stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jukka Erätuli
Aiheesta muualla

Jukka Erätuli Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)
Koripallo kesäolympialaisissa 2004 – miesten turnaus

Miesten koripalloturnaus kesäolympialaisissa 2004 alkoi 15. elokuuta 2004 ja päättyi 28. elokuuta 2004.
Alkulohkot > Lohko A

| Joukkue | O | V | H | Voitto % | Korit | Korit | Koriero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Espanja | 5 | 5 | 0 | 100 | 405 | 339 | +66 | 10 |
|  Italia | 5 | 3 | 2 | 60 | 371 | 341 | +30 | 8 |
|  Argentiina | 5 | 3 | 2 | 60 | 414 | 396 | +18 | 8 |
|  Kiina | 5 | 2 | 3 | 40 | 303 | 382 | -79 | 7 |
|  Uusi-Seelanti | 5 | 1 | 4 | 20 | 399 | 413 | -14 | 6 |
|  Serbia ja Montenegro | 5 | 1 | 4 | 20 | 377 | 388 | -11 | 6 |
15. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Italia | 71–69 |  Uusi-Seelanti |
|  Kiina | 58–83 |  Espanja |
|  Argentiina | 83–82 |  Serbia ja Montenegro |
17. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Uusi-Seelanti | 62–69 |  Kiina |
|  Serbia ja Montenegro | 74–72 |  Italia |
|  Espanja | 87–76 |  Argentiina |
19. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Serbia ja Montenegro | 87–90 |  Uusi-Seelanti |
|  Italia | 63–71 |  Espanja |
|  Argentiina | 82–57 |  Kiina |
21. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Espanja | 76–68 |  Serbia ja Montenegro |
|  Uusi-Seelanti | 94–98 |  Argentiina |
|  Kiina | 52–89 |  Italia |
23. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Espanja | 88–84 |  Uusi-Seelanti |
|  Serbia ja Montenegro | 66–67 |  Kiina |
|  Italia | 76–75 |  Argentiina |
Alkulohkot > Lohko B

| Joukkue | O | V | H | Voitto % | Korit | Korit | Koriero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Liettua | 5 | 5 | 0 | 100 | 468 | 414 | +54 | 10 |
|  Kreikka | 5 | 3 | 2 | 60 | 389 | 343 | +45 | 8 |
|  Puerto Rico | 5 | 3 | 2 | 60 | 410 | 411 | -1 | 8 |
|  Yhdysvallat | 5 | 3 | 2 | 60 | 418 | 389 | +29 | 8 |
|  Australia | 5 | 1 | 4 | 20 | 383 | 411 | -28 | 6 |
|  Angola | 5 | 0 | 5 | 0 | 321 | 421 | -100 | 5 |
15. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Angola | 73–78 |  Liettua |
|  Puerto Rico | 92–73 |  Yhdysvallat |
|  Kreikka | 76–54 |  Australia |
17. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Australia | 83–59 |  Angola |
|  Liettua | 98–90 |  Puerto Rico |
|  Yhdysvallat | 77–71 |  Kreikka |
19. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | 89–79 |  Australia |
|  Puerto Rico | 83–80 |  Angola |
|  Kreikka | 76–98 |  Liettua |
21. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Australia | 82–87 |  Puerto Rico |
|  Liettua | 94–90 |  Yhdysvallat |
|  Angola | 56–88 |  Kreikka |
23. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Liettua | 100–85 |  Australia |
|  Yhdysvallat | 89–53 |  Angola |
|  Kreikka | 78–58 |  Puerto Rico |
Ottelut sijoista 9-12 > 11-12

24. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Serbia ja Montenegro | 85–62 |  Angola |
Ottelut sijoista 9-12 > 9-10

24. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Uusi-Seelanti | 80–98 |  Australia |
Pudotuspelit > Puolivälierät

26. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Espanja | 94–102 |  Yhdysvallat |
|  Liettua | 95–75 |  Kiina |
|  Italia | 83–70 |  Puerto Rico |
|  Kreikka | 64–69 |  Argentiina |
Pudotuspelit > Ottelut sijoista 5-8 > 7-8

28. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Kiina | 76–92 |  Espanja |
Pudotuspelit > Ottelut sijoista 5-8 > 5-6

28. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Puerto Rico | 75–85 |  Kreikka |
Pudotuspelit > Välierät

27. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | 81–89 |  Argentiina |
|  Liettua | 91–100 |  Italia |
Pudotuspelit > Pronssiottelu

28. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | 104–96 |  Liettua |
Pudotuspelit > Loppuottelu

28. elokuuta 2004
|  |
| --- | --- | --- |
|  Argentiina | 84–69 |  Italia |
Lopputulokset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
:  Argentiina
:  Italia
:  Yhdysvallat
4.:  Liettua
5.:  Kreikka
6.:  Puerto Rico
7.:  Espanja
8.:  Kiina
9.:  Australia
10.:  Uusi-Seelanti
11.:  Serbia ja Montenegro
12.:  Angola
Aiheesta muualla

Miesten turnauksen tulokset (englanniksi)
Juha Laaksonen (toimittaja)

Juha Laaksonen (s. 1966) on useita luontoteoksia kirjoittanut ja toimittanut tietokirjailija ja toimittaja.
Laaksonen on vuodesta 1991 tehnyt luonto-ohjelmia Yle Radio Suomelle. Hän toimii muun muassa Luontoillan lintuasiantuntijana. Laaksonen on myös luontovalokuvaaja ja ornitologi. Koulutukseltaan hän on maantieteilijä.
Juha Laaksonen on saanut WWF:n Vuoden Luontokirja -palkinnon vuonna 2004 teoksestaan Kevät lintusaarella ja vuonna 2013 teoksesta Pihan linnut ja pöntöt. Hänen puolisonsa on luontotoimittaja Minna Pyykkö.
Teokset

Koko perheen luonto-opas: nisäkkäät, linnut, kalat, hyönteiset, kasvit, Gummerus 2002
Ihmeitä Suomen luonnossa, Gummerus 2003
Kevät lintusaarella – Luontopäiväkirja, Gummerus 2004
Koko perheen värikasvio,, Gummerus 2005
Koko perheen luontoretki, Gummerus 2006
Käsiä pesevä kärpänen - 365 havaintoa luonnosta, Gummerus 2007
Ihmeitä Suomen luonnossa, yhdessä Minna Pyykön kanssa, Gummerus 2008
Koko perheen luonto-opas, Gummerus 2010
Luontovuosi – 365 havaintoa Suomen luonnosta, Gummerus 2011
Lintukohteet, yhdessä Riku Lumiaron kanssa, Karttakeskus 2011
Utö: syksy ja kevät ulkosaaressa, Maahenki 2011
Koko perheen luontoretki, Gummerus 2012
Pihan linnut ja pöntöt, Paasilinna 2013
Luonnon kaunis pihapiiri, yhdessä Riku Lumiaron ja Mikko Lagerströmin kanssa, Paasilinna 2014
Murha Lintusaaressa, Some Day Capital 2015
Utelias kettu ja muita nisäkkäitä, 1000 ilmiötä Suomen luonnosta -sarja, yhdessä Riku Lumiaron kanssa,Tammi 2016
Tarkka haukka ja muita lintuja, 1000 ilmiötä Suomen luonnosta -sarja, Tammi 2016
Lipuva lumme ja muita kasveja, 1000 ilmiötä Suomen luonnosta -sarja, Tammi 2017
Mietteliäs konna ja muita sammakkoeläimiä, matelijoita ja käärmeitä, 1000 ilmiötä Suomen luonnosta -sarja, yhdessä Minna Pyykön kanssa, Tammi 2017
Öinen kiitäjä ja muita ötököitä, 1000 ilmiötä Suomen luonnosta -sarja, Tammi 2018
Sitkeä simppu ja muita kalajuttuja, 1000 ilmiötä Suomen luonnosta -sarja, Tammi 2018
Suomennokset

