stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Julio César La Cruz

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Julio César La Cruz vuoden 2016 kesäolympialaisissa  |  Julio César La Cruz vuoden 2016 kesäolympialaisissa  |  Julio César La Cruz vuoden 2016 kesäolympialaisissa  |  |
Maa:  Kuuba
Miesten nyrkkeily
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Rio 2016 | raskas keskisarja |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Baku 2011 | raskas keskisarja |  |
|  Kultaa | Almaty 2013 | raskas keskisarja |  |
|  Kultaa | Doha 2015 | raskas keskisarja |  |
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa | Guadalajara 2011 | raskas keskisarja |  |
|  Kultaa | Toronto 2015 | raskas keskisarja |  |
| CAC-kisat  | CAC-kisat  | CAC-kisat  |  |
|  Kultaa | Veracruz 2014 | raskas keskisarja |  |
Julio César La Cruz Peraza (s. 11. elokuuta 1989 Camagüey) on kuubalainen amatöörinyrkkeilyn olympiavoittaja ja maailmanmestari. 182 senttimetriä pitkä La Cruz kilpailee raskaassa keskisarjassa.
La Cruz saavutti kultaa raskaasta keskisarjasta vuoden 2016 kesäolympialaisista Rio de Janeirosta kukistaen finaalissa Kazakstanin Adilbek Nijazymbetovin. Vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa hän sijoittui jaetulle viidennelle sijalle. MM-kilpailuista La Cruzilla on kolme perättäistä raskaan keskisarjan maailmanmestaruutta vuosilta 2011, 2013 ja 2015. Pan-Amerikan kisoista La Cruz on saavuttanut kaksi kultaa, vuosilta 2011 ja 2015. Keski-Amerikan ja Karibian kisoista La Cruzilla on yksi kultamitali vuodelta 2014.
Tammikuussa 2014 La Cruz joutui sairaalaan, kun häntä ammuttiin kotikaupungissaan Camagüeyssä.
Kai Arne Engelstad

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten pikaluistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten pikaluistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten pikaluistelu. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Miesten pikaluistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Sarajevo 1984 | 1000 m |  |
Kai Arne Engelstad (s. 21. marraskuuta 1954 Oslo) on entinen norjalainen pikaluistelija ja olympiamitalisti.
Engelstad ylsi parhaimpiin saavutuksiinsa 1000 metrillä, jolla hän voitti olympiapronssia Sarajevossa 1984. Sprinttereiden MM-kilpailuissa hän saavutti pronssia Trondheimissa 1984 oltuaan 1000 metrillä kahdesti kolmas.
Maansa sprinttimestaruuden Engelstad voitti kolme kertaa, ja kolmasti hän oli hopealla ja kahdesti pronssilla. Hänen seuransa oli Aktiv Skøyteklubb.
Ennätykset

| Matka | Aika | Päivä | Paikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 500 m | 38,14 | 4. maaliskuuta 1984 | Trondheim |
| 1,000 m | 1.14,69 | 17. maaliskuuta 1983 | Medeo |
| 1,500 m | 1.59,46 | 15. tammikuuta 1984 | Kongsberg |
| 3,000 m | 4.23,0  | 17. marraskuuta 1978 | Inzell |
| 5,000 m | 7.40,16 | 14. tammikuuta 1984 | Kongsberg |
| 10,000 m | 17.32,3  | 15. maaliskuuta 1984 | Oslo |
Kaislampi

| Kaislampi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Uusimaa
Kunnat:  Kirkkonummi
Koordinaatit:  60°17′07″N, 24°28′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Suomenlahden rannikkoalueen päävesistö (81)
Järvinumero:  81.057.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80,8 m 
Rantaviiva:  1,98 km 
Pinta-ala:  0,04 km² 
 fiKaislampi 
Kaislampi (vanha rinnakkaisnimi Kaitalampi) on pieni ja kapea metsäjärvi Kirkkonummen koillisosassa Veikkolan itäpuolella. Sen pinta-ala on 3,96 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 28 kilometriä länsiluoteeseen.
Maantiede

