stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Chaïm Soutine

Chaïm Soutine, Amedeo Modiglianin maalaus.
Chaïm Soutine (1894–1943) oli juutalaista syntyperää ollut liettualais-ranskalainen taidemaalari. Vuonna 1910 hän opiskeli Vilnan akatemiassa ja vuodesta 1911 Pariisissa, jossa maalasi kiihkein siveltimenvedoin väreiltään hehkuvia, abstraktiutta läheneviä maisema- ja nuorukaiskuvia sekä karmeita aiheita kuten ruhoja. Hänen taiteessaan näkyy vahvoja ekspressionistisia vaikutteita ainakin Modiglianilta, van Goghilta ja El Grecolta. Soutine kuului Pariisin koulukuntaan. Hän oli aikansa ranskalaisista taidemaalareista ainoa, joka oli uransa alusta loppuun puhtaasti ekspressionisti. Hän oli itsensä kanssa ristiriidassa koettaessaan jäsentää pateettisten näkyjensä kaaosta. Soutinen ankara itsekritiikki sai hänet hävittämään töitään ja välttämään näyttelyihin osallistumista. Hänen mestaritöihinsä kuuluu ainakin Punapukuinen nainen (1922, yksityiskokoelmassa New Yorkissa). Hän teki myös muotokuvia, joissa on vaikutteita Modiglianilta.
Chaîne des Puys

| Chaîne des Puys |
| --- | --- |

Maailmanperintökohde
Sijainti:  Ranskan keskiylänkö  45°46′45.8″N, 2°57′54.4″E
Tyyppi:  luonto
Kriteerit:  VIII
Tunnusnumero:  1434rev
Valintahistoria
Valintavuosi:  2018
 
Chaîne des Puys on noin 80 tulivuoren jono, joka jatkuu yli 45 kilometriä Dômesin tasangolla Ranskan keskiylängön pohjoisosassa. Tulivuoret ovat viimeksi purkautuneet noin 6 000 vuotta sitten.
Se on keskeinen osa Länsi-Euroopan repeämisvyöhykettä, joka syntyi Alppien muodostumisen jälkeen 35 miljoonaa vuotta sitten. Alueen geologiset piirteet osoittavat, miten erkanevat laatat loittonevat toisistaan, kun vaippa pullistuu ylöspäin ja magmaa pääsee työntymään laattojen väliin. Kohde on poikkeuksellinen esimerkki laattojen erkaantumisesta, joka on yksi laattatektoniikan viidestä keskeisestä liikunnosta.
Alue on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2018.
Chaîne des Puys (punainen) keskiylängön kartalla.
Keskiylänkö Ranskan kartalla.
Varjo (yhtye)

| Varjo |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1994–2009
Tyylilaji:  indie rock
Kotipaikka:  Helsinki, Lahti
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Antti Lautala,  laulu, kitara, kosketinsoitin (1994−)  Jukka Laine,  rummut (2006−)  Matthew Pallasoja,  basso (2008−) 
Entiset jäsenet:  Jammu,  rumpukone (1996−1999)  Sampo Lindfors  (Shamppoo Plip-plop),  kosketinsoitin (1999)  Jaani Peuhu,  rummut (1999−2004)  Kaide Luukkonen,  basso (1997−2005)  Jari 'Kailis' Kailokari,  rummut (2004−2006)  Arto Nevalainen,  basso, taustalaulu (2006−2008)  Henry Waldén,  kitara, taustalaulu (1994−2008) 
Levy-yhtiö:  Futurecords, 1999−2006   If Society, 2009   Stupido Records, 2010  
Aiheesta muualla
varjo.anteeksi.net
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varjo oli vuonna 1994 Heinolassa perustettu indie rock-yhtye. Yhtyeen musiikissa on vaikutteita goottirockista, post-punkista, shoegazingista ja ambientista.
Historia