Arnoud B. van den Berg, Tom van der Have, Guido Keijl: Lintumaailma, kääntäneet ja Suomen olohin toimittaneet Juha Laaksonen, Minna Pyykkö, Gummerus 1999
John Love: Pingviinit, suomentaneet Juha Laaksonen ja Minna Pyykkö, WSOY 2001
Suomen ja Euroopan linnut, kääntäneet ja Suomen oloihin toimittaneet Juha Laaksonen ja Hannu Jännes, Gummerus 2001
Kambodža kesäparalympialaisissa 2000

Kambodža osallistui Sydneyn paralympialaisiin vuonna 2000 joukkueella, johon kuului 11 urheilijaa, tosin kyseessä oli miesten lentopallojoukkue. Kyseessä oli maan debyytti paralympialaisissa eikä se saavuttanut mitaleita.
Joukkue > Miesten turnaus, joukkue

Hok Cha
Phan Chim
Kimhun Chuoy
Tey Heng
Vandy Im
Sokhea Keam
Bunhorn Kong
Youy Phat
Thy Pin
Chok Som
Vanna Yim
Kysyl-Syr

| Kysyl-Syr Кысыл-Сыр, Кыһыл Сыыр |
| --- | --- |
 Sahan tasavalta Venäjällä, alla taajama tasavallan kartalla
 Kysyl-Syr
 Koordinaatit: 63°53′19″N, 122°46′09″E 
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Sahan tasavalta
Piiri:  Viljuiskin ulus
Perustettu:  1960
Taajamaksi:  1974
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
 – Hallinnon tyyppi:  taajama
Väkiluku (2007):  3 500
Aikavyöhyke:  UTC+9 (MSK+6)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kysyl-Syr (ven. Кысыл-Сыр) eli Kyhyl Syyr (jak. Кыһыл Сыыр) on kaupunkimainen taajama Viljuiskin ulusissa eli piirissä Sahan tasavallassa. Se sijaitsee piirin keskiosassa, Viljuijoen etelärannalla, 90 kilometriä piirikeskuksesta Viljuiskista itään. Kysyl-Syrissä on jokisatama, ala- ja keskiasteen koulu, musiikkikoulu, urheilukeskus, terveyskeskus, kauppa ja vapaa-ajankeskus. Paikkakunnalla on rakennusaineteollisuutta.
Asukasluvun kehitys:
7 400 (1989)
4 000 (1999)
3 500 (2007)
3 384 (2010)
Kysyl-Syr perustettiin vuonna 1960 ja taajama siitä tuli 1974.
Jokke Heinänen

| Jokke Heinänen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. maaliskuuta 1970 (ikä 54) Pori, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  184 cm
Paino:  87 kg
Pelinumero:  18
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1987–2001
Seurat:  Ässät (SML) Luleå HF (SEL) Lukko (SML)
Jokke Kalevi Heinänen (s. 20. maaliskuuta 1970 Pori) on entinen suomalainen jääkiekkoilija. Hän edusti  SM-liigassa Porin Ässiä 1987–1989, 1990–1996 sekä 1997–1999. Kaudella 1989–1990 hän pelasi Ässien riveissä I-divisioonassa ja kausi 1996–1997 kului Ruotsin Elitserienissä Luleå HF:n riveissä. Uransa hän päätti pelaamalla kaksi kautta Rauman Lukossa vuosina 1999–2001.
Ura > Liigauran alku

Valmentaja Tapio Flinck nosti B-juniori-ikäisen Heinäsen liigajoukkueen kokoonpanoon kaudella 1987–1988. Tuolloin tilille kertyi kahdeksan ottelua, ja myös liigauran avausmaali KooKoota vastaan pelatussa ottelussa 27.3.1988. Seuraava kausi kului kuitenkin lähes kokonaan A-nuorissa, jossa tehdyt tehopisteet 39+22=61 oikeuttivat sarjan pistepörssin nelossijaan. Liigaotteluissa Heinänen esiintyi kauden aikana vain kerran.
Ura > I-divisioonasta ylöspäin

