stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Monitoimikeskus Lumo

Lumon monitoimitalo Vantaan Korsossa. Vasemmalla Vantaan kaupunginkirjaston Lumon kirjasto, oikealla Lumon lukio.
Monitoimikeskus Lumo on Vantaalla, Korson kaupunginosassa sijaitseva, vuonna 2003 valmistunut kulttuuri- ja liikuntakeskus. Uudisrakennuksen suunnittelijana oli arkkitehtitoimisto P&R arkkitehdit. Keskuksessa järjestetään muun muassa teatteriesityksiä, konsertteja, näyttelyitä, opiskelu-, luento- ja seminaaritilaisuuksia ja liikuntatapahtumia. Suurten yleisötilaisuuksien käyttöön keskuksessa on 325-paikkainen Lumosali. Siellä on myös monipuoliset mahdollisuudet taiteiden ja liikunnan harrastamiseen ja erilaisten yksityistilaisuuksien järjestämiseen. Keskuksen tiloissa sijaitsevat Vantaan kaupunginkirjaston ylläpitämä Lumon kirjasto ja kaupungin sivistystoimen Lumon lukio. Keskuksessa käy vuosittain noin puoli miljoonaa asiakasta.
Eri taiteenalojen opetusta Lumossa tarjoavat Musiikkileikkikoulu Lystileikki, Tikkurilan teatteri- ja sirkuskoulu, Vantaan kuvataidekoulu, Vantaan musiikkiopisto ja Vantaan tanssiopisto. Keskuksessa toimii myös Korson nuorisotila, Vantaa-infon toimipiste ja Vantaan Nuorisopalveluiden aluetoimisto.
Montmartre

Montmartre Pompidou-keskuksesta nähtynä
Sacré-Coeur
Montmartre, ”marttyyrien vuori” (ransk. mont des martyrs), on Pariisin pohjoisosassa, XVIII kaupunginosassa sijaitseva  kaupungin korkein kukkula.  Se on tunnettu historiastaan taiteilijoiden asuinpaikkana.
Historia

Montmartre muodosti oman kuntansa vuoteen 1800-luvun puoliväliin saakka saakka, jolloin Pariisi sai nykyiset rajansa.  Tuolloin Pariisiin liitettiin muutkin alueet, jotka sijaitsivat rajana siihen saakka olleiden niin sanottujen keskimmäisten bulevardien ja muutamaa kilometriä ulompana, nykyisen Boulevard Périphériquen kohdalle vuonna 1843 rakennetun linnoitusketjun eli Pariisin viimeisimmän kaupunginmuurin välissä.
Kukkulan on arveltu saaneen nimensä siitä, että Pariisin ensimmäinen piispa Pyhä Dionysius (ransk. Saint Denis) kärsi siellä marttyyrikuoleman noin vuonna 272. Tarinan mukaan piispa kantoi irti hakatun päänsä teloituspaikalta useita kilometrejä pohjoiseen, minne syntyi Saint-Denis’n kaupunki. Teloituspaikalle rakennettiin 800-luvulla piispan muistoksi luostari, jonka valtasivatselvennä benediktiininunnat. Luostari rikastui, sen elämä turmeltui, ja 1400-luvulla sen irstaus ja rappio oli yleisenä pilapuheiden aiheena. Kukkulan alkoivat vallata kabareet, kapakat, ilotalot ja yökerhot, joille annettiin huumorimielessä sellaisia nimiä kuin ”Pyhä Anna” tai ”Lothringenin risti”. Vähitellen rikollisuus kasvoi kukkulalla niin suureksi, ettei siellä enää ollut turvallista käydä, ja rahavirrat Montmartrelle tyrehtyivät.
Pariisin kommuunin aikana keväällä 1871 sadoittain kommunardeja piiloutui kukkulalla sijaitseviin kalkkikaivoksiin ja jäi niihin loukkuun, kun hallituksen joukot räjäyttivät uloskäynnit dynamiitilla. Vallankumouksen jälkeen kukkula palasi köyhään ja uneliaaseen elämään. Muutamia vuosia myöhemmin Montmartren korkeimmalle kohdalle rakennettiin suuri basilika Sacré-Coeur.
Montmartren värikäs historia ja idyllinen ilmapiiri alkoivat kuitenkin viehättää taiteilijoita. Georges Michel oli ensimmäinen tulija, häntä seurasivat muut – 1900-luvun alussa joukossa olivat muun muassa Pierre-Auguste Renoir, Henri Matisse, Pablo Picasso, Vincent van Gogh, Claude Monet, Maurice Utrillo ja Suzanne Valadon. Alueella on asunut myös joukko säveltäjiä, kuten Claude Debussy ja Erik Satie sekä jo aikaisemmin Frédéric Chopin. Kabareet ja kahvilat palasivat yhtä riehakkaina ja eloisina kuin ennenkin. Niistä tunnetuimmat olivat ja ovat yhä Moulin Rouge ja Le Chat Noir. Maailman joka kolkasta kerääntyneet eksentrikot juhlivat niissä yöt läpeensä ja keksivät toinen toistaan erikoisempia tapoja kilpailla yleisestä huomiosta. Montmartresta tuli Pariisin, ellei koko maailman, taiteilijaelämän keskus.
Nykyään

