stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ETA (järjestö)
Historia > Lakkauttaminen

ETA julisti syyskuussa 1998 aselevon, mutta se kesti vain 14 kuukautta. ETAn poliittinen siipi Batasuna kiellettiin Espanjassa korkeimman oikeuden päätöksellä vuonna 2003lähde?. Pysyvän aselevon järjestö julisti maaliskuussa 2006. Syyskuussa naamioituneet ETA-taistelijat ilmoittivat, että organisaatio jatkaisi yhä aseellista toimintaansa, kunnes saavutetaan ”itsenäisyys ja sosialismi Baskimaassa”. ETA järjestikin jo joulukuussa 2006 Madridin lentoaseman pommi-iskun, jossa kuoli kaksi ihmistä, ja kesäkuussa 2007 aselepo peruttiin.
Vaikka ETA oli heikentynyt tiukentuneesta valvonnasta ja pidätyksistä, se pystyi silti 2000-luvulla jatkamaan väkivaltaista kampanjaansa. Se teki heinäkuussa 2009 sekä Burgosin että Palma Novan pommi-iskun. ETA ilmoitti syyskuussa 2010 seuraavasta aselevosta, mutta Espanjan hallitus ei hyväksynyt ilmoitusta ja vaati järjestön kieltää väkivallan ja riisuutua aseista. Baskimaan johto piti myös ilmoitusta sekavana ja täysin riittämättömänä. Sanomalehti El Paísin mukaan aselepo oli oikeansuuntainen, mutta vajavaisena, sillä järjestö ei ollut suostunut laskemaan aseitaan.
ETAn julistettua tulitauon Euroopan ihmisoikeustuomioistuin määräsi Espanjan viranomaiset vapauttamaan muutamia vankeina olleita ETA:n jäseniä, mutta järjestön kannattajat vaativat Espanjaa vapauttamaan lisää järjestön jäseniä ja siirtämään siihen kuuluvia vankeja eri puolilla Espanjaa olevista vankiloista Baskimaan vankiloihin lähemmäksi heidän perheitään.
Vuonna 2011 ETA ilmoitti lopettavansa aseellisen taistelun lopullisesti ja huhtikuussa 2018 El Diario -lehdessä julkaistussa kirjeessä lakkauttaneensa järjestön lopullisesti.
Baskimaan itsenäisyyttä kannatti 24 % ja vastusti 63 % vuonna 2016. Nykyään ETA:n entisiä jäseniä toimii vasemmistolaisessa baskinationalistisessa EH Bildu -puolueessa. Vuonna 2018 järjestö pyysi anteeksi tekemiensä terrori-iskujen uhreilta ja heidän omaisiltaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta ETA Wikimedia Commonsissa
El Mundo -lehden reportaasi ETAsta (espanjaksi)
Victor Pițurcă

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Victor Pițurcă
Syntymäaika: 8. toukokuuta 1956 (ikä 68)
Syntymäpaikka:  Orodel, Dolj, Romania
Pituus: 185 senttimetriä
Lempinimi: Saatana
Seura
Seura:  Ittihad FC
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1974–1975 1975–1977 1977–1978 1978–1979 1979–1983 1983–1989 1989–1990 |  Dinamo Slatina  FC Universitatea Craiova  CS Pandurii Târgu Jiu  Drobeta Turnu-Severin  FC Olt Scornicești  FC Steaua Bukarest  RC Lens |  ? (?) 8 (0) ? (?) 0 (0) 98 (28) 175 (165) 28 (4) |
Maajoukkue
| 1985–1987 |  Romanian maajoukkue | 13 (6) |
Valmennusura
1992 1994–1995 1996–1998 1998–1999 2000–2002 2002–2004 2004–2009 2010 2011–2014 2014–2015 2015–2016 2019–2020:  FC Steaua Bukarest  FC Universitatea Craiova  Romania U-21  Romanian maajoukkue  FC Steaua Bukarest  FC Steaua Bukarest  Romanian maajoukkue  FC Steaua Bukarest  Romanian maajoukkue  Ittihad FC  Ittihad FC  Craiova
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Victor Pițurcă (s. 8. toukokuuta 1956) on romanialainen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä.
Ura pelaajana

