stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Boudin Bakery

Boudin Bakery on San Franciscossa Kaliforniassa toimiva leipomo, joka valmistaa hapanleipää nimellä "The Original San Francisco Sourdough". Yrityksen perusti vuonna 1849 Ranskan Burgundista peräisin olevaan mestarileipurien sukuun kuulunut Isidore Boudin yhdistämällä ranskalaisen patonginvalmistusperinteen Kalifornian kultaryntäyksen aikana suosittuun hapanjuurella valmistettuun leipään.
Steven Giraudo oli italialaistaustainen käsityöläisleipuri, jonka ensimmäinen työpaikka oli Boudin. Hän osti leipomon 1941 mutta myi sen sittemmin edelleen. Useiden omistajien jälkeen leipomon osti investointipankin kautta kaksi Giraudon poikaa.
Leipomon kahviloita on San Franciscossa Fisherman's Wharfissa lähellä San Franciscon lahtea, Anaheimissa sekä 30 muussa paikassa ympäri Kaliforniaa. Pääleipomo San Franciscossa on Richmondin kaupunginosassa 10th Avenuen ja Geary Boulevardin risteyksessä. Leipomossa on yhä käytössä kultaryntäyksen ajalta peräisin oleva taikinanjuuri.
Populaarikulttuurissa

Elokuvan Home Alone 3 (1997) juonen keskeinen osa on kassi, jossa on "kuuluisa sanfranciscolainen hapanleipä". Rouva Hess (Marian Seldes) ostaa leivän, ja samaan aikaan terroristinelikko käyttää samanlaista Ranskan lippukuvioista kassia salakuljettaakseen varastetun tietokonemikropiirin radio-ohjatulla autolla. Kassit sotkeutuvat lentokentän turvatarkastuksessa, ja terroristit eivät onnistu viemään autoa, koska lentokentällä monilla ihmisillä on samalaiset leipomon kassit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Boudin Bakery Wikimedia Commonsissa
Boudin Bakery: An Anecdotal Chronology  13.3.2007. Boudin Bakery. Arkistoitu 23.11.2015. Viitattu 2.1.2018. (englanniksi)
Bakeryn verkkosivusto[vanhentunut linkki]
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Boudin Bakery
Käännös suomeksi
Caleb Bradham

Caleb Bradham
Caleb Bradham (27. toukokuuta 1867 Chinquapin, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat – 19. helmikuuta 1934) oli yhdysvaltalainen apteekkari ja Pepsi-Cola Companyn perustaja.
Bradham opiskeli aluksi Chapel Hillissä kotiosavaltiossaan, siirtyi valmistuttuaan Marylandin lääketieteelliseen yliopistoon, mutta opinnot keskeytyivät isän tehtyä vararikon. Hän opetti vuoden ajan koulussa, minkä jälkeen hän perusti apteekin New Berniin. Siellä hän kehitti kolajuomansa reseptin vuonna 1898. Juoman nimenä oli aluksi ”Brad's Drink”, sittemmin pepsiinin ja kolan mukaan Pepsi-Cola. Tästä tuli rekisteröity tavaramerkki 1903.
Aiheesta muualla

The Birthplace of Pepsi-Cola (englanniksi)
Blonde (albumi)

