stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Suomen jääkiekkomaajoukkueen otteluista
2010-luku > 2014

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.11. |  Venäjä | 2-6 |  Suomi | Helsinki |  |
16:00: 
| 16:00 | (1-1, 1-4, 0-1)  | (1-1, 1-4, 0-1)  | (1-1, 1-4, 0-1)  | Yleisömäärä: 11781  Tuomarit:   Tobias Björk  Linus Öhlund |  |
| 16:00 |   Artemi Panarin (Jegor Averin, Ilja Kovaltšuk) – 10:45   Denis Kokarev (Jevgeni Medvedev, Aleksandr Radulov) – 20:30 | Raportti 1-0 1-1 2-1 2-2 2-3 2-4 2-5 2-6 |    19:36 – Jarkko Immonen (Juuso Hietanen, Ville Koistinen) yv.  23:05 – Janne Pesonen (Immonen) 28:55 – Esa Lindell (Lennart Petrell) 30:03 – Kristian Näkyvä (Teemu Hartikainen, Atte Ohtamaa) 31:10 – Oskar Osala (Tommi Kivistö, Ilari Filppula) 51:54 – Hartikainen (Juha-Pekka Hytönen, Ohtamaa) | Yleisömäärä: 11781  Tuomarit:   Tobias Björk  Linus Öhlund |  |
| 16:00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 11781  Tuomarit:   Tobias Björk  Linus Öhlund |  |
| 16:00 | 3 × 2 min |  | 4 × 2 min | Yleisömäärä: 11781  Tuomarit:   Tobias Björk  Linus Öhlund |  |
| 16:00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 11781  Tuomarit:   Tobias Björk  Linus Öhlund |  |
| 16:00 | Vasili Košetškin 6+9+4=19 |  | Atte Engren 8+9+11=28 | Yleisömäärä: 11781  Tuomarit:   Tobias Björk  Linus Öhlund |  |
16:00: 
16:00: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.11. |  Suomi | 0-3 |  Ruotsi | Helsinki |  |
16:00: 
| 16:00 | (0-1, 0-2, 0-0)  | (0-1, 0-2, 0-0)  | (0-1, 0-2, 0-0)  | Yleisömäärä: 11563  Tuomarit:   Konstantin Olenin  Aleksei Ravodin |  |
| 16:00 |  | Raportti 0-1 0-2 0-3 |   17:58 – Linus Klasen (Johan Fransson) 23:08 – Dick Axelsson (Jimmie Ericsson, Andreas Thuresson) 28:09 – Patrik Hersley (Calle Ridderwall) | Yleisömäärä: 11563  Tuomarit:   Konstantin Olenin  Aleksei Ravodin |  |
| 16:00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 11563  Tuomarit:   Konstantin Olenin  Aleksei Ravodin |  |
| 16:00 | 4 × 2 min |  | 6 × 2 min | Yleisömäärä: 11563  Tuomarit:   Konstantin Olenin  Aleksei Ravodin |  |
| 16:00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 11563  Tuomarit:   Konstantin Olenin  Aleksei Ravodin |  |
| 16:00 | Atte Engren 3+12+3=18 (pois 56:38-60:00) |  | Henrik Karlsson 12+8+19=39 | Yleisömäärä: 11563  Tuomarit:   Konstantin Olenin  Aleksei Ravodin |  |
16:00: 
16:00: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.12. |  Venäjä | 2-0 |  Suomi | Sotši |  |

|  | (1-0, 0-0, 1-0)  | (1-0, 0-0, 1-0)  | (1-0, 0-0, 1-0)  | Yleisömäärä: 11 150 |  |
|  |  Jevgeni Medvedev − 19:07 Sergei Plotnikov − 59:43 | raportti 1-0 2-0 |       | Yleisömäärä: 11 150 |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.12. |  Suomi | 3-2 vl. |  Tšekki | Sotši |  |


|  |  | raportti |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.12. |  Suomi | 3-2 vl. |  Ruotsi | Sotši |  |

|  | (1-0, 1-2, 0-0, 0-0, 1-0)  | (1-0, 1-2, 0-0, 0-0, 1-0)  | (1-0, 1-2, 0-0, 0-0, 1-0)  | Yleisömäärä: 3 641 |  |
|  |  | raportti |      | Yleisömäärä: 3 641 |  |
2010-luku > 2016

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17.12. |  Suomi | 2-4 |  Ruotsi | VTB-jääpalatsi, Moskova |  |
12:00: 
| 12:00 | (0-2, 2-2, 0-0)  | (0-2, 2-2, 0-0)  | (0-2, 2-2, 0-0)  | Yleisömäärä: 5240  Tuomarit:   Jevgeni Naumov  Aleksei Ravodin |  |
| 12:00 |     Miro Aaltonen (Lepistö) yv. – 24:33  Henrik Haapala (Hintz, Eronen) yv. – 28:34 | Raportti 0-1 0-2 0-3 1-3 1-4 2-4 |  5:30 – Erik Gustafsson (Omark) 16:31 – Alexander Bergström (Zackrisson, Rundblad) 21:42 – Magnus Nygren (Tömmernes, Omark) yv.  27:24 – Patrik Zackrisson (Tömmernes) | Yleisömäärä: 5240  Tuomarit:   Jevgeni Naumov  Aleksei Ravodin |  |
| 12:00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 5240  Tuomarit:   Jevgeni Naumov  Aleksei Ravodin |  |
| 12:00 | 8 × 2 min |  | 5 × 2 min | Yleisömäärä: 5240  Tuomarit:   Jevgeni Naumov  Aleksei Ravodin |  |
| 12:00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 5240  Tuomarit:   Jevgeni Naumov  Aleksei Ravodin |  |
| 12:00 | Harri Säteri 12+12+9=33 (pois 58:50-60:00) |  | Viktor Fasth 9+3+4=16 | Yleisömäärä: 5240  Tuomarit:   Jevgeni Naumov  Aleksei Ravodin |  |
12:00: 
12:00: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.12. |  Venäjä | 4-3 |  Suomi | VTB-jääpalatsi, Moskova |  |
17:00: 
| 17:00 | (3-1, 1-1, 0-1)  | (3-1, 1-1, 0-1)  | (3-1, 1-1, 0-1)  | Yleisömäärä: 11970  Tuomarit:   Pavel Hodek  Rene Hradil |  |
| 17:00 |   Maksin Šalunov (Ljubuškin, Antipin) – 1:38 Jegor Jakovlev (Plotnikov) yv. – 7:31 Ivan Telegin (Kiselevitš, Ozhiganov) – 9:36 Ilja Kovaltšuk (Datsjuk) – 32:53 | Raportti 0-1 1-1 2-1 3-1 4-1 4-2 4-3 |  0:47 – Harri Pesonen (Mankinen)     36:46 – Henrik Haapala (Hartikainen, Aaltonen) 40:15 – Miro Aaltonen (Hartikainen) | Yleisömäärä: 11970  Tuomarit:   Pavel Hodek  Rene Hradil |  |
| 17:00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 11970  Tuomarit:   Pavel Hodek  Rene Hradil |  |
| 17:00 | 3 × 2 min |  | 3 × 2 min | Yleisömäärä: 11970  Tuomarit:   Pavel Hodek  Rene Hradil |  |
| 17:00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 11970  Tuomarit:   Pavel Hodek  Rene Hradil |  |
| 17:00 | Igor Šestjorkin 8+10+4=22 |  | Joni Ortio 10+6+6=22 | Yleisömäärä: 11970  Tuomarit:   Pavel Hodek  Rene Hradil |  |
17:00: 
17:00:
Oven takana

