stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jumalten tuho
Synopsis > 2. näytös

Alberich näyttäytyy pojalleen Hagenille valveunessa ja neuvoo tätä keskittymään sormuksen haltuun saamiseen. Hagen ei kuitenkaan ole isänsä neuvojen tarpeessa, sillä sormus on ollut hänelle aina itsestään selvä tavoite, suoranainen olemassaolon syy. Myös Guntherin ja Siegfriedin liittoutuminen on ollut osa Hagenin suunnitelmaa sormuksen haltuun saamiseksi. Alberich poistuu tyytyväisenä, nautiskellen siitä ajatuksesta, että hänen vihaamansa ylevät jumalat tulevat tuhoutumaan, kun hänen poikansa pääsee käsiksi sormukseen ja alkaa käyttää siihen liittyvää rajatonta valtaa.
Siegfried palaa Brünnhilden ryöstöretkeltään ja ilmoittaa, että pian pidetään kaksoishäät. Siegfried saisi Gutrunen ja Gunther Brünnhilden. Hagen huomaa kaiken sujuvan suunnitelmiensa mukaan, ja hänen tavanomainen synkkämielisyytensä väistyy hetkeksi, kun hän antaa palvelijoilleen ohjeet riehakkaiden hääjuhlien järjestämisestä. Brünnhilde joutuu suunniltaan, kun näkee Siegfriedin ja kuulee tämän olevan avioitumassa Gutrunen kanssa. Kun hän näkee sormuksen Siegfriedin sormessa, hän oivaltaa, että hänet on ryöstänyt Guntherin näköinen Siegfried eikä itse Gunther. Brünnhilde syyttää kaikkien kuullen Siegfriediä petoksesta ja kaksinnaimisesta. Siegfried on yhä lemmenjuoman vaikutuksen alainen, joten hän ei voi ymmärtää Brünnhilden syytöstä. Niinpä hän vannoo henkensä kautta, ettei hän ole Brünnhilden mies. Siegfried ja Gutrune poistuvat valmistautuakseen häihinsä.
Toisin kuin Hagen, Gunther ei ole tiennyt siitä, että Siegfried on jo aiemmin lupautunut Brünnhildelle. Gunther on siis yhtä ihmeissään kuin Siegfried Brünnhilden väitteistä. Hagen onnistuu vähitellen manipuloimaan Guntherin sille kannalle, että Siegfried on jotenkin pettänyt häntä. Hagenin mukaan ainoa tapa palauttaa Guntherin kunnia on Siegfriedin tappaminen. Brünnhilde on samaa mieltä kuin Hagen. Lopulta Gunther taipuu myös sille kannalle, että Siegfried on tapettava. Syntyy kolmen henkilön salaliitto Siegfriediä vastaan, ja Hagen lupaa järjestää Siegfriedin tappamisen niin, että se vaikuttaa metsästysonnettomuudelta.
Synopsis > 3. näytös

Reinintyttäret (sormuksen alkuperäiset omistajat) yrittävät saada Siegfriedin luopumaan sormuksesta. Siegfried on jo antamaisillaan sormuksen Reinintyttärille, mutta kun nämä mainitsevat Siegfriedille sormukseen liittyvän kirouksen, tulkitsee hän tämän uhkailuksi ja päättää uhmakkaasti pitää sormuksen itsellään.
Hagen on järjestänyt metsästysretken, johon myös Siegfried osallistuu. Hagen johdattelee puheenaiheen Siegfriedin aiempiin urotekoihin. Siegfried innostuu kertomaan siitä, miten hän tappoi Fafner-hirviön ja sai siten haltuunsa Nibelungin sormuksen. Kun hän ehtii kertomuksessaan siihen vaiheeseen, jossa hän valmistautui kohtaamaan Brünnhilden, hänen muistinsa alkaa pätkiä, sillä hänelle juotettu lemmenjuoma estää häntä yhä muistamasta Brünnhildeä. Hagen juottaa Siegfriedille taikajuomaa, joka kumoaa lemmenjuoman vaikutuksen. Yhtäkkiä Siegfried muistaa palavan rakkautensa Brünnhildeen ja kertoo tästä muille. Hagen iskee Siegfriedin selkään keihään väittäen, että Siegfried ansaitsee kuolla, koska hän on pettänyt Guntherin kanssa tekemänsä liiton rakastumalla tämän vaimoon Brünnhildeen. Hagen ei saa juurikaan kannatusta teolleen. Siegfried kuolee. Kun Gunther alkaa syyttää Hagenia murhasta, tekee tämä selvää myös Guntherista.
Brünnhilde kuulee Reinintyttäriltä, että Siegfriedille juotettiin lemmenjuomaa, ja oivaltaa asioiden oikean laidan. Brünnhilde päättää raivoisan päättäväisesti tehdä lopun kaikesta. Siegfried poltetaan roviolla, Brünnhilde heittää kirotun sormuksen liekkeihin ja hyppää lopulta itsekin rovioon. Hagen haluaa saada sormuksen niin kiihkeästi itselleen, että hänkin ryntää rovioon. Mutta myös Hagen katoaa liekkeihin.
Itsetuhollaan Brünnhilde osoittaa, että hänen rakkautensa Siegfriediin on jopa sormuksen kirousta voimakkaampi, joten kirous häviää. Reinintyttäret saavat sormukseen käytetyn kullan takaisin. Brünnhilden uhrautuminen kumoaa myös vanhojen jumalten vallan, sillä tuollainen täysin pyyteetön teko ei ole sovitettavissa ylijumala Wotanin hallitsemaan sopimusjärjestelmään. Valhalla palaa ja jumalat tuhoutuvat.
Kirjallisuutta

