stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
En Vogue
Nykyiset jäsenet

Terry Ellis (1990–)
Cindy Herron (1990–)
Maxine Jones (1990–2001, 2003–)
Rhona Bennett (2003–2005, 2006–)
Entiset Jäsenet

Dawn Robinson (1990–1996, 2005)
Amanda Cole (2002–2003)
Diskografia > Albumit

Born to Sing (1990)
Remix to Sing (1991)
Funky Divas (1992)
Runaway Love (1993)
EV3 (1997)
Best of En Vogue (1999)
Masterpiece Theatre (2000)
Very Best of En Vogue (2001)
The Gift of Christmas (2002)
Soul Flower (2004)
The Platinum Collection (2007)
Electric Café (2018)
Diskografia > Singlet

"Hold On" (1990)
"Lies" (1990)
"You Don't Have to Worry (1991)
"Don't Go" (1991)
"My Lovin' (You're Never Gonna Get It)" (1992)
"Giving Him Something He Can Feel" (1992)
"Yesterday" (1992)
"Free Your Mind" (1992)
"Give It Up Turn It Loose" (1992)
"Love Don't Love You" (1993)
"Runaway Love" (1993)
"Whatta Man" (1994)
"Don't Let Go (Love)" (1996)
"Whatever" (1997)
"Too Gone Too Long" (1997)
"No Fool No More (1998)
"Riddle" (2000)
"Losin' My Mind" (2004)
"Ooh Boy" (2004)
"So What the Fuss" (2005)
"Glamorous" (2007)
"It's Over" (2009)
Esineiden internet

Esineiden internetiä kuvaava piirros
Esineiden internetillä (engl. Internet of Things, lyh. IoT) tarkoitetaan järjestelmiä, jotka perustuvat teknisten laitteiden suorittamaan automaattiseen tiedonsiirtoon sekä kyseisten laitteiden etäseurantaan ja -ohjaukseen internet-verkon kautta. Teollisen internetin tuottama lisäarvo perustuu sen avulla kerättyyn ja tuotettuun tietoon. Oikeanlaisten prosessien avulla Teollisen internetin tuottama tieto saadaan jalostettua helposti hyödynnettävään muotoon, ja tietoverkon avulla automaattinen, reaaliaikainen analytiikka järjestämään valtavaa tietomassaa käyttökelpoisiksi tunnusluvuiksi ja tilannekatsauksiksi.
Historia

IoT:n käsite on ollut käytössä ensimmäisen kerran jo 1990-luvulla; englanninkielistä termiä ehdotti Kevin Ashton vuonna 1999.
Suomessa avattiin vuonna 2016 esineiden internetiä varten suunniteltu langaton Sigfox-verkko, joka soveltuu pienten datamäärien välittämiseen esimerkiksi palovaroittimien, murtohälyttimien, vesivuotovahtien ja lämpömittareiden sensoreista sekä paikannuslaitteista.
Määritelmä

Gartnerin määritelmän mukaan teollisessa internetissä on kyse fyysisistä laitteista, jotka pystyvät aistimaan ympäristöään ja viestimään tai toimimaan aistimansa perusteella älykkäästi. Tähän tarvitaan antureita, ohjelmistoja sekä tietoliikenneyhteys, jolloin sensorit, koneet, prosessit ja palvelut tuottavat jatkuvasti tietoa, jota jalostamalla voidaan muun muassa ennakoida ja automatisoida työvaiheita.
Verkottuneita laitteita voivat olla esimerkiksi lentokoneen moottorit, hitsauslaitteet, tuulivoimalan turbiinit tai sataman kontinkuljetusjärjestelmä. Esimerkiksi suomalainen hitsauslaitteita ja -ohjelmistoja tarjoava Kemppi hyödyntää teollista internetiä muun muassa kytkemällä hitsauslaitteet pilvipalveluun, jonne välittyy kaikki tieto hitsaustapahtumasta, kuten kohteen hitsaaja, työssä käytetyt asetukset ja lisäaineet. Ennen hitsausta hitsaajan tarvitsee vain skannata korttinsa viivakoodi, minkä jälkeen prosessista syntyvää dataa saadaan taltioitua yrityksen päätöksenteon tueksi tulevaisuuteen.
Tiedon teollinen internet start-up-liiketoimintayksikön entinen johtaja Taneli Tikka selitti kesällä 2015 ilmiötä näin: ”IOT liittyy digitalisaatioon, ja se tapahtuu monella eri tavalla.” Digitalisaatio ei tarkoita palveluiden sähköistämistä, vaan sitä, että kun yksi asia digitalisoituu, koko ekosysteemi ja arvoverkosto sen ympärillä muuttuu. Näin on käynyt esimerkiksi kirjojen, musiikin, kuvien, karttojen ja matkustamisen digitalisoitumisen myötä. Television puolelta Tikka mainitsi pelkästään netissä toimivan Machinima-kanavan, jolla on 450 miljoonaa katsojaa. Kun IOT:hen liittää sanat teollisuuden internet, se tarkoittaa, että seuraavaksi digitalisaatioon siirtyy valmistava teollisuus. Jotta valmistava teollisuus pysyy elinkelpoisena, on kehitettävä jotain uutta ja innovatiivista. Tieto on jakanut teollisuuden toimintatavat kolmeen horisonttimalliin. Horisontti ykkösessä teollisuusyritykset keskittyvät ydintoimintaansa ja rakentaa uutta vanhan päälle. Horisontti kakkosessa yritykset tekevät kokonaan uusia tuotteita ja palveluita ja horisontti kolmosessa yritykset tekevät todella radikaaleja asioita. Esimerkki horisontti kolmosen toiminnasta voisi olla se, että isot nosturit korvataan pienten robottien armeijalla.
Liiketoiminnalliset mahdollisuudet

Teollisen internetin on ennustettu tavoittavan globaalisti 1,9 biljoonan dollarin markkinat vuonna 2020. On myös ennustettu, että mikäli suomalaiset yritykset lähtevät aktiivisesti rakentamaan roolia teollisen internetin alustojen ja ekosysteemien avaintoimijoina, voidaan Suomeen saavuttaa jopa 12 miljardin euron suuruiset investointien ja 48 000 työpaikan kasvunäkymät.
Gartnerin mukaan vuonna 2015 noin 4,9 miljardia laitetta on liitettynä verkkoon, kun vuonna 2020 vastaava lukumäärä on jopa 25 miljardia laitetta. Se tarkoittaa yli kolmea laitetta maapallon jokaista asukasta kohden. Markkinoiden arvo on arviolta 80 miljardia dollaria.
Teollista internetiä voidaan hyödyntää monilla eri aloilla. Terveydenhuollossa teollisen internetin sovelluksia ovat esimerkiksi älykkäät lääkepakkaukset, terveyden etäseuranta sekä lääkärin etädiagnosointi.
Logistiikassa teollista internetiä voidaan hyödyntää jäljittäessä pakettitoimituksia, älypakkauksissa, älykuljetuksissa sekä varastojen älylogistiikassa.
Asiakaspalvelun sovelluksia ovat esimerkiksi parkkisensorit, jotka kertovat lähistöllä ajaville autoille vapaista parkkipaikoista.
Kotiautomaatio esineiden internetin avulla

Esineiden internet (IoT) on avannut uuden aikakauden kodin automatisoinnissa, mahdollistaen laitteiden ja järjestelmien keskitetyn hallinnan ja integroinnin. Erilaiset kodin laitteet, kuten valaistus, lämmitys ja turvajärjestelmät, voidaan IoT:n avulla yhdistää verkkoon ja ohjata etänä älypuhelimella tai muulla laitteella. Tämä teknologia mahdollistaa myös laitteiden välistä kommunikointia ja toimintojen automatisoinnin, mukautuen asukkaiden tarpeisiin ja tottumuksiin. Energiatehokkuus on keskeinen etu, ja älykkäät termostaatit sekä valaisimet voivat automatisoida energiankulutusta, mikä voi johtaa merkittäviin energiansäästöihin. Turvallisuus on toinen tärkeä alue, jossa IoT-teknologia voi tuoda lisäarvoa, sillä älykkäät turvajärjestelmät, kuten valvontakamerat, palovaroittimet ja murtohälyttimet, voivat lähettää reaaliaikaisia hälytyksiä ja mahdollistaa kodin valvonnan etänä. Näiden ominaisuuksien ja IoT-teknologian jatkuva kehitys tarjoaa lupaavia mahdollisuuksia parantaa asumismukavuutta, energiatehokkuutta ja turvallisuutta kotiautomaation avulla.
Raakadata ja ennakoiva analytiikka

Raakadatalla tarkoitetaan esineiden internetistä, teollisesta internetistä tai tavaroiden internetistä saatua analysoimatonta tietoa. Raaka-datan analysoinnin kautta yrityksellä on mahdollisuus reaaliaikaiseen analytiikan ja sen avulla poikkeamien ennakointiin ennen esimerkiksi taloudellisen vahingon syntymistä.
Monet verkkokaupat ovat jo pystyneet tehostamaan liiketoimintaansa hyödyntämällä raakadataa niin sanotulla ennakoivan analytiikan menetelmällä. Esimerkiksi matkailubisneksessä palveluiden hinnoittelu on ennakoivan analytiikan menetelmin optimoitu jo pitkään niin, että niistä saadaan korkein mahdollinen hinta, jolla kapasiteetti myydään loppuun.
Ennakoivan analytiikan suurin hyöty saavutetaan automaation kautta. Kun datan käsittely on täysin automatisoitua, reaaliaikaista, turvallista ja eheää, päätelmät liiketoiminnan tueksi saadaan ennakoiden. Ennakoivan analytiikan menetelmiä hyödyntämällä yrityksen liiketoiminnan prosesseja pystytään tehostamaan ja sitä kautta yritys pystyy myös optimoimaan investointeja oikean suuntaisesti.
Esineiden internetiin liittyviä ohjelmistoja

Microsoftin ja BMW Groupin Open Manufacturing Platform.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
”Esineiden internet mullistaa maailmaa yhtä paljon kuin sähkön ja tietokoneiden tulo” – Ensin pitää ratkaista tyhjenevien akkujen ongelma Yle 25.9.2015.
Esa Nieminen

Laulaja ja muusikko Esa Nieminen esiintymässä lauluyhtye Four Catsin kanssa Helsingin Kaisaniemessä Maailma kylässä -festivaalilla 25.5.2014.
Esa Nieminen esiintyi Four Catsissa Kiuruvedellä heinäkuussa 2008 Iskelmän juhlaa 10 vuotta -tapahtumassa.
Esa Antero Nieminen (s. 20. huhtikuuta 1952 Tampere) on suomalainen säveltäjä ja muusikko.
Ura

Nieminen aloitti musiikkiharrastuksensa 7-vuotiaana pianonsoittajana.
Nieminen opiskeli Sibelius-Akatemiassa valmistuen musiikinopettajaksi.
Vuonna 1977 hän tuli Finnlevyn sovittajaksi ja tuotantopäälliköksi Toivo Kärjen tilalle. Hän työskenteli Finnlevyllä vuoteen 1980. Tuolloin hän perusti Kim Kuusen kanssa mainosmusiikkia tekevän yhtiön Music Makers. Vuonna 1997 hän perusti oman EN Productions -tuotantoyhtiön.
Esa Nieminen on säveltänyt, sovittanut ja tuottanut kappaleita muun muassa Katri Helenalle, Paula Koivuniemelle, Frederikille, Eino Grönille ja Yölinnulle. Kappaleita ovat sanoittaneet muun muassa Sinikka Svärd, Jari Salonen, Kikka Laitinen, Jouni Hakanpää ja Vexi Salmi. Nieminen on levyttänyt muille tekemiään kappaleita myös omina versioinaan.
Nieminen on julkaissut muutaman sooloalbumin, Kookas kulkija ilmestyi 1976 Finnlevyn kautta, ja uusin Omillaan ilmestyi vuonna 2006 Bonnier Amigon kautta.
Laajemmin tunnetuksi Nieminen tuli BumtsiBum!-viihdeohjelman myötä, jossa hän toimi toisena alkuperäisistä pianisteista. Toinen oli Seppo Hovi.
Niemiselle myönnettiin taiteilijaeläke maaliskuussa 2022.
Hänestä ilmestyi huhtikuussa 2022 Otavan kustantama, Tommi Saarelan kirjoittama elämäkertakirja On elämä laulu.
Niemisen tunnettuja sävellyksiä ja niiden esittäjät

Kolmekymppinen – Frederik
Rekkamies – Matti Esko
On elämä laulu – Katri Helena
Vie minut – Katri Helena & Esa Nieminen
Kun kellohame heilahtaa – Katri Helena
Kun kuuntelen Tomppaa – Paula Koivuniemi
Mahdunko Maailmaas – Yölintu
Suuret sanat – Yölintu
Liian suuri city – Yölintu
Mihin onni menee – Ritva Oksanen & Esa Nieminen
Pieni niin oon – Maarit & Esa Nieminen
Rakkaustarina – Paula Koivuniemi
Musiikki on niinku se on – Paula Koivuniemi
Se kesäni mun – Paula Koivuniemi
Siivet – Paula Koivuniemi
Takaperin nurinniskoin – Merja Larivaara
Hiuksenhienosti – Ritva Oksanen
Sitä saa mitä tilaa – Yölintu
Kun katsoit minuun – Anna Eriksson
Kaikista kasvoista – Anna Eriksson
Nää laulut rakkaudesta soi – Leidit
Luulet sä tosiaan – Kirka
Kestän mitä vaan – Markku Aro
Emme saaneet syttymään – Lea Laven
Yli yön – Merja Larivaara
Mutta ei vielä – Merja Larivaara
Kaunis tyttö – Markku Aro
Hän on se nainen – Markku Aro
Mitä meille tapahtui – Jore Marjaranta
Hei pianomies – Anneli Mattila
Yhtyeitä

Cantores Minores (1960-luvulla)
Poseidon (1960- ja 1970-luvuilla)
Four Cats (vuodesta 1992)
Soolojulkaisut

Kookas kulkija, 1976
Omillaan, 2006
Kirjallisuutta

Saarela, Tommi: On elämä laulu : Esa Niemisen tarina.  Otava, 2022.  ISBN 978-951-1-40534-4.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
Esa Nieminen Pomus.netin tietokannassa
Elvis-kahvit - vieraana Esa Nieminen Suomen Musiikintekijät Finnish Music Creators FMC / Youtube.  28.9.2017.
Tonia

| Tonia |
| --- | --- |
 Tonia vuonna 1968
Henkilötiedot
Koko nimi:  Arlette Antoine Dominicus
Syntynyt: 25. heinäkuuta 1947 (ikä 77) Anderlecht, Belgia
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Tyylilajit:  popmusiikki 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tonia (oik. Arlette Antoine Dominicus, s. 25. heinäkuuta 1947) on belgialainen laulaja. Tonia julkaisi ensimmäisen singlensä Mon p'tit copain de vacances vuonna 1963. Hän levytti useita hollannin- ja ranskankielisiä käännösversioita saksalaisista kappaleista.
Tonia valittiin sisäisesti Belgian edustajaksi Eurovision laulukilpailuun 1966 ja 25. tammikuussa pidetyssä Eurosong 1966 -kilpailussa hänen edustuskappaleekseen valittiin postikorttiäänestyksellä Un peu de poivre, un peu de sel. 5. maaliskuuta pidetyssä kansainvälisessä Eurovision laulukilpailussa Tonia sijoittui jaetulle neljännelle sijalle 18 kilpailijan joukosta. Sijoitus oli Belgian siihen mennessä paras. Tonia pyrki Belgian edustajaksi uudelleen vuonna 1968 kappaleella Il y avait, mutta ei tullut valituksi.
Vuoden 1966 Eurovision jälkeen Tonia pyrki Saksan markkinoille. Tonia pyrki Saksan edustajaksi Eurovision laulukilpailuun 1973 ja esitti Saksan karsintana toimineessa Ein Lied für Luxemburg -kilpailussa kaksi kappaletta. Sebastian sijoittui karsinnassa toiseksi ja Mir gefällt diese Welt seitsemänneksi. Tonia lopetti levyttämisen 1980-luvun alussa, mutta julkaisi vielä 1990 kokoelmalevyn.
Diskografia > Singlet

1963 "Mon p'tit copain de vacances"
1963 "Avant de t'embrasser"
1963 "L'école est finie"
1963 "Trois mousquetaires"
1964 "La fin d'un amour n'est pas un drame"
1964 "Pour mon anniversaire je voudrais un beatle"
1965 "Wie heeft"
1965 "Ce n'est pas loin, domani"
1965 "Toujours les beaux jours"
1965 "Ist denn alles aus?"
1966 "Un peu de poivre, un peu de sel"
1966 "Un grand bateau"
1966 "Vorbei sind die Tränen"
1967 "Un tout petit pantin"
1967 "Joli petit poisson"
1967 "Der Gedanke an Dich"
1967 "Bonsoir, Chéri"
1968 "Karussell"
1968 "Weiter, immer weiter"
1969 "Texascowboypferdesattelverkäuferin"
1969 "Wenn die Nachtigall singt"
1971 "Ich will leben nur mit Dir"
1972 "Ein grünes Kleeblatt"
1973 "Sebastian"
1974 "Iedere Nacht is..."
1976 "Jahrmarkt der Eitelkeit"
1977 "Schönes Theater"
1980 "Warum rufst Du mich nicht an?"
1982 "Ich will nach Afrika"
Diskografia > Albumit

1981 This Is My Day
1990 Les plus grand succès de Tonia
Toni Wirtanen Undercover

| Toni Wirtanen Undercover |
| --- | --- |

Pääosissa:  Toni Wirtanen
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Nelonen
Esitetty:  7. huhtikuuta 2004 – 23. kesäkuuta 2004
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  12
Tuotanto
Tuottaja(t):  Laura Asantila
Vastaava(t) tuottaja(t):  Roope Lehtinen
Ohjaaja(t):  Taku Kaskela
Leikkaaja(t):  Jari Heikkinen Marja Kulokari
Kuvaaja(t):  Klaus Sundman Mikko Rossi
Tuotantoyhtiö(t):  Moskito Television
Aiheesta muualla
IMDb 
Toni Wirtanen Undercover on vuonna 2004 Nelosella esitetty 12 osainen televisiosarja, jossa Toni Wirtanen keskittyy jokaisessa jaksossa erilaiseen itseensä liittyvään tai itseään kiinnostavaan teemaan tai pyrkii johonkin asemaan. Esimerkiksi ensimmäisessä osassa Wirtanen pyrkii europarlamentaarikoksi. Myöhemmissä Wirtanen pyrkii muun muassa kuvaamaan filosofisesti haastavan pornofilmin, hakemaan selitystä nuoruutensa ufo-kokemukselle ja perustamaan miesasialiikkeen. Sarjaa esitettiin aluksi keskiviikkoisin kello 21, mutta kuudennesta osasta eteenpäin sarja siirtyi keskiviikon myöhäisillan viimeiseksi ohjelmaksi alkaen n. kello 23 ja 24 välillä.
Jaksot

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | EuroToni | 7. huhtikuuta 2004 |
| 2. | Nousukas | 14. huhtikuuta 2004 |
| 3. | Moderni taiteilija | 21. huhtikuuta 2004 |
| 4. | Maanpuolustaja | 28. huhtikuuta 2004 |
| 5. | Ufotutkija | 5. toukokuuta 2004 |
| 6. | Pornotuottaja | 12. toukokuuta 2004 |
| 7. | Vaihtoehtohoitaja | 19. toukokuuta 2004 |
| 8. | Supermalli | 26. toukokuuta 2004 |
| 9. | Eläinfriikki | 2. kesäkuuta 2004 |
| 10. | Miesasiamies | 9. kesäkuuta 2004 |
| 11. | Valistaja | 16. kesäkuuta 2004 |
| 12. | Se oikea Toni Wirtanen | 23. kesäkuuta 2004 |
Aiheesta muualla

Kaleva - Toni Wirtanen Undercover
Suomi talviolympialaisissa 2014

Suomi osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014 saavuttaen viisi mitalia: yhden kullan, kolme hopeaa ja yhden pronssin. Suomen lipunkantajana toimi Enni Rukajärvi
Ensimmäiset kymmenen Suomen olympiajoukkueeseen valittua urheilijaa julkaistiin 30. lokakuuta 2013. 16. joulukuuta 2013 julkistettiin seuraavat 14 urheilijaa. 21. tammikuuta 2014 varmistui vielä 22 urheilijan paikka ja viimeiset valinnat ilmoitettiin 27. tammikuuta 2014. Lopullisessa joukkueessa oli 103 urheilijaa.
Suomen miesten ja naisten jääkiekkomaajoukkueet varmistivat paikkansa olympialaisissa aikaisemman menestyksen perusteella. Naisten joukkueen kokoonpano nimettiin 18. joulukuuta 2013. Miesjoukkue julkaistiin 7. tammikuuta 2014.
Mitalistit > Kultaa

Iivo Niskanen ja Sami Jauhojärvi – maastohiihto, miesten parisprintti
Mitalistit > Hopeaa

Enni Rukajärvi – lumilautailu, naisten slopestyle
Anne Kyllönen, Aino-Kaisa Saarinen, Kerttu Niskanen ja Krista Lähteenmäki – maastohiihto , naisten 4x5 km viesti
Aino-Kaisa Saarinen ja Kerttu Niskanen – maastohiihto, naisten parisprintti
Mitalistit > Pronssia

Suomen jääkiekkomaajoukkue: Antti Niemi, Kari Lehtonen, Tuukka Rask, Olli Määttä, Ossi Väänänen, Lasse Kukkonen, Sami Salo, Sami Lepistö, Juuso Hietanen, Kimmo Timonen, Sami Vatanen, Teemu Selänne, Aleksander Barkov, Mikael Granlund, Lauri Korpikoski, Olli Jokinen, Tuomo Ruutu, Jussi Jokinen, Petri Kontiola, Juhamatti Aaltonen, Leo Komarov, Jarkko Immonen, Jori Lehterä, Antti Pihlström ja Sakari Salminen – jääkiekko, miehet
Valintajärjestelmä

Suomen joukkueen valintatapaa muutettiin edellisiin kisoihin verrattuna. Urheilijoita valittiin Sotšiin jatkuvasti eli sitä mukaa kun valintakriteerien katsottiin täyttyvän. Tarkoituksena oli taata urheilijoiden huoleton valmistautuminen. Valintakriteerit olivat:
Urheilijalla on kansainvälisten esitysten perusteella todellinen mahdollisuus sijoittua lajissaan henkilökohtaisessa kilpailussa 16 parhaan joukkoon.
Mikäli viestijoukkueella on todellinen mahdollisuus sijoittua kahdeksan parhaan joukkoon voidaan joukkueeseen nimetä myös 1. kohdan täyttämättömiä urheilijoita.
Harkinnanvaraisesti valitaan nuoria, tulevaisuudessa mahdollisesti menestyviä urheilijoita.
Joukkue > Alppihiihto

30. lokakuuta 2013 varmistettiin Tanja Poutiaisen, Andreas Romarin ja Marcus Sandellin olympiapaikat. Romar joutui kuitenkin jättäytymään pois olympialaisista kantapäävamman vuoksi. Poutiaiselle olympialaiset olivat jo viidennet ja Sandell osallistui Vancouverin talviolympialaisiin 2010. Santeri Paloniemen ja Samu Torstin olympiapaikat varmistuivat 27. tammikuuta 2014.
Joukkue > Ampumahiihto

Suomen miesten olympiapaikat ratkesivat vuoden 2013 MM-kilpailuissa. 30. lokakuuta 2013 ilmoitettiin Kaisa Mäkäräisen valinnasta joukkueeseen.
Sekaviestijoukkue valittiin 21. tammikuuta 2014 ja siihen kuuluvat Mäkäräisen lisäksi Jarkko Kauppinen, Mari Laukkanen ja Ahti Toivanen. Sairastumisten vuoksi joukkue ei kuitenkaan lopulta osallistunut viestiin.
| Urheilija | Laji | Aika | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Jarkko Kauppinen | 10 km | 27.57,8 | 78. |
| Jarkko Kauppinen | 20 km | – | kesk. |
| Mari Laukkanen | 7,5 km | 22.37,3 | 36. |
| Kaisa Mäkäräinen | 7,5 km | 22.18,4 | 30. |
| Kaisa Mäkäräinen | 10 km takaa-ajo | 31.02,3 | 16. |
| Kaisa Mäkäräinen | normaalimatka | 46.02,5 | 9. |
| Kaisa Mäkäräinen | yhteislähtö | 36.27,1 | 6. |
| Ahti Toivanen | 10 km | 26.58,6 | 62. |
| Ahti Toivanen | 20 km | 55.55,4 | 56. |
Joukkue > Freestylehiihto

| Urheilija | Laji | Aika / pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Antti-Jussi Kemppainen | halfpipe | 78,20 | 8. |
| Arttu Kiramo | kumparelasku | 18,73 | 22. |
| Lauri Kivari | slopestyle | 45,80 | 29. |
| Ville Miettunen | kumparelasku | – | kesk. |
| Antti Ollila | slopestyle | 81,40 | 13. |
| Aleksi Patja | slopestyle | 12,0 | 31. |
| Jouni Pellinen | skicross |  | 13. |
| Jussi Penttala | kumparelasku | 17,99 | 27. |
| Otso Räisänen | slopestyle | 59,60 | 25. |
| Jimi Salonen | kumparelasku | 21,85 | 18. |
Joukkue > Jääkiekko

Suomen miesten jääkiekkomaajoukkue varmisti olympiapaikkansa maailmanrankingin perusteella vuoden 2012 MM-kilpailujen jälkeen. Samoin naisten maajoukkue varmisti maailmanrankingin perusteella olympiapaikkansa vuoden 2012 MM-kilpailujen jälkeen.
Joukkue > Jääkiekko > Miehet

Päävalmentaja Erkka Westerlund julkisti joukkueensa Sotšin olympialaisiin 7. tammikuuta 2014. Alun perin joukkueeseen valitut Mikko Koivu ja Valtteri Filppula joutuivat jäämään joukkueesta pois loukkaantumisten vuoksi, ja heidät korvasivat Jarkko Immonen sekä Sakari Salminen.
Päävalmentaja:  Erkka Westerlund
Apuvalmentaja:  Lauri Marjamäki
Apuvalmentaja:  Hannu Virta
Maalivahtivalmentaja:  Ari Moisanen
| P | # | Pelaaja | Seura (2013–2014) |
| --- | --- | --- | --- |
| MV | 31 | Antti Niemi |  San Jose Sharks |
| MV | 32 | Kari Lehtonen |  Dallas Stars |
| MV | 40 | Tuukka Rask |  Boston Bruins |
| P | 3 | Olli Määttä |  Pittsburgh Penguins |
| P | 4 | Ossi Väänänen |  Helsingin Jokerit |
| P | 5 | Lasse Kukkonen |  Oulun Kärpät |
| P | 6 | Sami Salo |  Tampa Bay Lightning |
| P | 18 | Sami Lepistö |  Avtomobilist Jekaterinburg |
| P | 38 | Juuso Hietanen |  Torpedo Nižni Novgorod |
| P | 44 | Kimmo Timonen |  Philadelphia Flyers |
| P | 45 | Sami Vatanen |  Anaheim Ducks |
| H | 8 | Teemu Selänne |  Anaheim Ducks |
| H | 12 | Olli Jokinen |  Winnipeg Jets |
| H | 15 | Tuomo Ruutu |  Carolina Hurricanes |
| H | 16 | Aleksander Barkov |  Florida Panthers |
| H | 21 | Jori Lehterä |  HK Sibir Novosibirsk |
| H | 23 | Sakari Salminen |  Torpedo Nižni Novgorod |
| H | 26 | Jarkko Immonen |  Torpedo Nižni Novgorod |
| H | 27 | Petri Kontiola |  Traktor Tšeljabinsk |
| H | 28 | Lauri Korpikoski |  Phoenix Coyotes |
| H | 36 | Jussi Jokinen |  Pittsburgh Penguins |
| H | 41 | Antti Pihlström |  Salavat Julajev Ufa |
| H | 50 | Juhamatti Aaltonen |  Oulun Kärpät |
| H | 64 | Mikael Granlund |  Minnesota Wild |
| H | 71 | Leo Komarov |  OHK Dinamo Moskova |

Lähteet
Joukkue > Jääkiekko > Naiset

Naisten maajoukkueen päävalmentaja Mika Pieniniemi nimesi naisten olympiajoukkueen 18. joulukuuta 2013.
| --- | --- |
Maalivahdit: Noora Räty, Meeri Räisänen ja Eveliina Suonpää
Puolustajat: Jenni Hiirikoski, Mira Jalosuo, Anna Kilponen, Rosa Lindstedt, Saija Tarkki, Emma Terho ja Tea Villilä
Hyökkääjät: Venla Hovi, Michelle Karvinen, Emma Nuutinen, Annina Rajahuhta, Karoliina Rantamäki, Vilma Tanskanen, Susanna Tapani, Nina Tikkinen, Minnamari Tuominen, Riikka Välilä ja Linda Välimäki
Joukkue > Lumilautailu

| Urheilija | Laji | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| Merika Enne | slopestyle | ei tulosta |
| Janne Korpi | slopestyle | 18. |
| Janne Korpi | lumikouru | 35. |
| Ilkka-Eemeli Laari | lumikouru | 33. |
| Anton Lindfors | lumilautacross | 13. |
| Markus Malin | lumikouru | 26. |
| Ville Paumola | slopestyle | 27. |
| Peetu Piiroinen | slopestyle | 7. |
| Enni Rukajärvi | slopestyle |  Hopeaa |
| Ella Suitiala | lumikouru | 19. |
| Jussi Taka | lumilautacross | 33. |
| Roope Tonteri | slopestyle | 11. |
Lähde
Joukkue > Pikaluistelu

Lokakuun lopussa julkaistiin Pekka Koskelan ja Mika Poutalan saavan paikat olympiajoukkueessa. Kummatkin ovat kilpailleet myös kaksissa edellisissä olympialaisissa. Tammikuun lopussa olympiajoukkueeseen valittiin vielä Tommi Pulli.
| Urheilija | Laji | Aika | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Pekka Koskela | 500 m | 70,61 | 17. |
| Mika Poutala | 500 m | 71,14 | 29. |
| Tommi Pulli | 1000 m | 1.12,16 | 37. |