stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eurojackpot

Eurojackpot
Osallistuvat maat.
Eurojackpot on lotto, joka toimii 19 Euroopan maassa. Viikoittainen päävoitto on 10–120 miljoonaa euroa. Yksi Eurojackpot-rivi maksaa Suomessa kaksi euroa. Arvonta suoritetaan tiistai- ja perjantai-iltaisin Helsingissä. Suomen lisäksi Eurojackpot-peliin voi osallistua Saksassa, Alankomaissa, Italiassa, Espanjassa, Tanskassa, Virossa, Sloveniassa, Norjassa, Ruotsissa, Islannissa, Latviassa, Liettuassa, Kroatiassa, Puolassa, Tšekissä, Unkarissa, Slovakiassa ja Kreikassa. 08.03.2024 monikansalliseen jättipottipeliin liittyneessä Kreikassa voitonjako poikkeaa muista maista siten, että 12 voittoluokan lisäksi myös tulos 1+1 oikein antaa voiton.  Suomessa loton tuotto käytetään suomalaisten edunsaajien hyväksi.
Eurojackpotin ensimmäinen arvonta suoritettiin 23. maaliskuuta 2012. Arvonnassa ei löytynyt yhtään täysosumaa. Arvonta tapahtuu kahdessa osassa. Ensin arvotaan viisi päänumeroa (luvut 1–50) ja sitten kaksi tähtinumeroa (luvut 1–12). Voittoluokkia on 12 kappaletta, Kreikassa 13 kappaletta. Minimivoittoon riittää, kun vähintään kaksi päänumeroa ja yksi tähtinumero on oikein tai yksi päänumero ja kaksi tähtinumeroa on oikein.
Ensimmäinen päävoiton suomalaisvoittaja pelissä oli 25. tammikuuta 2013, kun seinäjokelaispelaaja voitti 29,5 miljoonaa euroa. Ensimmäinen tarkalleen 90 miljoonan euron maksimitulos meni Tšekin tasavaltaan 15. toukokuuta 2015. Tähän mennessä korkeimman voiton, 91 938 695,00 euroa, saavutti 23. elokuuta 2019 Siilinjärven suomalainen syndikaatti, joka koostui 50 pelaajasta, jotka olivat pelanneet järjestelmälipun 4 ennustuksella järjestelmässä 7/3 yhteensä 504,00 eurolla, joten palkintomäärät alemmista palkkaluokista lisättiin jättipotin enimmäismäärään.
Eurojackpot uudistui 10. lokakuuta 2014, jolloin mukaan tulivat uusina maina Tšekki ja Unkari. Samalla arvottavien tähtinumeroiden määrä kasvoi kahdeksasta kymmeneen, jolloin päävoiton todennäköisyys oli 1:95 344 200. Myös suurten megapottien määrä lisääntyi. Kaikkien voittoluokkien yhteenlaskettu todennäköisyys oli noin 1:26.
Eurojackpot uudistui taas maaliskuussa 2022. Eurojackpotiin tuli perjantaiarvonnan lisäksi tiistai-arvonta 29. maaliskuuta 2022 alkaen. Pelattavien tähtinumeroiden määrä kasvoi kymmenestä kahteentoista ja lisäksi pelin enimmäispotti nousi 120 miljoonaan euroon. Myös muut voitot kasvoivat. Jatkossa päävoiton todennäköisyys on 1:139 838 160. Minkä tahansa voiton todennäköisyys on noin 1:32.
Luettelo Suomeen tulleista päävoitoista

| Voittosumma  | Kierros | Voittaja |
| --- | --- | --- |
| 91,9 M€ | 34/2019 | Siilinjärvi (50 osuuden porukka) |
| 18,0 M€ | 46/2018 | Espoo |
| 90,0 M€ | 06/2018 | Loimaa (5 osuuden porukka) |
| 41,6 M€ | 42/2017 | Savonlinna |
| 46,5 M€ | 27/2017 | Tampere |
| 87,0 M€ | 15/2017 | Tampere (3 osuuden porukka) |
| 10,0 M€ | 19/2016 | Espoo |
| 19,4 M€ | 03/2016 | Tammisaari |
| 38,9 M€ | 36/2015 | 10 osuuden nettiporukka eri puolilla Suomea |
| 46,1 M€ | 30/2015 | Turku |
| 23,3 M€ | 23/2015 | Kotka |
| 17,8 M€ | 52/2014 | Jämsä (10 osuuden porukka) |
| 61,2 M€ | 37/2014 | Espoo |
| 57,3 M€ | 14/2014 | Akaa (10 osuuden porukka) |
| 21,3 M€ | 39/2013 | Teuva |
| 29,5 M€ | 04/2013 | Seinäjoki |
Voittoluokat

