,8-10,6 solmua
Miehistöä:  565
Aseistus
Meritorjunta:  6 × 72 naulan tykkiä 32 × 164 mm tykkiä
Re d’Italia -luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston taistelulaivaluokka, johon kuului kaksi vuosina 1861-1864 Yhdysvalloissa valmistettua alusta.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RN Re d’Italia | Webb, New York | 21. marraskuuta 1861 | 18. huhtikuuta 1863 | 14. syyskuuta 1864 | upotettu 20. heinäkuuta 1866 Lissan taistelussa |
| RN Re di Portogallo | Webb, New York | joulukuu 1861 | 29. elokuuta 1863 | 23. elokuuta 1864 | poistettu alusluettelosta 31. maaliskuuta 1875 |
Rāznan kansallispuisto

Rāznajärvi.
Rāznan kansallispuisto (latv. Rāznas nacionālais parks) on latvialainen vuonna 2007 perustettu suojelualue, joka sijaitsee maan itäosan järvialueella Latgalliassa, Rēzeknen kaupungin eteläpuolella. Puisto on 596,15 neliökilometrin laajuinen.
Kansallispuiston keskeisin osa on Rāznajärvi, joka on Latvian toiseksi suurin järvi (57,56 km²). Järven pääallas on saareton. Sen etelä- ja itärannat ovat hiekkarantojen ansiosta sopivia virkistyskäyttöön, mutta pohjois- ja länsirannat ovat mutaisia. Lisäksi puistoon sisältyy metsä- ja ruohikkoalueita. Järven itärannalla on majoituspalveluja ja sinne on bussiyhteydet Rēzeknestä. Pyöräily on yksi vaihtoehto tutustua alueeseen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Visiting Rāzna National Park. Dabas aizsardzības pārvalde.
Latvian kansallispuistot
Gaujan kansallispuisto
Ķemerin kansallispuisto
Rāznan kansallispuisto
Slīteren kansallispuisto
Readingin rautatieasema

Vanha asemarakennus vasemmalla ja moderni sisäänkäynti oikealla.
Readingin rautatieasema (ennen Reading General) on rautatieasema Readingin kaupungissa Berkshiren kreivikunnassa. Aseman läpi kulki 2011–2012 yhteensä 15,3 miljoonaa matkustajaa, mikä teki siitä Yhdistyneen kuningaskunnan kahdeksanneksi vilkkaimman rautatieaseman Lontoon ulkopuolella.
Arabian Lawrencena tunnettu T. E. Lawrence kadotti sotamuistelmiensa Seven Pillars of Wisdom (1922) muistiinpanot vaihtaessaan junia asemalla 1919.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Readingin rautatieasema Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Reading railway station
Käännös suomeksi
Reggane

| Reggane رقان, Riqqān |
| --- | --- |
 Reggane
 Koordinaatit: 26°43′12″N, 0°10′16″E 
Valtio:  Algeria
Maakunta:  Adrar
Piirikunta:  Reggane
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  124 298 km²
Väkiluku (2008):  20 400
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Reggane (arab. رقان‎, Riqqān) on kaupunki ja kunta Algerian Adrarin maakunnan Regganen piirikunnassa. Se sijaitsee Touatin keidasalueella Oued Messaoud -vadin varrella 135 kilometriä Adrarista etelään. Kunnassa on 20 400 asukasta (vuonna 2008).
Reggane on Touatin eteläisin keidas. Se rajoittuu lännessä Erg Chechin hiekka-aavikkoon ja etelässä Tanezrouftin aavikkoalueeseen. Itäpuolella sijaitsee Tidikeltin keidasalue. Seutu on hyvin kuuma ja kuiva. Tammikuun keskilämpötila on 14 °C ja heinäkuun 37 °C. Vuotuinen sademäärä on 10 millimetriä.
Kaupungin kautta kulkee Malin rajalle johtava N6-maantie, josta haarautuu RN52 In Salahiin. Lähistöllä sijaitsee Regganen lentokenttä. Nähtävyyksiin kuuluu vanha linnoitus ksar. Ranskalaiset suorittivat 1960-luvun alussa Regganen lähellä ydinkokeita.
Grote Reber