Yhtyeen perusti laulaja-kitaristi Antti Lautala. Alkuvaiheiden jälkeen kokoonpanon muodostivat Lautalan lisäksi kitaristi Henry Waldén ja basisti Kaide Luukkonen. Sopivaa rumpalia etsiessä yhtye käytti keikoilla ja levyillään rumpukonetta. Ensinäytös-EP julkaistiin omakustanteena vuonna 1997 ja pari vuotta myöhemmin Futurecords -levy-yhtiö perustettiin yhtyeen ympärille.
Ensimmäinen pitkäsoitto Kuka korvaa poistetun sydämen? julkaistiin vuonna 2000 ja rumpukoneen korvasi rumpali Jaani Peuhu. Levyn myötä yhtye keikkaili aktiivisesti ja julkaisi Korvaamaton ja Maailmanpyörä -singleistään musiikkivideot. Debyyttilevyä markkinoitiin Suomen oloissa varsin omalaatuisesti. Ympäri Helsinkiä ja muitakin kaupunkeja levisi omituisia tarroja, joissa luki "Kuka korvaa poistetun sydämen?" Myös baarien vessat ja ruuhkabussit saivat osuutensa tarroista. Toinen pitkäsoitto Paratiisissa julkaistiin vuonna 2003 mutta sen jälkeisten keikkojen jälkeen Varjon ja Jaani Peuhun tiet erosivat. Uudeksi rumpaliksi otettiin Jari 'Kailis' Kailokari, joka aiemmin soitti mm. Kuudes Tunti -yhtyeessä.
Vuonna 2006 Varjo julkaisi Muistijälkiä-albumin. Kiertueen jälkeen basisti Kaide Luukkonen erosi bändistä. Hänen tilalleen otettiin Arto Nevalainen. Yhtye joutui etsimään myös uuden rumpalin Kailiksen ilmoitettua erostaan.  Jukka Laineen liityttyä yhtyeen rumpaliksi loppuvuodesta 2006 Varjon kokoonpano muodostui nykyisekseen. Vuoden 2007 alusta Varjo ilmoitti sivuillaan että Arton ja Varjon tiet erkanivat. Syyksi mainittiin muun muassa aikataulutuksen aiheuttamat ongelmat. Arton korvaajaksi tuli Suruaika-yhtyeen laulaja Matthew Pallasoja.
Yhtyeen kitaristi Henry Waldén kuoli tapaturmaisesti 20. syyskuuta 2008 Helsingissä. Waldénin kuoleman jälkeen yhtye ilmoitti tekevänsä vielä yhden levyn ja sen jälkeen lopettavansa musiikin tekemisen Varjo-nimellä, Lautalan ja Waldénin vanhan herrasmiessopimuksen mukaisesti. Lautala, Laine ja Pallasoja jatkavat kuitenkin musiikin tekemistä kolmistaan uudella nimellä Silent Scream .
Tammikuussa 2010 Varjo julkaisi postuumisti pitkään tekeillä olleen Viimeinen näytös -albumin, joka on omistettu yhtyeen edesmenneiden jäsenten Waldénin ja Lindforsin muistolle. Levy julkaistiin sekä cd:nä että kuvavinyylinä, ja se jäi Varjon viimeiseksi julkaisuksi.
Diskografia > Albumit

Kuka korvaa poistetun sydämen? (Futurecords 2000)
Paratiisissa (Futurecords 2003)
Muistijälkiä (Futurecords 2006)
Ensinäytös 1997 (If Society 2009)
Viimeinen näytös (Stupido Records 2010)
Diskografia > EP:t ja singlet

Ensinäytös  (The End 1998)
Eilen klo 22:00 luulin löytäneeni sen oikean odotan viimeistä yötä (Futurecords 1999)
Korvaamaton (Futurecords 2000)
Maailmanpyörä (Futurecords 2000)
Tänä kesänä (Futurecords 2001, promosingle)
Ole minulle sisko (Futurecords 2003, promosingle)
Diskografia > Promovideot

"Korvaamaton" (2001)
"Maailmanpyörä" (2001)
"Tänä kesänä" (2001)
"Paniikki" (2003)
"Ole minulle sisko" (2003)
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivu
Varjo Myspacessa (englanniksi)
Båstadin kunta

| Båstadin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne ja Halland
Keskustaajama:  Båstad
Kuntakoodi:  1278
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  217,13 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  15 413
 – Väestötiheys:  71 as./km²
 