Nykyään kukkula on suosittu turistikohde. Sacré-Coeurin ohella sen nähtävyyksiin kuuluu Moulin de la galette sekä Place du Tertren aukio, jossa paikalliset taiteilijat piirtävät maksua vastaan muotokuvia. Kukkulan jyrkässä rinteessä liikennöi köysirata Funiculaire de Montmartre. Montmartren pohjoisrinteellä on myös ainoa Pariisin rajojen sisäpuolella sijaitseva viinitarha. Kukkulan länsipuolella sijaitsee myös hautausmaa Cimetière de Montmartre.
Suomalaisen viihteen moniosaaja Reino Helismaa teki Montmartren tunnetuksi suomalaisille humoristisessa kuplettikappaleessaan ”Pigalle ja Montmartti”.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Montmartre Wikimedia Commonsissa
Montmartren virallinen verkkosivusto
Montmartren virallinen verkkosivusto turisteille
Vanha Montmartre on kuollut, Kuva, 01.03.1939, nro 5, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Minkiö

| Minkiö |
| --- | --- |
 Minkiö
 Koordinaatit: 60°49.558′N, 23°28.633′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Kanta-Häme
Kunta:  Jokioinen
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Postinumero:  31600 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Minkiö on Jokioisten kunnan kylä Lounais-Hämeessä, kuntakeskuksen pohjoispuolella yhdystien 2813 (Humppilantie) varrella, johon suuri osa Minkiön taloista on keskittynyt. Minkiön kylään kuuluvat Kalakosken, Minkiönkylän, Nivan ja Uudenkulman kulmakunnat. Kyläalue on hajanainen ja sijaitsee peltomaiseman ympäröimänä kuntakeskuksen pohjoispuolella. Kylän läpi virtaa Jänhijoki.
Monitori

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Monitori voi tarkoittaa seuraavia:
monitori, tietokonenäyttö tai muu näyttölaite tai mikä tahansa tarkkailu- tai valvontalaite
monitorikaiutin, jolla seurataan äänitystä tai esitystä
monitorialus, panssarilaiva
Monitori, Turun kaupungin ja Kelan yhteinen palvelupiste.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Monitori”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mikko Rytkönen

| Mikko Rytkönen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. elokuuta 1982 (ikä 42)
Jääpallon pelaaja
Pituus:  173 cm
Seura:   JPS
Pelipaikka:  Hyökkääjä
| Urheilijan ura> Junioriseurat |
| --- | --- | --- | --- |
–2000:  JPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2000–2006 |  JPS | – | (–) |
| 2006–2007 |  Kållands BK | – | (–) |
| 2006–2007 | →  Villa Lidköping BK | – | (–) |
| 2007–2008 |  ToPV | – | (–) |
| 2008–2011 |  HT Bandy | – | (–) |
| 2008–2009 | →  ToPV | – | (–) |
| 2011–2013 |  IFK Kungälv | – | (–) |
| 2013– |  JPS | – | (–) |
Maajoukkue
| 2009–2017 |  Suomi | 53 | (34) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 10.3.2018.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 10.3.2018.
Mikko Rytkönen (s. 23. elokuuta 1982) on suomalainen jääpalloilija. Hän edustaa Suomen Bandyliigassa pelaavaa Jyväskylän Seudun Palloseuraa.
Mikko Rytkönen pelasi kaudella 2005–2006 kotimaisen huippukauden JPS:n riveissä. Hän voitti tuolloin maalikuninkuuden 44 maalilla. Kun vielä syöttöjä kertyi 12, niin tehopisteet olivat hulppeat 56. Tämä merkitsi vientiä pois Jyväskylästä. Suuntana oli Villa BK Linköpingissä, jossa kausi jäi torsoksi loukkaantumisen vuosi. Kausi 2007–2008 tuotti hopeaa kotoisessa Bandyliigassa Tornion Palloveikoissa. Sitten torniolaiset siirtyivät Ruotsin sarjoihin Haaparanta-Tornio Bandyn nimissä pelaamaan. Mikko pelasi HT-Bandyssä kolme vuotta, joista kaksi Elitserienissä. Rytkönen edusti kaksi edellistä kautta IFK Kungälviä, jossa valmentajana toimi suomalaistaustainen A-maajoukkuettakin luotsannut Tommi Österberg. Parhaalla kaudellaan Elitserienissä Rytkönen keräsi tehot 22+7=29.
Kaikkiaan Rytköselle on kertynyt 11 kautta Suomen Bandyliigassa ja viisi kautta Ruotsin pääsarjassa. Bandyliigassa kauden 2016 loppuun mennessä hän oli pelannut 227 runkosarjan ja 31 pudotuspeliottelua. Niissä hän oli tehnyt 215 runkosarja- ja 29 pudotuspelimaalia.
Mikko Rytkönen nousi Tornion vuosien aikana A-maajoukkueeseen. Miesten maaotteluita hänelle on kertynyt yhteensä 53, joissa on syntynyt 34 maalia. Vuodesta 2009 MM-kisoja kiertäneeltä Mikolta löytyy 2 MM-hopeaa (2011) ja 2 –pronssia (2010). Kaikkiaan Rytkönen on pelannut urallaan seitsemät MM-kisat.
Saavutukset

Seurajoukkueessa:
Suomen mestaruus: 2019 (JPS)
2 Bandyliigan hopeaa keväällä 2008 ToPV:n riveissä ja 2014 JPS:n riveissä,
Bandyliigan paras maalintekijä  kaudella 2005–2006
Maajoukkueessa:
2 MM-hopeaa: 2011 ja 2016,
2 MM-pronssia: 2010 ja 2017
Henkilökohtaisesti
Bandyliigan all-stars: 2018, 2019
Moskovan sotilaspiiri

Moskovan sotilaspiirin vaakuna.
Moskovan sotilaspiiri (ven. Московский военный округ, Moskovski vojennyi okrug) oli Venäjän länsiosassa sijaitseva Venäjän asevoimien hallinnollinen alue (sotilaspiiri). Se kattaa samat Moskovaa ympäröivät federaatiosubjektit kuin Venäjän Keskinen federaatiopiiri Nižni Novgorodin alueella täydennettynä.
Ensimmäisen kerran Moskovan sotilaspiirin perusti Venäjän keisarikuntaa johtanut keisari Aleksanteri II elokuussa 1864. Sotilaspiiri oli olemassa siitä lähtien myöhemmissä valtiomuodostelmissa joulukuuhun 2010 saakka. Tuolloin silloiset Leningradin ja Moskovan sotilaspiirit yhdistettiin Läntiseksi sotilaspiiriksi. Vuonna 2021 Läntisestä sotilaspiiristä erotettiin lyhytaikainen Pohjoisen laivaston sotilaspiiri (2021-2024). Läntinen sotilaspiiri ja Pohjoisen laivaston sotilaspiiri lakkautettiin helmikuussa 2024 annetulla presidentin asetuksella, jolloin näiden kattamat alueet ryhmiteltiin uudelleen Moskovan sotilaspiiriksi ja Leningradin sotilaspiiriksi.
Alue

Maaliskuun alussa 2024 voimaan astuneen aluejaon mukaan Moskovan sotilaspiiriin kuuluvat Venäjän länsiosasta seuraavat federaatiosubjektit (aakkosjärjestyksessä): Belgorodin alue, Brjanskin alue, Ivanovon alue, Jaroslavlin alue, Kalugan alue, Kostroman alue, Kurskin alue, Lipetskin alue, Moskovan alue, Moskovan kaupunki, Nižni Novgorodin alue, Orjolin alue, Rjazanin alue, Smolenskin alue, Tambovin alue, Tverin alue, Tulan alue, Vladimirin alue, Voronežin alue. Alue vastaa Venäjän Keskistä federaatiopiiriä Nižni Novgorodin alueella täydennettynä.
Moukari

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Moukari voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:
moukari eli leka, suurta vasaraa muistuttava työkalu
moukari, moukarinheitossa käytettävä urheiluväline (puhekielessä sanaa käytetään myös itse lajista)
Moukari, Suomen puolustusvoimien käyttämä nimi K9 Thunder -panssarihaupitsille
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Moukari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo Boeing 747:n onnettomuuksista

Trans World Airlinesin lento 800 räjähti Atlantin yllä lähellä Long Islandia vuonna 1996.
Boeing 747 on Boeingin valmistama nelimoottorinen, laajarunkoinen pitkän toimintamatkan matkustajakone. Sitä on vuodesta 1969 alkaen valmistettu syyskuuhun 2018 mennessä 1 547 kappaletta.
Valmistetuista koneista 63 eli noin 4,1 prosenttia on marraskuuhun 2018 mennessä tuhoutunut onnettomuuksissa, terroriteoissa ja muissa tapahtumissa. Vertailun vuoksi saman aikakauden laajarunkokoneista Douglas DC-10:llä vastaava osuus on 7,4 prosenttia ja Lockheed L-1011 TriStarilla 4,0 prosenttia.
Boeing 747 -koneet ovat olleet osallisena kahdessa ilmailuhistorian pahimmassa onnettomuudessa. Pahin onnettomuus tapahtui 27. maaliskuuta 1977, kun kaksi 747-konetta törmäsi toisiinsa Teneriffan pohjoisella lentoasemalla. Onnettomuudessa kuoli 583 ihmistä. Toiseksi pahin onnettomuus oli uhrimäärältään lähes yhtä suuri: Japan Airlinesin lennon 123 sivuperäsin irtosi ja hydraulijärjestelmät lakkasivat toimimasta äkillisen paineistuksen menettämisen seurauksena. Miehistö sai pidettyä koneen ilmassa 32 minuuttia, mutta se törmäsi lopulta vuoreen ja 520 ihmistä kuoli.
Alla olevaan taulukkoon on listattu kaikki onnettomuudet ja muut tapahtumat, jotka ovat johtaneet koneen tuhoutumiseen tai hylkäämiseen. Lisäksi artikkelin lopussa on listattu muita huomattavia onnettomuuksia, joissa osallisena ollut lentokone ei tuhoutunut. Listassa ovat onnettomuudet, joissa tuli kuolonuhreja, sekä kaappaukset, joissa kuoli vähintään yksi muu henkilö kuin kaappari.
Muita huomattavia onnettomuuksia

| Päivämäärä | Paikka | Lentoyhtiö | Versio | Rekisteri | Uhrit/ Koneessa olleet | Lyhyt kuvaus | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19820811 11.8.1982 |  Tyynimeri | Pan Am | 747-100 | N754PA | 001 1/285 | Pan Amin lennolla 830 räjähti pommi, joka tappoi yhden matkustajan. Lattiaan tuli reikä ja katto vaurioitui, mutta kone laskeutui turvallisesti Honoluluun. |  |
| 19860905 5.9.1986 |  Karachi | Pan Am | 747-100 | N656PA | 020 20/379 | Pan Amin lento 73 kaapattiin Karachin lentoasemalla. 16 tuntia kestäneen panttivankitilanteen jälkeen kaapparit avasivat tulen kohti matkustajia, ja 20 kuoli. |  |
| 19880405 5.4.1988 |  Larnaka | Kuwait Airways | 747-200B | 9K-ADB | 002 2/112 | Kuwait Airwaysin lento 422 kaapattiin. Kaappauksen toisena päivänä kone lensi Larnakaan, jossa kone oli neljä päivää. Tänä aikana kaapparit tappoivat kaksi panttivankia saadakseen viranomaiset antamaan heille polttoainetta. Kaikkiaan kaappaus kesti 16 päivää, ennen kuin kaapparit antautuivat Algeriassa. |  |
| 19890224 24.2.1989 |  Havaiji | United Airlines | 747-100 | N4713U | 009 9/355 | United Airlinesin lennon 811 eturuuman ovi irtosi, ja purkautuva paine vaurioitti runkoa ja matkustamon rakenteita oven lähistöllä. Yhdeksän matkustajaa imeytyi ulos koneesta, eikä heidän ruumiitaan koskaan löydetty. |  |
| 19940111 11.1.1994 |  Minamidaitōjima | Philippine Airlines | 747-200B | EI-BWF | 001 1/293 | Philippine Airlinesin lennolla 434 räjähti pommi, joka oli jätetty pelastusliivipussiin istuimen alle. Kyseisellä istumapaikalla ollut matkustaja kuoli räjähdyksessä. |  |
Moukanpeli

| Moukanpeli |
| --- | --- |
Kirjailija:  Reijo Mäki
Kieli:  suomi
Genre:  jännitys
Kustantaja:  Karisto  Otava
Julkaistu:  1986
Sivumäärä:  227 (pokkari)
Sarja: Vares
Seuraava:  Satakieli lauloi yöllä
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Moukanpeli on toinen Reijo Mäen kirjoittama kirja. Se julkaistiin vuonna 1986 ja aloitti Vares-kirjasarjan.
Moukanpelissä Vares palkataan selvittämään hanketta, jonka tarkoitus näyttää olevan venemiljonäärin omaisuuden kavaltaminen. Seikkailu on rakennettu junamatkaksi läpi Euroopan. Ajankuvaa ovat passintarkastukset, puhelinkopit, postikortit, shekit ja sähkeet.
Mäen teoksissa myöhemmin toistuvia elementtejä ovat alkoholinkäyttö, kuvataide, pettäminen ja vasemmistoterrorismi. Teoksessa esitellään Vareksen tyttöystävä, valtio-opin assistenttina työskentelevä, tasa-arvoryhmään kuuluva kasvissyöjä Janatuinen, joka esiintyy myös kirjoissa Kuoleman kapellimestari ja Vares ja kaidan tien kulkijat.
Mono no aware

Mono no aware (jap. 物の哀れ) on japanilainen sanonta, jonka yleensä käännetään tarkoittavan "herkkyyttä asioiden edessä." Sillä viitataan kaihoisiin tunteisiin, jotka syntyvät kauniiden asioiden katoavaisuudesta ja hetkellisyydestä.
Alun perin kyseessä oli kirjallisuustermi, jota käytti tiettävästi ensimmäisenä Edo-kaudella elänyt oppinut Motoori Norinaga. Sitä pidetään perinteisesti perijapanilaisena ajattelutapana johtuen lähinnä maan buddhalais-šintolaisen taustan ja zenin vaikutuksesta Japanin kulttuuriin, mutta todistetusti se pystyy koskettamaan myös kokonaan toisessa kulttuuritaustassa kasvaneita henkilöitä.
Mono no aware tulee yleensä esille, kun käsitellään sen käyttöä tarinankerronnan ja etenkin sarjakuvan välineenä. Muita esimerkkejä ovat esimerkiksi Yasujirō Ozun elokuvat. Koska mono no awarea käyttävät teokset eivät useinkaan sisällä arkisia tapahtumia kummempaa juonenkuljetusta, monet englanninkieliset julkaisijat käyttävät niitä kuvaamaan genreluokitusta ”slice of life”.
Tunnettuja mono no awarea käyttäviä mangapiirtäjiä

Jirō Taniguchi (Aruku hito)
Hitoshi Ashinano (PositioN, Yokohama kaidashi kikō, Kabu no Isaki)
Kiyohiko Azuma (Azumanga Daioh, Yotsuba&!)
Kaoru Mori (Emma)
Yuki Urushibara (Mushishi)
Aiheesta muualla

Arjen runous (Arkistoitu – Internet Archive): Jari Lehtisen essee mono no awaren käyttämisestä sarjakuvakerronnassa
Morristownin ufohuijaus 2009

Viisi tunnistamatonta punaista valoa Morristownin yllä.
Morristownin ufohuijaus 2009 oli kahden amerikkalaisen tekemä ufohuijaus, jossa taivaalle päästettiin viisi heliumpalloa. Niihin oli kiinnitetty kiinalaiset lyhdyt. Tapahtuma raportoitiin tammikuussa 2009 ufona. Huijauksen tekijät, parikymppiset miehet, videoivat ”ufot” ja esimerkiksi ilmapallojen lähettämisen taivaalle Mpuurs Plausin ja Hanoverin rajalla olevasta metsästä.
Monet näkivät valot ja Hanoverin poliisi sai niiden takia seitsemän hätäpuhelua. Lentokenttää varoitettiin esineistä. Tapaus levisi nopeasti paikallisiin ja maanlaajuisin uutisiin. Uutisissa haastateltiin muun muassa lentäjä Paul Hurleytä. Muun muassa amerikkalaisen ufojärjestön MUFON:in mielestä tapaus oli aito. Huijauksen tekijät Joe Rudy ja Chris Russo paljastivat pilansa julkisuuteen aprillipäivänä 2009. Heidän mielestään huijaus näytti, miten helppoa ufohavaintoja on huijata.
Aiheesta muualla

Rudy and Russo's video
Mikko Oinonen

| Mikko Oinonen |
| --- | --- |
 Mikko Oinonen vuonna 1914. (Valokuva Sakari Pälsi.)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Mikko Oskar Oinonen
Syntynyt: 30. kesäkuuta 1883 Pielisjärvi
Kuollut: 30. joulukuuta 1956 (73 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Taiteilija
Ala:  kuvataide
Mikko Oskar Oinonen (30. kesäkuuta 1883 Pielisjärvi – 30. joulukuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari.
Oinonen opiskeli Taideteollisen Keskuskoulun iltakursseilla 1903 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1905–1907 sekä Pariisissa Académie Julianissa 1908–1910. Hän liittyi Septem-ryhmään joka oli vuonna 1912 perustettu taiteilijaryhmä, joka toi impressionismin aatteet Suomeen. Heitä yhdisti uusimpressionistinen puhtaan paletin teorioiden soveltaminen käytännössä.
Oinonen toimi opettajana Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa ja Taideteollisessa keskuskoulussa 1930–1936 sekä Vapaassa taidekoulussa vuosina 1937 ja 1938. Oinonen sai professorin arvonimen 1953 ja hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke.
Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Juho ja Loviisa Oinonen (o.s. Nevalainen), ja  Mikko Oinonen oli heidän kuudesta lapsestaan nuorin. Hän oli naimisissa Elli Irene Oinosen (o.s. Karlsson) kanssa.
Maalauksia

Alaston, 1912
Maisema Meilahdesta, 1914
Sääksmäen kirkko, 1928
Rantamaisema, 1936
Koskipuro, 1954, Postisäästöpankki, Helsinki
Porvoon kirkko joelta katsottuna, n. 1910
Aiheesta muualla

Valkonen, Olli: / Oinonen, Mikko (1883–1956). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  3.4.2006. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Mikko Oinonen Kansallisgalleria. Viitattu 19.3.2024.
Laitinen-Littorin, Pauliina: Mikko Oinonen maalasi kirkkaita värejä Taloustaito.  18.11.2014. Viitattu 19.3.2024.
Aarre Heinonen : Taiteilija Mikko Oinonen, Helsingin Sanomat, 25.11.1934, nro 319, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Miinalaiva Frej

| Miinalaiva Frej |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Crichton-Vulcan
Laskettu vesille:  1900
Palveluskäyttöön:  lokakuu 1939
Poistui palveluskäytöstä:  1940
Tekniset tiedot
Uppouma:  561 t
Koneteho:  600 hv
Nopeus:  9-10 solmua
Aseistus
Aseistus:  1 x 75 mm   1 x konekivääri
Miinat:  50 miinaa
Frej oli Suomen höyrylaiva osakeyhtiön matkustajalaiva. Se oli Suomen merivoimilla miinalaivana talvisodassa.
Historia

Alus oli rakennettu 1900 nimellä Vladimir. Sen osti 1907 Wasa-Nordsjö Ångbåts Ab, joka nimesi aluksen Frejksi. Yhtiö fuusioitiin 1926 Finska Ångfartygs Ab:hen, jolloin Frej siirtyi uudelle yhtiölle. Alus ennen talvisotaa Finska Ångfartygs Ab:lle, jolloin sen kotipaikkana oli Helsinki.
Historia > Talvisota

Ylimääräisten harjoitusten alettua lokakuussa 1939 alus otettiin merivoimille, joka muutti aluksen miinalaivaksi. Aluksen muutostyöt sujuivat nopeasti, vaikka ammattitaitoisen henkilöstön puute sitä haittasikin. Alus aseistettiin 75 mm tykillä ja konekiväärillä. Muutostöiden jälkeen alus kykeni kuljettamaan ja laskemaan 50 miinaa. Sodan aikana Frej laski miinoja Itämerelle päällikkönään luutnantti A. Gylling.
Historia > Sodan jälkeen

Alus palautettiin sodan päätyttyä omistajalleen. Frej myytiin 1959 Partrederi Fylgialle, jolloin se nimettiin Fylgiaksi.
Minka Kelly

| Minka Kelly |
| --- | --- |
 Minka Kelly vuonna 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. kesäkuuta 1980 (ikä 44) Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Minka Dumont Kelly (s. 24. kesäkuuta 1980 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Kelly tunnetaan parhaiten rooleistaan televisiosarjoissa Unelmien kentät ja Almost Human. Hän näytteli presidentti John F. Kennedyn vaimoa Jacqueline Kennedyä vuoden 2013 elokuvassa The Butler.
Kelly esiintyy myös Maroon 5 -yhtyeen ”One More Night” -kappaleen musiikkivideolla. Hän on ääninäyttellyt Detroit: Become Humanin North-nimistä hahmoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Minka Kelly Wikimedia Commonsissa
Minka Kelly Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Muinaiset

Muinaiset voi tarkoittaa:
Muinaiset (Tähtiportti), Tähtiportti-sarjassa esiintyvä ihmismäinen rotu
Muinaiset astronautit, näennäistieteellinen teoria maapallolla esihistorian aikana käyneistä avaruusolennoista
Suuret muinaiset, Cthulhu-taruston pahat jumalolennot.
Lisäksi ”muinaisilla” voidaan viitata mihin tahansa esihistorialliseen kansaan, sivilisaatioon tai lajiin sekä fiktiossa ja tieteellisessä tekstissä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Muinaiset”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo Lohjan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Lohjan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Lohjan kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Lohjan kaupunkiin on liitetty Lohjan kunta sekä Sammatin, Karjalohjan ja Nummi-Pusulan (edeltäjät Nummi ja Pusula) kunnat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Julkisia taideteoksia ja muistomerkkejä Lohjalla Wikimedia Commonsissa
Minnesota North Stars

| Minnesota North Stars |
| --- | --- |

Historia:  Minnesota North Stars   1967–1993   Dallas Stars   1993–
Perustettu:  1967
Kaupunki:  Bloomington, Minnesota
Kotiareena:  Met Center
– kapasiteetti:  15 000
Sarja:  NHL
Värit:  vihreä, kulta, musta, valkoinen                    
Stanley Cupit:  0
Konferenssin mestaruudet:  1 (1991)
Divisioonan mestaruudet:  2 (1982, 1984)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Minnesota North Stars oli yhdysvaltalainen ammattilaistason jääkiekkojoukkue, joka pelasi NHL-liigassa vuosina 1967–1993. Joukkueen kotikaupunki oli Bloomington Minnesotan osavaltiossa. Vuonna 1993 North Stars muutti Dallasiin, jossa se edelleen pelaa nimellä Dallas Stars.