Ässät oli pudonnut kaudeksi 1989–1990 SM-liigasta, ja Heinänen jatkoi joukkueen mukana I-divisioonassa. Uusi valmentaja Matti Keinonen antoikin hänelle hyvin peliaikaa Janne Virtasen johtamassa nuorisoketjussa, jonka toisella laidalla pelasi Sami Saarinen. 40 runkosarjaottelussa Heinänen teki 27 maalia, ja keräsi kaikkiaan 40 tehopistettä. Kauden kruunasi ratkaiseva karsintaottelu JoKP:a vastaan, jossa Heinänen teki kolme maalia ja sai ottelun jälkeen juhlia liiganousua muun joukkueen kanssa.
Ura > Tie liigakokoonpanoon

Kaudella 1990–1991 Heinänen aloitti Ässien liigajoukkueessa pelaavassa kokoonpanossa kolmosketjussa. Arto Heiskasen loukkaannuttua hän nousi myös joukkueen kakkosketjuun, mutta ei löytänyt Heiskasen tervehdyttyä paikkaansa enää kolmosketjustakaan, jossa sen oli vienyt Jari Levonen, vaan joutui kauden lopulla seuraamaan pelejä viltistä. Myös kauden 1991–1992 alku kului vilttiketjussa, mutta loppukaudella valmentaja Vasili Tihonov päätti ottaa neljännen hyökkäysketjun käyttöön, joten Heinänenkin sai peliaikaa.
Kausi 1992–1993 toi Heinäselle vihdoin läpimurron liigapelaajaksi. Hänet sijoitettiin Vjačeslavs Fanduļsin johtamaan ketjuun, jonka toisella laidalla pelasi Petri Varis. Tehopisteitä kausi toi 21+15=36. Pudotuspeleissä Heinänen ei kuitenkaan saanut ihan samanlaisia tehoja irti, vaan kahdeksassa ottelussa hän onnistui maalinteossa vain kerran. Seuraavaksi kaudeksi Varis oli siirtynyt Jokereihin, ja hänet korvasi ketjussa KooKoosta tullut Ari Saarinen. Heinänen teki tuolla kaudella uransa parhaat liigatehot 13+26=39. Myös hänen roolinsa hieman muuttui, sillä aikaisemmin enemmän maalintekoon keskittynyt Heinänen alkoi myös kunnostautua pelintekijänä. Vaikka kevään 1994 pudotuspelit päättyivät Ässien osalta suureen pettymykseen joukkueen pudotessa puolivälierissä Tapparaa vastaan, teki Heinänen kuitenkin tehot 1+7=8, ollen Ässien paras pistemies pudotuspeleissä.
Ässien kapteeni Olli Kaski siirtyi kaudeksi 1994–1995 Elitserienin  Färjestadiin, ja uudeksi kapteeniksi valittiin Heinänen. Kausi päättyi voitettuun pronssiotteluun Rauman Lukkoa vastaan, ja Heinänen sai kunnian vastaanottaa kapteenina seuran ensimmäisen mitalin 11 vuoteen. Heinänen jatkoi Ässissä vielä seuraavallakin kaudella, mutta uudeksi kapteeniksi oltiin nimetty Jari Korpisalo.
Ura > Kausi Luulajassa