Obernhoff, Bernd: Richard Wagner: Götterdämmerung. Ein psychoanalytischer Opernführer.  Giessen:  Psychosozial-Verlag, 2012.  ISBN 978-3-8379-2135-9.
Junior

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Junior tai Júnior voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Junior, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1994
Junior, Röyksoppin musiikkialbumi vuodelta 2009
Junior, Kaki Kingin musiikkialbumi vuodelta 2010
Leovegildo Lins da Gama Júnior (s. 1954), brasilialainen jalkapalloilija
Jenílson Ângelo de Souza, Júnior (s. 1973), brasilialainen jalkapalloilija
Carlos de Jésus Junior (s. 1977), brasilialainen jalkapalloilija
Lago Junior (s. 1990), norsunluurannikkolainen jalkapalloilija
Corporación Popular Deportiva Junior, kolumbialainen jalkapalloseura
Alfa Romeo Junior Z, urheiluautomalli
Nissan Junior, lava-automalli.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Junior”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Josef Wirmer

Josef Wirmer (19. maaliskuuta 1901 Paderborn Saksa – 8. syyskuuta 1944 Berliini, Saksa) oli saksalainen juristi, vastarintaliikkeen taistelija ja kansallissosialismin vastustaja.
Elämäkerta

Josef Wirmer syntyi 19. maaliskuuta 1901 Paderbornissa katoliseen perheeseen. Hänen isänsä oli lukion rehtori.
Wirmer opiskeli lakia ensin Freiburgissa ja myöhemmin Berliinissä. Jälkimmäisessä hänen demokraattinen elämänkatsomuksensa oli jyrkästi eriävä akateemisessa maailmassa tuolloin yleisen monarkismin kanssa. Hän suoritti joka tapauksessa lakimiehen tutkinnon 1924 ja virkamiehen tutkinnon 1927 ja alkoi harjoittaa lakimiehen tointa Berliinissä. Hänet erotettiin myöhemmin kansallissosialistien tukemasta lakimiesliitosta (Rechtswahrerbund).
Vuonna 1936 Wirmer pääsi yhteyksiin ammattiliittopohjaisen vastarintaliikkeen kanssa. Ryhmää johti Jakob Kaiser, ja sen kautta Wirmer tutustui ennen pitkää myös muihin vastarintaryhmittymiin. Carl Friedrich Goerdelerin ryhmittymään hän pääsi osalliseksi vuonna 1941.
Wirmer oli osallisena heinäkuun 20. päivän salaliitossa, jonka tarkoituksena oli salamurhata Adolf Hitler. Hänestä oli tarkoitus tulla oikeusministeri hallituksessa, jonka salaliittolaiset olisivat onnistuessaan muodostaneet. Suunnitelma kuitenkin epäonnistui.
Elämäkerta > Oikeudenkäynti ja kuolema