Pițurcă on yksi FC Steaua Bukarestin kaikkien aikojen parhaimmista hyökkääjistä. Hän edusti joukkuetta urallaan kuuden kauden ajan 1983–1989 ja teki 175 pelaamassaan ottelussa huikeat 165 maalia. Kun Steaua voitti kaudella 1985–1986 Euroopan cupin, teki Pițurcă yhdeksässä ottelussa viisi maalia. Hänen nimissään on myös yksi kaikkien aikojen nopeimmista maaleista, kun hän upotti pallon verkkoon 36. sekunnilla ottelussa Budapest Honvédia vastaan.
Dinamo Slatinassa uransa aloittaneen Pițurcăn parhaat vuoden ajoittuvat Steauaan 1980-luvun loppupuolella. Kaudella 1987–1988 hän oli Romanian liigan paras maalintekijä. Steaua vuosinaan hän esiintyi myös Romanian maajoukkueessa 13 kertaa ja teki 6 maalia. Pițurcă lopetti uransa ranskalaisseura RC Lensissä kauden 1989–1990 jälkeen.
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

Euroopan cup: 1986
Hopeaa 1989
UEFA Super Cup: 1986
Intercontinental Cup
Hopeaa 1986
Romanian-mestaruus (5): 1985, 1986, 1987, 1988, 1989
Romanian cup (4): 1985, 1987, 1988, 1989
Ura valmentajana > Meriitit valmentajana

Romanian-mestaruus: 2001
Hopeaa 1992, 2003, 2004
Romanian cup (2): 1992, 1995, 2001
Romanian vuoden valmentaja: 2007
Jumalan lahja

| Jumalan lahja Kauko Röyhkä |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : loka-joulukuussa 1992
 Julkaistu: 1993
 Tuottaja(t): Ari Vaahtera
 Tyylilaji: Poprock
 Kesto: 45.09
 Levy-yhtiö: EMI/Herodes
Kauko Röyhkän muut julkaisut
| Olennainen välittyy 1992 | Jumalan lahja 1993 | Kaunis eläin 1994 |
Jumalan lahja on suomalaisen muusikon Kauko Röyhkän järjestyksessään 14. albumi. Se julkaistiin vuonna 1993. Levy oli viimeinen Röyhkän albumi, joka ilmestyi vinyylilevynä, kunnes Kaksi lensi tuulen mukaan julkaistiin LP:nä vuonna 2011.
Useat levyn kappaleet ovat saaneet innoitusta okkultismista, josta Röyhkä oli tuohon aikaan kiinnostunut. Röyhkä on sanonut haastattelussa, että levyä pidettiin sen ilmestyessä saatanallisena vaikka siinä oli hänen mukaansa enemmän kyse rakkaudesta, luonnollisuudesta ja eroottisuudesta.
Kappaleet

Sävellykset ja sanoitukset Kauko Röyhkä, paitsi kappaleen "Pohjoinen taivas" sanoitus Maritta Kuula ja Kauko Röyhkä sekä kappaleen "Katse" sanoitus Uuno Kailas. Kappaleet "Katse" ja "Saksalaisten tuho" on aiemmin levyttänyt yhtye 500 kg lihaa albumilleen Akvaario.
Sovitukset Kauko Röyhkä Combo.
Kappaleet > A-puoli

Kultainen aasi – 3.54
Mikä estää sua? – 2.55
Kuka keikuttaa venettäni? – 2.22
Noita – 3.54
Arvostettu suku – 3.16
Oikea asenne – 3.32
Kappaleet > B-puoli

Pohjoinen taivas – 5.32
Faarao – 3.29
Lilith – 4.58
Katse – 2.31
Saksalaisten tuho – 4.25
Jumalan lahja – 4.16
Tekijät > Muusikot

Kauko Röyhkä - laulu, kitara
Timo Vikkula - kitarat, kosketinsoittimet, taustalaulu
Ari Vaahtera - basso, syntetisaattori, kosketinsoittimet
Tero Kling - rummut, huilu, taustalaulu
Tekijät > Muusikot > sekä

Jyrki Sahla - taustalaulu
Roope Karikoski - taustalaulu
Maritta Kuula – taustalaulu (Saksalaisten tuho)
Tekijät > Muuta