Kaislampi muistuttaa järven kaakkoiskulmalta katsoen v-kirjainta. Sen luoteeseen suuntaavan haaran pituus on noin 600 metriä ja länteen suuntaavan haaran pituus noin 450 metriä. Järven eteläosan ranta-alue kuuluu Nuuksion kansallispuistoon. Luoteisen haaran rannalla on pientaloja. Kaislampeen virtaa vettä ympäröiviltä suoalueilta. Sen lounaiskolkasta lähtee laskuoja etelään.
Kaislampi (81.057.1.022) kuuluu Mankinjoen valuma-alueeseen (81.057), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueen (81) päävesistössä. Mankinjoen valuma-alueeseen kuuluu 69 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Nuuksion Pitkäjärvi, Juusjärvi ja Loojärvi.
Aiheesta muualla

Helsingin Sanomat: Kesäasukkaat ruoppasivat metsälampea Nuuksiossa
Kapearunkokone

Lufthansan kapearunkoinen Boeing 737 Emiratesin laajarunkoisen Boeing 777:n edessä
Kapearunkokoneeksi kutsutaan matkustajalentokonetta, jonka rungon leveys on noin 3–4 metriä. Kapearunkokoneen matkustajaversiossa on vain yksi käytävä ja istuimia yhdellä rivillä kahdesta kuuteen.
Tunnettuja lyhyen kantaman kapearunkokoneita

Airbus A318/A319/A320/A321
Boeing 717
Boeing 727
Boeing 737
Boeing 757
McDonnell Douglas DC-9
McDonnell Douglas MD-80
BAe 146
Embraer 170/190
Fokker F28
Fokker 70
Fokker 100
Tupolev Tu-134
Tupolev Tu-154
Tupolev Tu-204
Tupolev Tu-334
Tunnettuja pitkän kantaman kapearunkokoneita

Boeing 707
Boeing 757
Convair 880
Convair 990
Douglas DC-8
Iljušin Il-62
Vickers VC10
Tupolev Tu-204
Kastanjatöyhtötikka

| Kastanjatöyhtötikka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Töyhtötikat Celeus
Laji::  grammicus
Kaksiosainen nimi
 Celeus grammicus  (Natterer & Malherbe, 1845) 

Katso myös
   Kastanjatöyhtötikka Wikispeciesissä   Kastanjatöyhtötikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kastanjatöyhtötikka (Celeus grammicus) on eteläamerikkalainen tikka. Sen esiintymisalue ulottuu Kolumbian kaakkoisosista Venezuelaan ja itään Ranskan Guyanaan ja Brasiliaan, sekä itäiseen Peruun, Ecuadoriin ja Pohjois-Boliviaan. Lajista tunnetaan neljä alalajia. Johann Natterer ja Alfred Malherbe kuvailivat lajin holotyypin Brasilian Marabitanasista, Rio Negron yläjuoksulta vuonna 1845.
Karbonyylisulfidi

| Karbonyylisulfidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  463-58-1
PubChem CID:  10039
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  COS
Moolimassa:  60,075
Ulkomuoto:  Väritön kaasu
Sulamispiste:  −138,8 °C
Kiehumispiste:  −50,2 °C
Tiheys:  2,51 g/dm3
Karbonyylisulfidi (molekyylikaava COS) on pahanhajuinen, väritön kaasu, jossa yhteen hiiliatomiin on liittynyt lineaarisesti happi- ja rikkiatomi. Karbonyylisulfidin moolimassa on 60,075 g/mol ja CAS-numero 463-58-1. Vuonna 1841 karbonyylisulfidia kuvailtiin vetysulfidin ja hiilidioksidin sekoitukseksi. Carl von Than vuonna 1867 kuitenkin korjasi tämän väärinkäsityksen ja totesi karbonyylisulfidin muodostuvan hiilimonoksidin ja rikin reagoidessa. Nykyään karbonyylisulfidia muodostetaan laboratorioissa, kun kaliumtiosyanaatti (molekyylikaava KSCN) reagoi veden ja rikkihapon kanssa, jolloin syntyy kaliumvetysulfaattia (KHSO4), ammoniumvetysulfaattia sekä karbonyylisulfidia.
KNCS + 2 H2SO4 + H2O → KHSO4 + NH4HSO4 + COS
Aiheesta muualla