| Blonde Frank Ocean |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2013—2016
 Julkaistu: 20. elokuuta 2016
 Formaatti: LP, digitaalinen, CD
 Tuottaja(t): Frank Ocean, Buddy Ross, Francis Starlite, James Blake, Jon Brion, Joe Thornalley, Malay Ho, Michael Uzowuru, Om'Mas Keith, Pharrell Williams, Rostam Batmanglij
 Tyylilaji: R&B
 Kesto: 60.08
 Levy-yhtiö: Boys Don’t Cry, XL
Listasijoitukset
  Suomi 4.
Frank Oceanin muut julkaisut
| Endless 2015 | Blonde 2016 |   |
Singlet albumilta Blonde
 ”Nikes” Julkaistu: 20. elokuuta 2016
Blonde, alkuperäiseltä nimeltään Boys Don't Cry ja toiselta nimeltään blond on yhdysvaltalaisen R&B -laulaja Frank Oceanin toinen studioalbumi, jonka julkaisi Oceanin oma Boys Don’t Cry -levy-yhtiö ja XL Recordings yllätysjulkaisuna 20. elokuuta 2016.
Ocean käsittelee albumin kappaleillaan omaa biseksuaalisuuttaan ja fanit olettavat, että Oceanin valinta kutsua albumia kahdella eri nimellä on viittaus hänen seksuaalisuuteensa. Albumi on tyyliltään kokeellisempi ja tunnelmallinen. Ocean käyttää albumilla myös autotune-efektiä ja Ocean tuotti albumin itse monien kuuluisien tuottajien, kuten Pharrell Williamsin ja James Blaken kanssa.
Albumin julkaisun yhteydessä julkaistiin myös Boys Don't Cry -aikakauslehti, joka sisälsi CD-levyn albumista. Albumin ainoa single, Nikes julkaistiin myös samana päivänä.
Kappaleet

Nikes – 5.14
Ivy – 4.09
Pink + White – 3.04
Be Yourself – 1.26
Solo – 4.17
Skyline To – 3.04
Self Control – 4.09
Good Guy – 1.06
Nights – 5.07
Solo (Reprise) – 1.18
Pretty Sweet – 2.37
Facebook Story – 1.08
Close to You – 1.25
White Ferrari – 4.08
Seigfried – 5.34
Godspeed – 2.57
Futura Free – 4.53
Vastaanotto

Albumi sai paljon positiivista palautetta kriitikoilta. Aikakauslehti Time valitsi albumin vuoden 2016 parhaaksi albumiksi.
Consequence of Sound: A
Metacritic: 87/100
Pitchfork. 9.0
Soundi:
The Guardian:
Rolling Stone:
Aiheesta muualla

Blonde Discogsissa
Birger Kildal

| Birger Kildal |
| --- | --- |

Norjan valtiovarainministeri
 Hagerupin II hallitus 22. lokakuuta 1903 – 1. syyskuuta 1904  
Edeltäjä:  Gunnar Knudsen
Seuraaja:  Christian Michelsen
 Hagerupin I hallitus 15. marraskuuta 1895 – 17. helmikuuta 1898  
Edeltäjä:  Fredrik Stang Lund
Seuraaja:  Elias Sunde
Norjan työministeri
 Sverdrupin hallitus 15. marraskuuta 1887 – 17. helmikuuta 1888  
Edeltäjä:  Hans Rasmus Astrup
Seuraaja:  Aimar August Sørenssen
Norjan oikeusministeri
 Sverdrupin hallitus 15. syyskuuta 1887 – 15. marraskuuta 1887  
Edeltäjä:  Aimar August Sørenssen
Seuraaja:  Jacob Stang
Norjan tilintarkastusministeri
 Hagerupin II hallitus 22. lokakuuta 1903 – 1. syyskuuta 1904  
Edeltäjä:  Otto Blehr
Seuraaja:  Benjamin Vogt
 Sverdrupin hallitus 16. heinäkuuta 1884 – 1. marraskuuta 1886  
Edeltäjä:  Johan Sverdrup
Seuraaja:  Jakob Sverdrup
Norjan postiministeri
 Sverdrupin hallitus 1. toukokuuta 1885 – 31. joulukuuta 1885  
Edeltäjä:  Christian Ludvig Diriks
Seuraaja:  virka lakkautettu
Suurkäräjäedustaja
 1903–1906  
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. huhtikuuta 1849 Kristiania, Norja
Kuollut: 13. joulukuuta 1913 (64 vuotta) Kristiania, Norja
Ammatti:  liikemies, juristi, poliitikko
Birger Kildal (15. huhtikuuta 1849 Kristiania – 13. joulukuuta 1913 Kristiania) oli norjalainen juristi, liikemies ja poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1903–1906 ja toimi uransa aikana Norjan posti-, tilintarkastus-, oikeus-, työ- ja valtiovarainministerinä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Birger Kildal Wikimedia Commonsissa
Virtuaaliyhteisö