 www.bastad.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Båstadin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Båstadin kunta (ruots. Båstads kommun) on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen ja Hallandiin. Kunnan keskustaajama on Båstad.
Kunnan maapinta-ala on 217,13 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 15 413 henkeä (31.12.2020).
Kunta tunnetaan perunan tuottajana sekä rikkaiden kesäasukkaidensa ansiosta. Heinäkuisen tennisviikon aikana niemimaalla vierailee jopa 250 000 henkeä, kun Swedish Open -turnaus pelataan siellä.
Vuonna 2007 kunnassa oli 105,04 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 48,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Båstad sai epäselvät muodolliset kauppalanoikeudet vuonna 1858. Vuonna 1900 Båstadin maalaiskuntaan perustettiin Båstadin kauppalan taajaväkinen yhdyskunta ja vuonna 1931 Malenin taajaväkinen yhdyskunta. Koko maalaiskunta muutettiin vuonna 1936 Båstadin kauppalaksi, jolloin taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Förslövsholm (Förslöv ja Grevie)
Karup (Hasslöv, Skummeslöv ja Östra Karup i Hallands län)
Västra Bjäre (Hov, Torekov ja Västra Karup)
Näistä Karup sijaitsi Hallandin läänissä. Torekovin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin uudistuksessa, mutta Båstadin kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1971 muodostettiin Båstadin kunta yhdistämällä kauppala sekä Förslövsholmin ja Västra Bjären maalaiskunnat. Karupin maalaiskunta jaettiin ja Östra Karup liitettiin Hallandin läänistä Kristianstadin lääniin osaksi Båstadin kuntaa.
Väestönkehitys

| Båstadin kunnan väestönkehitys 1950–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 11 030 | 11 030 |
| 1955 | 1955 |    | 10 845 | 10 845 |
| 1960 | 1960 |    | 10 563 | 10 563 |
| 1965 | 1965 |    | 10 361 | 10 361 |
| 1970 | 1970 |    | 10 456 | 10 456 |
| 1975 | 1975 |    | 11 160 | 11 160 |
| 1980 | 1980 |    | 12 091 | 12 091 |
| 1985 | 1985 |    | 12 578 | 12 578 |
| 1990 | 1990 |    | 13 577 | 13 577 |
| 1995 | 1995 |    | 14 098 | 14 098 |
| 2000 | 2000 |    | 14 090 | 14 090 |
| 2005 | 2005 |    | 14 044 | 14 044 |
| 2010 | 2010 |    | 14 278 | 14 278 |
| 2015 | 2015 |    | 14 373 | 14 373 |
| 2020 | 2020 |    | 15 413 | 15 413 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 665 | 11,6 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 298 | 2,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 797 | 5,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 11 613 | 80,8 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 72 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 52 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 187 006 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 282 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 17,0 %
18–64-vuotiaat: 54,8 %
65 vuotta täyttäneet: 28,3 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 5,1 | 5,3 |
|   | jalostus | 31,5 | 22,9 |
|   | palvelut | 61,4 | 69,7 |
|   | tuntematon | 2,0 | 2,1 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 6 650 | 6 459 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 103,0 |  |
Taajamat

Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 70,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 206 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Båstad | 4 961 |
| 2 | Förslöv | 2 085 |
| 3 | Torekov | 863 |
| 4 | Grevie | 788 |
| 5 | Östra Karup | 594 |
| 6 | Västra Karup | 582 |
| 7 | Vejbystrand* | 199 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Vejbystrandin taajamassa on 2 721 asukasta, ja se kuuluu pääosin Ängelholmin kuntaan. Förslövin taajaman nimenä on joskus ollut myös Förslövsholm.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Eskilstorp och Hemmeslövs gård
Hov
Kattvik
Killebäckstorp
Perstorp + Svenstorp
Rammsjö
Rammsjöstrand
Storahults strand
Ängelsbäck
Ängelsbäcksstrand och Segeltorpsstrand
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Axelstorp
Glimminge plantering
Hallavara
Södra Karstorp + Vantinge
Ängalag + Svenstorp
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Båstadin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 10 | 11 | 13 | 16 | 15 | 14 | 14 | 16 | 12 | 11 | 13 | 13 | 10 | 10 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 22 | 20 | 17 | 15 | 12 | 12 | 11 | 12 | 8 | 6 | 6 | 6 | 5 | 6 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 5 | 5 | 5 | 4 | 8 | 8 | 6 | 6 | 5 | 6 | 4 | 3 | 3 | 4 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 4 | 4 | 2 | 1 | 1 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 4 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 2 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 11 | 10 | 9 | 10 | 10 | 10 | 8 | 11 | 6 | 7 | 7 | 6 | 6 | 6 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 4 | 3 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 2 | 5 | 2 | 1 | 1 | 6 | 2 | 4 | 6 | 8 | 7 | 9 | 9 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Båstadin piiri
Förslövin piiri
Grevien piiri
Hovin piiri (Skåne)
Torekovin piiri
Västra Karupin piiri
Östra Karupin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Båstad-Östra Karup
Förslöv-Grevie
Västra Karup-Hov
Torekov
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Båstad
Förslöv
Grevie
Hov
Torekov
Västra Karup (Karup i Bjäre)
Östra Karup (Karup i Höks härad)
Seurakunnat > Kirkot

