stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Platon Ivanov

Platon Ivanovitš Ivanov (vuodesta 1938 Iivola; 31. maaliskuuta 1863 Helsinki – 15. marraskuuta 1939 Daugavpils, Latvia) oli Suomessa syntynyt venäläinen virkamies, joka toimi toisen sortokauden aikana Suomen kenraalikuvernöörin kanslian johtajana, senaattorina niin sanotussa amiraalisenaatissa sekä ministerivaltiosihteerin apulaisena.
Ivanovin vanhemmat olivat Helsingin junkkarikoulun opettaja, eversti Ivan Ivanov ja Maria Molozemova. Vaikka Ivanov olikin syntynyt Suomessa ja osasi suomea sekä ruotsia, hän ei ollut Suomen kansalainen. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta yksityislyseosta 1881, opiskeli venäjää Moskovassa 1884–1886, sai tykistöaliluutnantin arvon 1889 ja suoritti Pietarin oikeuslyseon kurssin.
Ivanov oli keisarin Suomen asiain kanslian ylimääräinen virkamies 1901 ja vanhempi apulaistoimitussihteeri 1903. Hän oli Vaasan läänin lääninsihteerinä 1903 ja sitten ministerivaltiosihteerinviraston avustavana virkamiehenä erityistehtävissä 1904–1909 sekä Helsingin yliopiston vt. kanslerinsihteerinä 1905–1909. Ivanovista tuli kenraalikuvernöörinkanslian varajohtaja 1909 ja johtaja 1911. Kun Markovin senaattia haluttiin samana vuonna täydentää, kenraalikuvernööri F. A. Seyn järjesti Ivanovin senaattoriksi vedoten vuodelta 1858 olevaan asetukseen, jota oli mahdollista tulkita siten että Suomessa virassa toimineet venäläiset olivat saaneet Suomen kansalaisuuden. Ivanov toimi senaatin talousosaston jäsenenä ja kamaritoimituskunnan vt. päällikkönä 1911–1913. Sen jälkeen hän oli ministerivaltiosihteeriksi siirtyneen Markovin apulaisena Pietarissa aina helmikuun vallankumoukseen asti. Hän sai valtioneuvoksen arvon 1906 ja todellisen valtioneuvoksen arvon 1910.
Venäjän vallankumouksen jälkeen Ivanov oli Kone ja Silta Oy:n konttoristina 1920–1924 ja vuodesta 1924 alkaen kirjailijana ja toimittajana Latvian Daugavpilsissa. Hänen ensimmäisen vaimonsa isä oli ollut siellä kaupunginjohtajana. Ivanov oli naimisissa 1895–1932 Olga Moltšanovan kanssa ja vuodesta 1938 Sofie Bersenovan kanssa.
Plato (yksikkö)

Plato on olutpanimoiden käyttämä yksikkö, joka ilmoittaa sokerin määrän vierteessä. Plato ilmoitetaan asteina: esimerkiksi 2° Plato tarkoittaa, että 100 grammassa vierrettä on 2 grammaa liunneita aineita, pääasiassa sokeria. Se mitataan tavallisesti hydro- tai refraktometrin avulla. Erityisesti saksalaisissa ja tšekkiläisissä oluissa saattaa nähdä oluen Plato-vahvuuden painettuna etikettiin.
Pinkkibikinihinkkichiksi

| Pinkkibikinihinkkichiksi Eevil Stöö |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2002
 Tuottaja(t): Koksukoo
 Tyylilaji: rap, memphis rap
 Kesto: 53.30
 Levy-yhtiö: Fjuu Records
Eevil Stöön muut julkaisut
|   | Pinkkibikinihinkkichiksi 2002 | Eevil Stöön joulumanteli + rusinat 2005 |
Pinkkibikinihinkkichiksi on rap-artisti Eevil Stöön vuonna 2002 julkaistu albumi. Albumin julkaisi Fjuu Records ja sen on tuottanut kokonaan Koksukoo. Haastattelussa Eevil Stöö on kertonut, että levyn nimestä tehtiin tarkoituksella huvittava, jotta ostajien olisi nolompaa kysyä sitä levykaupan kassalla.
Kappaleet