Wirmer pidätettiin 4. elokuuta 1944 yhtenä osallisena Adolf Hitlerin salamurhayritykseen. Tuomari Roland Freislerin kommenttiin siitä, että Wirmer olisi pian helvetissä, Wirmer vastasi seuraavasti:
»Minulle tulee olemaan nautinto, kun näen teidän saapuvan sinne pian minun jälkeeni, herra puheenjohtaja.»
Wirmer tuomittiin kuolemaan 8. syyskuuta 1944, ja hänet teloitettiin hirttämällä Plötzenseen vankilassa kahden tunnin kuluessa.
Wirmerin lippuehdotus

Wirmer suunnitteli vuosina 1943–1944 Saksalle uuden lipun, joka muistuttaa Norjan lippua ja jossa on punaisella pohjalla kultaisella reunuksella varustettu musta risti. Heinäkuun 20. päivän salaliittolaiset aikoivat mahdollisesti ottaa sen maan lipuksi natsi-Saksan kukistuttua. Lippu on nykyisin laajalti käytössä äärioikeistolaisen Pegida-liikkeen mielenosoituksissa. Saksan ulkoministeri tuomitsi tämän vuonna 2018 heinäkuun 20. päivän salaliiton 74-vuotisjuhlallisuuksien aikaan, minkä lisäksi Wirmerin poika on harkinnut asian johdosta oikeustoimia.
Wirmerin suunnittelema lippu Pegidan mielenosoituksessa vuonna 2015
Krimin silta

| Krimin silta |
| --- | --- |

Ajokaistoja:  4
Raiteita:  1
Ylittää:  Kertšinsalmi
Sijainti:  Krim
Pituus:  19 000 m
Alituskorkeus:  35 m
Liikenne päivässä:  40 000
Avattu liikenteelle:  15. toukokuuta 2018 (maantiesilta) 23. joulukuuta 2019 (ratasilta)
Tullimaksu:  ei ole

Koordinaatit:  45°18′31″N, 36°30′22″E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Krimin silta venäläisessä postimerkissä vuodelta 2018.
Krimin silta (ven. Крымский мост, Krymski most) eli Kertšinsalmen silta (ven. Керченский мост, Kertšenski most) on Kertšinsalmen ylittävä silta, joka yhdistää Krimin niemimaan Venäjään. Se on Euroopan pisin silta, ja se koostuu rinnakkaisista rata- ja maantiesilloista. Silta rakennettiin sen jälkeen, kun Venäjä oli vuonna 2014 miehittänyt Ukrainalle kuuluvan Krimin. Silta valmistui vuonna 2018. Sillan itäpää on Tamanin niemimaalla ja länsipää Krimillä Kertšin niemimaalla Kertšin kaupungin luona.
Aluksi sillan rakentamisen sai toimeksiantona Stroigazmontaž, jonka omistaa Putinin ystäväpiiriin kuuluva liikemies Arkadi Rotenberg. Lopulta urakasta vastasi kuitenkin Venäjän rautateiden eläkerahaston omistama Mostotrest-yhtiö. Sillan avajaisissa toukokuussa 2018 Venäjän presidentti Vladimir Putin ajoi sillan yli kuorma-autolla. Sillalla sanotaan olevan Putinille erityinen merkitys. Euroopan unioni, Ukraina ja Yhdysvallat tuomitsivat sillan avaamisen. Useat maat pitävät siltaa laittomana rakenteena. Sillalla ei ole Ukrainan puoleiselta osuudeltaan Ukrainan myöntämää lupaa.
Silta Ukrainan sodassa 2022– > Ukrainan suunnitelmat tuhota silta

Elokuussa 2022 ukrainalainen kansanedustaja Oleksi Hontšarenko kertoi, että hän oli keskustellut sillan tuhoamisesta Britannian puolustusministeri Ben Wallacen kanssa Naton huippukokouksessa kesäkuussa. Heinäkuussa Ukrainan presidentinhallinnon neuvonantaja ja puhemies Oleksi Arestovytš sanoi, että Ukraina iskisi siltaan heti kun siihen tulee mahdollisuus. Ukrainan asevoimien kenraalimajuri Dmytro Martšenko kertoi 14. kesäkuuta 2022, että ”[s]e ei ole salaisuus Venäjän armeijalle eikä meidän armeijallemme eikä heidän eikä meidän siviileillemme. Se [Krimin silta] on iskujen ykköskohde.”
Silta Ukrainan sodassa 2022– > Sillan korjaus ja toinen räjähdys