Förslövin kirkko
Grevien kirkko
Hovin kirkko
Mariakyrkan
Torekovin kirkko
Västra Karupin kirkko
Östra Karupin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Båstadin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Båstads kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä ja kauppalaa koskevasta artikkelista.
Skånen läänin kunnat
Kartta Båstadin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Villi sydän (albumi)

| Villi sydän Ollie |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 19. lokakuuta 2018
 Kesto: 40.17
 Levy-yhtiö: Universal Music
Listasijoitukset
  9.
Ollie muut julkaisut
|   | Villi sydän 2018 | Laulut pimeän jälkeen 2021 |
Villi sydän on Ollien esikoisalbumi, joka julkaistiin 19. lokakuuta 2018.
Kappaleet

Villi sydän – 3.43
Soita mua – 3.54
Ongelma – 3.39
Perillä – 3.06
Haluun enemmän – 2.57
Tähdet lennossa särkyneet – 3.36
3 hulluu sanaa – 3.32
Vaan me – 3.16
Sä et oo sä – 3.09
Paras kaveri – 2.23
Terkkui exille – 3.21
Valot – 3.33
Wiborg (laiva)

| Wiborg |
| --- | --- |
Tyyppi:  Siipiratasalus
Lippuvaltio:  Suomi
Kotipaikka:  Viipuri
Aiemmat nimet:  Mercator
Omistaja:  Bandholz & Co. 1862–1872
Aiemmat omistajat:  Leith, Hull & Hamburg Steam Packet Co. 1848–1856,  Wiborgs Ångfartygs Ab 1856–1862
Rakennustelakka:  Glasgow
Vesillelasku:  1848 tai 1850
Status:  Romutettu 1884
Tekniset tiedot
Pituus:  38,1 m
Leveys:  7,62 m
Syväys:  2,74 m
Uppouma:  299 t
Koneteho:  147 kW
Hyttejä:  100
Lastikapasiteetti:  ensin matkustaja-alus, myöhemmin puutavara
Wiborg oli siipiratasalus, joka toimi matkustajaliikenteessä Suomessa ja Itämerellä 1800-luvun puolivälin jälkeen.
Aluksi laiva liikennöi Englannin rannikolla Mercator-nimisenä. 6. syyskuuta 1856 lehti Sanan-Lennätin Kertoo otsikossaan: ”Wiipuriin saatu höyrylaiva Mercator”. Matkustajahöyrylaiva Mercatorin nimi muuttui Wiborgiksi viimeistään 17. syyskuuta samana vuonna.
Laivan siirryttyä viipurilaisomistukseen se laitettiin linjalle Pietari–Viipuri–Helsinki, josta se poikkesi välillä myös Lyypekkiin. Vuodepaikkoja laivassa oli uutena 50, ja siihen rakennettiin 50 lisää 1857. Lyypekki jäi pois aikataulusta 1858. Vuonna 1860 laiva oli paikallaan Viipurissa, kunnes liikennöi taas 1861, heikosti kannattavana. Viipurilaisyhtiö Bandholz & Co. osti sen 1862 ja sitä uusittiin. Vuonna 1864 laiva aloitti reitillä Pietari–Viipuri–Helsinki–Turku–Tukholma.
Englantilainen höyrylaiva Kent ajoi Wiborgin päälle lokakuussa 1871 Helsingin Eteläsatamassa aiheuttaen suuret vauriot. Alus myytiin lokakuussa 1872 Porvooseen. Se muutettiin potkurilla kulkevaksi lastilaivaksi J.D. Stenberg & Söner -konepajalla Helsingissä. Vuonna 1874 korjauksen valmistuttua laiva kuljetti puutavaraa Englantiin. Vuonna 1884 laiva oli maannut kahdeksan vuotta laiturissa, kun se huutokaupattiin porvoolaiselle Aug. Eklöfille, joka oli laivan entisiä osaomistajia, 12 000 markalla. Sitten se romutettiin Hamarissa, Porvoossa. Nykyään aluksen keulakuva on Suomen kansallismuseon kokoelmissa ja näytteillä Suomen merimuseossa Kotkassa.
Viulusonaatti nro 9 (Beethoven)