Virtuaaliyhteisö on joukko ihmisiä, joka käy dialogia teknologian välityksellä useimmiten Internetissä.  Yhteisöiksi voidaan nähdä erilaiset yksilöistä koostuvat ryhmät, jotka ovat sitoutuneet toisiinsa ja tämän vuoksi kokoontuneet yhteen. Yhteisö tarvitsee myös yhteisen mielenkiinnon kohteen ja säännöt ja jotta kyseistä ihmisten joukkoa voitaisiin kutsua virtuaaliyhteisöksi, on heidän välillään toteuduttava virtuaaliyhteisöllisyyden tunne. Näitä yhteisöjä ei sido aika eikä paikka, vaan useimmiten juuri yhteinen kiinnostuksen kohde.
Virtuaaliyhteisölle ei kuitenkaan ole olemassa yhtä tiettyä määritelmää, koska termi voi tarkoittaa eri ihmisille eri asiaa. Jotkut voivat nähdä virtuaaliyhteisöt positiivisina sosiaalisina ilmiöinä, kun taas joidenkin mielestä virtuaaliyhteisöt voivat mahdollistaa vihamielisten verkostojen syntymisen.
Virtuaaliyhteisöissä ihmiset voivat muun muassa vaihtaa mielipiteitään, väitellä, keskustella, vaihtaa tietoisuutta, tehdä suunnitelmia sekä juoruta keskenään. Ihmiset voivat keskenään tehdä virtuaaliyhteisöissä lähestulkoon kaikkea samaa, kuin todellisessa maailmassa.  Virtuaaliyhteisön jäsenet saattavat myös tavata toisiaan Internetin ulkopuolella, "oikeassa maailmassa" eli IRL-maailmassa (engl. In Real Life). Tällaista tapaamista kutsutaan miitiksi.
Luodut sosiaaliset siteet ovat vahvuudeltaan vaihtelevia. Identiteetti rakentuu virtuaaliyhteisöissä eri tavoin kuin reaalimaailmassa. Usein käytetään nimimerkkiä ja sen takana olevan henkilön on mahdollista olla anonyymi esimerkiksi sukupuolen ja iän puolesta.
Virtuaaliyhteisön jäsenten tapaamispaikkoja kutsutaan virtuaaliareenoiksi tai verkkoyhteisöiksi.
Virtuaaliyhteisöjen osatekijät

Virtuaaliyhteisöt koostuvat kolmesta eri tekijästä:
Yhteinen tarkoitus, joka liittyy esimerkiksi tiettyyn kiinnostuksen kohteeseen, tarpeeseen, informaatioon tai palveluun.
Ihmiset, jotka ovat vuorovaikutuksissa toisiinsa yhteisön kautta ja joilla on yksilöllisiä sekä sosiaalisia tarpeita. Ihmisille saattaa myös kehittyä erilaisia rooleja virtuaaliyhteisöissä.
Toimintatavat, kuten kieli, normit, rituaalit ja erilaiset käytännöt, jotka ohjaavat ihmisten välistä kanssakäymistä.
Virtuaaliareena ja verkkoyhteisö