Grote Reber
Grote Reber (1911–2002) oli yhdysvaltalainen insinööri ja radioamatööri. 1937 Reber valmisti ensimmäisen suunnattavan radioteleskoopin ja löysi ensimmäiset radiolähteet.
Tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1942 löytämä pikkuplaneetta 6886 Grote on nimetty Reberin mukaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Grote Reber Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Australia 
Muut:  IdRef
Reaktiivinen hypoglykemia

Reaktiivinen hypoglykemia on lääketieteellinen termi, jolla tarkoitetaan tilaa, jossa verensokeripitoisuus laskee 3-5 tuntia ja menee ateriointia edeltävän tason alapuolelle henkilöillä, jotka eivät sairasta diabetestä. Syynä pidetään liian hidasta ja myöhäistä insuliinin erittymistä ruokailun aikana. Ruokailun jälkeen insuliinin tuotanto jatkuu, vaikka sokeripitoisuus on jo laskenut. Kyseessä verensokeritasapainotilan takaisinkytkennässä tapahtuva viive.
Aiheesta muualla

Terveyskirjasto.fi
Re Umberto -luokka

| Re Umberto -luokka |
| --- | --- |
 Piirros alusluokan suojasta ja aseistuksesta

Tekniset tiedot
Uppouma:  13 058-15 454 t
Pituus:  127,60-130,73 m (kokonaispituus)
Leveys:  23,44 m
Syväys:  8,83-9,29 m
Koneteho:  19 131 - 22 800 ihp
Nopeus:  18,5-20,3 solmua
Miehistöä:  733-794
Aseistus
Meritorjunta:  4 × 13,5"/30 tykkiä 8 × 6"/40 tykkiä 16 × 4,7"/40 tykkiä 16-20 × 57 mm/43 tykkiä 10 × 37 mm/30 tykkiä 5 ×17,7" torpedoputkea
Re Umberto -luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston Italian-Turkin sodassa, Balkanin sodissa sekä ensimmäisessä maailmansodassa palvellut taistelulaivaluokka, johon kuului kolme vuosina 1884-1895 valmistettua alusta.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RN Re Umberto | Regio Cantiere di Castellammare di Stabia, Castellammare di Stabia | 10. heinäkuuta 1884 | 17. lokakuuta 1888 | 16. helmikuuta 1893 | poistettu alusluettelosta 1920 |
| RN Sicilia | Venetsian laivastontelakka | 3. marraskuuta 1884 | 6. heinäkuuta 1891 | 4. toukokuuta 1895 | poistettu alusluettelosta 1923 |
| RN Sardegna | La Spezian laivastontelakka | 24. lokakuuta 1885 | 20. syyskuuta 1890 | 16. helmikuuta 1895 | poistettu alusluettelosta 4. tammikuuta 1923 |
Rauta(II)

| Rauta(II)kloridi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  7758-94-3
PubChem CID:  24458
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  FeCl2
Moolimassa:  126,75
Ulkomuoto:  Kellertävää tai vihreää kiteistä ainetta
Sulamispiste:  677 °C
Kiehumispiste:  1023 °C
Tiheys:  3,16 g/cm3 (anhydraatti) 2,39 g/cm3 (dihydraatti) 1,93 g/cm3 (tetrahydraatti)
Liukoisuus veteen:  685 g/l (20 °C)
   
Rauta(II)kloridi eli ferrokloridi (FeCl2) on Fe2+- ja kloridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa pelkistimenä, muiden rautayhdisteiden valmistukseen, vedenpuhdistuskemikaalina ja orgaanisen kemian synteeseissä. Luonnossa yhdistettä esiintyy lawrensiittimineraalina.
Ominaisuudet

Kidevedetön rauta(II)kloridi on huoneenlämpötilassa kellertävää kiteistä ainetta. Yhdisteen kiderakenne muistuttaa kadmiumkloridin rakennetta. Lisäksi tunnetaan kidevedelliset mono-, di-, tetra- ja heksahydraatit (FeCl2·H2O, FeCl2·2H2O, FeCl2·4H2O ja FeCl2·6H2O). Nämä ovat väriltään vihreitä tai sinivihreitä. Kidevesi poistuu yhdisteestä vaiheittain kuumennettaessa. Rauta(II)kloridi liukenee erittäin hyvin veteen muodostaen vihertävän liuoksen, joka on heikosti hapan. Yhdiste liukenee myös etanoliin, asetoniin ja hyvin vähäisessä määrin dietyylieetteriin. Rauta(II)kloridi on vahva pelkistin ja hapettuu helposti rauta(III)kloridiksi. Kloridi-ionien kanssa rauta(II)kloridi reagoi muodostaen kompleksisen tetrakloroferraatti(II)ionin ([FeCl4]2-).
Valmistus ja käyttö