Sonaatin alkuperäisen painoksen kansisivu.
Viulusonaatti nro 9 on Ludwig van Beethovenin viululle ja pianolle säveltämä kamarimusiikkiteos, joka tunnetaan myös nimellä Kreutzer-sonaatti. Teos julkaistiin vuonna 1802.
Sonaatti nousi Beethovenin sävellyksistä esiin, kun Leo Tolstoin romaani Kreutzersonaatti ilmestyi, ja se on sitten ollut herätteenä muillekin kirjallisille teoksille ja elokuville.
Teoksen osat

Esittäjät Paul Rosenthal ja Edward Auer.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Adagio sostenuto - Presto - Adagio
Andante con variazioni
Presto
Aiheesta muualla

Tarina Kreutzer-sonaatin omistuksesta (Arkistoitu – Internet Archive)
Levytys mp3-tiedostona, Corey Cerovsek, violin and Paavali Jumppanen, piano[vanhentunut linkki]
Viulusonaatti nro 5 (Beethoven)

Viulusonaatti nro 5 F-duuri, opus 24 on Ludwig van Beethovenin säveltämä kamarimusiikkiteos viululle ja pianolle. Se tunnetaan nimellä Kevätsonaatti. Teos julkaistiin vuonna 1801.
Teoksen osat

Allegro
Adagio molto espressivo
Scherzo: Allegro molto
Rondo: Allegro ma non troppo
Aiheesta muualla

IMSLP-projektissa (englanniksi)
Vilgot Sjöman

Ohjaaja Vilgot Sjöman ja näyttelijä Lena Nyman.
David Harald Vilgot Sjöman (2. joulukuuta 1924 Tukholma – 9. huhtikuuta 2006 Tukholma) oli ruotsalainen kirjailija ja elokuvaohjaaja.
Sjömanin esikoisteos oli Lektorn 1948, josta hän sai Svenska Dagbladetin kirjallisuuspalkinnon samana vuonna. Sjömanin elokuvista erityisesti 491 ja Jag är nyfiken aiheuttivat kohua poliittisen ja seksuaalisten sävyjensä takia 1960-luvulla, mutta toivat myös mainetta kotimaassa ja ulkomailla.
Teokset

Lektorn, 1948
I Hollywood, 1961
L 136: Dagbok med Ingmar Bergman, 1963
Jag var nyfiken - Dagbok med mig själv, 1967
Drömtydaren: Min bok om Olle Hedberg, 1992
Mitt personregister, 1997
Elokuvat

Älskarinnan (Rakastajattaren tarina), 1962
491, 1964
Syskonbädd 1782 (Siskonpeti 1782), 1966
Jag är nyfiken - en film i gult (Olen utelias – keltainen), 1967
Jag är nyfiken - en film i blått (Olen utelias – sininen), 1968
En handfull kärlek (Kourallinen rakkautta), 1974
Tabu, 1977
Fallgropen (Sudenkuoppa), 1989
Alfred, 1995
Aiheesta muualla

Vilgot Sjömanin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa[vanhentunut linkki]
Vilgot Sjöman Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
China National Offshore Oil Corporation