Virtuaaliareena on tietoverkkoja hyödyntävä ympäristö, jonka kautta virtuaaliyhteisön jäsenet voivat olla yhteydessä toisiinsa. Virtuaaliareena kannustaa jäseniään aktiiviseen osallistumiseen ja voi sisältää useita rinnakkaisia kommunikointikanavia.[lähde? ]
Verkkoyhteisöllä tarkoitetaan ryhmää, jonka jäsenet ovat pitkäaikaisessa tai jatkuvassa vuorovaikutuksessa keskenään eri tiedonvälitystekniikoiden avulla. Ryhmän sisälle muodostuu monitasoisia sosiaalisia suhteita, hierarkiaa sekä mahdollisesti yhteisiä käyttäytymiskoodeja ja slangeja. Verkkoyhteisöön pätee ryhmän kehityksen eri vaiheet.[lähde? ]
Verkkoyhteisössä viestintä on monen suhde moneen -tyyppistä osanottajien kesken. Viestintä voi olla myös erikoistapauksissa keskittynyt yhdensuuntaiseen informatiiviseen viestintään. Nykyisin verkkoyhteisö-sanaa käytetään ilmaisemaan Internetissä toimivia sosiaalisia ryhmittymiä, joista monet ovat konkreettisia myös Internetin ulkopuolella.[lähde? ]
Verkkoyhteisöjä ovat esimerkiksi Fleim ja Aulabaari.
Virtuaaliyhteisöjen hyvät ja huonot puolet

Virtuaaliyhteisössä on monia hyötyjä, joita ei aina ole todellisessa maailmassa. Ne antavat mahdollisuuden jakaa ja lukea asioita ja tarinoita todellisesta elämästä. Oma identiteetti on helpompi tuoda esille virtuaaliyhteisöissä, koska niissä ei ole todellisessa elämässä tapahtuvan keskustelun sosiaalisia paineita. Keskustelun etenemistä virtuaaliyhteisössä ei voi myöskään ennustaa etukäteen, vaan se voi ajautua jopa odottamattomiin aiheisiin. Näin on mahdollistaa tahattomasti oppia uutta tietoa. Keskusteluissa viestin muoto on myös täysin kirjoittajan valittavana; voi kirjoittaa vain lyhyen kommentin tai vaihtoehtoisesti havainnollistavan vastauksen. Virtuaaliyhteisöt sopivat myös hyvin kenen tahansa aikatauluun, koska ne ovat auki 24 tuntia vuorokaudessa, joten niitä voi käyttää aina kun saatavilla on internet-yhteys.
Virtuaaliyhteisöistä löytyy myös huonoja puolia. Yksi esimerkki on informaation liiallinen määrä yhteisöissä, jolloin keskusteluja on hyvin vaikea seurata. Informaation turhaa määrää ja keskustelujen vaikeaa seuraavuutta edesauttaa paljon sellaiset virtuaaliyhteisöjen käyttäjät, jotka eivät pysy keskustelun aiheessa. Koska virtuaaliyhteisöissä ei pysty havaitsemaan toisen ihmisen ilmeitä tai eleitä.  Kirjoittamalla käydyssä keskustelussa myös useammin unohtaa mainita kaiken mitä oli tarkoitus, jolloin jättää myös usein kaikkiin kysymyksiin vastaamatta. Nämä molemmat asiat johtavat useasti väärinymmärryksiin.
Virtuaalimaailma

Virtuaalimaailma on tietokonepohjainen, yhteisöllinen sekä realistiseksi luotu maailma, jossa ihmiset voivat olla vuorovaikutuksessa toisten käyttäjien kanssa. Virtuaalimaailmaan käyttäjät luovat omat pelihahmot, joiden kautta he ovat läsnä virtuaalimaailmassa. Käyttäjä voi muokata avatariaan esimerkiksi vaatteiden ja hiusten värin avulla. Tämän kaltaisia ominaisuuksia esiintyy esimerkiksi pelisarjoissa Pokémon Go, Zelda tai Habbo Hotel.
Erilaiset virtuaaliyhteisöt

Virtuaaliyhteisöt toimivat internettiin luoduilla alustoilla, joille ihmiset voivat liittyä omaa päätelaitetta käyttämällä. Täten kaikki internetin avulla toimivat ohjelmistot, joiden avulla ihmiset voivat kommunikoida keskenään, voidaan nähdä olevan eräänlaisia virtuaaliyhteisöjä .
Erilaiset virtuaaliyhteisöt > Sosiaalinen media