Äänitys ja tuotanto: Ari Vaahtera, Herodes-studio, loka-joulukuussa 1992
Kansi: Jani
Kastemato

| Kastemato |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nivelmadot Annelida
Luokka::  Clitellata
Alaluokka::  Harvasukasmadot Oligochaeta
Lahko::  Crassiclitellata
Alalahko::  Lumbricina
Heimo::  Lierot Lumbricidae
Suku::  Lumbricus
Laji::  terrestris
Kaksiosainen nimi
 Lumbricus terrestris  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Kastemato Wikispeciesissä   Kastemato Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kastemato
Kastemato eli kasteliero (Lumbricus terrestris) tarkoittaa yleisimmin suurinta Suomessa esiintyvää lajia lierojen heimon (Lumbricidae) 14 lajista. Sanalla saatetaan viitata myös muihin saman heimon lajeihin. Kasteliero on väriltään punertava ja suurehko: kastemato voi kasvaa 30 senttiä pitkäksi.
Kastemadot elävät yleensä mullan alla, mutta tulevat sateella maan pinnalle.
Ne ovat kaksineuvoisia, eli jokaisella kastemadolla on pienestä pitäen sekä uroksen että naaraan sukupuolielimet. Tilanne muuttuu kuitenkin parittelun jälkeen, ja naaraan osaa toimittanut menettää naaraspuoliset sukupuolielimensä ja muuttuu pelkäksi urokseksi.
Kastematoja voi löytää kesähelteillä yli puolen metrin syvästä savimaasta. Talvisin ne todennäköisesti kaivautuvat routarajan alapuolelle.
Jostain syystä kastematoja ei esiinny kaikkialla, vaikka maatyyppi olisi silminnähden samanlaista savipitoista maata. Oletetaan, että maan happamuusarvot vaikuttaisivat. Kastemadot ovat tärkeä osa maaperän hajottajaeläimistöä. Ne hajottavat kuollutta kasviainesta mullaksi.
Anatomia

Tyypillisesti aikuinen kastemato kasvaa 20–25 cm pitkäksi ja 1 cm leveäksi tai jopa n. 50 cm pitkäksi. Kastemadon perusmuoto on liereä. Se on jakautunut useisiin segmentteihin. Kukin segmentti on erillinen nesteen täyttämä osasto, joka ympäröi koko ruumiin pituista ruoansulatuskanavaa (suolistoa). Sukukypsillä lieroilla on ominaispiirteenä kokonaispituudesta noin kolmannekseen päästä oleva rengas, klitellum, jonka yläpuolella sijaitsevat sen lisääntymiselimet. Limaa erittävistä soluista tihkuu nestettä, joka suojelee kastemadon pintaa. Kaikissa lieron segmenteissä, paitsi suun ja peräaukon segmenteissä, on hyvin pieniä hiusmaisia sukasia; mato käyttää niitä siten, että ne ankkuroivat osia ruumiista maahan kastemadon liikkuessa.
Liikkuminen

Kastemadot liikkuvat maan alla lihaskouristuksista tulevien aaltojen avulla, jotka lyhentävät ja pidentävät kastemadon vartaloa. Lyhentynyt osa lieron vartaloa on ankkuroitunut ympäröivään maaperään pienien kynsimäisien harjasten avulla, jotka ovat sijoittuneet jakautuneihin osiin pitkin lieron vartaloa. Jokaisessa kastemadon segmentissä, paitsi ensimmäisessä, viimeisessä ja klitellumissa, on epidermiaalisiin kuoppiin uponneita S-muotoisia renkaita muodostavia harjaksia. Koko prosessia avustaa öljyinen ja liukas lima. Madot voivat tehdä kurinaääniä maan alla, kun niitä on häiritty.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kasteliero (Lumbricus terrestris)
ITIS: Lumbricus terrestris (englanniksi)
UniProt, Taxonomy: Lumbricus terrestris (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Lumbricus terrestris (englanniksi)
1-buteeni

| 1-buteeni |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  106-98-9
PubChem CID:  7844
SMILES:  CCC=C
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C4H8
Moolimassa:  56,1 g/mol
Sulamispiste:  –185 °C
Kiehumispiste:  –6 °C
Tiheys:  0,6356 g/cm (−15,1°C)
Liukoisuus veteen:  0,2425 g/l (25 °C)
   