Supertuottajan intro – 1.25
Hävytön joopeli – 6.03
Toppi-Anthem – 5.20
KCMD Ghetto Track (Kick Ur Azz Mix) – 4.19
Pelkkää vihaa – 5.32 (feat. Pikku Herkko)
Yks, kaks – 3.42
Suomenmestarin outro – 2.29 (feat. Ruudolf)
Supertuottajan intro (Instrumentaali) – 1.24
Hävytön joopeli (Instrumental) – 5.53
Toppi-Anthem (Instrumentaali) – 5.24
Pelkkää vihaa (Instrumentaali) – 3.25
Yks, kaks (Instrumentaali) – 3.25
Suomenmestarin outro (Instrumentaali) – 2.57
Pikkulammi (Tammelan Pääjärvi)

| Pikkulammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°48′30″N, 24°02′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Turpoonjoen valuma-alue (35.98)
Laskujoki:  oja Jokiniitunjokeen 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,6 m 
 fiPikkulammi 
Pikkulammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva lampi, joka kuuluu  Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Lammen pituus on 100 metriä ja leveys 60 metriä. Siihen laskee suo-oja ja siitä laskee 1,1 kilometriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Jokiniitunjokeen ennen sen laskemista Pääjärveen. Se sijaitsee moreenipohjaisella metsäalueella. Lammen rannat kuuluvat pieneen suohon ja ne ovat rakentamattomia. Lähin metsäautotie kulkee 200 metrin päässä. Tammelan ja Hämeenlinnan välinen raja sijaitsee 650 metrin etäisyydellä.
Piuran alue

Alue Perun kartalla
Piuran alue on yksi Perun hallinnollisista alueista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa, Tyynen valtameren rannalla.
Alueen pääkaupunki on Piura. Sen pinta-ala on 35 892 neliökilometriä. Vuonna 2007 asukasluku oli 1 676 315, joten se oli Perun alueista väkiluvultaan kolmanneksi suurin.
Alue on muuten kuivaa, mutta El Niño tuo sinne sateita. Siellä kasvaa johanneksenleipäpuita. Piuran alue saa tuloja öljystä ja kalastuksesta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
PeruInfo (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Perun alueet ja niiden pääkaupungit
Amazonas: Chachapoyas
Ancash: Huaraz
Apurímac: Abancay
Arequipa: Arequipa
Ayacucho: Ayacucho
Cajamarca: Cajamarca
Callao: Callao
Cusco: Cusco
Huancavelica: Huancavelica
Huánuco: Huánuco
Ica: Ica
Junín: Huancayo
La Libertad: Trujillo
Lambayeque: Chiclayo
Lima: Huacho
Liman metropolialue: Lima
Loreto: Iquitos
Madre de Dios: Puerto Maldonado
Moquegua: Moquegua
Pasco: Cerro de Pasco
Piura: Piura
Puno: Puno
San Martín: Moyobamba
Tacna: Tacna
Tumbes: Tumbes
Ucayali: Pucallpa
Pikkujärvi (Ylitornio)

| Pikkujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°19′05″N, 24°14′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  67.918.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,4 m  
Rantaviiva:  0,414 km  
Pinta-ala:  1,006 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPikkujärvi 
Pikkujärvi  on Lapissa Ylitorniolla Kivilompolon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Portimojärven alueella (67.91), jonka Kallijoen valuma-alueeseen (67.918) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,4 metriä mpy.
Pitsilehdet

| Pitsilehdet |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Yläkaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Akanttikasvit Acanthaceae
Alaheimo::  Acanthoideae
Tribus::  Justicieae
Suku::  Pitsilehdet Fittonia  Coem.
Tyyppilaji
 pitsilehti Fittonia verschaffeltii (Lem.) Van Houtte  
Katso myös
   Pitsilehdet Wikispeciesissä   Pitsilehdet Commonsissa 
  Tieteelliset nimet: 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pitsilehdet (Fittonia) on kasvisuku, joka kuuluu akanttikasvien (Acanthaceae) heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu pitsilehti (Fittonia verschaffeltii), josta on useita viljelylajikkeita.
Papavi

| Papavi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Magnoliales
Heimo::  Annoonakasvit Annonaceae
Alaheimo::  Annonoideae
Tribus::  Annoneae
Suku::  Papavit Asimina
Laji::  triloba
luokitusjärjestelmä::  APG III
Kaksiosainen nimi
 Asimina triloba  (L.) Dunal, 1817 