Voittoluokkien yhteydessä on ilmoitettu oikeiden pää- ja tähtinumeroiden määrä. Esimerkiksi merkintä 3+2 tarkoittaa kolmen oikean päänumeron ja kahden oikean tähtinumeron voittoluokkaa.
| Voittoluokka | Oikeiden lukumäärä | Voiton todennäköisyys |
| --- | --- | --- |
| 1. voittoluokka | 5 + 2 | 1 : 139 838 160 |
| 2. voittoluokka | 5 + 1 | 1 : 6 991 908 |
| 3. voittoluokka | 5 | 1 : 3 107 515 |
| 4. voittoluokka | 4 + 2 | 1 : 621 503 |
| 5. voittoluokka | 4 + 1 | 1 : 31 075 |
| 6. voittoluokka | 3 + 2 | 1 : 14 125 |
| 7. voittoluokka | 4 | 1 : 13 811 |
| 8. voittoluokka | 2 + 2 | 1 : 985 |
| 9. voittoluokka | 3 + 1 | 1 : 706 |
| 10. voittoluokka | 3 | 1 : 314 |
| 11. voittoluokka | 1 + 2 | 1 : 188 |
| 12. voittoluokka | 2 + 1 | 1 : 49 |
Todennäköisyyksiä eri voittoluokille voidaan laskea kombinatoriikan avulla. Koska ensin arvotaan päänumerot ja sen jälkeen tähtinumerot, on arvonta kahden toisistaan riippumattoman tapahtuman yhdistelmä ja tietyn voittoluokan todennäköisyys saadaan kertomalla päänumeroiden todennäköisyys ja tähtinumeroiden todennäköisyys keskenään.
Esimerkiksi todennäköisyys saada päävoittoluokkaan oikeuttavat 5 päänumeroa ja 2 tähtinumeroa oikein on


 {5 \choose 50}\cdot {2 \choose 12}={\frac {50!}{5!45!}}\cdot {\frac {12!}{2!10!}}=2118760\cdot 66=139838160


Laskettaessa todennäköisyys saada esimerkiksi 3 päänumeroa ja 1 tähtinumero oikein tarvitaan monimutkaisempaa laskentaa. Nyt on nimittäin huomioitava sekä miten 3 päänumeroa oikein 5:stä päänumerosta voidaan saada useammalla tavalla että miten monella tavalla kaksi "väärää" päänumeroa voidaan saada muista 45:stä numerosta. Vastaavasti on huomioitava miten 1 tähtinumero 12:sta tähtinumerosta oikein saataessa yksi "väärä" tähtinumero valitaan muista 10:stä numerosta. Esimerkkitapauksessa saadaan todennäköisyydeksi


 {\frac {5 \choose 50}{{3 \choose 5}\cdot {2 \choose 45}}}\cdot {\frac {2 \choose 12}{{1 \choose 2}\cdot {1 \choose 10}}}={\frac {\frac {50!}{5!45!}}{{\frac {5!}{3!1!}}\cdot {\frac {45!}{2!43!}}}}\cdot {\frac {\frac {12!}{2!10!}}{{\frac {2!}{1!1!}}\cdot {\frac {10!}{1!9!}}}}={\frac {2118760}{{\frac {10}{1}}\cdot {\frac {990}{1}}}}\cdot {\frac {66}{{\frac {2}{1}}\cdot {\frac {10}{1}}}}={\frac {2118760}{9900}}\cdot {\frac {66}{20}}={\frac {139838160}{198000}}\approx 706