1-buteeni eli n-buteeni on eräs buteenin (C4H8) 6:sta isomeeristä. Se on veteen liukenematon. 1-buteenin moolimassa on 56,1 g/mol, sulamispiste −185 °C, kiehumispiste −6 °C, itsesyttymislämpötila 385 °C ja CAS-numero 106-98-9. Yhdiste kuuluu alkeeneihin.
1-buteenin isomeerisia muotoja ovat cis-2-buteeni, trans-2-buteeni, syklobutaani, metyylisyklopropaani ja 2-metyylipropeeni eli isobuteeni.
1-Buteenia muodostuu sivutuotteena butaanista krakkauksen yhteydessä sekä eteenin valmistuksen sivutuotteena. 1-buteeni voidaan erottaa 2-buteenista tislaamalla, mutta isobuteenia ei näin saada siitä erilleen vaan on käytettävä liuotinuuttoa. 1-Buteenista valmistettavia yhdisteitä ovat muun muassa 2-butanoli, butadieeni, tetrahydrofuraani eli butyleenioksidi, pentanolin eri isomeerit ja alkylointituotteina saatavat heoteenit. 1-Buteenista valmistetaan isotaktista poly-1-buteenia Ziegler–Natta-katalyyttien avulla ja se on ainoa buteenin isomeereista, josta voidaan saada isotaktista polymeeriä tällä menetelmällä. 1-Buteenia käytetään myös kloorattujen butaanijohdannaisten valmistamiseen.
Aiheesta muualla

1-buteenin kansainvälinen kemikaalikortti
PubChem: 1-Butene (englanniksi)
ChemBlink: 1-Butene (englanniksi)
1-hekseeni

| 1-hekseeni |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  592-41-6
PubChem CID:  11597
SMILES:  CCCCC=C
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C6H12
Moolimassa:  84,16 g/mol
Sulamispiste:  –140 °C
Kiehumispiste:  63 °C
Tiheys:  0,7 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,005 g/100 ml  (20 °C)
   
1-hekseeni  on eräs hekseenin (C6H12)  isomeereistä.  Yhdiste kuuluu alkeeneihin. 1-hekseenin moolimassa on 84,16 g/mol,tiheys 0,7 g/cm3, sulamispiste −140 °C, kiehumispiste 63 °C, leimahduspiste −26 °C  c.c. itsesyttymislämpötila 253 °C ja CAS-numero 592-41-6. Se liukenee veteen 0,005 g/100 ml (20 °C). 1-hekseeni on huoneenlämmössä väritöntä nestettä, jolla on tunnusomainen haju ja se on erittäin helposti syttyvää. Yhdiste reagoi kiivaasti hapettimien kanssa aiheuttaen palo- ja räjähdysvaaran. 1-hekseenin höyry on ilmaa raskaampaa ja voi kulkeutua maata pitkin ja syttyä etäällä.
1-hekseeniä valmistetaan eteenistä kromi- ja organoalumiiniyhdisteiden toimiessa katalyytteinä. Yhdistettä käytetään esimerkiksi polymeerien hajusteiden ja väriaineiden valmistamiseen.
Aiheesta muualla

1-hekseenin kansainvälinen kemikaalikortti
PubChem: 1-Hexene (englanniksi)
ChemBlink: 1-Hexene (englanniksi)
Lentoyhtiö

Finnairin Airbus A320 laskeutumassa Heathrow'n lentoasemalle.
British Airways Boeing 747
Lentoyhtiö on yhtiö, joka kuljettaa matkustajia tai rahtia ilmateitse lentokoneita tai helikoptereita käyttäen. Lentoyhtiöt joko vuokraavat tai omistavat itse oman lentokalustonsa. Lentoyhtiöiden koko vaihtelee yhden lentokoneen paikallisista yhtiöistä kansainvälisiin täyden palvelun yhtiöihin, jotka kuljettavat matkustajia ja rahtia sadoilla lentokoneilla ympäri maailmaa.
Historia

Maailman ensimmäinen lentoyhtiö oli vuonna 1909 perustettu saksalainen DELAG, joka on akronyymi sanoista Deutsche Luftschifffahrts-Aktiengesellschaft (suom. Saksan Ilmalaivakuljetusyhtiö). Sen päämaja oli Frankfurtissa ja se liikennöi Zeppelin-ilmalaivoilla.
Historia > Ensimmäinen nousukausi