Katso myös
   Papavi Wikispeciesissä   Papavi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hedelmä Asimina triloba
Papavi (Asimina triloba) on annoonakasvien heimoon kuuluva kesävihanta hedelmäpuu. Sitä esiintyy Pohjois-Amerikan itäosissa. Papavin makeaa hedelmää käytetään ruoaksi mutta lähinnä vain puun luontaisella esiintymisalueella; puuta ei kaupallisesti viljellä. Papavilla on suurin Yhdysvalloissa luonnonvaraisena kasvava hedelmä.
Kuvaus

Papavi on pieni puu kasvaen noin 5–10 metriä korkeaksi. Runko on yleensä ohut ja paksuimmillaankin vain 20–30 cm halkaisijaltaan. Avoimella, aurinkoisella paikalla puu on usein kartiomainen ja suorarunkoinen, kun taas suurempien puiden varjossa se muodostaa tiheitä pensaikoita. Suuret, 15–30 cm pitkät lehdet ovat muodoltaan suikeat. Papavi on kesävihanta, ja lehtien syysväri on keltaisenruskea. Noin 5 cm leveät kukat kasvavat edellisvuoden versoihin,  Kukat puhkeavat keväällä hieman ennen lehtiä. Kukkien pölyttäjinä toimivat useat kärpäs- ja kovakuoriaislajit. Vihreäkuorinen hedelmä on jopa 15 cm pitkä. Hedelmäliha on kypsänä hyvin pehmeää, väriltään keltaista. Hedelmän sisällä on useita pavunmuotoisia siemeniä kahdessa rivissä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Papavi esiintyy laajoilla alueilla Yhdysvaltain itäosissa ja Kanadan aivan eteläosassa. Sen esiintymisalue ulottuu pohjoisesta New Yorkista ja Etelä-Ontariosta Pohjois-Floridaan ja Louisianaan. Lännessä se rajoittuu Kansasiin ja Teksasiin.
Käyttö

Puuta käytetään koristekasvina ja hedelmäpuuna pihoissa. Papavin hedelmää käytetään ruoaksi; sitä syödään sellaisenaan sekä käytetään jälkiruoissa. Maun sanotaan muistuttavan banaanin, mangon ja ananaksen sekoitusta. Hedelmä säilyy vain noin 2–3 päivää huoneenlämmössä. Lajia ei kuitenkaan laajamittaisesti kaupallisesti viljellä hedelmäpuuna, mikä johtuu todennäköisesti osittain hedelmän huonosta säilymisestä, vaikkakin hedelmä on helppo pakastaa tai soseuttaa ja säilöä.
Aiheesta muualla

Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Asimina triloba (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Papavin kukkia ja nuoria, kasvavia lehtiä keväällä.
Patentoitu

| Patentoitu Pate Mustajärvi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2012–2013
 Julkaistu: 12. huhtikuuta 2013
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 52.16
 Levy-yhtiö: Ratas Music Group
Listasijoitukset
  Suomi: 3. (viikko 16/2013)    Suomi: 9. (Mid-price, viikko 12/2015)
Pate Mustajärven muut julkaisut
| Musta 2010 | Patentoitu 2013 | Taivas on täynnä 2015 |
Patentoitu on Pate Mustajärven yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 12. huhtikuuta 2013.
Kyseessä on ensimmäinen Mustajärven sooloalbumi, jolle varta vasten kerättiin ja tilattiin eri lauluntekijöiltä kappaleita. Mustajärvi valitsi yhdessä tuottajan kanssa kappaleista noin parikymmentä, joista 13 parasta valikoitui albumille.
Ensimmäiseksi singleksi irrotettiin kappale nimeltä "Patarouva ja ässähai", jonka kirjoittivat Jukka Takalo, Antti Lainas ja Vesa Holmala. Toinen single on Markku Petanderin kirjoittama "Kauneuden valssi".
Kappaleet

Vanhan liiton mies – 4.08
Pirunpolkka – 3.37
Tyhjätasku – 4.08
Kauneuden valssi – 3.59
Isät ja pojat – 4.41
Luutarhaan – 3.58
Vanhus ja laiva – 3.55
Olavin lailla – 3.49
Patarouva ja ässähai – 3.28
Vanha rauta – 3.59
Tampere – 3.43
Päivä kerrallaan – 4.17
Sankarin matka – 4.34
Arvostelut