| Oven takana> The Door in the Floor |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Tod Williams
Käsikirjoittaja:  Tod Williams
Perustuu:  osaan John Irvingin romaanista Leski vuoden verran
Tuottaja:   Anne Carey  Michael Corrente  Ted Hope 
Säveltäjä:  Marcelo Zarvos
Kuvaaja:  Terry Stacey
Leikkaaja:  Affonso Conçalves
Pukusuunnittelija:  Eric Daman
Pääosat:   Jeff Bridges  Kim Basinger  Jon Foster  Bijou Phillips 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Focus Features  This is That Productions  Revere Pictures  Good Machine 
Levittäjä:  Eagle Pictures Netflix
Ensi-ilta:  2004
Kesto:  112 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oven takana (The Door in the Floor) on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Tod Williamsin käsikirjoittama ja ohjaama draamaelokuva, joka perustuu John Irvingin romaanin Leski vuoden verran ensimmäiseen kolmannekseen.
Paul Ranheim

| Paul Ranheim> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. tammikuuta 1966 (ikä 58) St. Louis, Missouri
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  185 cm
Paino:  95 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1988–2003
Seurat:  Salt Lake Golden Eagles (IHL) Calgary Flames (NHL) Hartford Whalers (NHL) Carolina Hurricanes (NHL) Philadelphia Flyers (NHL) Phoenix Coyotes (NHL)
NHL-varaus:  38. varaus, 1984 Calgary Flames
Paul Ranheim (s. 25. tammikuuta 1966 St. Louis, Missouri) on yhdysvaltalainen entinen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän pelasi NHL:ssä 15 kautta ja yli 1 000 ottelua.
Perhe

Ranheimin puoliso on Kanadan naisten jalkapallomaajoukkueessa pelannut Kathryn ”Kathy” Ranheim (o.s. Truscott). Heillä on kaksi tytärtä.
Aiheesta muualla

Paul Ranheim The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Pampanga

Pampangan sijainti
Provinssin aluejako
Pampanga on Filippiinien provinssi, joka sijaitsee Keski-Luzonissa Manilanlahden pohjoisrannalla. Sen pääkaupunki on San Fernando City. Provinssin naapureita ovat Bataan ja Zambales lännessä, Tralac ja Nueva Ecija pohjoisessa ja Bulacan kaakossa. Pampangan nimi juontaa aikoinaan alueille saapuneiden espanjalaisten joenrannalla asuneille asukkaille antamasta nimestä. Sana pangpang tarkoittaa joenpenkkaa. Provinssi perustettiin vuonna 1571, mikä tekee siitä Keski-Luzonin alueen vanhimman. Provinssi tunnetaan myös Filippiinien kulinaarisena keskuksena.[lähde? ] Provinssin asukasluku oli 2 198 110 vuonna 2015.
Filippiinien aiempi presidentti Gloria Macapagal-Arroyo on kotoisin Pampangan provinssista. The Black Eyed Peas -yhtyeen jäsen Apl.de.ap on myös kotoisin Pampangan provinssista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pampanga Wikimedia Commonsissa
Filippiinien hallinnollinen jako
| --- | --- |
Pääkaupunki:  Manila
Alueet:   Bicolin alue  Cagayan Valley  CALABARZON  Caraga  Cordilleran hallinnollinen alue  Davaon alue  Ilocosin alue  Itä-Visayas  Keski-Luzon  Keski-Visayas  Länsi-Visayas  MIMAROPA  Mindanaon autonominen muslimialue  Pohjois-Mindanaon alue  Pääkaupunkialue  SOCCSKSARGEN  Zamboangan niemimaa 
Provinssit:   Abra  Agusan del Norte  Agusan del Sur  Aklan  Albay  Antique  Apayao  Aurora  Basilan  Bataan  Batanes  Batangas  Benguet  Biliran  Bohol  Bukidnon  Bulacan  Cagayan  Camarines Norte  Camarines Sur  Camiguin  Capiz  Catanduanes  Cavite  Cebu  Cotabato  Davao del Norte  Davao del Sur  Davao de Oro  Davao Occidental  Davao Oriental  Dinagat Islands  Eastern Samar  Guimaras  Ifugao  Ilocos Norte  Ilocos Sur  Iloilo  Isabela  Kalinga  La Union  Laguna  Lanao del Norte  Lanao del Sur  Leyte  Maguindanao  Marinduque  Masbate  Misamis Occidental  Misamis Oriental  Mountain Province  Negros Occidental  Negros Oriental  Northern Samar  Nueva Ecija  Nueva Vizcaya  Occidental Mindoro  Oriental Mindoro  Palawan  Pampanga  Pangasinan  Quezon  Quirino  Rizal  Romblon  Samar  Sarangani  Siquijor  Sorsogon  South Cotabato  Southern Leyte  Sultan Kudarat  Sulu  Surigao del Norte  Surigao del Sur  Tarlac  Tawi-Tawi  Zambales  Zamboanga del Norte  Zamboanga del Sur  Zamboanga Sibugay 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Pampanga
Käännös suomeksi
Oikeustieteelliset tutkinnot Pohjoismaissa