PubChem: Carbonyl sulfide (englanniksi)
KEGG: Carbonyl sulfide (englanniksi)
Kaislavuoripalmu

| Kaislavuoripalmu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Arecales
Heimo::  Palmukasvit Arecaceae
Suku::  Vuoripalmut Chamaedorea
Laji::  seifrizii
Kaksiosainen nimi
 Chamaedorea seifrizii  Burret 
Katso myös
   Kaislavuoripalmu Wikispeciesissä   Kaislavuoripalmu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kaislavuoripalmu (Chamaedorea seifrizii) on vuoripalmujen (Chamaedorea) sukuun kuuluva palmulaji. Lajia tavataan luontaisesti Väli-Amerikassa.
Koko ja ulkonäkö

Kaislavuoripalmu muistuttaa hyvin paljon bambuja, ja englanniksi vuoripalmut tunnetaankin nimellä "bamboo palm". Kaislavuoripalmut kasvavat monesti tiheässä rykelmässä.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kaislavuoripalmu (Chamaedorea seifrizii)
iNaturalist: Chamaedorea seifrizii
UniProt: Taxonomy - Chamaedorea seifrizii (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Chamaedorea seifrizii (englanniksi)
Kalervo Friman

Soini Kalervo Friman (s. 1947) on joutsalainen liikemies ja kokoomuksen kunnallispoliitikko. Hän on toiminut muun muassa rakennusliike Keski-Suomen Voimarakentajat Oy:n johtajana sekä monien muiden yritysten toimitusjohtajana tai hallituksissa. Joutsan kunnallispolitiikassa hän on vaikuttanut 1970-luvulta alkaen.
Friman on yksi urheiluseura Joutsan Pommin entisistä taustavaikuttajista. Hän oli perustamassa hyvin menestynyttä Pommin hiihtotiimiä. Kalervo ”Konsta” Friman toimi muutaman vuoden ajan hiihtäjä Matti Heikkisen managerina.
Kai Birger Knudsen

| Kai Birger Knudsen> Norjan puolustusministeri |
| --- | --- |
 Torpin hallitus 15. kesäkuuta 1954 – 22. tammikuuta 1955  
Edeltäjä:  Nils Langhelle
Seuraaja:  Nils Handal
Norjan oikeusministeri
 Torpin hallitus 20. joulukuuta 1952 – 15. kesäkuuta 1954 18. lokakuuta 1952 – 20. joulukuuta 1952 (vt.)  
Edeltäjä:  O. C. Gundersen
Seuraaja:  Gustav Sjaastad
Notoddenin pormestari
 1945–1946  
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. kesäkuuta 1903 Vuoreija, Norja
Kuollut: 3. maaliskuuta 1977 (73 vuotta)
Ammatti:  juristi, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Kai Birger Knudsen (25. kesäkuuta 1903 Vuoreija – 3. maaliskuuta 1977) oli norjalainen juristi ja työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan oikeusministerinä 1952–1954 ja puolustusministerinä 1954–1955. Vuosina 1945–1946 hän oli Notoddenin pormestari.
Aiheesta muualla

Kai Birger Knudsen Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Kaislavene

| Kaislavene Mieskone |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2000
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 41.00
 Levy-yhtiö: Polygram
Mieskoneen muut julkaisut
| Roosa ja kymmenen muuta 1995 | Kaislavene 2001 |   |
Kaislavene on Mieskoneen studioalbumi vuodelta 2000.
Kappaleet