Keskisuomalainen: ristiriitainen
Smackthejack.net:
Soundi:
Piurankardinaali

| Piurankardinaali |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tangarat Thraupidae
Suku::  Viherkardinaalit Saltator
Laji::  nigriceps
Kaksiosainen nimi
 Saltator nigriceps  Chapman, 1914 
Katso myös
   Piurankardinaali Wikispeciesissä   Piurankardinaali Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Piurankardinaali (Saltator nigriceps) on tangarojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Piurankardinaalia tavataan Ecuadorissa ja Perussa. Lajin on kuvattu olevan harvinainen. Sen ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Pukkilan kalmisto

Pukkilan kalmisto on rautakautinen polttokalmisto Isonkyrön Palonkylässä, Pukkilan eli Pukkisen talon maalla, Kyrönjoen pohjoisrannalla. Kalmisto on muinaismuistolain rauhoittama kiinteä muinaisjäännös. Kalmistoa on tutkittu arkeologisin kaivauksin vuonna 1920, ja arkeologi Alfred Hackman on julkaissut kalmistosta saksankielisen tutkielman Das Brandgräberfeld von Pukkila in Isokyrö vuonna 1938. Esinetypologian perusteella kalmistoon on haudattu vainajia 500-luvun alusta 700-luvun loppuun tai 800-luvun alkuun.
Paranoid

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Paranoid tarkoittaa seuraavia asioita:
Musiikissa > Albumeita

Paranoid, Black Sabbathin albumi
Paranoid, Pyhimyksen albumi
Paranoid, Waldo's Peoplen albumi
Musiikissa > Kappaleita

”Paranoid”, Black Sabbathin kappale
”Paranoid”, Kanye Westin kappale
”Paranoid”, Grand Funk Railroadin kappale
”Paranoid”, Jonas Brothersin kappale
”Paranoid”, Waldo's Peoplen kappale
Pyhimyksen Paranoid -albumilla on yhteensä 13 Paranoid -nimistä kappaletta
Musiikissa > Yhtyeitä

Paranoid, saksalainen EBM-yhtye
Muuta

Soittakaa Paranoid!
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Paranoid”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pukkilan Jaska

Pukkilan Jaska voi viitata ainakin seuraaviin henkilöihin:
Jaakko Pukkila (1831–?), kauhavalainen puukkojunkkari, joka tunnetaan laajalti kansanlaulussa Isontalon Antti ja Rannanjärvi esiintyvänä sivuhahmona
Juho Jaakko Keski-Pukkila (1885–1923), kauhajokelainen puukkojunkkari, joka on usein sekoitettu edelliseen
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pukkilan Jaska”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pauletin tapaus

Kamehameha III neuvonantajiensa kanssa
Pauletin tapaus on nimitys vuonna 1843 tapahtuneelle viisi kuukautta kestäneelle Havaijin miehitykselle, jolle Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei kuitenkaan ollut myöntänyt lupaa. Tapaus on saanut nimensä brittiläisen lordi George Pauletin mukaan.
Tausta

Havaijin ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliset suhteet yltävät aina 1790-luvulle. Havaiji ei kuitenkaan ajautunut brittien siirtomaaksi, koska brittien kiinnostus ja kolonialistinen painopiste oli Intiassa. Tästä huolimatta Havaijista tuli monikansallinen ja aktiivinen kauppapaikka, jonne saapui brittien lisäksi myös ranskalaisia ja amerikkalaisia.
Britannian palveluksessa ollut konsuli Richard Charlton kampanjoi äänekkäästi sen puolesta, että Britannia ottaisi Havaijin haltuunsa. Tavoitteena oli ennen kaikkea estää sen päätyminen jonkun toisen suurvallan alusmaaksi. Charlton alkoi levittää keksittyjä huhuja siitä, että brittien oikeuksia poljetaan Havaijilla. Fregatti HMS Carysfort lähti kapteeni George Pauletin johdolla korjaamaan asian.
Pauletin miehitys

Paulet saapui Honoluluun 10. helmikuuta 1843. Hän vaati sodan uhalla, että brittien oikeuksia kunnioitettaisiin. Aluksi Paulet ei kuitenkaan saanut yhteyttä kuningas Kamehameha III:een, koska tämä oli Lahainassa ja palasi Honoluluun vasta viikon päästä.
Miehityksen päättyminen