Toisin sanoen, todennäköisyys saada 3 päänumeroa oikein 5:stä päänumerosta lasketaan jakamalla todennäköisyys saada 5 päänumeroa oikein 5:stä todennäköisyydellä saada 3 numeroa 5:stä oikein ja 2 "väärää" päänumeroa lopuista 45:stä numerosta sekä vastaavasti todennäköisyys saada 1 tähtinumero oikein 12:sta lasketaan jakamalla todennäköisyys saada 2 tähtinumeroa oikein 12:sta todennäköisyydellä saada 1 tähtinumero 12:sta oikein ja 1 "väärä" tähtinumero lopuista 10:stä numerosta sekä, koska pää- ja tähtinumeroiden arvonnat eivät riipu toisistaan, kertomalla näin saadut todennäköisyydet lopuksi keskenään.
Luettelo päävoitoista

| Päivämäärä | Voittosumma | Maa | Huomioitavaa |
| --- | --- | --- | --- |
| 11.5.2012 | 19 536 864 € | Saksa |  |
| 10.8.2012 | 27 545 857 € | Saksa |  |
| 24.8.2012 | 11 265 231 € | Saksa |  |
| 26.10.2012 | 21 320 215 € | Tanska |  |
| 25.1.2013 | 29 540 642 € | Suomi |  |
| 12.4.2013 | 46 079 338 € | Saksa |  |
| 3.5.2013 | 13 486 561 € | Norja |  |
| 19.7.2013 | 41 522 930 € | Saksa |  |
| 16.8.2013 | 15 541 392 € | Italia |  |
| 27.9.2013 | 21 256 582 € | Suomi |  |
| 18.10.2013 | 13 308 948 € | Saksa |  |
| 6.12.2013 | 21 047 335 € | Slovenia |  |
| 10.1.2014 | 17 283 281 € | Kroatia |  |
| 4.4.2014 | 57 275 842 € | Suomi |  |
| 16.5.2014 | 28 207 474 € | Slovenia |  |
| 20.6.2014 | 19 318 051 € | Saksa |  |
| 12.9.2014 | 61 170 753 € | Suomi |  |
| 3.10.2014 | 16 606 337 € | Saksa |  |
| 5.12.2014 | 58 693 174 € | Saksa |  |
| 26.12.2014 | 17 783 911 € | Suomi |  |
| 20.2.2015 | 49 670 283 € | Tanska |  |
| 15.5.2015 | 90 000 000 € | Tšekki |  |
| 5.6.2015 | 23 251 598 € | Suomi |  |
| 24.7.2015 | 46 154 745 € | Suomi |  |
| 4.9.2015 | 38 878 828 € | Suomi |  |
| 9.10.2015 | 31 579 233 € | Espanja |  |
| 13.11.2015 | 32 657 957 € | Saksa |  |
| 1.1.2016 | 49 685 852 € | Saksa |  |
| 22.1.2016 | 19 379 323 € | Suomi |  |
| 25.3.2016 | 76 766 891 € | Saksa |  |
| 22.4.2016 | 29 071 164 € | Saksa |  |
| 6.5.2016 | 14 476 863 € | Saksa |  |
| 13.5.2016 | 10 000 000 € | Suomi |  |
| 29.7.2016 | 84 777 436 € | Saksa |  |
| 14.10.2016 | 90 000 000 € | Saksa |  |
| 21.10.2016 | 10 549 200 € | Saksa |  |
| 6.1.2017 | 90 000 000 € | Alankomaat, Saksa (3x) ja Tanska | 5 voittajaa |
| 10.2.2017 | 45 139 055 € | Saksa ja Unkari | 2 voittajaa |
| 14.4.2017 | 86 970 703 € | Suomi |  |
| 26.5.2017 | 50 270 035 € | Saksa |  |
| 7.7.2017 | 46 505 019 € | Suomi |  |
| 18.8.2017 | 47 357 065 € | Norja |  |
| 15.9.2017 | 30 726 699 € | Saksa | 2 voittajaa |
| 20.10.2017 | 41 570 497 € | Suomi |  |
| 10.11.2017 | 23 425 614 € | Tanska |  |
| 17.11.2017 | 10 000 000 € | Saksa |  |
| 24.11.2017 | 10 000 000 € | Tanska |  |
| 9.2.2018 | 90 000 000 € | Suomi |  |
| 9.3.2018 | 42 670 719 € | Saksa |  |
| 23.3.2018 | 17 461 479 € | Norja |  |
| 6.7.2018 | 90 000 000 € | Saksa | 2 voittajaa |
| 20.7.2018 | 22 736 890 € | Ruotsi |  |
| 31.8.2018 | 61 841 617 € | Saksa | 2 voittajaa |
| 16.11.2018 | 90 000 000 € | Saksa (2x), Suomi, Italia, Espanja | 5 voittajaa |
| 7.12.2018 | 33 208 147 € | Tanska |  |
| 14.12.2018 | 10 000 000 € | Espanja |  |
| 28.12.2018 | 19 212 868 € | Alankomaat, Saksa | 2 voittajaa |
| 8.2.2019 | 63 248 942 € | Saksa |  |
| 15.3.2019 | 53 423 674 € | Ruotsi |  |
Aiheesta muualla

Eurojackpot Veikkauksen sivuilla
Suomalainen pelitosite
Kai Simons
Aiheesta muualla

The founder. Kai Simons, Founder and CEO (englanniksi) (lipotype.com)
Kai Simons. Max Planck Institute of Molecular Cell Biology and Genetics (englanniksi) (researchgate.net)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat 
Tieteilijät:  Google Scholar  Leopoldina  ORCID  Scopus 
Henkilöt:  DDB  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Lapin hyvinvointialue

| Lapin hyvinvointialue |
| --- | --- |


Yleistä
Väkiluku:  176 083
Alue:  Lapin maakunta
Keskuspaikka:  Rovaniemi
Kunnat:  21
Yhteistyöalue:  Pohjois-Suomen yhteistyöalue
Hyvinvointialuejohtaja:  Jari Jokela
Pelastuslaitos:  Lapin pelastuslaitos
Aluevaltuusto
Aluevaltuuston koko:  59
Puheenjohtaja:  Johanna Ojala-Niemelä
Puolueet ja valtuustopaikat
Keskusta:  21
SDP:  9
Vasemmistoliitto:  8
Kokoomus:  8
Perussuomalaiset:  7
Lapin Sitoutumattomat -yhteislista:  3
Vihreät:  2
Kristillisdemokraatit:  1
Lapin hyvinvointialue (pohjoissaameksi Lappi buresveadjinguovlu, inarinsaameksi Laapi pyereestvaijeemkuávlu, koltansaameksi Lappi pueʹrrvââjjamvuʹvdd) on Lapin maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta.
Lapin hyvinvointialueen vuoden 2024 talous on jäämässä -70 miljoonaa euroa alijäämäiseksi.  Suuria alijäämiä on ennustettu tulevan myös Varsinais-Suomen, Pohjois-Savon,  Pirkanmaan ja Keski-Suomen hyvinvointialueille. Myös Helsingin kaupunki tekee sosiaali- ja terveyspalveluillaan reilusti alijäämää vuonna 2024. Tämä vaikeuttaa uusia investointeja, kuten sairaalarakentamista. Syyyskuussa 2024 kunta- ja alueministeri Anna-Kaisa Ikonen ilmoitti, että ministeriö ottaa Lapin, Keski-Suomen, Vantaan ja Keravan, Itä-Uusimaan, Kanta-Hämeen ja Satakunnan hyvinvointialueet tarkempaan ohjaukseen näiden taloudellisten haasteiden johdosta.
Kunnat

Hyvinvointialueeseen kuuluu 21 kuntaa, joista neljä on kaupunkeja.
| --- | --- |
  Enontekiön kunta (Eanodat, Enontekis)   Inarin kunta (Aanaar, Aanar, Anár, Enare)   Kemin kaupunki   Kemijärven kaupunki   Keminmaan kunta   Kittilän kunta   Kolarin kunta   Muonion kunta   Pelkosenniemen kunta   Pellon kunta   Posion kunta :   Ranuan kunta   Rovaniemen kaupunki   Sallan kunta   Savukosken kunta   Simon kunta   Sodankylän kunta (Soađegilli)   Tervolan kunta   Tornion kaupunki (Torneå)   Utsjoen kunta (Ohcejohka)   Ylitornion kunta (Övertorneå) 
Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 176 083 asukasta.
Palvelut

Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.
Palvelut > Terveydenhuolto

Alueella toimii kaksi keskussairaalaa, yksi Rovaniemelläja toinen Kemissä.
Alueella on toiminut myös Muurolan sairaala ja Keroputaan sairaala, jotka ovat siirtyneet uusiin tiloihin Ounasrinteelle ja Kemiin.
Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvointiyhtymä NordLab.
Palvelut > Pelastustoiminta

Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Lapin pelastuslaitoksen toimialueeseen.
Aluevaltuusto

Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Lapin hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 59 valtuutettua.
Lapin keskussairaala sijaitsee Rovaniemellä
Ljusdalin kunta

| Ljusdalin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gävleborgin lääni
Maakunta:  Hälsingland ja Taalainmaa
Keskustaajama:  Ljusdal
Kuntakoodi:  2161
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  5 256,37 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  18 804
 – Väestötiheys:  3,6 as./km²
 
 www.ljusdal.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Näkymä Järvzoon eläinpuistosta Järvsöhön
Sillerboån Tallåsenissa
Hamran kansallispuisto Ljusdalin kunnassa
Ljusdalin kunta (ruots. Ljusdals kommun) on Gävleborgin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Hälsinglandiin ja Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Ljusdal.
Kunnan maapinta-ala on 5 256,37 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 18 804 henkeä (31.12.2021).
Kirkollisesti Ljusdalin kunnan neljä seurakuntaa kuuluvat Uppsalan hiippakuntaan.
Vuonna 2007 kunnassa oli 85,36 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Maantiede

Ljusdalin kunta sijaitsee Ljusnan-joen rannalla Ruotsin pohjoisen pääradan (Norra Stambanan) varrella. Kunta kutsuu itseään "Ruotsin lähimmäksi Norlanniksi" (ruots. Sveriges Närmaste Norrland). Norlanti on Ruotsin pohjoisosasta historiallisesti käytetty nimitys. Maantieteellisesti Ljusdal sijaitsee Ruotsin keskiosissa.
Pinta-alaltaan Ruotsin 20. suurimman kunnan ympärillä on paljon luontoaktiviteetteja. Ljusnan-joella on 40 km vesireittejä, joilla on mahdollisuus purjehdukseen, tukinuittoon ja kalastukseen. Hamran kansallispuisto sijaitsee osin Ljusdalin kunnan länsiosissa.
Historia

1700- ja 1800-luvuilla alueelle kohdistui laajaa siirtolaisuutta Suomesta ja kunnan lounaisosa tunnetaankin nimellä Orsa Finnmark. Seudulla on yhä runsaasti suomen kieleen pohjautuvaa nimistöä, kuten Noppikoski, Keskisenmäki, Pilkalampinoppi, jne. Iso osa suomalaisperäisestä nimistöstä on ajalta ennen ruotsalaisten invaasiota etelästä.
Väkiluku sai kasvupyrähdyksen kun päärautatie ulotettiin sinne asti 1800-luvun lopulla.
Kuntajaon kehitys

Ljusdalin maalaiskuntaan perustettiin Ljusdalin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1889. Osa kunnasta erotettiin Ljusdalin kauppalaksi vuonna 1914, ja loppuosa säilyi maalaiskuntana. Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut muutoksia alueella. Vuonna 1963 Ljusdalin maalaiskunta ja kauppala yhdistettiin jälleen. Nykyinen Ljusdalin kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä kauppala sekä Färilan, Losin, Järvsön ja Ramsjön maalaiskunnat.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on hieman erilainen kuin entisen Ljusdalin kauppalan vaakuna. Myös kahdella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Ljusdalin kauppala
Färilan maalaiskunta
Losin maalaiskunta
Väestönkehitys

| Ljusdalin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 28 719 | 28 719 |
| 1955 | 1955 |    | 28 479 | 28 479 |
| 1960 | 1960 |    | 26 868 | 26 868 |
| 1965 | 1965 |    | 24 574 | 24 574 |
| 1970 | 1970 |    | 22 462 | 22 462 |
| 1975 | 1975 |    | 21 868 | 21 868 |
| 1980 | 1980 |    | 21 595 | 21 595 |
| 1985 | 1985 |    | 21 161 | 21 161 |
| 1990 | 1990 |    | 21 163 | 21 163 |
| 1995 | 1995 |    | 20 785 | 20 785 |
| 2000 | 2000 |    | 20 006 | 20 006 |
| 2005 | 2005 |    | 19 384 | 19 384 |
| 2010 | 2010 |    | 19 065 | 19 065 |
| 2015 | 2015 |    | 19 027 | 19 027 |
| 2015 | 2015 |    | 18 867 | 18 867 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 870 | 9,8 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 231 | 1,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 671 | 3,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 16 255 | 85,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 187 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 114 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 166 802 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 54 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,4 %
18–64-vuotiaat: 57,1 %
65 vuotta täyttäneet: 24,5 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 7,4 | 6,8 |
|   | jalostus | 20,7 | 22,1 |
|   | palvelut | 70,5 | 69,7 |
|   | tuntematon | 1,4 | 1,4 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 8 066 | 8 495 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 94,9 |  |
Taajamat