Euroopan unionin tuomioistuimen joulukuussa 1995 tekemä nk.  Bosman-päätös aiheutti kesällä 1996 suomalaispelaajien joukkosiirtymisen Ruotsin Elitserieniin. Tässä yhteydessä myös Heinänen lähti kaudeksi 1996–1997 hallitsevan mestarijoukkue Luleå HF:n riveihin, jossa sai pelata sekä Elitserieniä että tuolloin ensimmäistä kautta pelattua European Hockey League -sarjaa. Henkilökohtainen menestys jäi kuitenkin heikoksi, eikä Heinänen saanut erityisen suurta roolia joukkueessa. Myöhemmin Heinäsen silloinen seurakaveri Joni Lehto kertoi että hän, Heinänen ja kolmas seuraan kesällä 1996 hankittu uusi suomalaispelaaja Mika Alatalo olivat kaikki seurajohdon siirtokorvaussyistä tekemiä hankintoja, joita joukkueen silloinen päävalmentaja Lars Bergström ei olisi joukkueeseen halunnut.
Ura > Paluu Ässiin

Heinänen päätti Ruotsin visiittinsä jälkeen palata Ässiin kaudeksi 1997–1998. Joukkue oli menettänyt kaksi edellisen kauden merkittävintä laitahyökkääjäänsä Vladimír Vůjtekin ja Jari Korpisalon, ja valmentaja Juhani Tamminen oli kaavaillut Heinäselle suurempaakin roolia. Kausi sujui kohtalaisesti, mutta ilman suurempia tähtihetkiä. Loukkaantumistenkin haittaama kausi 1998–1999 oli Heinäselle vaikea, kuten se oli koko Ässien joukkueellekin, joka jäi ulos pudotuspeleistä ensimmäistä kertaa kahdeksaan vuoteen.
Ura > Kaksi kautta Lukossa

Ässät olisi vielä periaatteessa halunnut jatkaa sopimustaan Heinäsen kanssa, mutta hän päätti kuitenkin siirtyä Lukkoon, jossa hän kahden keskinkertaisesti sujuneen kauden jälkeen hiljaisuudessa päätti peliuransa 31-vuotiaana vuonna 2001.
Ura > Juniorivalmennusta peliuran jälkeen

Heinänen on ollut kaudesta 2009–2010 alkaen mukana valmentamassa Ässien vuonna 2000 syntyneiden poikien joukkuetta.
Kvatsepaami

| Kvatsepaami |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  7-kloori-5-(2-fluorifenyyli)-1-(2,2,2-trifluorietyyli)-3H-1,4-bentsodiatsepiini-2-thioni
CAS-numero:  49606-44-2
PubChem CID:  4999
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C17H11ClF4N2O
Moolimassa:  370,7286 g/mol
Kvatsepaami (tuotenimillä Doral ja Dormalin) on suhteellisen pitkävaikutteinen bentsodiatsepiini, jonka kehitti Schering Corporation 1970-luvulla.
Se on tehokas unilääke, jota käytetään sekä unettomuuteen että unen laadun parantamiseen.
Kvatsepaami on trifluoroalkyylibentsodiatsepiini, samoin kuten fletatsepaami, halatsepaami, triflubatsaami ja triflunordatsepaami.
Sen toimintamekanismi on hyvin samankaltainen tsolpideemin ja tsaleplonin kanssa, ja sitä on eläinkokeiden perusteella mahdollista käyttää näiden kahden korvikkeena.
Käännös suomeksi
Käpylä (Kouvola)

| Käpylä |
| --- | --- |
 Käpylän kirkko
 Kaupungin kartta, jossa Käpylä korostettuna.
Kaupunki:  Kouvola
Suuralue:  Keskusta (Kouvola)
Kaupunginosa nro:  5
Tilastoalue nro:  5
Väkiluku:  2 723  (2015)
Osa-alueet:  Käpylä  Pikku-Palomäki  Mansikka-aho
Postinumero:  45200 Kouvola
Naapurikaupunginosat:  Kangas  Tornionmäki  Lehtomäki
Käpylä on Kouvolan kaupunginosa ja tilastoalue, Kouvolan keskustan suuralueella. Se sijaitsee keskustan eli Kankaan ja Tornionmäen välissä. Käpylän rakennukset ovat pääasiassa 1940–1960-luvuilla rakennettuja pientaloja ja kerrostaloja. Käpylässä sijaitsee 1950-luvun alussa rakennettu Käpylän kirkko.
Käpylän kaupunginosaan kuuluvalla Pikku-Palomäellä sijaitsee Mansikkamäen koulu ja Mansikka-ahon urheiluhalli.
Käpylän hiidenkirnu

Hiidenkirnu rauhoituskyltteineen.
Lähikuva elokuussa pikkulimaskan valtaamasta hiidenkirnusta.
Käpylän hiidenkirnu on hiidenkirnu, joka sijaitsee Helsingissä Käpylän yhtenäiskoulun pohjoispuolisella kalliolla, vanhan hyppyrimäen vieressä. Kirnu on läpimitaltaan 170×140 cm. Luonnonmuodostelmaa pidettiin luokassaan Helsingin suurimpana, mutta 1990-luvulla Pihlajamäessä todettiin olevan suurempi hiidenkirnu. Nähtävyyttä kiertää metallinen kaide. Se on vuonna 1958 rauhoitettu luonnonmuistomerkki.
Hiidenkirnu sijaitsee Helsingin kaupungin maalla.
Käpylän Urheilijat

Käpylän Urheilijat on vuonna 1921 perustettu helsinkiläinen urheiluseura, jonka toiminta on keskeytynyt kahdesti mutta aloitettu uudelleen.
Seura liittyi Työväen urheiluliittoon (TUL). Ensi alkuun seura menestyi painissa, jonka raskaassa sarjassa seuran jäsen Kaarlo Ponsén oli aikansa paras maailmassa ja myös kautta aikojen Käpylän menestynein urheilija. Käpylän Urheilijat rakennutti vuonna 1925 talkootyöllä Käpylän työväentalon. 1920-luvulla Käpylän Urheilijat suuntautui työväenurheiluliikkeen kommunistiseen siipeen, joten sosiaalidemokraatit erosivat seurasta ja perustivat Käpylän Kunnon. Käpylän Urheilijat osallistui vuonna 1928 Punaisen urheiluinternationaalin järjestämiin Moskovan spartakiadeihin, joissa Ponsén johti suomalaisten maajoukkuetta. Tämän seurauksena seura erotettiin TUL:sta ja lakkautettiin 1931, ja sen talo siirtyi konkurssihuutokaupassa Helsingin Työväenyhdistyksen omistukseen. Sodan jälkeen seura perustettiin 1946 uudelleen, mutta toiminta hiipui 1970-luvulla. Vuonna 1982 toiminta alkoi jälleen, nyt jalkapallolla, ja laajentui varsinkin lasten ja nuorten liikuntakouluksi, ja mukaan tuli muun muassa skeittaus. Sitten se oli mukana järjestämässä Käpylän Kyläjuhlia ja perustamassa 1995 Käpylän Yhdyskuntaklubia, ja lopulta se liittyi Yhdyskuntaklubin kerhotoiminnan osaksi vuonna 2001.
Seura menestyi myös lentopallossa ja nousi 1961 SM-sarjaan josta kuitenkin putosi seuraavana vuonna. Nykyisin se on liikuntaseura.
Kääpiöhedelmälepakko

| Kääpiöhedelmälepakko> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset aChordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Lepakot Chiroptera
Heimo::  Hedelmälepakot Pteropodidae
Suku::  Aethalops
Laji::  alecto
Kaksiosainen nimi
 Aethalops alecto  Thomas, 1923 