Oslon yliopiston tutkintotodistus
Pohjoismaissa on pääpiirteittäin yhtenevä oikeudellinen järjestelmä ja tämän vuoksi myös oikeustieteelliset tutkinnot ovat historiassa olleet samankaltaisia. Viime vuosina muutoksia kuitenkin alkanut tapahtumaan erityisesti Bolognan prosessin johdosta.
Nykyisin Tanskaa lukuun ottamatta kaikissa Pohjoismaissa on luovuttu oikeustieteen kandidaatin tutkinnosta (ks. Candidate of Law) ja korvattu se maisterilla. Oikeustieteen korkeakoulututkinto, joka pätevöittää säänneltyihin juristiammatteihin myönnetään tavanomaisesti Tanskassa, Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa 4,5–6 vuoden oikeustieteen opintojen suorittamisen jälkeen.[lähde? ]
Pohjoismaissa oikeustieteen korkeakoulututkintoja, jotka pätevöittävät säänneltyihin juristiammatteihin voivat myöntää ainoastaan valtioiden hyväksymät korkeakoulut. Esimerkiksi Itä-Suomen yliopisto sai oikeuden alkaa kouluttaa juristeja vuonna 2013. Kilpailu oikeustieteen opiskelupaikoista on kovaa kaikissa Pohjoismaissa. Hakujärjestelmä vaihtelee maittain. Esimerkiksi Suomessa oikeustieteen valintakokeet ovat olleet niin vaikeita, että edes pääsykoekirjan kirjoittanut ei saanut kokeesta täysiä pisteitä.
Pohjoismainen oikeustieteen ylempi korkeakoulututkinto vastaa lähiten englanniksi käytettävää nimikettä Master of Laws (LL.M.), jota käytetään laajasti Euroopassa. Tutkinto on asteen korkeampi kuin Juris Doctor (JD), jonka lähin vastine on Bachelor of Laws (LL.B.)[lähde? ]
Tutkinnot maittain > Suomi

Suomessa oikeustieteen ylempi korkeakoulututkinto oikeustieteen maisteri (OTM, oikeust. maist.) (ruotsiksi: juris magister, JM) myönnetään viiden vuoden (180 op + 120 op) oikeustieteen opintojen jälkeen. Oikeustieteen alempi korkeakoulututkinto Suomessa on oikeusnotaarin tutkinto (ON, oikeusnot.) (ruotsiksi: rättsnotarie, RN) Viimeisin muutos tutkintonimikkeisiin tehtiin vuonna 2005 Bolognan prosessin myötä. Jo aiemmin tutkinto oli jaettu kahteen osaan. Vuonna 2005 tehdyssä muutoksessa aiempi oikeustieteen kandidaatin (OTK, oikeust. kand.) (ruotsiksi: juris kandidat, jur. kand., JK) tutkinto korvattiin maisterilla ja aiempi alempi tutkinto varanotaari (VN, varanot.) (ruotsiksi: vicenotarie, VN) korvattiin oikeusnotaarilla.
Oikeus harjoittaa juristiammatteja (esim. tuomari, syyttäjä, asianajaja) on ainoastaan oikeustieteen ylemmän ja alemman korkeakoulututkinnon suorittaneella. Oikeusnotaarin tai oikeustieteen tohtorin tutkinnon suorittaminen ei yksistään oikeuta toimimaan juristiammateissa. Englanninkielinen kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinto (MICL) ei tuota kelpoisuutta toimia juristiammateissa.
Tutkinnot maittain > Ruotsi