| China National Offshore Oil Corporation CNOOC |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  valtionyhtiö
Perustettu:  15. helmikuuta 1982, 1999 yhtiön uudelleenorganisointi (osia Hongkongin, New Yorkin ja Shanghain pörsseihin)
Toimitusjohtaja:  Liu Jian
Puheenjohtaja:  Yang Hua
Kotipaikka:   25 Chaoyangmenbei Dajie, Dongcheng District,  Peking 100010, Kiina
Toimiala:  energia
Tuotteet:  maaöljy ja -kaasu, öljynjalostustuotteet, insinööri- ja rahoituspalvelut
Henkilöstö:  51 000
Tytäryhtiöt:  monia, muun muassa CNOOC Limited, CNOOC Gas & Power Group, China Oilfield Services Limited  (COSL), CNOOC China Limited,
Omistaja:  Kiinan valtio
Kotisivu:  www.cnooc.com.cn
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yhtiön ja usean sen tytäryhtiön pääkonttori Pekingissä.
China National Offshore Oil Corporation (lyh. CNOOC; kiin. 中国海洋石油总公司; pinyin: Zhōngguó Háiyáng Shíyóu Zǒnggōngsī) on vuonna 1982 perustettu Kiinan valtionyhtiö ja maansa suurin öljyn- ja kaasuntuottajakonserni. Se hyödyntää ja etsii raakaöljyä ja maakaasua Kiinan rannikolla, tytäryhtiöineen myös muualta maailmassa. CNOOC-konserni sisältää myös insinööripalveluja, öljynjalostusta ja jalostustuotteiden myyntiä, sekä rahoituspalveluja. Yhtiöllä on liiketoimintaa 40 maassa ja liikevaihdosta yli 40 prosenttia tulee ulkomaisista toiminnoista. Noin 51 000 hengen henkilökunnasta 86 % on kansainvälisissä tehtävissä. Yhtiön kotipaikka on Peking. Yhtiö on Kiinan valtioneuvoston valvontakomission (SASAC) suorassa ohjauksessa.
Pörssinoteerattuja tytäryhtiöitä: CNOOC Ltd ja COSL

Yhtiön keskeinen tytäryhtiö CNOOC Limited on vuonna 1999 perustettu suuri pörssinoteerattu holdingyhtiö (HKSE, NYSE, TSE), joka sijoittui maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yhtiöiden Forbes Global 2000 -listauksessa (2015) Kiinan 16. suurimmaksi ja maailman 103. suurimmaksi yhtiöksi. CNOOC Ltd:llä on runsas 21 000 työntekijää.  Talouslehti Fortunen saman vuoden Global 500-listalla CNOOC Ltd sai maailmanlaajuisesti sijaluvun 72. Vuonna 2014 yhtiön liikevaihto oli 99,262 ja nettovoitto 8,592 miljardia USD.
CNOOC-konsernin tytäryrityksistä myös China Oilfield Services Limited  (COSL) noteerataan pörssissä (SSE ja HKSE).
Myanmar

Arakan Oil Watch -järjestön mukaan CNOOC-konserni on etsinyt öljyä Myanmarin Ramree-saarella vuodesta 2005 lähtien. Yhteistyössä Myanmarin sotilashallinnon kanssa yritys takavarikoi viljelymaata ja saastutti öljynetsinnässään maata ja vesistöjä. Paikalliset asukkaat ajettiin mailtaan ilman varoitusta. He jäivät ilman elinkeinoa ja omaisuutta. Kyläläiset hyökkäsivät sittemmin kiinalaisyhtiön porausalueelle. Sen seurauksena Myanmarin armeija ajoi 70 asukasta alueelta. Osa pakeni Thaimaahan ja Malesiaan.
Ruotsin TV:n mukaan elokuussa 2009 Ruotsissa eläkevakuutusyhtiöt Folksam ja AMF ja pankit Swedbank, SEB, Handelsbanken ja Nordea olivat tuolloin sijoittaneet CNOOC-konserniin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta China National Offshore Oil Corporation Wikimedia Commonsissa
Colin Sell

| Colin Sell |
| --- | --- |
 Colin Sell I'm Sorry I Haven't a Cluen -nauhoituksessa 2007.
Henkilötiedot
Ammatti:  pianisti, säveltäjä, opettaja
Muusikko
Soittimet:  piano
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Colin Sell on brittiläinen pianisti, joka tunnetaan erityisesti BBC Radio 4:n I'm Sorry I Haven't a Clue -visailuohjelmasta, jonka musiikista hän on vastannut vuodesta 1974 alkaen. Vuodesta 1998 Sell on toiminut East 15 Acting Schoolin musiikkiosaston johtajana.
Sell on säveltänyt musiikin useisiin teatteriesityksiin, muun muassa Royal Shakespeare Companylle. Lisäksi hän säveltänyt musiikin yli 20 radiokuunnelmaan.