Sosiaalisessa mediassa käyttäjät voivat käyttää omia nimiä ja olla tämän kautta tunnistettavissa. Suurimpia sosiaalisen median virtuaaliyhteisöjä ovat Facebook, Twitter ja Instagram.
Erilaiset virtuaaliyhteisöt > Virtuaalimaailma

Virtuaalimaailmassa käyttäjä voi omistaa virtuaaliomaisuutta ja hallita niiden oikeuksia.
Vuonna 2016 julkaistu virtuaalimaailmaan pohjautuva peli Pokémon Go on maailmanlaajuisesti julkaistu ja se saavutti suuren käyttäjämäärän heti sen julkaistua. Virtuaalimaailma pohjautuu todellisen maailman maantieteellisiin muotoihin, joissa pelaaja itse reaalimaailmassa liikkumalla voi liikuttaa pelihahmoaan.
Erilaiset virtuaaliyhteisöt > Pikaviestintäpalvelut

Pikaviestintä palvelut ovat hyvin samanlaisia kuin foorumit, mutta niissä keskustelua käydään reaaliaikaisesti. Yksi ensimmäisistä pikaviestintä palveluista oli IRC. Mobiililaitteille on tullut useita erilaisia applikaatioita, joiden kautta ihmiset ovat reealiajassa yhteydessä toisiinsa. Näitä ovat esimerkiksi Whatsup and Telegram.
Erilaiset virtuaaliyhteisöt > Internet-foorumit

Foorumeilla ihmiset voivat keskustella muiden ihmisten kanssa tälle tarkoitetulla alustalla. Keskustelufoorumeilla käyttäjät käyttävät nimimerkkejä eikä omaa identiteettiä ole tarve kertoa muille käyttäjille. Nämä yhteisöt voivat olla suljettuja tai avoimia muille käyttäjille.
Virtuaaliyhteisöjen käyttö Suomessa

Virtuaaliyhteisöt kuuluvat monen suomalaisen viikoittaiseen arkeen. Kuluttajaviraston teettämän tutkimuksen mukaan peräti 61% vastaajista on osana jotakin virtuaaliyhteisöä.  33% kyselyyn vastanneista ihmisistä, jotka käyttävät virtuaaliyhteisöjä, kuluttavat internetissä aikaa viikoittain enemmän kuin 20 tuntia viikossa. Tutkimukseen vastanneista vain 4% virtuaaliyhteisöpalveluiden käyttäjistä käyttää rahaa palveluihin.
Virtuaaliyhteisöllisyyden tunne

Virtuaaliyhteisöllisyyden tunne on yhteisöön kuulumisen ja sitoutumisen tunne, jota ei voida automaattisesti olettaa esiintyvän jokaisessa sosiaalisessa verkkoryhmittymässä. Niitä verkkoryhmittymiä joissa se esiintyy, kutsutaan virtuaaliyhteisöiksi. Reaalimaailmassa yhteisöllisyyden tunteen on todettu parantavan työskentelytyytyväisyyttä ja organisaation sisäistä yhteisökäyttäytymistä (lojaalisuus, altruismi, kohteliaisuus, hyveellisyys). Yhteisöllisyyden tunteen vaikutukset verkkoyhteisössä ovat rinnastettavissa reaalimaailman vastaaviin.
Virtuaaliyhteisöllisyyden tunteen muodostumiseen vaikuttavat seuraavat käyttäytymismallit ja prosessit:
Avun tarjoaminen ja vastaanottaminen
Julkinen ja yksityinen tietämyksen ja tunnepitoisen avun tarjoaminen ja vastaanottaminen edesauttavat yhteenkuuluvuuden muodostumista yhteisössä.
Kokemusten jakaminen lisää yhteisöllisyyden tunnetta ja parantaa jäsenten välisiä suhteita.
Identiteetin luominen ja sellaisen tunnistaminen
Julkiset viestit yhteisön sisällä rakentavat jäsenten identiteettiä.
Yhteisön tarjoamat mahdollisuudet identiteetin muokkaamiseen - allekirjoitus, avatar, linkit, käyttäjän julkinen profiili.
Tämä johtaa siihen, että yhteisö ei ole pelkkä kasvoton ja nimetön massa, vaan sen jäsenillä on omat persoonansa, tai ainakin heistä välittyy jonkinlainen mielikuva.
Luottamuksen syntyminen
Yhteisössä voi luottaa siihen, että henkilö on se miksi itseään väittää.
Luovutetaan paljon reaalimaailman tietoja omasta itsestään (nimi, email, puh. yms).
Intuitiivinen näkemys; vaikuttaako henkilö luotettavalta kirjoitustensa perusteella?
Jos on mahdollista, että yhteisön jäseniä tapaa reaalimaailmassa, on todennäköistä, että vuorovaikutus yhteisön kanssa on harkitumpaa. Ei esimerkiksi valehdella asioista niin helposti.
Yhteisön jäsenten tapaamiset ja niistä raportointi virtuaaliyhteisössä.
Boy in Da Corner