Ruotsissa oikeustieteen ylempi korkeakoulututkinto Juristexamen  (suomeksi: oikeustieteen maisteri) myönnetään oikeustieteen 4,5 vuoden (270 op) opintojen jälkeen. Ennen vuotta 2007 valmistuneet oikeustieteen ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneet saivat nimikkeen Juris kandidatexamen (jur.kand.) Ruotsi ei ole kokonaan mukauttanut oikeustieteen tutkintojärjestelmää Bolognan prosessin mukana. Jakoa alemman ja ylemmän tutkinnon välille ei ole, kysymys on yhdestä yhtenäisestä tutkinnosta. Ruotsissa suomalaisen oikeustieteen ylemmän korkeakoulututkinnon ruotsinkielinen nimike juris magister (jur. mag.) ei ole yleisesti tunnettu.
Ruotsissa on varsinaisen Juristexamen tutkinnon ohella englanninkielisiä kansainvälisiä Master of Laws (LL.M.) erikoismaisteriohjelmia. Ne tuottavat kelpoisuuden toimia säännellyissä juristiammateissa, mutta käytännössä harva työllistyy tutkinnoilla näihin tehtäviin. Käytännön esteenä toimii tavanomaisesti kieli sekä tutkinto-ohjelmien kapea-alainen suuntautuminen.
Ulkomailla alemman oikeustieteen korkeakoulututkinnon suorittanut, joka taitaa korkealla tasolla (Ruotsi 3/B) ruotsia voi hakea koulutusohjelmaan (Kompletteringsutbildning), jonka avulla on mahdollista valmistua Juristexamen tutkintoon. Suomessa ylioppilastutkinnon suorittanut voi osoittaa riittävän kielitaidon kyseiseen ohjelmaan mikäli on suorittanut ylioppilastutkinnon ruotsiksi, ennen vuoden 2015 opetussuunnitelman voimaan tuloa kirjoittanut ruotsin pitkän oppimäärän ylioppilaskirjoituksissa tai suorittanut 8 kurssia pitkän oppimäärän mukaisia ruotsin kursseja. Lisäksi on mahdollista suorittaa kielikoe.
Tutkinnot maittain > Tanska

Tanskassa oikeustieteen ylempi korkeakoulututkinto Kandidat i jura (KA jur.) (suomeksi: oikeustieteen kandidaatti) myönnetään oikeustieteen viiden vuoden (180 op + 120 op) opintojen jälkeen. Tutkinnon suorittamisen jälkeen tutkinnon suorittaja on oikeutettu käyttämään nimikettä Candidatus/Candidata juris (cand.jur.). Oikeustieteen alempi korkeakoulututkinto on Bachelor i jura (BA jur.) Tanskassa on neljä yliopistoa, jotka tarjoavat oikeustieteen koulutusta.
Tutkinnot maittain > Norja