Maantiesiltojen ilmoitettiin tulleen kokonaan käyttökuntoon Ukrainan sodan yksivuotispäiväksi. Ratasillan korjaaminen jatkui, ja sen korjausten oli määrä valmistua heinäkuuhun 2023 mennessä.
12. heinäkuuta 2023 Ukrainan merivoimat hyökkäsivät sillalle kahdella meridroonilla, jotka aiheuttivat uuden räjähdyksen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krimin silta Wikimedia Commonsissa
Pilvi Pitkäranta: Tällainen on strategisesti tärkeä Kertšinsalmen silta, joka yhdistää Ukrainalta vallatun Krimin niemimaan Venäjään Yle uutiset 8.10.2022
Jussi Heikkinen

Jussi Heikkinen tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Jussi Heikkinen, Hämeenlinnan Härmän jalkapalloilija
Jussi Heikkinen, salibandymaalivahti
Jussi Heikkinen, jääkiekkoilija
Jussi Heikkinen, muusikko
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jussi Heikkinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Julkisuus

Paneelikeskustelu rotuerottelua vastustaneesta suoran toiminnan kampanjasta.
Julkisuus on käsite, jolla on useita määritelmiä riippuen siitä, missä yhteydessä sitä käytetään. Teoreettisesti julkisuuden (engl. public sphere, saks. Öffentlichkeit) voidaan nähdä olevan sosiaalisen elämän alue, jonne kokoonnutaan saamaan tietoa, keskustelemaan ja tunnistamaan yhteiskunnan ongelmia ja vaikuttamaan poliittiseen toimintaan. Tällöin julkisuus on median avulla tuotettu "diskursiivinen tila, jossa yksilöt ja ryhmät kokoontuvat keskustelemaan yhteisistä kiinnostuksen aiheista ja, missä mahdollista, muodostamaan yhteisen mielipiteen".
Julkisuus voidaan nähdä myös viestinnän työkaluna; tätä merkitystä vastaa englannin termi publicity. Tällöin julkisuus merkitsee julkisen näkyvyyden saamista halutulle asialle. Tässä kontekstissa julkisuus voi olla myös kielteistä eli aiheuttaa imagohaittaa sen kohteena olevalle tuotteelle, toimijalle tai hankkeelle.
Viranomaistoiminta on määritelty Suomessa julkiseksi julkisuuslaissa. Samoin oikeudenkäynnit ja niiden asiakirjat on määritelty julkisiksi, paitsi poikkeustapauksissa.
Historia

Jürgen Habermas tutki väitöskirjassaan julkisuuden sfäärin rakennemuutosta 1800-luvulta nykyaikaan. Hänen mukaansa julkisuus itsenäisenä yhteiskunnan sfäärinään muotoutui 1700- ja 1800-luvun Englannissa. Aiemmin vallinneessa  feodaalisessa yhteiskunnassa julkisuus oli olemassa ns. edustavana julkisuutena, jossa ruhtinas ja hänen säätynsä saattoi edustaa omaa valtaansa kansan asemasta, ja kirkko edusti jumalallista auktoriteettia.
Muun muassa maailmankaupan ja yksityisen tavaratuotannon kasvun myötä poliittinen valtio ja epäpoliittinen kansalaisyhteiskunta eriytyivät, jolloin syntyi tarve itsenäiselle julkisuuden sfäärille. Valtion erkaantuessa kansalaisyhteiskunnasta se eriytyi myös monarkin persoonasta ja muusta hovista. Samalla perhe eriytyi omaksi intiimisfäärikseen. Julkisuuden sfääri rakentui valtiollis-oikeudellisen ja yksityisen elämänpiirin väliin.
Habermas jakaa julkisuuden sfäärin kolmeen osaan: poliittiseen, kirjalliseen ja kulttuuriseen julkisuuteen. Hänen mukaansa kansalaisyhteiskunnan ja valtion välitys on erityisesti poliittisen julkisuuden tehtävä - toisin sanoen, poliittisen julkisuuden tulee alistaa julkinen valta yksityisen sfäärin tarpeille. Ideaalitilanteessa tämä toteutuu siten, että persoonat nousevat yksityisestä elämänpiiristä julkisuuden sfääriin keskustelemaan avoimesti yleisestä intressistä. Julkisuuden sfäärissä syntyy yleinen mielipide, jonka tarkoitus on vaikuttaa julkisen vallan toimintaan sekä tarkkailla sitä. Habermasin mukaan tässä prosessissa on olennaista niin sanottu diskursiivinen tahdon muodostus, toisin sanoen avoimen, tasa-arvoisen ja pakottoman keskustelun kautta muodostuva tahto.
Julkisuuden rakennemuutos

Habermasin mukaan julkisuuden rakennemuutoksen myötä yksityisten kansalaisten mahdollisuudet vaikuttaa julkiseen valtaan (sekä lainsäädäntö- että toimeenpanovaltaan) julkisen keskustelun kautta ovat kadonneet, ja keskustelu on siirtynyt erilaisten yhteiskunnallisten organisaatioiden sisälle ja niiden väliseksi. Habermasin mukaan nämä organisaatiot eivät pyri julkiseen keskusteluun, vaan neuvottelemaan valtion kanssa niin sanotusti suljettujen ovien takana. Samalla rationaalin argumentoinnin periaate on korvattu neuvotteluissa syntyvillä kompromisseilla.
Habermas kuvaa tätä prosessia uusfeodalisoitumiseksi. Hän kirjoittaa:
Rakennemuutoksen myötä julkisuus ei ole enää keskustelevan ja järkeilevän yleisön rationaalia tahdonilmausta, vaan eräänlaista ylhäältä päin tuotettua "spektaakkelia". Samalla julkisuutta aletaan manipuloida ja päätökset ainoastaan legitimoidaan julkisuudessa. Habermas näkee mielipidemittaukset ja gallupit enemmän mielipiteiden markkinointina kuin niiden "selvittämisenä": gallupit ovat hänen mukaansa itse asiassa keino vaikuttaa mielipiteisiin ja vaalikäyttäytymiseen. Habermasin mukaan sosiaalibyrokratian, korporativismin ja monopolismin synty merkitsevät porvarillis-liberaalin julkisuuden romahdusta, joka tekee tilaa näytösluonteiselle ja manipuloivalle julkisuudelle.
Julkisuuden rakennemuutos näkyy myös siinä, että kaupallinen sanomalehdistö syrjäyttää poliittisen, jolloin kirjallinen julkisuus rappeutuu yleisön eriytyessä. Samalla julkisuus muuttuu järkeilystä kulutukseksi, ja kulttuurikeskustelu ja kulttuurin tuottaminen muuttuu kulttuuritavaroiden kulutukseksi.
Jussi Heikelä (jalkapalloilija)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 23. tammikuuta 1986 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Jyväskylä, Suomi
Pelipaikka: oikea laitapuolustaja
Pituus: 178 cm
Junioriseurat
1998–2003: KuPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2003–2006 | KuPS | 71 | (2) |
| 2004–2006 | → KuPS A | 13 | (2) |
| 2007 | Viikingit | 13 | (1) |
| 2007 | → FC Kontu (laina) | 1 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 98 | (5) |
Maajoukkue
| 2003 | Suomi U17 | 1 | (0) |
| 2006 | Suomi U21 | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Jussi Heikelä (s. 23. tammikuuta 1986 Jyväskylä) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.
Heikelä on Kuopion Palloseuran kasvatti. Hän murtautui seuran edustusjoukkueeseen Veikkausliigassa 2003. Säännöllisen peliajan myötä Heikelä siirrettiin laitahyökkääjän paikalta laitapuolustajaksi kaudella 2005. Seuraava vuosi oli loukkaantumisten rikkoma ja lopulta otteluita kertyi vain kaksitoista. Kaudella 2007 Heikelä edusti Veikkausliigaan noussutta FC Viikinkejä.
Junior Durkin

Junior Durkin
Trent Bernard "Junior" Durkin (2. heinäkuuta 1915 New York – 4. toukokuuta 1935 San Diego) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän aloitti lapsena uransa, johon sisältyvät esimerkiksi elokuvat Tom Sawyerin seikkailut (1930), Huckleberry Finnin seikkailut (1931) ja Hell's House (1932).
Durkinin viimeiseksi elokuvarooliksi jäi suoritus Chasing Yesterdayssa (1935).
19-vuotias näyttelijä kuoli auto-onnettomuudessa, jossa oli hänen lisäkseen mukana muiden muassa ainoana selviytyjänä Jackie Coogan. Durkin haudattiin Forest Lawn Memorial Parkiin, Glendaleen.
Aiheesta muualla

Junior Durkin Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Jussi Heikkilä

Jussi Heikkilä voi viitata seuraaviin henkilöihin:
Jussi Heikkilä (s. 1952), taiteilija
Jussi Heikkilä (s. 1983), yleisurheilija
Jussi Heikkilä (s. 1959), teollisuustalouden professori.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jussi Heikkilä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
KV10

| KV10 |
| --- | --- |

Sijainti
Korkeus merenpinnasta:  174,445 m
Mitat
Korkein kohta:  3,84 m
Kapein kohta:  0,98 m
Levein kohta:  9,47 m
Kokonaispituus:  105,34 m
Pinta-ala yhteensä:  350,27 m2
Tilavuus yhteensä:  821,23 m3
Muita tietoja
Omistaja:  kuningas
Sisäänkäynnin tyyppi:  ramppi
Akseli:  suora
Koristelu:  maalaukset korotettu reliefi upotettu reliefi
KV10 rakenne.
KV10 on faarao Amenmessen hauta Kuninkaiden laaksossa Egyptissä Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta. Myös kuningattaret Takhat ja Baketwerel 20 dynastian ajalta on haudattu tähän hautaan.
Hauta on kärsinyt laajaa tulvavahinkoa, joka on hävittänyt lähes kaikki koristelut ja vahingoittanut myös rakenteita. H-käytävän katto on romahtanut. Haudan seinissä olleita halkeamia korjattu muinaisina aikoina. Haudasta on löydetty asioita ja hautakalusteita.
Tutkimuksen historia

Richard Pococke (1737–1738): kartoitus
James Burton (1825): kartoitus
John Gardner Wilkinson (1825–1828): kartoitus
Robert Hay (1825–1835): kartoitus
Ranskalais-toscanalainen retkikunta (1828–1829): hautatekstien tutkinta
Carl Richard Lepsius (1844–1845): hautatekstien tutkinta
Edward Russell Ayrton (1907): kaivaukset
Otto Schaden (1992–1999): kaivaukset
Otto Schaden (1997–2000): entisöinti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KV10 Wikimedia Commonsissa
Kuninkaiden laakson haudat
KV1 · KV2 · KV3 · KV4 · KV5 · KV6 · KV7 · KV8 · KV9 · KV10 · KV11 · KV12 · KV13 · KV14 · KV15 · KV16 · KV17 · KV18 · KV19 · KV20 · KV21 · KV22 · KV23 · KV24 · KV25 · KV26 · KV27 · KV28 · KV29 · KV30 · KV31 · KV32 · KV33 · KV34 · KV35 · KV36 · KV37 · KV38 · KV39 · KV40 · KV41 · KV42 · KV43 · KV44 · KV45 · KV46 · KV47 · KV48 · KV49 · KV50 · KV51 · KV52 · KV53 · KV54 · KV55 · KV56 · KV57 · KV58 · KV59 · KV60 · KV61 · KV62 · KV63 · KV64 · KV65 · KVA · KVF
Jussi Heikkinen (jalkapalloilija)

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 19. heinäkuuta 1988 (ikä 36)
Syntymäpaikka:  Hämeenlinna, Suomi
Pelipaikka: oikea laitapuolustaja
Pituus: 170 cm
Lempinimi: Juke
Seura
Seura: Hämeenlinnan Härmä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2005–2008    2009   2010–2011   2012 | FC Hämeenlinna  FC Lahti  FC Hämeenlinna   Hämeenlinnan Härmä | – (0)   2 (0)   0 (0)   3 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Jussi Heikkinen (s. 19. heinäkuuta 1988) on suomalainen jalkapalloilija.
Heikkinen on nopeajalkainen laitapuolustaja ja pelaa pääasiassa oikealla laidalla. Heikkinen siirtyi FC Lahteen kaudeksi 2009, joka oli samalla hänen ensimmäisensä korkeimmalla sarjatasolla. Heikkinen esiintyi lupaavasti talven ja kevään harjoituskaudella ja otti paikkansa Lahden avauskokoonpanossa kauden kahdessa ensimmäisessä ottelussa. Harjoituksissa loukkaantunut polvi kuitenkin päätti kauden jo huhtikuun lopussa. Loukkaantumisen jälkeen Heikkinen palasi kotikaupunkiinsa Hämeenlinnaan, mutta uusiutunut polvivamma pilasi myös kauden 2010. Kaudella 2011 Heikkinen kuului FC Hämeenlinnan ehdottomaan eliittiin, jonka myötä seurasi jälleen kokeilu liigajoukkueen ringissä. Kaudella 2012 Heikkinen solmikin Hakan kanssa sopimuksen, johon sisältyi trial. Haka ei kuitenkaan sopimusta trialin jälkeen jatkanut, joten 27. maaliskuuta 2012 Heikkinen solmi vuoden sopimuksen Kakkosessa pelaavan Hämeenlinnan Härmän kanssa.
Jorge Meré