| Boy in Da Corner Dizzee Rascal |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2001-2003
 Julkaistu: 21. heinäkuuta 2003
 Formaatti: LP, digitaalinen, CD
 Tuottaja(t): Dizzee Rascal, Chubby Dread, Taz & Vanguard
 Tyylilaji: grime
 Kesto: 57.21
 Levy-yhtiö: XL
Listasijoitukset
  Britannia 23.
Dizzee Rascalin muut julkaisut
|   | Boy in Da Corner 2003 | Showtime 2004 |
Singlet albumilta Boy in Da Corner
 ”I Luv U” Julkaistu: 26. elokuuta 2016  ”Fix Up, Look Sharp” Julkaistu: 18. elokuuta 2003  ”Jus' A Rascal” Julkaistu: 24. marraskuuta 2003
Boy in Da Corner on englantilaisen grime-laulaja Dizzee Rascalin esikoisalbumi, jonka julkaisi XL Recordings 21. heinäkuuta 2003. Albumi oli menestys Rascalin kotimaassa, se pysyi kaksikymmentäkolme viikkoa OCC:n ylläpitämällä Britannian albumilistalla. Albumi voitti myös Mercury Prize -palkinnon ja toi grimen valtavirtaan.
Albumi kuvaa Lontoon katuelämää omien kokemustensa pohjalta ja siltä julkaistiin kolme singleä, "I Luv U", "Fix Up, Look Sharp" ja "Jus' a Rascal". Albumia pidetään innovativiisena ja se ottaa vaikutteita elektronisesta musiikista.
Kappaleet

Sittin' Here – 4.05
Stop Dat – 3.40
I Luv U – 4.05
Brand New Day – 4.00
2 Far – 3.07 (feat. Wiley)
Fix Up, Look Sharp – 3.44
Cut 'Em Off – 3.53
Hold Ya Mouf – 2.55 (feat. God's Gift)
Round We Go (Ain't No Love) – 4.13
Jus' A Rascal – 3.39 (feat. Taz)
Wot U On? – 4.50
Jezebel – 3.36
Seems 2 Be – 3.46
Live O – 3.35
Do It! – 4.06
Arvostelut

Metacritic: 92/100
Pitchfork: 9.4/10
Soundi:
Yellowman

| Yellowman> Winston Foster |
| --- | --- |
 Yellowman esiintymässä Bersenbrueckissa vuonna 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1956 Kingston, Jamaika
Ammatti:  muusikko, lauluntekijä, DJ
Muusikko
Taiteilijanimi:  King Yellowman
Aktiivisena:  1974–
Tyylilajit:  dancehall ja reggae 
Levy-yhtiöt:  Columbia/CBS, Greensleeves, RAS/Sanctuary
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Winston Foster (s. 1956) , joka tunnetaan paremmin taiteilijanimellä Yellowman, on jamaikalainen reggae- ja dancehall-DJ, joka tunnetaan myös nimellä King Yellowman. Hän oli suosittu Jamaikalla 1980-luvulla, ja useat silloin julkaistut kappaleet vakiinnuttivat hänen maineensa.
Diskografia > Studioalbumit

| Vuosi | Albumi |
| --- | --- |
1982: Mr Yellowman / Duppy Or Gunman
1982: King Mellow Yellow Meets Yellowman
1982: Superstar Yellowman Has Arrived With Toyan
1982: Jack Sprat / Life In The Ghetto
1982: Just Cool
1982: He A Mad Over Me
1982: Bad Boy Skanking
1983: Divorced! (For Your Eyes Only)
1982: One Yellowman And Fathead
1982: The Yellow, The Purple & The Nancy
1982: Yellow Man, Fat Head And The One Peter Metro
1983: Zungguzungguguzungguzeng
1983: Nobody Move (1983) / Nobody Move Nobody get Hurt (1984)
1984: King Yellowman
1984: Operation Radication / One In A Million
1984: Showdown Voi. 5
1984: Two Giants Clash
1985: Galong, Galong, Galong
1985: Walking Jewellery Store
1986: Girls Them Pet / Rambo
1985: Yellow Man Meets Charlie Chaplin
1986: Going To The Chapel
1987: Yellow Like Cheese
1987: Blueberry Hill
1988: Yellowman Rides Again
1988: Yellowman Sings The Blues
1988: King Of The Dancehall
1988: Don't Burn It Down
1989: Strikes Again
1990: A Feast Of Yellow Dub
1991: Mi Hot
1991: Juhla
1992: Reggae On The Move
1993: In Bed With Yellowman / Mellow Yellow
1993: A Man You Want
1993: Reggae On Top
1994: Prayer
1995: Good Sex Guide
1995: Kiss Me
1995: Message To The World
1997: Freedom of Speech
1998: A Very, Very Yellow Christmas
1999: Yellow Fever
2003: New York
2019: No More War
Diskografia > Live-albumit

| Vuosi | Albumi |
| --- | --- |
1982: Live At Reggae Sunsplash
1982: Live At Aces
1983: Live At Killamanjaro
1983: Live in London (1983) / Live In England (1992)
1983: Live Stage Show At Ranny Williams Entertainment Center
1987: The Negril Chill Challenge
1994: Best Of Live In Paris
1994: Live In Paris
1998: Live At Maritime Hall
Diskografia > Kokoelmat

| Vuosi | Albumi |
| --- | --- |
1987: A Reggae Calypso Encounter
1991: 20 Super Hits
1993: Fantastic Yellowman
1996: Best Of Yellowman
1996: Yellowman Meets The Paragons
1997: RAS Portraits
2001: Look How Me Sexy
2004: Just Cool (Compilation)
2004: Yellow Fever (Compilation)
2006: Reggae Chronicles
2007: Most Wanted
2013: Young, Gifted and Yellow
Diskografia > Videot

| Vuosi | Nimi |
| --- | --- |
1998: Yellowman Peace Tour (VHS)
1998: Live in San Francisco (DVD)
2004: Kingston Signals, Vol. 1: 3 The Hard Way (DVD)
2007: Stars in Action, Part 2 (DVD)
2007: Yellowman / Chaka Demus & Pliers: Living Legends In Concert (DVD)
Aiheesta muualla