Britannia lähetti amiraali Richard Thomasin Havaijille tutkimaan Pauletin tekoja. Hän lopetti miehityksen 31. heinäkuuta antamalla julistuksen paikalla, joka nykyään tunnetaan Thomasin torina.
Itsenäisyyden palauttamisen jälkeen myös Kamehameha III piti puheen, jossa hän lausui kuuluisat sanat ”maan elämä on oikeudenmukaisuudella ikuistettu” (Ua mau ke ea o ka ʻāina i ka pono). Näistä sanoista tuli myöhemmin kuningaskunnan virallinen motto, joka on säilynyt myös nykyisen osavaltion mottona.
Lähde

Kuykendall, Ralph S.: The Hawaiian kingdom, vol. 1, 1778-1854, foundation and transformation, 1965, University of Hawaii Press,  ISBN 0-87022-431-X
Piurut

| Piurut |
| --- | --- |
 Piuru eli natapiuru (Scolochloa festucacea) vasemmalla ja vesihilpi (Catabrosa aquatica, syn. Glyceria aquatica) oikealla.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Piurut Scolochloa  Link
Katso myös
   Piurut Wikispeciesissä   Piurut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Piurut (Scolochloa) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi nykyisin vain yksi laji: piuru eli natapiuru (Scolochloa festucacea). Sukuun on kuvattu muutamia muitakin lajeja, mutta ne on sittemmin todettu samoiksi jonkin toisen lajin kanssa.
Piurut ovat monivuotisia, korkeakasvuisia ja kaljuja heiniä, joilla on suikertava juurakko. Niiden varret ovat pystyjä, pyöreitä sekä sileitä ja lehdet noin 1 cm leveitä sekä puhtaanvihreitä. Kukintona oleva röyhy on suuri ja harsu. Tähkylät ovat vihneettömiä ja niissä on kolmesta viiteen kukkaa. Kaleet ovat eripituiset sekä kalvomaiset. Ulkohelpeiden tyvillä on karvoja.
Suvun lajia piurua eli natapiurua (Scolochloa festucacea) tavataan paikoitellen eteläisessä Suomessa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Piurut (Scolochloa)
ITIS: Scolochloa (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Scolochloa (englanniksi)
Flora of China: Scolochloa (englanniksi)
Pinnallinen pakaralihas

Pinnallinen pakaralihas (lat. musculus gluteus superficialis) on kotieläimillä oleva takaraajan lihas, joka hevosella ja lihansyöjillä löytyy erillisenä lihaksena. Muilla kotieläimillä pinnallinen pakaralihas yhdistyy kaksipäiseen reisilihakseen muodostaen musculus gluteobiceps -lihaksen.
Kiinnittyminen

Pinnallinen pakaralihas lähtee lonkkaluun suoliluusta ja ristinikamien muodostamasta ristiluusta. Lihas päättyy reisiluuhun.
Toiminta

Lihansyöjillä lihas osallistuu lonkkanivelen ojennukseen ja takaraajan loitontamiseen. Hevosilla lihas puolestaan koukistaa lonkkaniveltä.
Pikijärvi (Heinola, suuri)

| Pikijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°12′08″N, 26°05′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  oja Venejärveen 
Järvinumero:  14.131.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,2 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  360 m  
Rantaviiva:  2,63 km  
Pinta-ala:  11,6 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPikijärvi 
Pikijärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa keskustan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 11,6 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,2 metriä mpy.
Pieni-Hete

| Pieni-Hete |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°18′36″N, 25°06′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pengerjoen valuma-alue (14.54)
Laskujoki:  oja Pengerjokeen 
Järvinumero:  14.541.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121,1 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,894 km  
Pinta-ala:  3,794 ha  
Tilavuus:  0.000015 km³ 
Keskisyvyys:  0,4 m  
Suurin syvyys:  1,1 m  
Saaria:  1 
 fiPieni-Hete 
Pieni-Hete  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Pengerjoen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 300 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,8 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lammen tilavuudeksi on saatu 15 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 1,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Pengerjoen alaosan alueeseen (14.541) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,1 metriä mpy.
Pyhän Kerttulin kilta (Turku)