Norjassa oikeustieteen ylempi korkeakoulututkinto Master i rettsvitenskap (suomeksi: oikeustieteen maisteri) myönnetään viiden vuoden (300 op tai 180 op + 120 op) oikeustieteen opintojen jälkeen. Oikeustieteen alempi korkeakoulututkinto Norjassa on Bachelor i rettsvitenskap. Ennen vuotta 2003 oikeustieteen korkeakoulututkinto Norjassa oli Candidatus juris (cand.jur.), mutta Bolognan prosessin myötä siitä luovuttiin. Aiempi tutkinto oli viiden vuoden sijaan kestoltaan keskimäärin kuusi vuotta. Viimeiset opiskelijat aiemmalla nimikkeellä valmistuivat keväällä 2007.
Oikeustieteen valmistuvat opiskelijat ovat perinteisesti vannoneet valan oikeudessa ja totuudessa pysymisestä sekä turhien konfliktien aiheuttamisen välttämisestä:: "En koskaan tietoisesti halua poiketa oikeudesta ja oikeudenmukaisuudesta, en aiheuta tarpeettomia konflikteja tai muuten neuvoillani tai toiminnallani yllytä ketään mihinkään laittomaan toimintaan tai sen edistämiseen" Nykyisin valaa ei enää lausuta valmistumisen yhteydessä, mutta se on sisällytetty tutkintotodistuksen luovuttamisen yhteydessä toteutettavaan kättelyyn.[lähde? ]
Tutkintojen rinnastaminen > Tunnustaminen

Jokaisella Pohjoismaalla on oma sääntelynsä koskien akateemisia tutkintoja ja niiden tutkintonimikkeitä. Oikeustieteen tutkinto tunnustetaan toisissa Pohjoismaissa SopS 74/1998 mukaisesti hakemuksen perusteella. Käytännössä toisessa Pohjoismaassa oikeustieteellisen tutkinnon suorittanut, joka on pätevöitynyt asianomaisessa maassa toimimaan juristiammateissa voi hakea tutkinnon rinnastamista Opetushallitukselta. Ennen vuotta 2016 myös alemman oikeustieteen korkeakoulututkinnon rinnastaminen oli mahdollista oikeusnotaarin tutkintoa vastaavaksi (hakijan tuli suorittaa hyväksytysti ETA-kelpoisuuskoe). Nykyisin tätä mahdollisuutta ei enää ole. Rinnastuspäätös annetaan tavanomaisesti ehdollisena ja hakija määrätään suorittamaan kansallisen oikeuden täydentävä opintokokonaisuus, joka on enimmillään 100 opintopistettä. Pohjoismaisten tutkintojen haltijoiden osalta täydentävien opintojen määrä on ollut perinteisesti merkittävästi pienempi kuin muista maista tutkinnon saaneet henkilöt johtuen samankaltaisesta oikeudellisesta järjestelmästä.[lähde? ]
Tutkintojen rinnastaminen > Prosessi

Rinnastuksen yhteydessä tutkinnon nimike ei muutu vaan ulkomainen tutkinto katsotaan vastaavan kansallista oikeustieteen maisterin tutkintoa. Rinnastuspäätöksen saaneella ei tästä syystä ole oikeutta käyttää oikeustieteen maisterin tutkintonimikettä vaan hänen tulee käyttää alun perin myönnettyä nimikettä, jonka ohessa voidaan mainita tieto tutkinnon rinnastamisesta. Esimerkiksi "Jurist kandidatexamen, tutkinto rinnastettu oikeustieteen maisterin tutkintoon" ja lyhennettynä "Jur. kand. (OTM)". Osa rinnastuspäätöksen hakeneista on ilmaissut turhautumisen siihen, että he eivät ole voineet saada yhtenevää asemaa kotimaisen oikeustieteen maisterin tutkinnon suorittaneiden kanssa. Kansallisen nimikkeen käyttöoikeuden uupumisen johdosta he ovat kokeneet  olevansa eriarvoisessa asemassa suhteessa kansallisen tutkinnon suorittaneiden kanssa, vaikka lain näkökulmasta he ovat samassa asemassa. Esimerkiksi Suomen Lakimiesliitto on esittänyt vuonna 2013, että ulkomaisilla tutkinnoilla valmistuvat eivät rinnastuksesta huolimatta olisi kaikissa tilanteissa yhtä päteviä työskentelemään vastaavissa tehtävissä kuin kotimaisen tutkinnon suorittaneet.
Tutkintojen rinnastaminen > Kansallinen tutkinto

Huomioitavaa on, että oikeustieteen maisterin nimikkeen käyttöoikeuden voi saada ulkomaisen alemman oikeustieteen korkeakoulututkinnon suorittanut, joka on tämän jälkeen jatkanut opintoja kotimaisessa oikeustieteen maisterin koulutusohjelmassa. Esimerkiksi tanskalaisen oikeustieteen alemman korkeakoulututkinnon Bachelor i jura (BA jur.) suorittanut henkilö on kelpoinen hakemaan oikeustieteen maisterin koulutusohjelmaan Suomessa ja tätä kautta saada oikeuden käyttää oikeustieteen maisteri (OTM) tutkintonimikettä. Maisteriopintojen yhteydessä korkeakoulu määrää täydentävät kansallisen oikeuden opinnot ulkomaisen tutkinnon suorittaneelle.[lähde? ]
Vastaavasti oikeusnotaarin tutkinnon suorittanut voi lähteä toiseen Pohjoismaahan suorittamaan oikeustieteen ylemmän korkeakoulututkinnon ja hakea valmistumisen jälkeen rinnastusta kansalliseen oikeusnotaarin tutkintoon. Tällöin rinnastuksen saanut ei samaan tapaan kuin koko tutkinnon toisessa Pohjoismaassa suorittanut ole oikeutettu käyttämään suomalaista oikeustieteen maisterin nimikettä, ellei hän suorita kansallista oikeustieteen maisterin tutkintoa.[lähde? ]
Taso kansainvälisesti

Pohjoismaiset yliopistot ovat menestyneet kansainvälisissä vertailuissa hyvin. Esimerkiksi vuonna 2019 ARWU rankingin perusteella seitsemän eri yliopistoa oli sadan parhaan joukossa koko maailmassa. Vuonna 2019 Kööpenhaminan yliopisto sijoittui sijalle 26 ollen korkeatasoisin yliopisto Pohjoismaissa. Oslon yliopisto sijoittui sijalle 59 ja Helsingin yliopisto ainoana suomalaisena yliopistona sadan parhaan joukossa sijoittui sijalle 63.
Tilastot päivittyvät vuosittain ja vielä vuonna 2003 Uppsalan yliopisto oli korkeatasoisin oikeustieteen opetusta tarjoava yliopisto Pohjoismaissa sijoittuen sijalle 59. Helsingin yliopiston mediaani sijoitus vuosina 2003–2019 oli 72. Kööpenhamina on vakiinnuttanut asemansa korkeatasoisimpana yliopistona Pohjoismaissa ollen rankingin perusteella ensimmäisenä vuosina 2009–2019. Myös Tukholman ja Oslon yliopistot ovat vuosittain saaneet korkeita sijoituksia ollen vuosina 2009–2019 sadan parhaan joukossa maailmassa.[lähde? ]
Taso kansainvälisesti > Tutkintojen vertaileminen