Yellowmanin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Bjerka

| Bjerka |
| --- | --- |
 Bjerkan rautatieasema
 Bjerka
 Koordinaatit: 66°08′55″N, 13°50′11″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Nordland
Kunta:  Hemnes
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,7 km²
Väkiluku (2022):  473
 – Väestötiheys:  675,7 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bjerka on taajama Hemnesin kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,7 neliökilometriä ja asukasluku 473 vuonna 2022.
Calea jamaicensis

| Calea jamaicensis |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Harhiot Calea
Laji::  jamaicensis
Kaksiosainen nimi
 Calea jamaicensis  (L.) L. 
Synonyymit
 Calea cordifolia Sw.  Calea jamaicensis var. parvifolia Moore  Calea pittieri B. L. Rob. & Greenm.  Calea prunifolia Kunth  Calea serrata F. G. Dietr.  Calea trifida Moench  Santolina jamaicensis L. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Calea jamaicensis on Calea-sukuun ja asterikasvien (Asteraceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Carl von Linné. Sillä ei ole alalajeja.
Calea jamaicensis kasvaa luonnonvaraisena Väli-Amerikassa ja Karibian saaristossa sekä Etelä-Amerikan pohjoisosissa Ecuadorissa, Kolumbiassa ja Venezuelassa.
Kirjallisuutta

L.: ​.  In: Sp. Pl. ed. II. 1179, 1763.
Breitenfeldin taistelu

Breitenfeldin taistelu voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Breitenfeldin ensimmäinen taistelu (1631)
Breitenfeldin toinen taistelu (1642)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Breitenfeldin taistelu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Breitkopf & Härtel

Breitkopf & Härtel on maailman vanhin musiikkikustantamo, jonka perusti Bernhard Christoph Breitkopf (1695–1777) Leipzigissa vuonna 1719. Nykyisin yhtiön pääkonttori sijaitsee Wiesbadenissa ja haarakonttorit Leipzigissa ja Pariisissa. Aikaisemmin haarakonttoreita oli myös Berliinissä, Brysselissä, Lontoossa ja New Yorkissa. Breitkopf & Härtelin luettelossa on yli 1 000 säveltäjää, 8 000 teosta ja 15 000 nimekettä (nuotteja ja musiikkiaiheisia kirjoja).
Breitkopfin toiminta keskittyi aluksi kirjanpainamiseen. Myöhemmin Breitkopf hankki omistukseensa ”Zum Goldenen Bären” (suom. Kultainen karhu) -majatalon läheltä Leipzigin Tuomas- ja Nikolainkirkkoja. Majatalon vaakunaeläin toimii edelleen yrityksen liikemerkkinä. Ensimmäisiä askelia musiikin kustantamisessa oli vuonna 1736 julkaistu ”Schemellis Gesangbuch”, joka sisälsi muun muassa Johann Sebastian Bachin lauluja. Bernhard Christoph Breitkopfin poika Immanuel Breitkopf (1719–1794) kehitti huomattavasti nuottipainotekniikkaa.
”Härtel” lisättiin yrityksen nimeen 1795, kun Gottfried Härtel (1763–1827) osti sen. Breitkopf & Härtel alkoi tehdä läheistä yhteistyötä säveltäjien kanssa, joihin lukeutuivat Ludwig van Beethoven, Joseph Haydn, Felix Mendelssohn, Robert Schumann, Franz Liszt, Richard Wagner ja Johannes Brahms. Yritys alkoi valmistaa pianoja vuonna 1807. Pianonvalmistus loppui vuonna 1870.
Breitkopf & Härtel julkaisi vuonna 1862 Ludwig Ritter von Köchelin laatiman Wolfgang Amadeus Mozartin teosluettelon, Köchelin luettelon ja 1950 Wolfgang Schmiederin tekemän Bachin teosten luettelon, joka tunnetaan nimellä Bach-Werke-Verzeichnis (BWV).
Breitkopf & Härtel tuki kansainvälistä uraansa aloittelevaa Jean Sibeliusta vuodesta 1883 alkaen ja kustansi monien Sibeliuksen teosten julkaisun. Vuonna 1998 kustantamo alkoi julkaista Sibeliuksen teosten kriittistä kokonaislaitosta nimellä Jean Sibelius Works yhteistyössä Kansalliskirjaston ja Sibelius-Seuran kanssa.