Kerttulin kilta oli omistettu Pyhälle Gertrud Nivellesiläiselle. 1400-luvun lopun maalaus Knivstan kirkosta Ruotsista.
Pyhän Kerttulin kilta oli yksi kuudesta tunnetusta keskiajalla Turussa toimineesta killasta. Se oli omistettu Pyhälle Gertrud Nivellesiläiselle. Ensimmäinen maininta killasta on maaliskuun 18. päivältä vuonna 1439, jolloin kiltatuvassa pidettiin maakäräjiä. Kilta on saatettu kuitenkin perustaa jo 1300-luvulla, koska Ulvilassa tiedetään olleen jo vuonna 1347 Pyhän Gertrudin kilta. Vuonna 1457 Suomen säätyjen edustajat kokoontuivat Kerttulin kiltatupaan vahvistamaan Tanskan kuningas Kristian I:n Ruotsin kuninkaaksi. Katoliseen kirkkoon sidoksissa ollut kiltalaitos lakkautettiin Ruotsissa Västeråsin valtiopäivillä vuonna 1544 ja kiltojen omaisuus takavarikoitiin kruunulle.
Kerttulin kilta on hyvin todennäköisesti sijainnut nykyisen Uudenmaankadun varrella ja sen alla killan mukaan nimensä saaneen Kerttulinmäen kupeessa. Paikalta on löytynyt ilmeisesti killalle kuulunut hautausmaa, joka säilyi käytössä vielä killan lakkauttamisen jälkeen. Vuonna 1578 vanha Kerttulin hautausmaa määrättiin nimenomaan köyhien hautapaikaksi. Vuonna 1861 Uudenmaankatua madallettaessa paikalta kaivettiin seitsemän kuormaa ihmisluita, jotka haudattiin Turun hautausmaalle.
Yleiseurooppalaiseen tapaan Turunkin Kerttulin killan tärkein tehtävä on ollut tarjota yösija, sairasapua ja hautapaikka kaikkein köyhimmälle kansanosalle. Killan rakennuksiin on kuulunut ainakin yömaja, ruoanlaittotiloja, kappeli ja hautausmaa. Ainoastaan hautausmaa on löydetty arkeologisten kaivausten yhteydessä. Kappelista on kuitenkin kirjallisia tietoja: vuonna 1486 laamanni Hartvik Japsson Garp lahjoitti Gertrudin säätiön kirkolle läskiä ja vuonna 1512 Klemet Hogenskild lahjoitti Gertrudin kappelille ruista ja maltaita. Kappeli on saattanut olla kivestä muurattu ja kuulua "niihin vanhoihin kivirakennuksiin ja kirkkoihin Turussa", jotka kuningas Kustaa Vaasa määräsi purettaviksi vuonna 1556.
Kilta ylläpiti Turun tuomiokirkossa Pyhälle Gertrudille omistettua alttaria. Ei tiedetä, missä alttari on kirkossa sijainnut, mutta Juhani Rinne arvelee sen olleen kirkon länsipuolella. Alttarille kertyneet lahjoitukset on käytetty killan toimintaan.
Pitsimissikilpailu

Pitsimissikilpailu on Raumalla heinäkuussa Rauman Pitsiviikolla järjestettävä kauneuskilpailu. Kilpailu on järjestetty vuodesta 1978 alkaen. Aluksi kilpailun järjesti Suomen Punainen Risti, sen jälkeen useamman vuoden Cassiopeia Collection, nykyään sitä luotsaa Dentelle Rauma / Riikka ja Hans Lehtinen. Kilpailu on tunnettu ja suosittu Raumalla, ja finaalia seuraamassa on poikkeuksetta tuhansia ihmisiä.
Pitsiaiheisesta nimestään huolimatta kyseessä on nykyaikainen kauneuskilpailu, jossa etsitään kaunista ja esiintymiskykyistä nuorta naista. Kilpailussa valitaan Pitsimissi, kaksi perintöprinsessaa ja yleisöäänestyksen voittaja. Ehdokkaiden kuvat julkaistaan etukäteen paikallisessa lehdessä sekä Pitsimissin  kotisivuilla. Yleisö voi äänestää suosikkiaan näiden kuvien perusteella.
Hallitseva, vuoden 2024 Pitsimissi on Milla Antikainen.
Aiheesta muualla

Cassiopeia Collection (Arkistoitu – Internet Archive)
Päivi Roivainen

| Päivi Roivainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. syyskuuta 1989 (ikä 35)
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Seura:  Siilinjärven Hiihtoseura
Laji:  maastohiihto
Päivi Roivainen (s. 1. syyskuuta 1989) on suomalainen maastohiihtäjä, joka edustaa Siilinjärven Hiihtoseuraa.
Roivainen saavutti hiihdon Suomen-mestaruuskilpailussa 2017 perinteisen hiihtotavan parisprintissä pronssia yhdessä Johanna Ukkolan kanssa.