Kunnassa on yhdeksän taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 58,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 916 asukasta. Kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ljusdal | 6 230 |
| 2 | Järvsö | 1 407 |
| 3 | Färila | 1 293 |
| 4 | Tallåsen | 586 |
| 5 | Nore | 411 |
| 6 | Los | 387 |
| 7 | Lillhaga | 379 |
| 8 | Hybo | 241 |
| 9 | Rolfhamre och Måga | 215 |
Keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Hamra
Hennan
Korskrogen
Kårböle
Ramsjö Kyrkby
Ramsjö Station
Tandsjöborg
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Boda
Bondarv
Hamra
Heden + Grophamre
Hennan (västra delen)
Korskrogen
Kramsta
Kårböle
Kåsjö
Ramsjö
Sjöbo
Skogsta + Strömsholm + Sillerbo
Skästra
Stocksbo
Storhaga
Tandsjöborg
Ulvsta
Viken + Holmsveden
Väster-Skästra
Västra Föne
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Hennan (östra delen) + Norr-Välje
Lörstrand
Myra
Måga + Rolfhamre
Veckebo
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ljusdalin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 3 | 3 | 4 | 5 | 4 | 4 | 5 | 4 | 5 | 4 | 6 | 7 | 7 | 5 |  |
|   | Keskustapuolue | 15 | 13 | 13 | 11 | 11 | 10 | 9 | 7 | 7 | 9 | 8 | 5 | 4 | 6 |  |
|   | Liberaalit | 4 | 3 | 3 | 2 | 5 | 5 | 5 | 3 | 3 | 5 | 2 | 3 | 3 | 2 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 20 | 19 | 21 | 22 | 19 | 23 | 20 | 26 | 20 | 19 | 13 | 14 | 12 | 14 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 | 3 | 3 | 7 | 5 | 3 | 3 | 4 | 3 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 5 | 5 |  |
|   | Muut | 0 | 6 | 3 | 4 | 4 | 2 | 4 | 3 | 2 | 2 | 5 | 4 | 2 | 3 |  |
|   | Yhteensä  | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 41 | 41 | 41 | 41 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Färilan piiri
Hamran piiri (Taalainmaa)
Järvsön piiri
Kårbölen piiri
Ljusdalin piiri
Losin piiri
Ramsjön piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Ljusdal-Ramsjö
Los-Hamra
Färila-Kårböle
Järvsö
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Färila
Hamra
Järvsö
Kårböle
Ljusdal
Los
Ramsjö
Seurakunnat > Kirkot

Färilan kirkko
Fågelsjön kappeli
Hamran kirkko
Järvsön kirkko
Kårbölen kirkko
Ljusdalin kirkko
Ramsjön kirkko
Ystävyyskunnat

Tanska: Glamsbjerg
Norja: Tynset
Suomi: Ikaalinen, Ulvila
Viro: Vinni
Saksa: Schlieben
Naapurikunnat

Bollnäs
Ovanåker
Hudiksvall
Härjedalen
Nordanstig
Orsa
Rättvik
Ånge
Näköalapaikat

Kolsvedjaberget – Korkeus 245 metriä merenpinnasta. (pääsy huipulle osittain autolla, loppumatka jalan)
Öjeberget - Korkeus 369 metriä merenpinnasta. Järvsö. (pääsy autolla, näköalaravintola, hiihtokeskus)
Järvsö Klack - Korkeus 390 metriä merenpinnasta. Järvsö. (tunnettu maamerkki, huipulle pääsy jalan)
Gluggberget - Korkeus 516 metriä merenpinnasta. Järvsö/Harsa. (huipulle pääsy autolla)
Mörkberget - Korkeus 291 metriä merenpinnasta. Järvsö. (jalan, näköala Ljusnan-joelle)
Vallåsen - Korkeus 367 metriä merenpinnasta. Färila. (pääsy autolla, kotamainen näkötorni)
Sundshockeln - Korkeus 312 metriä merenpinnasta.
Tväringsberget - Korkeus 463 metriä merenpinnasta.
Våsberget - Korkeus 581 metriä merenpinnasta.
Tjärnberget - Korkeus 287 metriä merenpinnasta.
Urheilu

Ljusdalissa järjestetään vuosittain jääpallon maailmancup-turnaus, ensimmäisen kerran vuonna 1974. Ljusdalin jääpallojoukkue on Ljusdals BK.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ljusdalin kunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Ljusdals kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Gävleborgin läänin kunnat
Kartta Ljusdalin kunnan piireistä
Käännös suomeksi