Vieläkin voit – 3.06
Kaikki kaipaa kaverii – 3.10
Kaislavene – 4.38
Sateenkaaren taa – 3.14
Hetket on kultaa – 2.53
Mukaan laivaan – 2.42
Kukkamekko – 3.19
Kun seireenit laulaa – 4.15
Viimeiset pidot – 4.31
Rakkauden valtateille – 4.00
Ruususuu – 5.12
Aiheesta muualla

Kaislavene discogs.com -sivustolla
Kajottikurpitsa

| Kajottikurpitsa |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Cucurbitales
Heimo::  Kurkkukasvit Cucurbitaceae
Suku::  Kajottikurpitsat Sechium
Laji::  edule
Kaksiosainen nimi
 Sechium edule  (Jacq.) Sw. 
Katso myös
   Kajottikurpitsa Wikispeciesissä   Kajottikurpitsa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kajottikurpitsa (Sechium edule) on monivuotinen kurkkukasveihin kuuluva köynnös. Sen hedelmät ovat 10–20 cm pitkiä, päärynänmuotoisia ja ruoaksi kelpaavia.
Ulkonäkö ja koko

Kajottikurpitsan varsi kasvaa 10 m pitkäksi. Lehdet ovat 3- tai 5-halkioiset, niiden leveys on 8-18 cm ja pituus 9-22 cm. Kasvilla on erikseen hede- ja emikukat. Hedekukat kasvavat pieninä terttuina 10-30 cm kukkavarren päässä, ja niissä on viisi selvästi toisitaan erottuvaa terälehteä. Emikukan terälehdet ovat kasvanet yhteen tötteröksi. Hedelmät muodostuvat yksitellen, joskus pareittain.
Levinneisyys

Kajottikurpitsa on ikiaikainen viljelykasvi, mutta sen siemeniä tai siitepölyä ei ole säilynyt arkeologisiin löytöihin. Kronikoitsijoiden mukaan sitä on viljelty Meksikossa ennen eurooppalaisten tuloa. Sen lähimmät villit sukulaiset elävät Mesoamerikassa. Viljely on levinnyt Antilleille ja Etelä-Amerikkaan 1700- ja 1800-luvulla, ja samoihin aikoihin se vietiin Eurooppaan ja sieltä Afrikkaan, Aasiaan ja Australiaan. Pohjois-Amerikassa viljely alkoi 1800-luvun loppupuolella.
Kasvi menestyy lämpimässä ilmastossa, ja tarvitsee kuusi tuntia auringon valoa ennen kuin se kukkii.
Käyttö

Kajottikurpitsaa voidaan syödä raakana tai kypsennettynä. Sen yleisimmät käyttötavat muistuttavat kesäkurpitsan käyttöä, mutta Latinalaisessa Amerikassa siitä tehdään samanlaista makeaa piirakkaa kuin kurpitsasta.
Aiheesta muualla

ITIS: Sechium edule (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Sechium edule (englanniksi)
Flora of China: Sechium edule (englanniksi)
Kalervo Haapaniemi

Kalervo Teemu Robert Haapaniemi (1. kesäkuuta 1947 Siikajoki – 24. elokuuta 2020 Espoo) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Haapaniemen vanhemmat olivat liikkeenharjoittaja Kusti Haapaniemi ja myymälänhoitaja Toini Lehisto ja puoliso vuodesta 1971 kosmetologi Kirsti Heikkinen. Haapaniemi tuli ylioppilaaksi Oulun normaalilyseosta 1967 ja valmistui Helsingin kauppakorkeakoulusta ekonomiksi 1971 ja kauppatieteiden kandidaatiksi ja maisteriksi 1973. Hän suoritti myös useita liikkeenjohdon kursseja.
Haapaniemi oli Liiketaloustieteellisen tutkimuslaitoksen tutkija 1971–1973, Tukon markkinatutkimusosaston tutkija ja suunnittelija 1973–1975, Kauppa Hallenberg Oy:n markkinointipäällikkö ja Merkur-pikatukun päällikkö 1975–1977, Tukon kenttäosaston johtaja 1977–1980, Rovaniemen Kauppa Oy:n toimitusjohtaja 1980–1981, Pohjanmaa Oy:n Oulun aluekonttorin johtaja 1981–1991 ja päivittäistavararyhmän johtaja 1991–1993 sekä Suomen Spar Oy:n toimitusjohtaja 1993–1996 ja hallituksen jäsen 1993–1997.
Tukon johtokunnan jäsen Haapaniemi oli 1993–1996, toimitusjohtaja 1996 ja varatoimitusjohtaja 1996–1997, Keskon päivittäistavararyhmän johtaja 1997–2001, hallituksen jäsen 1998–2000, varapääjohtaja 1998–2001 ja pääjohtajan varamies 2001–2005 sekä Ruokakesko Oy:n toimitusjohtaja ja hallituksen jäsen 2001–2005. Hän oli myös Markkinointi-instituutin opettaja 1974–1981, Helsingin kauppakorkeakoulun opettaja 1976–1980, Roppa Oy:n toimitusjohtaja 1981–1982 ja Tuore-Roppa Oy:n johtaja 1983–1991. Haapaniemellä oli lisäksi lukuisia asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 2001.
Kaarle Majantie

Kaarle Majantie kuului Suomen urheilun varhaisvaiheiden nuoriin urheilujohtajiin. Kuvassa SVUL:n ensimmäinen toimitusvaliokunta – jäsenet vasemmalta: Juho Tamminen, Ivar Wilskman, Arvo Vartia, Gösta Wasenius, Aksel Ek ja Kaarle Majantie.
Kaarle Henrik Majantie, sukunimi aik. Majander (13. heinäkuuta 1868 Helsinki – 6. toukokuuta 1944 Hollola) oli suomalainen konttoripäällikkö ja SVUL:n puheenjohtaja.
Kaarle Majantien vanhemmat olivat muurari Karl Henrik Majander ja Josefina Charlotta Wallenius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1887 Helsingin alkeisopistosta ja suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon 1892.
Majantie oli Kansallis-Osake-Pankin Vaasan konttorin johtajana 1893–1910, Keskinäisen Henkivakuutusyhtiö Suomen apulaisjohtajana 1910–1918 ja Valtion Hiiva- ja Alkoholitehdas Kronanin konttoripäällikkönä Vaasassa 1919–1926. Hän oli SVUL:n puheenjohtajana 1914–1918.
Majantie toimi vuonna 1919 Viron vapaussotaan osallistuneen suomalaisen vapaaehtoisjoukon sotaoikeudessa sotatuomarina.
Kaarle Majantie oli naimisissa 1893 Helene Wilhelmina Bruunin kanssa.
Julio César Baldivieso

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Julio César Baldivieso Rico
Syntymäaika: 2. joulukuuta 1971 (ikä 52)
Syntymäpaikka: Cochabamba, Bolivia
Kansalaisuus:  Bolivia
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 180 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1987-1991 1992-1994 1995 1996 1997-1998 1999 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2004 2005 2006 2007 2008 | Jorge Wilstermann Bolívar Newell's Old Boys Bolívar Yokohama Marinos Jorge Wilstermann Barcelona Bolívar Cobreloa Al-Nassr Aurora Al-Wakrah Aurora Caracas The Strongest Bolívar Aurora |  |
Maajoukkue
| 1991–2005 | Bolivia | 85 (15) |
Julio César Baldivieso (s. 2. joulukuuta 1971 Cochabamba) on bolivialainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Baldivieso debytoi Bolivian maajoukkueessa 1991. Hän kuului Bolivian joukkueeseen myös MM-kilpailuissa 1994. Hän on pelannut 85 maaottelua ja tehnyt niissä 15 maalia.
Kastanjasinipenkoja

| Kastanjasinipenkoja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Viiriäispenkojat Cinclosomatidae
Suku::  Sinipenkojat Ptilorrhoa
Laji::  castanonota
Kaksiosainen nimi
 Ptilorrhoa castanonota  (Salvadori, 1875) 
Katso myös
   Kastanjasinipenkoja Wikispeciesissä   Kastanjasinipenkoja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kastanjasinipenkoja (Ptilorrhoa castanonota) eli aiemmalta nimeltään ruskoloistotimali on loistotimalien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kastanjasinipenkojaa tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin on raportoitu olevan suurimmaksi osaksi melko yleinen tai yleinen. Sen kannankehitys on vakaa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kaarle Muttilainen

Kaarle Muttilainen (1826 – 13. tammikuuta 1907 Juva) oli suomalainen maanviljelijä ja moninkertainen valtiopäivämies.
Rusthollari Muttilainen oli Juvalla kirkkoneuvoston jäsen, lainamakasiinin hoitaja ja kunnallislautakunnan esimies 1868–1873. Hän oli myös lautamies ja sai herastuomarin arvon. Muttilainen oli talonpoikaissäädyssä Juvan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867, 1877–1878, 1885 ja 1891. Vuonna 1867 hän oli valitsijamies ja lakivaliokunnan jäsen, 1877–1878 yleisen valitusvaliokunnan jäsen ja 1891 säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen. Muttilainen anoi 1867 yhdessä muiden kanssa muun muassa oppikoulujen opetuskieleksi suomea, mutta toisaalta taas 1877–1878 vastusti naisten ja miesten tasa-arvoista perinnönjakoa.
Kai Dammert

Kai Fredrik Dammert (18. marraskuuta 1919 Turku – 18. elokuuta 2018 Oulu) oli suomalainen lääkäri. Hän oli Oulun yliopiston patologisen anatomian professori, ja hän tutki esimerkiksi pahanlaatuisia kasvaimia.
Dammertin vanhemmat olivat metsänhoitaja Paul Fredrik Dammert ja Anna Selma Maria Elisabet Quist. Dammert tuli ylioppilaaksi Käkisalmen yhteiskoulusta 1938 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1948. Lääketieteen tohtoriksi hän väitteli 1958. Patologisen anatomian erikoispätevyyden Dammert sai 1962 sekä iho- ja sukupuolitautien pätevyyden 1963.
Dammert toimi Oulun yliopiston patologisen anatomian professorina vuodesta 1963 vuoteen 1986; nimityksen virkaan hän sai 1965. Hänen johdollaan yliopistossa luotiin patologian tutkimus- ja opetustoiminta, samoin kuin kehitettiin palvelulaboratoriotoimintaa Suomen Syöpäyhdistyksen ja Oulun yliopistollisen keskussairaalan kanssa. Talvisodassa haavoittunut ja toisen jalkansa menettänyt Dammert avioitui ensimmäisen kerran 1946 Zosia Rosellin (1918–1984) kanssa; hänen toinen vaimonsa vuodesta 1986 on silmälääkäri Anja Dammert (o.s. Elomäki).
Aiheesta muualla

Haastattelu Kalevassa. (Arkistoitu – Internet Archive)
Katariina Kosola

Saara Katariina Kosola (s. 24. helmikuuta 2001) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Kansallisessa liigassa Helsingin Jalkapalloklubin joukkueessa kausina 2020–2021. Ensimmäisellä liigakaudellaan hän pelasi 18 ottelua ja teki niissä kolme maalia. Kaudella 2021 hän pelasi 23 liigaottelua ja teki niissä kuusi maalia.
Kosola on pelannut kaudesta 2022 alkaen Ruotsin pääsarjassa. Kaudella 2022 hän pelasi Umeå IK:n joukkueessa 24 sarjaottelua ja teki niissä kaksi maalia. Seuraavan kauden hän aloitti Örebrossa, jossa hän pelasi 17 sarjaottelua. Hän siirtyi elokuun 2023 lopulla Ruotsin kärkiseuroihin kuuluvaan Häckeniin, jossa hän pelasi kauden lopulla yhdeksän sarjaottelua ja teki niissä yhden maalin.
Kosola on pelannut Suomen nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 2018 ja aiemmin samana vuonna saman ikäluokan Euroopan-mestaruuskilpailuissa, joissa Suomi sijoittui kolmanneksi ja varmisti siten paikkansa MM-kilpailuihin. Hän pelasi naisten maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2022 Walesia vastaan. Hän on pelannut vuoden 2023 loppuun mennessä 12 naisten maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia.
Kaarlampi (Kouvola, Inkerilä)

| Kaarlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  61°00′43″N, 27°02′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  oja Karvasenjärveen 
Järvinumero:  14.184.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,2 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,607 km  
Pinta-ala:  2,231 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaarlampi 
Kaarlampi  on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Inkerilässä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,2 metriä mpy.
Katariina Lohiniva

Tuuli Katariina Lohiniva, o.s. Timonen, (s. 29. maaliskuuta 1962 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän on työskennellyt vuodesta 1997 lähtien Porin Teatterissa.
Lohiniva aloitti näyttelijänuransa Kansallisteatterin avustajana vuonna 1977. Sen jälkeen hän on esiintynyt Ylioppilasteatterissa, Kokkolan kaupunginteatterissa, Rovaniemen ja Savonlinnan teattereissa sekä Jönköpingin lääninteatterissa Ruotsissa. Lisäksi hän on näytellyt muun muassa draamasarjassa Taivas sinivalkoinen[lähde? ], elokuvassa Pelikaanimies ja tehnyt äänirooleja nukkeanimaatiossa Turilas & Jäärä sekä yhdessä Urpo ja Turpo -animaatiossa.
Katariina Lohinivan puoliso on muusikko Seppo Tyni. Hänen entinen puolisonsa oli kuvataiteilija Pertti Lohiniva.
Karl-Heinz Körbel

Karl-Heinz Körbel
Karl-Heinz "Charly" Körbel (s. 1. joulukuuta 1954 Dossenheim) on saksalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Nykyisin hän toimii Bundesliigassa pelaavan Eintracht Frankfurtin urheilutoimenjohtajana.
Körbel pelasi koko aktiiviuransa, vuodet 1972–1991 Eintracht Frankfurtissa. Juniorina hän edusti synnyinkaupunkinsa FC Dossenheimia. Hän on kautta aikain eniten Bundesliigan otteluita, kaikkiaan 602, pelannut pelaaja. Maaleja hän teki Bundesliigassa 45. Saksan maajoukkueessa Körbel pelasi kuusi ottelua.
Körbel omistaa Dossenheimissa Sport-Körbel -nimisen urheilumyymälän.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1981

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1981 järjestettiin 12.–26. huhtikuuta Göteborgissa ja Tukholmassa, Ruotsissa. Pelipaikkana oli Scandinavium-areena. Kisat olivat järjestyksessään 47. jääkiekon historiassa. B-sarjaa isännöi Italian Ortisei, ja C-sarja pelattiin Pekingissä.
A-sarja > Suomi turnauksessa

Suomi lähti korkein ennakko-odotuksin ensimmäiseen otteluun, joka pelattiin Kanadaan vastaan. Suomi kuitenkin hävisi ottelun niukoin lukemin 3–4, mutta Kanada oli pelillisesti parempi. Loppusarjassa Leijonat pelasi epätasaisesti voittaen Hollannin vain lukemin 4–2 ja pelaten tasapelin Länsi-Saksaa vastaan maalein 4–4, vaikka Suomi johti peliä jo 3–0. Jääkiekon suurmaista Suomi kohtasi Yhdysvallat kahdesti. Ensimmäinen ottelu päättyi 4–6-tappioon, toinen 3–3-tasapeliin. Leijonat kärsi turnauksessa siitä, että sillä oli vähän maalintekijöitä. Mikko Leinonen, Markku Kiimalainen, Kari Jalonen, Tapio Levo ja Timo Nummelin tekivät nimittäin 60 % joukkueen maaleista.