Kidevedetöntä rauta(II)kloridia voidaan valmistaa pelkistämällä rauta(III)kloridia vedyn avulla. Toinen tapa on kuumentaa metallista rautaa 700 °C:n lämpötilaan vetykloridivirrassa. Tetrahydraattia voidaan valmistaa liuottamalla rautaa laimeaan vetykloridiliuokseen.
Rauta(II)kloridia käytetään muiden rautayhdisteiden, erityisesti magneettisina pigmentteinä käytettävien rautaoksidien ja -oksidihydroksidien valmistukseen. Se voidaan myös pelkistää erittäin puhtaaksi raudaksi. Muita käyttökohteita ovat muun muassa käyttö pelkistimenä ja vedenpuhdistuskemikaalina erityisesti kromaattien saostamiseen. Orgaanisen kemian synteeseissä ainetta voidaan käyttää pelkistimenä, katalyyttinä sekä ferroseenin ja muiden orgaanisten rautayhdisteiden valmistukseen.
Aiheesta muualla

Rauta(II)kloridin kansainvälinen kemikaalikortti
Rauta(II)kloridin tetrahydraattia
Rauta(III)

| Rauta(III)hydroksidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  20344-49-4
PubChem CID:  91502
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Fe(OH)3
Moolimassa:  106,874 g/mol
Ulkomuoto:  Punaruskeaa kiteistä ainetta
Tiheys:  3,4–3,9 g/cm3 3,1 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Ei liukene
Rauta(III)hydroksidi eli ferrihydroksidi (Fe(OH)3) on epäorgaaninen raudan yhdiste, jonka kaava esitetään usein vesipitoisen rauta(III)oksidin muodossa (Fe2O3·n H2O). Tässä n on tyypillisimmin 1, 2 tai 3. Yhdistettä käytetään väriaineena ja adsorbenttina.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa rauta(III)hydroksidi on punaruskeata kiinteää ainetta, joka kuumennettaessa muuttuu rauta(III)oksidiksi. Yhdiste ei liukene veteen eikä alkoholeihin. Rauta(III)hydroksidin happo-emäsluonne on vallitsevasti emäksinen, mutta sillä on myös amfoteerisia ominaisuuksia ja se liukenee väkeviin emäksisiin liuoksiin muodostaen feraatteja.
Valmistus

Rauta(III)hydroksidia voidaan valmistaa saostamalla sitä rauta(III)-ioneja sisältävästä liuoksesta ammoniakin tai alkalimetallihydroksidin esimerkiksi natriumhydroksidin avulla. Saostunut tuote on usein amorfista.
Rauta(III)hydroksidia saadaan myös hydrolysoimalla rauta(III)alkoksideja. Myös rauta(II)hydroksidi hapettuu herkäksi rauta(III)hydroksidiksi.
Käyttö

Rauta(III)hydroksidia käytetään adsorboivana aineena kaasujen puhdistuksessa, abrasiiveissa sekä keltaisissa ja punaisissa väriaineissa.
Topit

| Topit |
| --- | --- |
 Damaliscus korrigum-lajin yksilöitä
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Nautaeläimet Bovidae
Alaheimo::  Lehmäantiloopit Alcelaphinae
Suku::  Topit Damaliscus  Sclater & Thomas, 1894
 Topialalajien levinneisyys. Varsinaiset lajit on lueteltu alla.
Lajit
 Sassabiantilooppi (Damaliscus lunatus)  Damaliscus korrigum  Damaliscus superstes  Valkopäätopi (Damaliscus pygargus) 
Katso myös
   Topit Wikispeciesissä   Topit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Topit eli topiantiloopit (Damaliscus) on afrikkalainen lehmäantilooppien alaheimon sorkkaeläinsuku. Ne ovat saaneet nimensä Damaliscus korrigum-lajin alalajilta topilta (Damaliscus korrigum topi). Sukuun luettiin ennen myös hirola, joka nykyisin on erotettu omaan sukuunsa.
Tuntomerkit

Topit ovat läheistä sukua gnuu- ja lehmäantiloopeille. Ne ovat hieman lehmäantilooppeja pienempia ja hoikempia. Niillä on edellisten tavoin takaruumista korkeampi eturuumis. Ruumiinpituus on 120–205 senttiä, säkäkorkeus 88–134 senttiä ja paino 68–155 kiloa. Hännän pituus on 10–60 senttiä. Väritys vaihtelee harmaasta ja punertavasta melkein mustaan ja täysruskeaan. Vatsapuoli on vaaleampi ja niillä voi olla valkoisia kuvioita turvassa, jaloissa ja lonkassa. Karvat ovat yleensä pehmeitä ja kiiltäviä, mutta joillain yksilöillä pehmeän ja karkean sekoitus. Säkä on lautasia korkeammalla. Pää on pitkulainen, joskaan ei yhtä pitkä kuin lehmäantiloopeilla. Niiden luisuselkäinen kävely ja hidas laukkaaminen saavat ne näyttämään kömpelöiltä, mutta ovat täydessä vauhdissa korkeine jalkoineen nopeita juoksijoita.
Elintavat ja levinneisyys

Topiantilooppien ravinto koostuu pääasiassa heinäkasveista. Ne ovat aktiivisimmillaan varhaisillalla ja aamulla. Topeilla on tapana nousta lepäämään kumpareille. Yleensä ne seisovat märehtimässä lähes liikkumatta, mutta voivat joskus asettua makuullekin. Korkea paikka antaa niille parempaa suojaa leijonien yllätyshyökkäyksiltä. Topiien levinneisyys rajoittuu Saharan eteläpuolisen Afrikan aukeille alueille. Niitä tavataan Sahelin alueella, Sudanin ja Kapmaan välisillä savannialueilla, pensasaroilla ja lehtimetsissä, puoliaavikoilla ja tulva-alueilla.
Topi kumpareella Masai Marassa Keniassa.
Rayo (P42)

| Rayo |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Navantia
Kölinlasku:  3. syyskuuta 2009
Laskettu vesille:  18. toukokuuta 2010
Palveluskäyttöön:  26. lokakuuta 2011
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 860 t
Pituus:  93,9 m
Leveys:  14,2 m
Syväys:  4,2 m
Nopeus:  20 solmua
Miehistöä:  46
Aseistus
Aseistus:  1 × 76 mm/62 -tykkiä 2 × 25 mm tykkiä 2 × 12,7 mm konekivääriä 1 × NH-90 helikopteri
Rayo (runokonumero P42) on Espanjan laivaston vuonna 2010 vesillelaskettu Meteoro-luokan ulkovartiolaiva (esp. Buque de Acción Marítima).
Valmistus

Alus tilattiin 31. heinäkuuta 2006 Navantialta, missä köli laskettiin 3. syyskuuta 2009. Alus laskettiin vesille 18. toukokuuta 2010 ja otettiin palvelukseen 26. lokakuuta 2011.
Palvelus

Alus saapui marraskuun lopulla Cartagenaan ja saapui kotisatamaansa Las Palmasiin 20. joulukuuta 2011. Alus oli Las Palmasissa 16. tammikuuta 2012 saakka, jolloin se lähti koeajoihin ja koulutukseen sisaraluksensa Atalayan kanssa Alboráninmerelle. Alus matkasi myöhemmin Palermoon, missä se viipyi 23. tammikuuta saakka, jolloin se jatkoi matkaansa Izmiriin Turkkiin.
Alus osallistui joulukuussa 2013 operaatioon, joka johti Kanarian aluevesillä 550 kg kokaiinia kuljettaneen Triton 2000 -purjealuksen pysäyttämiseen.
Joulukuussa 2014 alus vapautti Navarren Atalanta-operaatiosta, mistä se palasi 26. toukokuuta 2015 kotisatamaansa. Lokakuun lopulla alus osallistui Atlantiin pudonneen Espanjan ilmavoimien SAR-helikopterin miehistön pelastamiseen. Alus kuljetti miehistön ruumiit Las Palmasiin.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:ESPN Rayo (P-42)
Käännös suomeksi
Rautela

Rautela on kylä Somerolla. Kylä sijaitsee Hämeen Härkätien (yhdystie 2810) varrella, Rautelanjärven rannalla noin viisi kilometriä Somerolta Kosken suuntaan. Sen naapurikyliä ovat Pusula lännessä, Pappila idässä, Kimala ja Saarentaka etelässä ja Sylvänä pohjoisessa.
Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 114, mikä teki siitä Someron 47 varsinaisesta kylästä väkiluvultaan 22. suurimman.  2000-luvulla kylässä ei ole omia palveluita. 1950-luvulla kylässä on ollut kauppa. Nykyisin kylä kuuluu Pyölin postinumeroalueeseen.
Luonto

Paimionjoen yläjuoksun järvireitti kulkee kylän eteläpuolitse. Kokonaan kylän rantaosuudelle jää Rautelanjärvi. Idässä kylän alueelle jää osa Saarentaanjärvestä ja lännessä osa Pusulanjärvestä. Saarentaan- ja Rautelanjärvien välissä on ruopattu Rautelankoski, jonka luona Rautelanjärvessä on Kertunsalon saari. Kosken kohdalla on ollut luonnonkaunista harjumaastoa, jota kuitenkin 1970-luvulla alkanut soranotto on muuttanut. Pohjoisessa kylän alue ulottuu Paimionjoen pohjoisen sivujoen Jaatilanjoen varteen.
Historia ja rakennettu ympäristö

Rautela on ollut 1790-luvulle asti samaa jakokuntaa viereisen Pusulan kylän kanssa, joka pienempänä kylänä todennäköisesti on Rautelan tytärkylä. Kylän vanha tontti on sijainnut Hämeen Härkätien varressa, missä edelleen tien kahden puolen ovat Suutelan ja Knaapin eli Iso-Tuomolan talot. Etäämmälle 1900-luvun alkupuolella toimitetussa uusjaossa siirrettyjä kylän kantataloja ovat Vanha-Heikkilä ja Vähä-Tuomola. Taloista Härkätien varressa sijaitsevat Knaapi ja Suutela muodostavat maisemallisesti ja historiallisesti arvokkaat kokonaisuudet, ja myös tien pohjoispuolella omilla tiluksillaan vajan kilometrin päässä sijaitseva Vähä-Tuomola on historiallisesti ja maisemallisesti merkittävä.
Aiheesta muualla

Schroderus, Lars: Somero, Rautela, vanhempi tiluskartta ja selitys. Hämeen lääni, Somero, bb1a:134.  (Maanmittaushallitus, Maanmittaushallituksen uudistusarkisto, maakirjakartat) Kansallisarkisto, 1647.  Kartan verkkoversio Jyväskylän yliopiston julkaisuarkistossa (jpg) (viitattu 20.6.2011)
| n k Somero |
| --- | --- |
Taajamat:  Someron keskustaajama 
Rekisterikyliä Somerolla:  Harju  Hirsjärvi  Häntälä  Härkälä  Ihamäki  Jaatila  Joensuu  Jurvala  Kerkola  Kimala  Kivisoja  Kultela  Kärilä  Lahti  Lammi  Lautela  Ollila  Pajula  Paltta  Pappila  Pitkäjärvi  Pusula  Pyöli  Rautela  Ruunala  Ryhtä  Saarentaka  Sillanpää  Sylvänä  Syvänoja  Talvisilta  Terttilä  Viluksela  Ylenjoki 
Kulmakuntia Somerolla:  Isoniittu  Kauraketo  Koisthuhta  Laitiainen  Lehtimäenkulma  Palojoki  Uusi-Kaskisto 
Rekisterikyliä Somerniemellä:  Härjänlahti  Härjänoja  Jakkula  Kaskisto  Keltiäinen  Kopila  Mäyrämäki  Oinasjärvi  Palikainen  Salkola  Suojoki  Vesanoja  Viuvala
Rauni (nimi)

| Rauni |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  15. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  25. kesäkuuta
Muunnelmia:  Rauna
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  suomalaisen mytologian Rauni, skandinaavinen rönn = pihlaja, tai Ragna, Ragnhild
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rauni on suomalainen naisen ja varsinkin aikaisemmin myös miehen etunimi sekä sukunimi. Nimi johtuu mahdollisesti skandinaavisesta sanasta raun, nykyruotsiksi rönn, joka tarkoittaa pihlajaa. Mikael Agricolan mukaan Rauni oli yksi muinaisten karjalaisten palvomista jumalista.  Toisaalta Rauni saattaa olla muunnos skandinaavisista Ragn- alkuisista nimistä kuten Ragna tai Ragnhild.
Suomessa on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan ollut vuoden 2019 loppuun mennessä 6426 Rauni-nimistä naista ja noin 1080 Rauni-nimistä miestä. Heistä suurin osa on syntynyt 1900-luvun alkupuolella. Rauni oli aikoinaan sukupuolineutraali nimi, mutta alkoi sittemmin vakiintua naisennimeksi ja miehennimenä syrjäytyä, kun vastaavaksi miehennimeksi vakiintui Rauno. Raunin nimipäivä on 15. heinäkuuta.
Tunnettuja Rauneja

Rauni Arjas, taidemaalari
Rauni Asteljoki (o.s. Essman), pikajuoksija
Rauni Hagman, Viestintäviraston ja Patentti- ja rekisterihallituksen ent. pääjohtaja
Rauni Heinonen, pituus- ja korkeushyppääjä
Rauni Ikäheimo, näyttelijä
Rauni Järvilehto, radiotoimittaja ja dokumenttiohjaaja
Rauni Kivilinna, kanslisti ja kirjailija
Rauni Koskinen, voimistelunopettaja, kilpavoimistelija ja tanssija
Rauni Liukko, kuvanveistäjä ja taidemaalari
Rauni Luoma, näyttelijä
Rauni-Leena Luukanen-Kilde, lääkäri, kirjailija ja ufologi
Rauni Magga Lukkari, saamelainen runoilija ja kääntäjä
Rauni Pekkala, iskelmälaulaja
Rauni Ranta, radiotoimittaja, kuunnelman Knalli ja sateenvarjo ohjaaja
Rauni Äärelä-Vihriälä, saamen kielen opettaja ja saamelaiskäräjien ent. jäsen
Rauni Lehtonen, näyttelijä, ohjaaja ja teatterinjohtaja
Rauni Mollberg, elokuva- ja televisio-ohjaaja ja akateemikko
Rauni Salmi, kestävyys- ja keskimatkojen juoksija
Rauni Turkia, kehitysyhteistyövirkailija ja suomentaja
Rauni taiteilijanimen osana

Rauni Karhia, oik. Ilona Komppa, kirjailija
Rauni Kouta, yksi laulaja Reino Helismaan taiteilijanimistä
Kuvitteellisia Rauneja

Rauni Koivukuja, pappi televisiosarjassa Salatut elämät
Rauni Reposaarelainen, päähenkilö Mika Rätön elokuvassa Samurai Rauni Reposaarelainen
Rauni Väänänen, Taivaan tulet sarjan päähenkilö
Rauneja mytologiassa

Rauni, muinaissuomalainen jumala, mahdollisesti sama kuin Akka (jumala) tai Ukko
Rayo (D35)

| Rayo |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ferrol
Kölinlasku:  3. elokuuta 1945
Laskettu vesille:  4. syyskuuta 1951
Palveluskäyttöön:  26. tammikuuta 1956
Poistui palveluskäytöstä:  1974
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 106 t (standardi) 1 474 t (kuormattu)
Pituus:  93,9 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,4 m
Syväys:  3,0 m
Koneteho:  30 800 shp
Nopeus:  33 solmua
Miehistöä:  145
Aseistus
Aseistus:  3 x DP 4,1"/45 -tykki 4 x 47 mm ilmatorjuntatykkiä 8 x 20 mm ilmatorjuntatykkiä 6 x 21" torpedoputkea
Rayo (runkonumero D35) oli Espanjan laivaston vuonna 1951 vesillelaskettu Audaz-luokan hävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin Ferrolista, missä köli laskettiin 3. elokuuta 1945. Alus laskettiin vesille 4. syyskuuta 1951 ja otettiin palvelukseen 26. tammikuuta 1956.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1974.
Refleksiivisyys