Alalajit
 Aethalops alecto alecto  Aethalops alecto boeadii  Aethalops alecto ocypete 
Katso myös
   Kääpiöhedelmälepakko Wikispeciesissä   Kääpiöhedelmälepakko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kääpiöhedelmälepakko (Aethalops alecto) on hedelmälepakkoihin (Pteropodidae) kuuluva lepakkolaji, jota esiintyy kotoperäisesti Indonesiassa, Malesiassa ja Singaporessa. Lajia esiintyy kukkuloiden ja vuorien metsissä 1000 metrin korkeudesta 2700 metriin saakka. Kääpiöhedelmälepakot nukkuvat yksin tai 2-3 lepakon ryhmissä. Kääpiöhedelmälepakon nimeksi on ehdotettu myös pikkuhekkoa.
Kääpiöhedelmälepakkoon kuuluu kolme alalajia, A. a. alecto, A. a. boeadii ja A. a. ocypete.
Juojärvi

| Juojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Tuusniemi, Outokumpu, Liperi ja Heinävesi 
Koordinaatit:  62°42′16″N, 28°39′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Juojärven reitti 
Järvinumero:  04.711.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101 m  
Rantaviiva:  718,046 km  
Pinta-ala:  219,541 km²  
Tilavuus:  1,9723883646 km³  
Keskisyvyys:  8,98415 m  
Suurin syvyys:  51 m  
Valuma-alue:  2 074 km2 
Saaria:  833 
 fiJuojärvi 
Juojärvi on Heinävedellä, Liperissä, Outokummussa ja Tuusniemellä sijaitseva järvi. Sen pinta-ala on 219,54 km² ja suurin syvyys 51 metriä. Järvessä on 833 saarta. Järvi on karikkoinen ja selilläkin voi tavata kivikkoja.
Juojärvi ja Juojärven reitti kuuluvat osana Vuoksen vesistön Kallaveden reittiin ja ovat Saimaan latvavesiä. Järven vedet laskevat pääasiassa Palokissa sijaitsevan vesivoimalan,  mutta myös vähäisemmässä määrin Taivallahden kanavan ja Varistaipaleen kanavan kautta  Varisveteen. Uuden Valamon luostari sijaitsee Juojärven rannalla Heinäveden Papinniemessä.
Juojärven asukkaat ovat todistettavasti käyttäneet antofylliittiä astioidensa vahvistamiseen jo 4 500 vuotta sitten. Tämä asbestikeramiikan laji tunnetaan Pöljän keramiikkana.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Juojärven reitin valuma-alueen (04.7) Juojärven alueella (04.71), jonka Juojärven lähialueeseen (04.711) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101 metriä mpy.
Aiheesta muualla

Pajunen, Hannu: Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona, GTK, 2004
Kokonainen saari karkasi omille teilleen Outokummun Juojärvellä. Karjalainen 23.7.2013 (Arkistoitu – Internet Archive)
Heinävesi
| --- | --- |
Taajamat:  Hasumäki (kirkonkylä) · Karvio · Kerma · Palokki · Sarvikumpu · Varistaipale · Vihtari
Kylät:  Hevonlahti · Kansala · Karhilantaipale · Koivumäki · Kuittua · Kypäräjärvi · Lajunlahti · Lampu · Lepikkomäki · Malkkila · Niinimäki · Näätänmaa  · Papinniemi · Pilppa · Petruma · Polvijärvi · Pyylinsaari · Pölläkkä · Raaminmäki · Rummukkala · Sappu · Sompasaari · Syrjä · Särkelä · Säynämö · Tetrivaara · Timonmäki · Vaaluvirta · Vahvalahti · Viitalahti
Nähtävyydet:  Valamon luostari · Lintulan luostari · Valamon luostarin pääkirkko · Valamon luostarin talvikirkko · Valamon luostarin vanha kirkko · Lintulan luostarin kirkko · Heinäveden kirkko
Liikenne:  Heinäveden reitti · Varistaipaleen kanava · Taivallahden kanava · Karvion kanava · Kerman kanava · Vihovuonteen kanava · Pilpan kanava · Koukunpolvi · Heinäveden rautatieasema · Syrjän rautatieasema · Vihtarin rautatieasema
Vesistöt:  Kermajärvi · Juojärvi · Petrumajärvi· Iso-Vihtari
Muuta Heinäveteen liittyvää:  Heinäveden historia · Vaakuna · Heinäveden Höyryvenhe Osuuskunta · Heinäveden Höyrylaiva Oy · Kermansavi · Heinäveden lehti
Kreetan roomalaiskatolinen hiippakunta

| Kreetan hiippakunta Επισκοπή Κρήτης Dioecesis Candiensis |
| --- | --- |
 Hiippakunnan katedraali Neitsyt Marian taivaaseenottamisen katedraali Chaniássa.
Kirkkokunta:  katolinen kirkko
Osa kirkkoa:  ecclesiastical province of Naxos, Andros, Tinos and Mykonos
Seurakuntia:  4
Jäseniä:  4 800 eli 1,0 % alueen väkiluvusta (2017)
Perustettu:  1213 / 1874
Tuomiokirkko:  Neitsyt Marian taivaaseenottamisen katedraali
Kreetan hiippakunta (kreik. Επισκοπή Κρήτης, Episkopí Krítis, lat. Dioecesis Candiensis) on katolinen hiippakunta Kreikassa. Se on Náxoksen, Ándroksen, Tínoksen ja Mýkonoksen arkkihiippakunnan alaisuudessa.
Hiippakunta käsittää Kreetan saaren. Siihen kuuluu neljä seurakuntaa, joiden jäsenmäärä vuonna 2017 oli 4 800. Hiippakunnan katedraali eli piispanistuin on Chaniássa sijaitseva Neitsyt Marian taivaaseenottamisen katedraali.
Katolisen kirkon läsnäolo Kreetalla on peräisin venetsialaisvallan ajalta. Hiippakunta on perustettu vuonna 1213 nimellä Kreetan (Candian) hiippakunta. Vuonna 1669 se tuli osaksi Konstantinopolin apostolista vikariaattia. Se palautettiin Kreetan hiippakunnaksi vuonna 1874.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreetan roomalaiskatolinen hiippakunta Wikimedia Commonsissa
K-11 (elokuva)

| K-11 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jules Mann-Stewart
Käsikirjoittaja:   Jared Kurt  Jules Mann-Stewart 
Tuottaja:   Jared Kurt  Tom Wright Jr. 
Säveltäjä:  Phil Marshall
Kuvaaja:  Adam Silver
Leikkaaja:  Duwayne Dunham
Pääosat:   Goran Visnjic  Kate del Castillo  D.B. Sweeney  Portia Doubleday  Jason Mewes 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Ensi-ilta:  2012
Kesto:  126 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
K-11 on yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Jules Mann-Stewart ja kirjoittanut Jared Kurt. Elokuva ilmestyi vuonna 2012.
Juoni

Elokuva käsittelee vankilaelämää vankilassa, jonka asukkaat saattavat olla vaaraksi muille tai itselleen.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Goran Visnjic  | … |  Raymond Saxx Jr.   |
|  Kate del Castillo  | … |  Mousey   |
|  D.B. Sweeney  | … |  LT. Gerald Johnson   |
|  Portia Doubleday  | … |  Butterfly   |
|  Jason Mewes  | … |  Ben Sherman   |
|  Tommy Lister Jr.  | … |  Detroit   |
|  Cameron Stewart  | … |  Sledgehammer   |
|  Sonya Eddy  | … |  Teresa Luna   |
|  Luis Moncada  | … |  Shyboy   |
|  Craig Owens  | … |  Sheffield   |
|  Tiffany Mulheron  | … |  Tia Saxx   |
|  P.J. Byrne  | … |  C.R.   |
|  Paul Zies  | … |  Washington   |
|  Tara Buck  | … |  Crystal   |
|  Lou Beatty Jr.  | … |  Granny   |
|  Billy Morrison  | … |  Hollywood   |
|  Ralph Cole Jr.  | … |  Kay-Kay   |
|  Markus Redmond  | … |  Precious   |
|  Frank Ross  | … |  Wino   |
|  Tim de Zarn  | … |  Cowboy Williams   |
Lähde: