stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Asia Nitollano

| Asia Nitollano |
| --- | --- |
 Asia Nitollano Pussycat Dolls present: The Search for the Next Doll -ohjelmassa, joulukuussa, 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. helmikuuta 1988 (ikä 36) Mt. Vernon, New York, Yhdysvallat
Ammatti:  laulaja, tanssija
Muusikko
Aktiivisena:  2007–
Tyylilajit:  R&B, dance, popmusiikki
Yhtyeet:  The Pussycat Dolls (2007)
Levy-yhtiöt:  A&M, (2007–)
Aiheesta muualla
profile.myspace.com/index.cfm?fuseaction=user.viewprofile&friendid=40280023
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Asia Nitollano (s. 14. helmikuuta 1988 Mt. Vernon, New York) on yhdysvaltalainen tanssija ja laulaja. Hän voitti "Pussycat Dolls Presents: The Search for the Next Doll" -kilpailun vuonna 2007. Hänen ainoaksi esiintymisekseen The Pussycat Dollsin kanssa jäi ohjelman finaalijakso, sillä hän päätti lähteä soolouralle ennen ensimmäistäkään varsinaista esiitymistä tai levytystä yhtyeen kanssa.
Nitollanon saama kritiikki ohjelmassa

Nitollanoa kritisoitiin monesti liiallisesta vibratosta ja liiallisen melismaattisesta laulusta.[lähde? ]
Corrado Provera

| Corrado Provera> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. tammikuuta 1941 Torino, Italia
Kuollut: 5. marraskuuta 2023 (82 vuotta)
Kansalaisuus:  Italia
Corrado Provera (18. tammikuuta 1941 Torino, Italia – 5. marraskuuta 2023) oli italialainen Peugeot Sportin johtaja ja Peugeot’n markkinointivastaava. Provera ei itse ajanut koskaan kilpaa, vaan ajautui moottoriurheiluun muita reittejä. Provera suhtautui silti aina intohimoisesti moottoriurheiluun, mikä kävi selväksi monista hänen lausunnoistaan. Proveran tunnetuin työ moottoriurheilussa oli Peugeot’n palkkalistoilla, ensin Formula 1 -sarjassa ja sitten rallissa. Peugeot’n F1-taival päättyi ilmiriitaan Alain Prostin johtaman Prost Grand Prixin kanssa.
Peugeot’n vetäydyttyä F1:stä Provera keskittyi täysin Peugeot’n rallitoiminnan johtoon. Peugeot oli vuonna 1999 esitellyt uuden Peugeot 206 WRC:n. Proveran alaisuudessa Marcus Grönholm voitti kuljettajien maailmanmestaruudet vuosina 2000 ja 2002. Peugeot voitti Peugeot 206:lla tallien maailmanmestaruuden vuosina 2000, 2001 ja 2002. Kun Peugeot vaihtoi uuteen Peugeot 307 WRC:hen, menestystä ei tullut toivotulla tavalla. Peugeot päättikin vetäytyä rallin MM-sarjasta vuoden 2005 jälkeen.
Provera vetäytyi eläkkeelle 1. maaliskuuta 2005, jolloin hänen tilalleen tuli Jean-Pierre Nicolas. Peugeot’n viestintäjohtajaksi tuli samana päivänä Bernd Schantz.
Aiheesta muualla

Corrado Provera - Juwra.com
Valentina Zazdravnyh

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Naisten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Moskova 1980 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Argentiina 1981 |  |  |
Valentina Mihailovna Zazdravnyh (ven. Валентина Михайловна Заздравных, 24. marraskuuta 1954 – 30. kesäkuuta 2023) oli uzbekistanilainen Neuvostoliittoa edustanut maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.
Zazdravnyh kuului Neuvostoliiton naisten maajoukkueen kokoonpanoon Moskovan kesäolympialaisissa 1980 ja Argentiinan MM-kilpailuissa 1981, joissa Neuvostoliitto voitti pronssia.
Valentina Ševtšenko

Valentina Ševtšenko -nimisiä henkilöitä ovat:
Valentina Ševtšenko, Valentyna Ševtšenko (s. 1975), ukrainalainen maastohiihtäjä
Valentina Ševtšenko (s. 1988), kirgisialais-perulainen thainyrkkeilijä ja vapaaottelija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Valentina Ševtšenko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Valters & Kaža

Valters & Kaža on latvialainen duo, joka edusti maataan Eurovision laulukilpailussa 2005 balladilla The War Is Not Over (Sota ei ole päättynyt). Duo sijoittui 5. sijalle 153 pisteellä ja semifinaalissa 10. sijalle 85 pisteellä.
Emma Stonen filmografia

Emma Stone Zombielandin maailmanensi-illassa Fantastic­Festissä vuonna 2009.
Tämä on Emma Stonen filmografia.
Elokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | Superbad | Superbad | Jules |  |
| 2008 | The Rocker | The Rocker | Amelia |  |
| 2008 | The House Bunny | The House Bunny | Natalie |  |
| 2009 | Pelimiehen painajainen | Ghosts of Girlfriends Past | Allison Vander­meersh |  |
| 2009 | Paper Man | Paper Man | Abby |  |
| 2009 | Zombieland | Zombieland | Wichita / Krista |  |
| 2010 | Marmaduke | Marmaduke | Mazie |  |
| 2010 | Easy A | Easy A | Olive Penderghast |  |
| 2011 | Vain seksiä | Friends with Benefits | Kayla |  |
| 2011 | Hölmö hullu rakkaus | Crazy, Stupid, Love | Hannah Weaver |  |
| 2011 | Piiat | The Help | Eugenia ”Skeeter” Phelan |  |
| 2012 | The Amazing Spider-Man | The Amazing Spider-Man | Gwen Stacy |  |
| 2013 | Gangsterisota | Gangster Squad | Grace Faraday |  |
| 2013 | Movie 43 | Movie 43 | Veronica | Osio: ”Veronica” |
| 2013 | Croodit | The Croods | Eep |  |
| 2014 | The Amazing Spider-Man 2 | The Amazing Spider-Man 2 | Gwen Stacy |  |
| 2014 | Magic in the Moonlight | Magic in the Moonlight | Sophie Baker |  |
| 2014 | Birdman | Birdman | Sam Thomson |  |
| 2014 | The Interview | The Interview | itsenään | cameo |
| 2015 | Irrational Man | Irrational Man | Jill Pollard |  |
| 2015 | Aloha | Aloha | Allison Ng |  |
| 2016 | Popstar: Never Stop Never Stopping | Popstar: Never Stop Never Stopping | Claudia Cantrell | kreditoimaton cameo |
| 2016 | La La Land | La La Land | Mia Dolan |  |
| 2017 | Battle of the Sexes | Battle of the Sexes | Billie Jean King |  |
| 2018 | The Favourite | The Favourite | Abigail Masham |  |
| 2019 | Zombieland: Double Tap | Zombieland: Double Tap | Wichita / Krista |  |
| 2020 | Croodit 2 | The Croods: A New Age | Eep |  |
| 2021 | Cruella | Cruella | Estella von Hellman / Cruella de Vil |  |
| 2022 | When You Finish Saving the World | When You Finish Saving the World | — | ainoastaan tuottajana |
| 2023 | Poor Things | Poor Things | Bella Baxter | myös tuottajana |
| 2023 | Problemista | Problemista | — | ainoastaan tuottajana |
| 2024 | Kinds of Kindness | Kinds of Kindness | Rita / Liz / Emily |  |
| 2024 | I Saw the TV Glow | I Saw the TV Glow | — | ainoastaan tuottajana |
| 2024 | A Real Pain | A Real Pain | — | ainoastaan tuottajana |
| 2025 | Bugonia | Bugonia |  | kuvausvaiheessa; myös tuottajana |
|  | Eddington | Eddington |  | jälkituotannossa |
Televisiosarjat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | The New Partridge Family | The New Partridge Family | Laurie Partridge | julkaisematon pilottijakso |
| 2005 | Näkijä | Medium | Cynthia McAllister | Jakso: ”Sweet Dreams” |
| 2006 | Zackin ja Codyn viiden tähden elämää | The Suite Life of Zack & Cody | Ivana Tipton | Jakso: ”Crushed” |
| 2006 | Veljemme on nero | Malcolm in the Middle | Diane | Jakso: ”Lois Strikes Back” |
| 2006 | Lucky Louie | Lucky Louie | Shannon | Jakso: ”Get Out” |
| 2007 | Drive | Drive | Violet Trimble |  7 jaksoa Esittämätön pilottijakso ”The Starting Line” ”Partners” ”Let the Games Begin” ”No Turning Back” ”The Extra Mile” ”Rearview”  |
| 2011 | Robot Chicken | Robot Chicken | useita   ääni­rooleja |  2 jaksoa ”No Country for Old Dogs” ”Catch Me If You Kangaroo Jack”  |
| 2012 | 30 Rock | 30 Rock | itsenään | Jakso: ”The Ballad of Kenneth Parcell” |
| 2012 | iCarly | iCarly | Heather | Jakso: ”iFind Spencer Friends” |
| 2018 | Maniac | Maniac | Annie Landsberg |  10 jaksoa ”The Chosen One!” ”Windmills” ”Having a Day” ”Furs by Sebastian” ”Exactly Like You” ”Larger Structural Issues” ”Ceci N'est Pas Une Drill” ”The Lake of the Clouds” ”Utangatta” ”Option C”  myös vastaavana tuottajana |
| 2023–2024 | The Curse | The Curse | Whitney Siegel |  10 jaksoa ”Land of Enchantment” ”Pressure's Looking Good So Far” ”Questa Lane” ”Under the Big Tree” ”It's a Good Day” ”The Fire Burns On” ”Self-Exclusion” ”Down and Dirty” ”Young Hearts” ”Green Queen”  myös vastaavana tuottajana |
| 2024 | Fantasmas | Fantasmas | Genevieve | Jakso: ”The Void” myös vastaavana tuottajana |
Videopelit

Sleeping Dogs, Amanda Cartwright, (2012)
Hemafereesi

Hemafereesiksi kutsutaan afereesia eli verenluovutusta, jossa luovuttajalta erotellaan koneellisesti haluttu veren osa kokoverestä. Muut veren osat palautetaan luovuttajalle. Erotusprosessi suoritetaan hematokriitti sentrifugilla.
Yleisimpiä hemafereesin tyyppejä ovat plasmafereesi (vain veriplasma), trombafereesi (vain verihiutaleita ja samalla veriplasmaa), erytro(syt)afereesi (vain punasoluja) sekä leukofereesi (vain valkosoluja).
Hemafereesi kestää suhteellisen pitkään, tyypillisesti noin 45–60 minuuttia, tavallisen kokoveren luovutuksen kestäessä noin 5–10 minuuttia. Veriplasmaa luovutetaan kerralla noin 550 ml (kokoverta 450 ml). Hemafereesiluovutuksessa menetetty nestemäärä korvautuu noin vuorokaudessa, edellyttäen että luovuttaja nauttii juotavaa hieman tavanomaista enemmän. Trombafereesissä menetetyt verihiutaleet korvautuvat noin viikossa. Plasmafereesissä menetetyt proteiinit uusiutuvat myös nopeasti. Kahden hemafereesiluovutuksen välin tulee edellä mainituista syystä olla vähintään 14 vuorokautta, kun se kokoveren luovutuksissa on miehillä kaksi ja naisilla kolme kuukautta.
Ennen toimenpidettä luovuttajalle annetaan kalsium-tabletteja, jotka nopeuttavat palautumista. Kokoveren luovutuksiin usein kuuluvaa rautalisää ei yleensä tarvita, koska punasolut palautetaan eikä hemoglobiinipitoisuus siksi yleensä laske. Luovutuskelpoisuuden kriteerit ovat samat kuin kokoveren luovutuksessa. Hemafereesiluovutus on kriteerit täyttävälle henkilölle yhtä turvallista kuin kokoveren luovutus.
AB-veriryhmän luovuttajia kannustetaan plasmanluovutukseen, sillä näiden ryhmien plasma sopii potilaille veriryhmästä riippumatta.
Suomessa hemafereesiluovutukset edustavat noin kahta prosenttia kaikista verenluovutuksista. Näistä plasmafereeseja on noin 80–90 %, loppujen ollessa trombafereesejä. Edellä mainitusta syystä hemafereesia kutsutaan joskus epätarkasti plasmanluovutukseksi.
Kaikki Suomen hemafereesiluovutukset on keskitetty Suomen Punaisen Ristin Veripalvelun Vantaan Jumbo-Flamingon veripalvelupisteeseen.
Aiheesta muualla

Veripalvelu
Valtikkavatukka

| Valtikkavatukka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit
Suku::  Vatukat Rubus
Laji::  grabowskii
Kaksiosainen nimi
 Rubus grabowskii  Weihe ex Günther, Grab. & Wimm. 
Katso myös
   Valtikkavatukka Wikispeciesissä   Valtikkavatukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valtikkavatukka (Rubus grabowskii) on vatukoihin kuuluva pensas. Se kuuluu apomiktisesti lisääntyviin karhunvatukoihin ja luokitellaan vatukoiden suvussa tarkemmin Rubus-sektioon (aitokarhunvatukat), Hiemales-alasektioon (talvikarhunvatukat) ja Discolores-sarjaan. Valtikkavatukkaa esiintyy Euroopassa länsiosasta itäiseen Keski-Eurooppaan. Pohjoismaissa sitä löytyy eteläosasta melko harvinaisena ja se kasvaa Etelä-Ruotsissa, Tanskassa ja Etelä-Norjan rannikolla. Laji on aiemmin kasvanut myös Suomessa alkuperäisesti, mutta luokitellaan nykyisin hävinneeksi. Tarkemmat tiedot valtikkavatukan esiintymistä Suomessa puuttuvat toistaiseksi.
Sydäninfarkti

| Sydäninfarkti |
| --- | --- |
 Kaavakuva sydämen kärjen alueen infarktista (2), joka aiheutuu vasemman sepelvaltimon päärungon (LCA) tukoksesta (1). Oikea sepelvaltimo, RCA.
Luokitus
ICD-10:  I21-I22
ICD-9:  410
MedlinePlus:  000195
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Sydäninfarkti (infarctus myocardii acutus) eli sydänkohtaus tarkoittaa sairauskohtausta, jossa osa sydänlihaksesta vaurioituu pysyvästi hapenpuutteen takia. Sydäninfarkti on lääketieteellinen hätätapaus ja edellyttää aina sairaalahoitoa.
Sydäninfarktin diagnostiikka perustuu oireisiin, sydänsähkökäyrään ja verikokeisiin, joiden avulla osoitetaan sydänlihassolujen tuhoutuminen.
Lähes puolet työikäisten kuolemista johtuu Suomessa sydänkohtauksista. Sydäninfarktien määrä on vähentynyt brittiläisen tutkimuksen mukaan vuosina 1985–2004 74 prosenttia. Merkittävimpinä tekijöinä pidetään LDL-kolesterolin pitoisuuksien pienenemistä sekä verenpaineen laskua. Ylipainon lisääntyminen vaikutti vähenemiseen negatiivisesti noin 10 prosenttia. Puolet sydänkohtauksista sattuu kuitenkin ihmisille, joilla on normaalit kolesteroliarvot.
Syyt

Sydän saa tarvitsemansa verenkierron sepelvaltimoiden kautta, jotka ottavat levossa 4–5 prosenttia sydämen pumppaamasta verimäärästä. Sydäninfarktin taustalla on useimmiten sepelvaltimotauti, jossa sydänlihakseen verta tuovat sepelvaltimot ovat ahtautuneet ateroskleroosin eli valtimonkovettumataudin johdosta ja sydämen verenvirtaus on riittämätön. Sepelvaltimotautikohtauksiksi nimitetään oireistoja, jotka johtuvat sepelvaltimon äkillisen tukkeutumisen aiheuttamasta sydänlihaksen hapenpuutteesta. Jos sepelvaltimotukoksen aiheuttama iskemia johtaa sydänlihassolujen tuhoutumiseen, kyseessä on sydäninfarkti.
Sydäninfarkti aiheutuu yleensä sepelvaltimon äkillisestä tukkeutumisesta. Tavallisin syy sepelvaltimon äkilliseen tukkeutumiseen on sepelvaltimon sisällä seinämänmyötäisesti sijaitsevan ahtauman repeäminen. Kun ahtauma repeää, muodostuu repeämäkohtaan verihyytymä, joka tukkii suonen kokonaan, ja kyseisen suonen suonittaman sydänlihasalueen verenkierto estyy. Joskus suonitukoksen syynä on sepelvaltimon dissekoituminen, embolus eli verenkierron mukana kulkeutunut tulppa, tai vamma. Verenkierron loppuessa sydänlihassolut alkavat kärsiä hapenpuutteesta ja vaurioituvat. Jos tukosta ei saada avatuksi ja hapenpuute jatkuu, vaurio etenee vähitellen muutaman tunnin kuluessa ja sydänlihas menee kuolioon.
Altistavat tekijät

Seuraavat viisi tekijää korreloivat voimakkaimmin sydänkohtauksen esiintymisen kanssa kaikissa kulttuureissa ja kaikenikäisillä miehillä ja naisilla: tupakointi, psyykkinen pahoinvointi, joka johtuu elämänkriisien, stressin, rahahuolten ja masennuksen kasautumisesta yhdistyneenä kokemukseen omien vaikutusmahdollisuuksien vähäisyydestä, diabetes, korkea verenpaine sekä veren aterogeenisten apo B -lipoproteiinien suuri määrä suhteessa apo A1 -lipoproteiineihin. Edellä luetelluilla tekijöillä on itsenäinen vahva korrelaatio, joka ei selity muilla riskitekijöillä.
Suojaavat tekijät

Päivittäinen vihannesten ja hedelmien nauttiminen sekä fyysisen aktiivisuuden harjoittaminen vähintään neljä tuntia viikossa vähentävät jonkin verran sydäninfarktin riskiä.
Oireet

Sydäninfarktin tyypillinen oire on äkillinen, yli 20 minuuttia kestävä rintalastan alueelle painottuva, laajalla alueella tuntuva puristava kipu, joka voi säteillä olkavarsiin, leukaperiin ja jopa selkään. Lisäksi voi esiintyä muun muassa hengenahdistusta, voimattomuutta ja pahoinvointia. Meneillään oleva infarkti näkyy tavallisesti varsin selvästi sydämen sähköisessä käyrässä eli EKG:ssa esimerkiksi ST-muutoksina tai T-aaltojen inversioina. Tulkinta ei ole aina yksiselitteistä, mutta oireiden ja löydösten pohjalta jo ambulanssihenkilökunta voi useimmissa tapauksissa tunnistaa sydäninfarktin. Pian infarktin alkamisen jälkeen voidaan myös verikokeissa todeta kohonnut troponiinin pitoisuus. Troponiini on sydänlihassoluissa oleva entsyymi, joka vapautuu verenkiertoon hapenpuutteen (iskemian) takia kuolleesta sydänlihaskudoksesta. Sydäninfarkti voi myös johtaa suoraan sydämen kammiovärinään, josta seuraa sydänhalvaus ja usein äkkikuolema. Sydäninfarkti voi alkaa yllättäen ilman minkäänlaisia ennakkomerkkejä.
Yleensä pistokset ja kiristyksen tunteet ovat lihasperäisiä, eivät sydämestä johtuvia. Myös rintakehän sidekudos ja jänteet voivat aiheuttaa äkillisiä tuntemuksia. Sen sijaan rytmihäiriöt ovat todennäköisemmin sydänperäisiä.
Myös muun muassa sappikivet, refluksitauti tai asentohuimaus voivat aiheuttaa sydänkohtaukselta vaikuttavia oireita.
Toisaalta oireiden vähättely voi johtaa hoidon viivästymiseen. Kardiologian professori Juhani Airaksinen suosittelee soittamaan hätänumeroon aina, kun epäilee sydänkohtausta. Tyypillisiä sydäninfarktin oireita on kova, puristava kipu rintalastan takana ja sen nostama kylmä hiki.
Joka viidennessä sydäninfarktissa kuitenkin tämä kipu puuttuu ja on jokin muu epätyypillinen oire, vakavissakin tapauksissa. Tällaisia oireita ovat:
Ennen kokematon epämiellyttävä oire navan ja nenän välillä.
Närästys, jota ei ennen ole ollut.
Kivun tai painon tunne hartioissa, niskassa tai kaulassa.
Yleinen huonovointisuus tai oireet ylävatsassa.
Hengitysvaikeudet ja kunnon romahtaminen, etenkin vanhuksilla.
Myös nuori ja huippukuntoinen voi saada sydänkohtauksen.
Hoito

Jokainen voi aloittaa sydäninfarktipotilaan hoidon kotona jo ennen ammattiavun saapumista antamalla potilaalle pureskeltavaksi 250 mg asetyylisalisyylihappoa (Aspirin, Disperin). Lääke tulee pureskella, jotta se vaikuttaisi nopeammin.
Sydäninfarktin pääasiallinen hoitomuoto on verisuoneen annettava liuotushoito, jolla pyritään liuottamaan sepelvaltimoa tukkiva verihyytymä auki. Liuotushoito tehoaa sitä paremmin, mitä nopeammin oireiden alettua se voidaan aloittaa. Siksi sydäninfarktitapauksissa välitön ambulanssin hälyttäminen on ensiarvoisen tärkeää.
Ambulanssihenkilökunta voi aloittaa potilaan hoidon jo sairaalan ulkopuolella heti potilaan kohdattuaan. Ensihoitajat ottavat potilaalta sydänfilmin, minkä perusteella sydäninfarktin hoito aloitetaan lääkärikonsultaation jälkeen. Ensihoitajat avaavat potilaalle suoniyhteyden ja aloittavat happihoidon. Hoitotason ambulanssin henkilöstö voi aloittaa liuotushoidon jo potilaan kotona ja lievittää potilaan kipua suonensisäisesti annettavilla vahvoilla kipulääkkeillä sekä annostella sydämen työmäärää vähentäviä lääkkeitä, kuten nitraatteja. Lisäksi suoniyhteys on tarpeellinen potilaan jatkohoitoa ajatellen, sillä mahdollisesti tarvittavan pallolaajennuksen esilääkitys voidaan aloittaa jo matkalla sairaalaan.
Jos sepelvaltimossa oleva tukkeuma tukkii koko suonen (ST-nousuinfarkti), liuotushoitoa ei aloiteta ollenkaan, mikäli potilaalle on mahdollista tehdä välitön pallolaajennus. Pallolaajennuksessa sepelvaltimoon viedään ohut katetri suonta tukkivan hyytymän kohdalle, minkä jälkeen laajennetaan katetrin kärjessä oleva pallo, joka laajetessaan avaa tukkeutuneen suonen. Pallolaajennus on liuotushoitoa tehokkaampi hoitomuoto, mutta toimenpiteen voi suorittaa ainoastaan sydäntautien erikoislääkäri eli kardiologi. Suomessa ympärivuorokautinen kardiologipäivystys on vain yliopistosairaaloissa, joten yleensä kaikkien yli puolen tunnin ajomatkan päässä yliopistosairaaloista olevien potilaiden hoito aloitetaan liuotushoidolla.
Sydäninfarktissa syntyneen sydänlihaskuolion laajuus pystytään selvittämään sydämen ultraäänitutkimuksella.
Epidemiologia

Elintason nousuun liittynyt elintapojen muutos 1950- ja 1960-luvuilla aiheuttivat sepelvaltimotaudin ja sydäninfarktien yleistymisen. Sairastuvuus lisääntyi aluksi ylemmissä sosiaaliryhmissä ja myöhemmin työväestön elintason parantuessa myös muissa sosiaalirymissä. Kilpailevat kuolinsyyt kuten tartuntatautikuolemat vähenivät samalla, mikä johti siihen, että sydänsairausten osuus kuolinsyynä kasvoi.
Suomessa sattuu vuosittain noin 23 000 sydäninfarktia, jotka johtavat 13 000 ihmisen kuolemaan. Heistä runsaat 7 000 kuolee yllättävästi sairaaloiden ulkopuolella ja vajaat 6 000 sairaaloissa. Sydäninfarktin riskitekijöitä ovat muun muassa sepelvaltimotauti, diabetes, tupakointi, korkea ikä, koholla oleva veren kolesteroli ja verenpainetauti.
Aiheesta muualla

Sydäninfarkti, Sydänliitto (Arkistoitu – Internet Archive)
Käypähoito-suositus
Sydäninfarkti, Terveyskirjasto.fi
Sydänkohtaus. Sydänkohtauksen kulku ja hoito. Helsingin Sanomat, 2015.
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Myocardial infarction (englanniksi)
Mayo Clinic: Heart attack (englanniksi)
Tummanpunaisella alue, johon yleinen sydäninfarktin kipu painottuu. Vaaleanpunaisella alue, johon kohdistuu lievempi infarkti
Kirkkaan punaisena koe-eläin rotan sydänleikepreparaatissa näkyvä laaja infarktiarpi. Kyseiseltä alueelta sydänlihassolut ovat menneet kuolioon tai tuhonneet itse itsensä apoptoosin eli ohjelmoidun solukuoleman avulla ja tila on täyttynyt arpikudoksella. Arpikudos ei luonnollisestikaan pysty osallistumaan sydänlihastyöhön
Valentina Vezzali

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Valentina Vezzali |  Valentina Vezzali |  Valentina Vezzali |  |
Naisten miekkailu
Maa:   Italia
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | floretin joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Sydney 2000 | floretti |  |
|  Kultaa | Sydney 2000 | floretin joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Ateena 2004 | floretti |  |
|  Kultaa | Peking 2008 | floretti |  |
|  Kultaa | Lontoo 2012 | floretin joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 | floretti |  |
|  Pronssia | Peking 2008 | floretin joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Lontoo 2012 | floretti |  |
Valentina Vezzali (s. 14. helmikuuta 1974 Jesi) on italialainen florettimiekkailija. Vezzali on urallaan  voittanut kuusi olympiakultaa, yhden hopean ja kaksi pronssia sekä yhteensä kuusi henkilökohtaista maailmanmestaruutta. Näillä ansioilla häntä voidaan pitää kaikkien aikojen menestyneimpänä naismiekkailijana, ja hän on ollut lajin ehdoton valtias 1990-luvun lopulta 2010-luvun alkupuolelle. Vezzali on naimisissa ammattilaisjalkapalloilija Domenico Giuglianon kanssa ja on yhden lapsen äiti.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (italiaksi), (englanniksi)
Naisten florettimiekkailun olympiavoittajat
Urban Lindgren

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten hiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten hiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten hiihto.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten hiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lahti 2001 | 4 × 10 km |  |
Erik Urban Lindgren (s. 18. huhtikuuta 1973 Morajärvi) on ruotsalainen entinen hiihtäjä. Hän edusti seuratasolla Piteå Elit SK:ta.
Lindgren kilpaili maailmancupissa vuosina 1995–2001. Hän oli palkintopallilla kahdessa viestikilpailussa, mutta ei selvinnyt kolmen parhaan joukkoon yhdessäkään henkilökohtaisessa kisassa. Lindgrenin paras sijoitus kokonaiskilpailussa oli 35. kaudelta 1999–2000.
Lindgren osallistui MM-kisoihin kerran, vuonna 2001. Tuolloin hän oli mukana maansa hopeaa voittaneessa viestijoukkueessa, jonka lisäksi hän sijoittui 30 kilometrin matkalla neljänneksitoista ja 15 kilometrillä 25:nneksi. Lindgren kilpaili myös seuraavan vuoden olympialaisissa, joissa hän oli 15 kilometrin matkalla seitsemästoista ja mukana maansa kolmanneksitoista sijoittuneessa viestijoukkueessa.
Lauri Otonkoski

Lauri Heikki Juhani Otonkoski (s. 3. helmikuuta 1959 Helsinki) on suomalainen runoilija, muusikko ja musiikkikriitikko. Hän toimi kirjailijoiden sananvapausjärjestö Suomen PENin puheenjohtajana vuosina 2009–2011.
Otonkoski opiskeli Sibelius-Akatemiassa huilunsoittoa. Musiikinopintojen lisäksi hän on suorittanut humanististen tieteiden kandidaatin tutkinnon vuonna 1984, pääaineenaan teoreettinen filosofia. Otonkoski on toimittanut useita musiikkia käsitteleviä teoksia ja kirjoittanut musiikkiarvosteluja Helsingin Sanomiin.
Ensimmäisen runokokoelmansa Mutta kukaan ei tiedä Otonkoski julkaisi vuonna 1990. Runojen lisäksi hän on kirjoittanut runomuotoisen lastenkirjan Otto… hänen merkilliset vaiheensa ihmisten parissa (1997), jossa pikkupoika matkustaa merten yli. Matkasta Atlantin yli kertoo myös sinfoninen runo Cameo (2005).
Otonkoskelle on myönnetty useita tunnustuspalkintoja, kuten Nuoren taiteen Suomi-palkinto vuonna 1995. Käsikirjoituksestaan Via Crucis -pääsiäisnäytelmään Otonkoskelle luovutettiin kirkkotaiteen Engel-palkinto vuonna 2001.
Otonkoski asuu vuoroin Helsingissä ja Porvoon saaristossa.