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Jorge Meré Pérez
Syntymäaika: 17. huhtikuuta 1997 (ikä 27)
Syntymäpaikka: Oviedo, Espanja
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 182 cm
Seura
Seura: 1. FC Köln
Pelinumero: 22
Junioriseurat
2005–2010: Oviedo
2010–2014: Sporting Gijón
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2013–2015 | Sporting B | 47 | (3) |
| 2015–2017 | Sporting Gijón | 61 | (0) |
| 2017– | 1. FC Köln | 59 | (2) |
Maajoukkue
| 2013–2014 | Espanja U17 | 7 | (1) |
| 2014 | Espanja U18 | 3 | (0) |
| 2014–2016 | Espanja U19 | 16 | (0) |
| 2015–2019 | Espanja U21 | 31 | (3) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 7. heinäkuuta 2020.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 7. heinäkuuta 2020.
Jorge Meré Pérez (s. 17. huhtikuuta 1997 Oviedo, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Saksan Bundesliigassa pelaavaa 1. FC Kölniä ja on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.
Seurajoukkueura

Meré on kotoisin Oviedosta, josta hän siirtyi vuonna 2010 Sporting Gijónin nuorisoakatemiaan. Seuran reservijoukkueeseen hän nousi kaudella 2013–2014, joka pelasi maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä. 24. heinäkuuta 2014 Meré solmi seuran kanssa viisivuotisen sopimuksen, joka sisälsi 25 miljoonan euron purkupykälän.
11. huhtikuuta 2015 hän teki ensiesiintymisensä seuran edustusjoukkueessa vierasottelussa Real Zaragozaa vastaan. Loppukauden aikana hän pelasi yhteensä viisi ottelua, minkä päätteeksi seura palasi maan pääsarjaan Primera Divisióniin kolmen vuoden tauon jälkeen. 23. syyskuuta 2015 Meré pelasi ensimmäisen ottelunsa maan korkeimmalla sarjatasolla, kun joukkue kohtasi vieraskentällä Rayo Vallecanon. Hän pelasi kauden aikana 31 pääsarjaottelua.
Meré siirtyi saksalaiseen FC Kölniin seitsemän miljoonan euron siirtosummalla kesällä 2017. Hän on kauden 2019–2020 loppuun mennessä pelannut 33 bundesliigaottelua, joissa hän on tehnyt kaksi maalia ja syöttänyt yhden. 2. Bundesliigassa hän on pelannut 26 ja Eurooppa-liigassa kolme ottelua.
Maajoukkueura

Meré pelasi kaikki viisi ottelua Espanjan voittaessa alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 2015. Alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän pelasi neljä ottelua Espanjan saavuttaessa hopeaa 2017 ja kolme ottelua joukkueen voittaessa Euroopan-mestaruuden 2019.
Aiheesta muualla

Jorge Merén tilastot BDFutbol-sivustolla (englanniksi)
Jorge Merén tilastot Soccerway-sivustolla (englanniksi)
Jyrki Juurmaa

Jyrki Ylermi Juurmaa (22. marraskuuta 1929 Viipuri – 10. joulukuuta 2010 Järvenpää) oli suomalainen psykologi, tutkija ja professori. Hän oli valtion vanhempi tutkija ja työterveyslaitoksen tutkimuspsykologi vuosina 1954–1967. Hän oli myös Tampereen yliopiston psykologian dosentti sekä Psykologiliiton hallituksen ja valtion yhteiskuntatieteellisen toimikunnan jäsen. Vuosina 1970–1974 Juurmaa oli Jyväskylän yliopiston erityispedagogiikan professori. Hän oli myös 1960-luvulla toimineen vasemmistolaisen keskustelukerhon Faros-seuran johtava hahmo.