Refleksiivisyydellä tarkoitetaan matematiikassa sellaista 2-paikkaisten eli binääristen relaatioiden ominaisuutta, että jokainen alkio on relaatiossa itsensä kanssa. Formaalisti muotoiltuna joukon A binäärinen relaatio r (jolloin siis  r\subseteq A\times A) on refleksiivinen, jos ja vain jos
(\forall a\in A)(a\,r\,a).
Esimerkiksi ekvivalenssirelaatio on kaikkien lukujoukkojen tapauksessa refleksiivinen.
Kirjallisuutta

Merikoski, Jorma; Virtanen, Ari; Koivisto, Pertti: Diskreetti matematiikka I.  Tampere:  Tampereen yliopisto, 2001 (1993).  ISBN 951-44-3604-0
Reformatski-reaktio

Reformatski-reaktio on aldehydien tai ketonien kondensaatioreaktio α-haloestereiden kanssa sinkin läsnä ollessa. Tuotteena reaktiossa muodostuu β-hydroksiesteri. Reaktio on saanut nimensä löytäjänsä venäläisen kemistin Sergei Reformatskin mukaan.
Reaktion mekanismi

Reformatskireaktion lähtöaineena ovat aldehydi tai ketoni ja useimmiten α-haloesteri. Haloesterin tilalla lähtöaineena voi olla myös α-halonitriili, α-haloketoni tai disubstituoitu α-haloamidi. Reformatski-reaktion ensimmäisessä vaiheessa muodostuu α-haloyhdisteestä ja sinkkimetallista organosinkkivälituote. Sinkin lähteenä voidaan käyttää myös dialkyylisinkkijohdannaisia tai reaktiivisempaa sinkin ja kuparin metalliseosta. Tämä välituote sisältää sekä sinkin ja hiilen välisen että sinkin ja hapen välisen sidoksen ja muistuttaa rakenteeltaan enolaatteja. Tämä välituote on nukleofiilinen ja reagoi elektrofiilisen aldehydin tai ketonin karbonyyliryhmän kanssa. Näin syntyvän tuotteen hydrolyysi johtaa β-hydroksiesteriin. Mikäli reaktiossa käytettävä aldehydi on aromaattinen, tapahtuu Reformatski-reaktion yhteydessä myös eliminaatioreaktio, joka tuottaa tyydyttymättömän konjugoidun esterin.
Reformatski-reaktio toimii myös intramolekylaarisesti, jolloin tuote on rengasrakenteinen. Erityisen hyvin se toimii viisi- tai kuusiatomisia renkaita muodostaville lähtöaineille. Jos Reformatski-reaktioissa käytetään kiraalisia apuaineita, voidaan saavuttaa hyvä enantio- ja diastereoselektiivisyys, jolloin reaktio soveltuu hyvin monia stereokeskuksia sisältävien molekyylien synteesiin.
Regula

Regulat doorilaisessa entablementissa kunkin triglyfin alapuolella.
Regula (lat.) on antiikin kreikkalaisessa arkkitehtuurissa ja yleisesti klassista arkkitehtuuria edustavissa rakennuksissa doorilaistyylisen taenian eli friisin ja arkkitraavin välissä olevan listan alapinnassa kunkin triglyfin kohdalla oleva kapea lista, joka on koristeltu yleensä kuudella gutta-pisaralla.
Regulat ja niiden gutat jäljittelivät kiviarkkitehtuurissa alkuperäisten puisten kreikkalaisten temppeleiden rakenteiden puuosia. Doorilaisen korniisin geisonin alapinnassa reguloita vastasivat mutulukset.
Kati Rauhaniemi

Kati Rauhaniemi (s. 1975) on suomalainen luova johtaja, businessstrategi ja yrittäjä. Rauhaniemi on valtakunnallisesti palkittu yrittäjä, joka on tehnyt yli 23 vuoden monipuolisen uran liike-elämässä.
Rauhaniemi toimii Yritystehtaan toimitusjohtajana, Action Stadiumin business leaderinä ja enkelisijoittajana. Lisäksi hän toimii muun muassa Jyväskylän Yliopistosäätiön hallintoneuvostossa ja Unifundin ja hirsitalovalmistaja Honkarakenne Oy:n hallituksessa. Vuonna 2010 hänet valittiin Valtakunnalliseksi Yrittäjänaiseksi Rauhaniemi on valmentanut uransa aikana yli 600 yritystä ja yritysjohtoa.