Pohjoismaisista korkeakouluista saadut oikeustieteen tutkinnot eivät käytännössä ole suoraan vertailukelpoisia arvosanojen ja niiden laajuuden osalta maakohtaisten erojen johdosta. Huomioon tulee ottaa yliopiston arvosanajakauma, arvosteluasteikko sekä muut akateemiseen arviointiin vaikuttavat kriteerit. Tavanomaisesti arvosteluasteikko on Pohjoismaisissa yliopistoissa Bolognan prosessin mukaisesti 1–5, mutta esimerkiksi Tanskassa on käytössä poikkeava järjestelmä.[lähde? ]
Suomen Lakimiesliiton aiemmat kannanotot ovat tuoneet esiin suomalaisen juristikunnan protektionististä katsontakantaa oikeustieteen tutkintoihin ja niiden tason arvioimiseen. Oikeustieteen korkeakoulututkinnon suorittaneiden osalta arviointi tulisi puhtaasi perustua koulutuksen sekä yliopiston akateemiseen laatuun ja tasoon. Esimerkiksi Turun yliopiston sekä Göteborgin yliopiston oikeustieteellisen koulutuksen vertaaminen on mahdollista, koska kyseiset yliopistot ovat akateemiselta tasoltaan lähellä toisiaan. Samaan aikaan Lundin yliopistosta saatua Juristexamen tutkintoa ei voida vertailla suoraan Turun yliopiston oikeustieteen maisterin tutkintoon akateemisen tason osalta.
Taso kansainvälisesti > Aivovuoto ulkomaille

Viime vuosina on ollut laajasti keskustelua opiskelijoiden ja tutkijoiden "aivovuodosta" ulkomaille. Moni tutkija sekä tutkija suuntaa parempien mahdollisuuksien perässä ulkomaille ja samalla kotimaisen tieteen tekemisen kannalta tärkeitä osaajia katoaa. Tilanteeseen ovat vaikuttaneet merkittävästi mm. leikkaukset koulutuksesta.
Oikeustieteellisiä tiedekuntia

Oikeustieteellinen tiedekunta, Kööpenhaminan yliopisto, Tanska
Oikeustieteellinen tiedekunta, Oslon yliopisto, Norja
Oikeustieteellinen tiedekunta, Helsingin yliopisto
Yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunta, Åbo Akademi (Arkistoitu – Internet Archive)
Oikeustieteellinen tiedekunta, Tukholman yliopisto
Oikeustieteellinen tiedekunta, Lundin yliopisto, Ruotsi
Paz

Paz Maan tiedustelusatelliitti SpaceX:ssä valmisteltavana laukaisuun.
Paz on Espanjan puolustusministeriön kehittämä tiedustelusatelliitti. Tämä SAR-tutkasatelliitti piti laukaista vuonna 2013, mutta laukaistiin vasta 22. helmikuuta 2018. Sen parina toimii aikanaan optisella aallonpituusalueella kuvaava espanjalainen Ingenio-satelliitti.
Ministeriö tilasi vuonna 2007 satelliitin Hisdesat-organisaatiolta, joka tilasi teknisen toteutuksen EADS CASA-yhtiöltä. INTA kehittää satelliitin tarvitsemat maa-asemat ja datan käsittelykeskuksen. Satelliitin komentokeskus tulee Torrejoniin lähelle Madridia, seuranta-asema Maspalomasiin Kanarian saarille. Maasegmenttiä operoimaan valittiin marraskuussa 2011 Indra-yhtiö.
Satelliitti pystyy ottamaan kuvia 30 cm:n resoluutiolla. Sen SAR-tutkaa toteutti suomalainen DA-Design Oy. Satelliitin suunniteltu toiminta-aika on 5,5 vuotta. Se painaa noin 1 400 kg. Sen korkeus on noin kaksi metriä ja halkaisija on noin 1,2 metriä.
Satelliittia aiotaan käyttää rajavalvontaan ja laivojen aseman seurantaan. Se tukee AIS-tunnistusjärjestelmää.
Aiheesta muualla

PAZ SAR satellite mission of Spain eoPortal. Viitattu 25.8.2018.
Pampahaukkanen

| Pampahaukkanen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Jalohaukkalinnut Falconiformes
Heimo::  Jalohaukat Falconidae
Suku::  Spiziapteryx
Laji::  circumcincta
Kaksiosainen nimi
 Spiziapteryx circumcincta  (Kaup, 1852) 
Katso myös
   Pampahaukkanen Wikispeciesissä   Pampahaukkanen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pampahaukkanen (Spiziapteryx circumcincta) on jalohaukkoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikassa.