stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ari-Pekka Liukkonen
Kilpaura

Eindhovenin lyhyen radan EM-kilpailuissa 2010 Liukkonen sijoittui kuudenneksi 50 metrin vapaauinnissa ja kahdeksanneksi 100 metrin vapaauinnissa. Debrecenin pitkän radan EM-kilpailuissa 2012 hän oli neljäs 50 metrin vapaauinnissa suomenennätysajalla 22,22. Lontoon kesäolympialaisissa 2012 Liukkonen ei selvinnyt välieriin 50 metrin vapaauinnissa ajalla 22,57, jolla hänen sijoituksensa yhteistuloksissa oli 25. Lyhyen radan EM-kilpailuissa 2012 Liukkonen kuului Suomen pronssia voittaneeseen vapaauinnin sekaviestijoukkueeseen.
Berliinin pitkän radan EM-kilpailuista 2014 Liukkonen voitti 50 metrin vapaauinnissa pronssia uudella Suomen ennätyksellä 21,93 sekuntia. Hän oli parantanut aikaisempaa SE:tä myös välierissä aikaan 22,10.
Maailmancupissa Liukkonen on sijoittunut parhaimmillaan kolmanneksi 50 metrin vapaauinnissa Berliinissä 2011.
SM-tasolla Liukkonen on voittanut kultaa 50 metrin perhosuinnista vuonna 2009, 50 ja 100 metrin vapaauinneissa vuonna 2010 ja 50 metrin vapaauinnissa 2011. Lisäksi hän on voittanut useita lyhyen radan Suomen-mestaruuksia. Liukkonen kertoi haastattelussa joulukuussa 2013 kärsineensä mykoplasmasta parin vuoden ajan.
Liukkonen rikkoi pitkän radan vuoden 2016 SM-kilpailuissa Jani Sievisen 21 vuotta vanhan SE:n 100 metrin vapaauinnissa 0,33 sekunnilla. Lontoon pitkän radan EM-kilpailuissa toukokuussa hän ui flunssasta kärsineenä 50 metrin vapaauinnissa loppukilpailuun uituaan välierässään matkan uuden SE:n 21,92 sekuntia. Loppukilpailussa hän sijoittui viidenneksi.
Vuonna 2017 Liukkonen paransi 50 metrin vapaauinnin Suomen ennätystä ensin kesäkuussa aikaan 21,90 sekuntia ja heinäkuussa SM-uinneissa aikaan 21,58 sekuntia, joka oli sillä hetkellä myös maailmantilaston viidenneksi paras aika. Budapestin MM-kilpailuissa hän sijoittui 50 metrin vapaauinnissa kuudenneksi ja Taipein kesäuniversiadeissa hän voitti samalla matkalla kultaa.
Liukkonen oli 32-vuotias voittaessaan ensimmäisen arvokilpailukultansa. Liukkonen voitti 50 metrin vapaauinnin Euroopan-mestaruuden Budapestin pitkän radan EM-kilpailuissa 2021. Hän ui 23. toukokuuta 2021 kisatussa finaalissa ajan 21,61. Kyseinen ilta oli Suomen uinnille menestyksekäs: Ida Hulkko otti naisten 50 metrin rintauinnissa EM-hopeaa heti Liukkosen mestaruusuinnin jälkeen.
Liukkonen on harjoitellut muihin suomalaisuimareihin nähden poikkeuksellisella tavalla: hän tekee kovia ja monipuolisia harjoituksia muita vähemmillä uintimäärillä.
Ura kunnallispolitiikassa

Liukkonen valittiin vuoden 2017 kunnallisvaaleissa Jyväskylän kaupunginvaltuuston Vihreiden edustajana 284 äänellä seuraavaksi neljäksi vuodeksi ja uudelleen vuonna 2021.
Yksityiselämä

Liukkonen on ensimmäinen suomalainen huippumiesurheilija, joka on kertonut homoseksuaalisuudestaan uransa aikana. Hänen isänsä on entinen maajoukkuelentopalloilija Pekka Liukkonen.
Marraskuussa 2015 Liukkonen kertoi blogissaan joutuvansa sydänleikkaukseen astmatutkimuksissa löytyneen sydämen sähkötyshäiriön vuoksi. Ennen leikkausta hän osallistui lyhyen radan SM-uinteihin, joiden aikana hän joutui rytmihäiriöiden vuoksi sairaalatarkkailuun, sekä lyhyen radan EM-kilpailuihin.
Aiheesta muualla

Liukkosen kotisivut
Ari-Pekka Liukkonen Ylen Elävässä arkistossa
Salaam Bombay!

| Salaam Bombay! |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Mira Nair
Käsikirjoittaja:  Sooni Taraporevala
Tuottaja:  Gabriel Auer Mira Nair
Säveltäjä:  L. Subramaniam
Kuvaaja:  Sandi Sissel
Leikkaaja:  Barry Alexander Brown
Pääosat:  Shafiq Syed Hansa Vithal Chanda Sharma Anita Kanwar Nana Patekar Raghuvir Yadav
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia Yhdistynyt kuningaskunta Ranska
Levittäjä:  Cinecom Pictures
Ensi-ilta:  1988
Kesto:  113 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Salaam Bombay! on intialainen Mira Nairin ohjaama elokuva vuodelta 1988. Se palkittiin Cannesin elokuvajuhlilla Kultaisella kameralla. Se kertoo pienen pojan rankasta elämästä Bombayn (nykyinen Mumbai) kaduilla.
The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Bekas

| Bekas |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Karzan Kader
Käsikirjoittaja:  Karzan Kader
Tuottaja:  Sandra Harms
Säveltäjä:  Juhana Lehtiniemi
Kuvaaja:  Johan Holmqvist
Leikkaaja:  Sebastian Ringler
Lavastaja:  Faten Kheymegahi
Pääosat:  Sarwar Fazil Zamand Taha
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ruotsi  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Sonet Film Helsinki-filmi
Levittäjä:  Vertigo Média
Ensi-ilta:   30. marraskuuta 2012
Kesto:  97 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ruotsi suomi
Budjetti:  1 500 000 € (SES 130 000 €)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Bekas on Karzan Kaderin ohjaama draamaelokuva, joka on Suomen ja Ruotsin kansainvälinen yhteistuotanto.
Juoni

Kodittomat kurdiveljekset näkevät 1990-luvun alussa elokuvateatterin oven raosta vilauksen Teräsmiehestä ja päättävät matkustaa Amerikkaan tätä tapaamaan. Seitsenvuotias pikkuveli tekee listaa ihmisistä, jotka pyytäisi Teräsmiehen hoitamaan pois päiviltä. Listan kärjessä on Saddam Hussein. Kymmenvuotias isoveli yrittää hankkia heille passeja rajanylitykseen, mutta se ei ole helppoa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sarwar Fazil  | … |  Dana   |
|  Zamand Taha  | … |  Zana   |
Hevosmuurahaiskoi

| Hevosmuurahaiskoi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Imukärsälliset perhoset Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Koimaiset Tineoidea
Heimo::  Aitokoit Tineidae
Alaheimo::  Tineinae
Suku::  Niditinea
Laji::  truncicolella
Kaksiosainen nimi
 Niditinea truncicolella  (Tengström, 1848) 
Katso myös
   Hevosmuurahaiskoi Wikispeciesissä   Hevosmuurahaiskoi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hevosmuurahaiskoi (Niditinea truncicolella) on pieni ja huonosti tunnettu, myrmekofiilinen eli muurahaisten seurassa elävä perhoslaji.
Koko ja ulkonäkö

Hevosmuurahaiskoin etusiivet ovat tumman harmaanruskeat ja siipisuomut ovat melko suuria. Aivan siiven kärjessä saattaa joillakin yksilöillä olla muutamia valkoisia täpliä. Takasiivet ovat yksivärisen harmaanruskeat. Päälaella on oranssinruskea tupsu ja huulirihmat ovat kellertävät, niiden kärkijaokkeissa on tummia poikkivöitä ja toisen jaokkeen ulkosyrjässä on neljä okaa. Siipiväli on 9–13 mm.
Levinneisyys ja lentoaika

Lajia on tavattu Suomesta, Ruotsista, Norjasta, Venäjältä, Virosta, Liettuasta, Saksasta, Tšekistä, Slovakiasta, Sveitsistä, Italiasta ja Espanjasta. Suomessa koista on hajanaisesti havaintoja ympäri maata, mutta vain harvakseltaan ja ne painottuvat länteen ja pohjoiseen. Perhoset lentävät kesä-heinäkuussa.
Elinympäristö ja elintavat

Hevosmuurahaiskoi on täysin sidoksissa hevosmuurahaiseen (Camponotus herculeanus). Perhoset ja niiden toukat elävät muurahaisten pesissä eikä niitä tavata lennosta käytännössä koskaan. Joskus pesää häirittäessä ne voivat kuitenkin poistua sieltä ja liikkua kävellen pesäaukon ympäristössä. Lajin elintavat ovat muutoin jokseenkin tuntemattomat.
Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa vuonna 2010 hevosmuurahaiskoi todettiin silmälläpidettäväksi lajiksi. Sama luokitus sillä on myös Ruotsissa.
Ravinto

Toukan arvellaan syövän muurahaispesissä hajoavaa eloperäistä ainesta.
Aiheesta muualla

Bestimmungshilfe des Lepiforums (saksaksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q13483629  Wikispecies: Niditinea truncicolella  BioLib: 45114  BOLD: 286272  CoL: 47DGC  EoL: 129710  EUNIS: 298807  Fauna Europaea: 432975  Fauna Europaea (new): 12ffef55-c30d-460c-91ca-55c2313558f2  GBIF: 1856028  iNaturalist: 1001057  IRMNG: 11362489  LepIndex: 131788  NCBI: 2561538  Observation.org: 180763  Open Tree of Life: 3033947  Laji.fi: MX.58794
Arkkienkeli Mikaelin kirkko (Pedoulás)

| Arkkienkeli Mikaelin kirkko Ναός του Αρχαγγέλου Μιχαήλ |
| --- | --- |
 Arkkienkeli Mikaelin kirkko.
Sijainti:  Pedoulás, Nikosia, Kypros
Koordinaatit:  34°58′04″N, 32°49′53″E
Kirkkokunta:  Kyproksen ortodoksinen kirkko
Rakentamisvuosi:  1474
Tyylisuunta:  bysanttilainen
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Tróodoksen maalatut kirkot 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Arkkienkeli Mikaelin kirkko (kreik. Αρχάγγελος Μιχαήλ, Archángelos Michaíl) on bysanttilaisaikainen kirkko Pedouláksen kylässä Tróodos-vuoristossa Nikosian alueella Kyproksen saarella. Se on yksi Tróodoksen maalatuista kirkoista, jotka ovat Unescon maailmanperintökohde.
Kirkko on omistettu arkkienkeli Mikaelille ja rakennettu vuonna 1474. Kirkko liitettiin maailmanperintöluetteloon vuonna 1985.
Kirkko sijaitsee Pedouláksen kylän itälaidalla. Se on yksilaivainen, ja siinä on Tróodoksen kirkoille tyypillinen lumen painolta suojaava jyrkkä puurakenteinen harjakatto. Kirkon varsinainen kirkkotila oli sen pienen koon vuoksi tarkoitettu pelkästään miehille ja nartheks naisille. Kirkon seinämaalaukset, jotka valmistuivat myös vuonna 1474, teki paikallinen Minas Marathasalainen. Maalaukset edustavat konservatiivista jälkibysanttilaista tyyliä, mutta ovat poikkeuksellisen realistisia ja jossain määrin ”naivistisia”, ja niissä on havaittavissa myös läntistä vaikutusta. Esimerkkejä maalauksista ovat muun muassa Abrahamin uhri, kaste Jordanvirralla, Juudaksen suudelma sekä apsiksen rukoileva Neitsyt Maria ja Jeesuksen ylösnousemus.
Kirkko sisältä.
Pyhät Konstantinus ja Helena.
Pyhä Kyriake.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arkkienkeli Mikaelin kirkko Wikimedia Commonsissa
Keskusmuisti

Muistimoduuleja. Ylhäältä alas: DIP, SIPP, SIMM (30 piikkiä), SIMM (72 piikkiä), DIMM ja DDR DIMM
Keskusmuisti (engl. main memory) eli käyttömuisti on tietokoneen muistia, jonne suoritettava ohjelma ladataan suorituksen ajaksi. Tietokoneen suoritin ei voi suoraan käyttää muun tyyppistä muistia ohjelmien suoritukseen (paitsi suorittimen sisäistä välimuistia), mistä johtuen ohjelmat on ladattava keskusmuistiin. Näennäismuisti mahdollistaa massamuistin käytön keskusmuistin jatkeena.
Keskusmuisti on työmuisti, johon latautuvat käyttöjärjestelmän lisäksi suoritettavat sovellukset sekä näiden tarvitsemat tiedot. Keskusmuisti on tyypiltään hajasaantimuistia (RAM, Random Access Memory). Keskusmuisti on tietokoneen muistihierarkiassa toisena suorittimen sisäisen muistin (rekisterit, välimuisti) jälkeen.
Tavallisesti keskusmuisti on tehty haihtuvalla muistilla, josta johtuen sisältö tyhjenee aina virrankatkaisun yhteydessä. Kuitenkin kerran muistiin ladattu ohjelma toimii nopeammin ja on nopeammin saatavilla kuin jos ohjelma täytyisi ladata huomattavasti hitaammilta massamuisteilta (kiintolevy, USB-muisti yms.).
Tietokoneessa on suorittimen käyttämän keskusmuistin lisäksi myös omaa muistia oheislaitteilla kuten näytönohjaimilla (Video RAM).
Muistin toiminta

Tietokoneen nopeuteen vaikuttaa olennaisesti keskusmuistin määrä ja nopeus.
Tietoa keskusmuistin ja suorittimen välillä siirretään erilaisten väylien avulla. Väylän siirtämän tiedon määrä riippuu väylän leveydestä ja nopeudesta. Leveys ilmoitetaan yleensä bitteinä tai tavuina. Väylän leveydellä tarkoitetaan sitä tiedon määrää, joka voidaan väylää myöten kerralla siirtää. Muistin toimintaa ohjataan niin sanotuilla kellopulsseilla. Pulssi määrää milloin muisti voi lähettää tietoa ja milloin sen täytyy ottaa sitä vastaan. Kellopulssien välistä aikaa mitataan megahertseinä (MHz) (kellotaajuus), eli kuinka monta miljoonaa kellopulssia tapahtuu sekunnissa. Mitä suurempi (väylän) kellotaajuus on, sitä nopeampaa muisti on ja sitä enemmän operaatioita muisti suorittaa.
Muistin nopeutta saatetaan kuvata myös sen viiveen avulla. Viive ilmoitetaan nanosekunteina (ns), joka mittaa ajan ensimmäisen operaation suorittamiseen. Viiveiden ilmoittaminen on kuitenkin muistityypeistä riippuva, eikä sitä aina mitata samalla tavoin. Myös se, montako kellopulssia tiedon hakeminen kestää, riippuu muistin tyypistä.
Muistipiirien nopeutumiseen käytetään arkkitehtonisia keksintöjä, muistisolu itsessään säilyy "samana". Asiaa vaikeuttaa se, että tehdyt muutokset tulee ottaa huomioon myös piirien lukutekniikassa eli emolevyn piirisarjan täytyy tukea näitä muutoksia.
Muistin kokoa ilmoitettiin tietokoneiden alkuaikoina kilotavuissa (Kt, KB; 210 = 1 024 tavua), sittemmin megatavuissa (Mt, MB, MiB; 220 ≈ 1,05 miljoonaa tavua) ja nykyään gigatavuissa (Gt, GB, GiB; 230 ≈ 1,07 miljardia tavua). Yksiköt eroavat tietoliikenteessä ja massamuistikapasiteetin yhteydessä yleensä käytetyistä, joissa on SI-etuliitteet, kymmenpotensseilla: 103, 106 ja 109 (sekä tietoliikenteen osalta bittejä tavujen sijaan), minkä vuoksi keskusmuistin tapauksessa suositellaan käyttämään nimityksiä kibitavu (KiB), mebitavu (MiB) ja gibitavu (GiB).
Kirjallisuutta

Lähteinen, Olavi; Pietikäinen, Ville; Kosonen, Harri: Uusi PC-tekniikan käsikirja, s. 251–268.  (6. painos)  Helsinki Media Erikoislehdet, 2000 (1997).  ISBN 951-832-051-9
Henkilökohtainen tietokone
| --- | --- |
Ohjelmat:  BIOS · UEFI · käyttöjärjestelmä · sovellusohjelma
Laitteet:  emolevy · hiiri · keskusmuisti · suoritin · massamuisti · näppäimistö · näytönohjain · tietokonenäyttö · äänikortti
Apu-trilogia

Apu-trilogia on kolmiosainen Satyajit Rayn ohjaama elokuvasarja. Elokuvat valmistuivat vuosina 1955–1959. Ne perustuivat  Bibhutibhushan Bandyopadhyayn kirjoittamiin romaaneihin Pather Panchali (1929) ja Aparajito (1932). Musiikin kaikkiin kolmeen elokuvaan teki Ravi Shankar.
Trilogiaan kuuluvat seuraavat elokuvat:
Tien laulu (Pather Panchali 1955)
Voittamaton (Aparajito 1957)
Apun maailma (Apur sansar 1959)
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:The Apu Trilogy
Luettelo olympiakisojen taidekilpailujen mitalisteista

Tämä on luettelo taideolympialaisten mitalisteista.
Arkkitehtuuri > Arkkitehtuuri

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1912 Tukholma | Eugène Monod (SUI) Alphonse Laverrière (SUI) Nykyaikaisen stadionin rakennussuunnitelma | Ei hopeamitalia | Ei pronssimitalia |
| 1920 Antwerpen | Ei kultamitalia | Holger Sinding-Larsen (NOR)   Project pour une Ecole de Gymnastique | Ei pronssimitalia |
| 1924 Pariisi | Ei kultamitalia | Alfréd Hajós (HUN)   Dezső Lauber (HUN)   Plan d'un Stade | Julien Médecin (MON)   Stade pour Monte-Carlo |
| 1928 Amsterdam | Jan Wils (NED) Amsterdamin olympiastadion | Einar Mindedal Rasmussen (DEN) Ollerupin uima-allas | Jacques Lambert (FRA) Versaillesin stadion |
| 1932 Los Angeles | Gustave Saacké (FRA) Pierre Bailly (FRA) Pierre Montenot (FRA) Härkätaisteluareena, Pariisi | John Russell Pope (USA) Payne Whitney Gymnasiumin suunnitelma | Richard Konwiarz (GER) Schlesierkampfbahnin suunnitelma, Breslau |
| 1936 Berliini | Hermann Kutschera (AUT) Hiihtostadion | Werner March (GER) Kansallinen urheilukenttä | Hermann Stiegholzer (AUT)  Herbert Kastinger (AUT) Wienin kamppailualue |
| 1948 Lontoo | Adolf Hoch (AUT) Kobenzlin mäkihyppymäki | Alfred Rinesch (AUT) Kärntenin vesiurheilukeskus | Nils Olsson (SWE) Göteborgin kylpylä- ja urheiluhalli |
Arkkitehtuuri > Kaupunkisuunnittelu

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1928 Amsterdam | Alfred Hensel (GER) Nürnbergin stadion | Jacques Lambert (FRA) Versaillesin stadion | Max Laeuger (GER) Hampurin kunnallinen puisto |
| 1932 Los Angeles | John Hughes (GBR) Suunnitelma urheilu- ja vapaa-ajankeskuksesta stadioneineen Liverpooliin | Jens Klemmensen (DEN) Suunnitelma stadionista ja julkisesta puistosta | André Verbeke (BEL) Marathonpuiston suunnitelma |
| 1936 Berliini | Werner March (GER)  Walter March (GER) Kansallinen urheilukenttä | Charles Downing Lay (USA) Marine park, Brooklyn | Theodor Nussbaum (GER) Kölnin kaupungin liikuntapaikkasuunnitelma |
| 1948 Lontoo | Yrjö Lindegren (FIN) Varkauden yleisurheilukeskus | Werner Schindler (SUI) Edy Knupfer (SUI) Sveitsin urheilu- ja voimisteluharjoituskeskus | Ilmari Niemeläinen (FIN) Kemin yleisurheilukeskus |
Kirjallisuus > Kirjallisuus

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1912 | Georges Hohrod (GER)  Martin Eschbach (GER) (kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtaja Pierre de Coubertinin (FRA) salanimiä) Ode to Sport | Ei hopeamitalia | Ei pronssimitalia |
| 1920 | Raniero Nicolai (ITA) Olympic songs | Theodore Andrea Cook (GBR) Antwerpenin olympialaiset | Maurice Bladel (BEL) Praise of the gods |
| 1924 | Géo-Charles (FRA) The Olympic Games | Margaret Stuart (GBR) Sword songs | Charles Gonnet (FRA) About the Olympic god |
|  |  | Josef Petersen (DEN)  Euryale | Oliver Gogarty (IRL) Ode to the Tailteann Games |
| 1932 | Paul Bauer (GER) The struggle with the Himalaya | Josef Petersen (DEN) The Argonauts | Ei pronssimitalia |
Kirjallisuus > Näytelmäkirjallisuus

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1928 | Ei kultamitalia | Lauro de Bosis (ITA) Icarus | Ei pronssimitalia |
| 1948 | Ei kultamitalia | Ei hopeamitalia | Ei pronssimitalia |
Kirjallisuus > Epiikka

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1928 | Ferenc Mező (HUN) Olympialaisten historia | Ernst Weiss (GER) Boetius von Orlamunde | Carel Scharten (NED)  Margo Scharten-Antink (NED) Maremmien klovni |
| 1936 | Urho Karhumäki (FIN) Avoveteen | Wilhelm Ehmer (GER) For the top of the world | Jan Parandowski (POL) The Olympic disk |
| 1948 | Giani Stuparich (ITA) The cave | Josef Petersen (DEN) The Olympic champion | Éva Földes (HUN) The well of youth |
Kirjallisuus > Lyriikka

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1928 | Kazimierz Wierzyński (POL) Olympic honour | Rudolf G. Binding (GER) Riding prescriptions for a loved one | Johannes Weltzer (DEN) Symphonia heroica |
| 1936 | Felix Dhünen-Sondinger (GER) The runner | Bruno Fattori (ITA) Azure profiles | Hans Stoiber (AUT) The Discus |
| 1948 | Aale Tynni (FIN) Hellaan laakeri | Ernst van Heerden (RSA) Six poems | Gilbert Prouteau (FRA) Stadionin rytmi |
Kuva- ja maalaustaide > Kuvanveisto

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1912 | Walter Winans (USA) An American trotter | Georges Dubois (FRA) Model of the entrance to a stadium | Ei pronssimitalia |
| 1920 | Albéric Collin (BEL) La Force | Simon Goossens (BEL) Les Patineurs | Alphons de Cuyper (BEL) Lanceur de Poids ja Coureur |
| 1924 | Konstantínos Dimitriádis (GRE) Discobole Finlandais | Frantz Heldenstein (LUX) Vers l'olympiade | Jean René Gauguin (DEN) Boxer |
|  |  |  | Claude-Léon Mascaux (FRA) Sports medals |
Kuva- ja maalaustaide > Veistokset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1928 | Paul Landowski (FRA) Boxeur | Milo Martin (SUI) Athlète au repos | Renée Sintenis (GER) Footballeur |
| 1932 | Mahonri Young (USA) Maahanlyönti | Miltiades Manno (HUN) Paini | Jakub Obrovský (TCH)  Odysseus |
| 1936 | Farpi Vignoli (ITA) Hevosraviohjastaja | Arno Breker (GER) Kymmenottelija | Stig Blomberg (SWE) Wrestling Youths |
| 1948 | Gustaf Nordahl (SWE) Homage to Ling | Chintamoni Kar (GBR) The Stag | Hubert Yencesse (FRA) Nageuse |
Kuva- ja maalaustaide > Kohokuvat ja mitalit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1928 | Edwin Grienauer (AUT) Médailles | Chris van der Hoef (NED) Médaille pour les Jeux Olympiques | Edwin Scharff (GER) Plaquette |
| 1932 | Jósef Klukowski (POL) Sport Sculpture II | Frederick MacMonnies (USA) Lindbergin mitali | R. Tait McKenzie (CAN) Atleettien kilpi |
| 1936 | Emil Sutor (GER) Hürdenläufer | Jósef Klukowski (POL) Ball | Ei pronssimitalia |
| 1948 | Ei kultamitalia | Ei hopeamitalia | Rosamund Fletcher (GBR) The End of the Covert |
Kuva- ja maalaustaide > Mitalit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1936 | Ei kultamitalia | Luciano Mercante (ITA) Mitalit | Josue Dupon (BEL) Ratsastusmitalit |
Kuva- ja maalaustaide > Mitalit ja rintasoljet

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1948 | Ei kultamitalia | Oskar Thiede (AUT) Eight Sports Plaques | Edwin Grienauer (AUT) Prize Rowing Trophy |
Kuva- ja maalaustaide > Maalaustaide ja grafiikka

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1912 | Giovanni Pellegrini (ITA) Winter Sports | Ei hopeamitalia | Ei pronssimitalia |
| 1920 | Ei kultamitalia | Henriette Brossin de Polanska (FRA) L'élan | Alfred Ost (BEL) Joueur de Football |
| 1924 | Jean Jacoby (LUX) Etude de Sport | Jack Butler Yeats (IRL) The Liffey Swim | Johan van Hell (NED) Patineurs |
Kuva- ja maalaustaide > Öljyvärimaalaukset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1928 | Isaac Israëls (NED) Cavalier Rouge | Laura Knight (GBR) Boxeurs | Walther Klemm (GER) Patinage |
| 1932 | David Wallin (SWE) At the Seaside of Arild | Ruth Miller (USA) Kamppailu | Ei pronssimitalia |
| 1936 | Ei kultamitalia | Rudolf Eisenmenger (AUT) Juoksijat maaliviivalla | Ryuji Fujita (JPN) Jääkiekko |
Kuva- ja maalaustaide > Piirrokset ja akvarellit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1928 | Jean Jacoby (LUX) Rugby | Alex Virot (FRA) Gestes de Football | Władysław Skoczylas (POL) Posters |
| 1932 | Lee Blair (USA) Rodeo | Percy Crosby (USA) Jackknife | Gerhard Westermann (NED) Ratsastaja |
| 1936 | Ei kultamitalia | Romano Dazzi (ITA) Neljä piirrosluonnosta freskolla | Sujaku Suzuki (JPN) Klassiset hevoskisat Japanissa |
Kuva- ja maalaustaide > Muu graafinen taide

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1928 | William Nicholson (GBR) Un Almanach de douze Sports | Carl Moos (SUI) Posters | Max Feldbauer (GER) Mailcoach |
| 1932 | Joseph W. Golinkin (USA) Leg Scissors | Janina Konarska (POL) Hiihtäjä/Stadion | Joachim Karsch (GER) Stabwechsel |
| 1936 | Alex Diggelmann (SUI) Arosa I Placard | Alfred Hierl (GER) Aviksen kansainvälinen autourheilukilpailu | Stanisław Ostoja-Chrostowski (POL) Huvipursikerhon sertifikaatti |
| 1948 | Ei kultamitalia | Alex Diggelmann (SUI) Pyöräilyn maailmanmestaruuskilpailun juliste | Alex Diggelmann (SUI) Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailun juliste |
Kuva- ja maalaustaide > Öljy- ja vesivärimaalaukset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1948 | Alfred Thomson (GBR) London Amateur Championships | Giovanni Stradone (ITA) Le Pistard | Letitia Marion Hamilton (IRL) Meath Hunt Point-to-Point Races |
Kuva- ja maalaustaide > Piirrokset ja radeeraukset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1948 | Albert Decaris (FRA) Uima-allas | John Copley (GBR) Poolonpelaajat | Walter Battiss (RSA) Merellistä urheilua |