Lentokoneita käyttävät nykymuotoiset lentoyhtiöt alkoivat kehittyä sekä Amerikassa että Euroopassa 1910-luvun lopulla ja 1920-luvun alussa. Aluksi lentoyhtiöt keskittyivät rahdin (lähinnä postin) kuljettamiseen. Matkustajien kuljettamisessa hankaluuksia teetti se, että koneisiin mahtui vain muutamia matkustajia. Vanhin samalla nimellä koko historiansa ajan toiminut lentoyhtiö, hollantilainen KLM, aloitti toimintansa 1919, samoin kuin Air Francen edeltäjä Aéropostale , joka aloitti lentopostin kuljettamisen Ranskasta Marokkoon. Australialainen Qantas perustettiin vuonna 1920, suomalainen Finnairin edeltäjä Aero O/Y perustettiin Helsingissä vuonna 1923 ja saksalainen Lufthansa muutamaa vuotta myöhemmin, vuonna 1926. Yhdysvaltalainen Pan Am perustettiin 1927 ja se aloitti liikennöinnin Eurooppaan vuonna 1937.
Matkustajamäärä alkoi lisääntyä 1930-luvulla, kun vuosikymmenen puolivälissä käyttöön tulleet lentokoneet, etenkin Fokker Trimotor, Junkers Ju-52 ja Douglas DC-3, mahdollistivat suurempien matkustajamäärien kuljettamisen. Tällöinkin matkustajia oli koneessa enintään muutamia kymmeniä. Lento Yhdysvaltain poikki kesti vuorokauden ja sisälsi useita välilaskuja koneen tankkauksen vuoksi. Euroopassa reitit olivat luonnostaan lyhyempiä.
Historia > Sodan jälkeen

Ensimmäiset pitkän matkan matkustajakoneet, kuten Boeing Stratocruiser, Lockheed Constellation, ja Douglas DC-6 esiteltiin toisen maailmansodan jälkeen 1940-luvun lopulla. Monet niistä pohjautuivat sodassa käytettyihin pommikoneisiin. Lentoliikenne laajeni nopeasti ja kenttiä ilmestyi ympäri maailmaa. Pan Am aloitti kuuluisat maailman ympäri ulottuvat reittinsä 001 ja 002 juuri 1940-luvun lopulla.
Historia > Suihkukoneiden aikaan

1950-luvulla De Havilland Comet, Boeing 707, Douglas DC-8, ja Caravelle aloittivat uuden suihkukoneajan. Neuvostoliitto ja Itä-blokki vastasi haasteeseen Tupolev Tu-104 ja Tupolev Tu-124 -suihkukoneilla, joita käyttivät valtioiden omistamat lentoyhtiöt kuten Aeroflot ja Interflug.
Historia > Laajarunko ja öljykriisi

Seuraava iso muutos lentoyhtiöiden toimintaan tuli 1960-70-luvulla, kun Boeing 747, McDonnell Douglas DC-10, ja Lockheed L-1011 -laajarunkoiset matkustajakoneet esiteltiin. Nämä koneet nostivat matkustaja- ja rahtimäärät, sekä kantaman täysin uudelle tasolle. Samalla vuosikymmenellä Tupolev Tu-144 ja Concorde tekivät yliäänennopeudella suoritettavat lentomatkat mahdollisiksi. Airbus aloitti Euroopan menestyksekkäimmän matkustajakonetuotannon vuonna 1972. 1970-luvun lopulla öljykriisi lisäsi lentämisen kustannuksia merkittävästi. Tuolloin lentokoneiden moottoritekniikka eli vaiheessa, jossa polttoaineen kulutusta pystyttiin vuosikymmenessä laskemaan merkittävästi. Kustannus siirrettiin kuluttajille, muttei vaikuttanut merkittävästi lentoyhtiöiden tai lentokoneiden lukumäärään.
Historia > Lentoliikenteen vapautuminen

Yhdysvalloissa alkoi lentoliikenteen vapautuminen kilpailurajoituksista 1980-luvun alkupuolella. Lentoyhtiöt olivat yritysvaltaajien suosiossa, vaikka yhtiöiden osinkotuotto tiedettiin alhaiseksi. Yhdysvalloissa lennonjohtajien lakon murtaminen muunsi myös lennon viranomaispuolen toimintaa.
1990-luku oli liikenteen vapautumisen, ts. sääntelyn vähenemisen, aikaa. Liikenteen keskittymistä suurille lentoasemille (engl. hub) on tapahtunut ilmailun vapauduttua ensin Yhdysvalloissa 1980-luvulla ja Länsi-Euroopassa 1990-luvun loppupuolella. Atlantin yli tapahtuva lentoliikenne ei ole vapaata, vaan Yhdysvallat on neuvotellut eri Euroopan maiden kanssa kiintiöt EU:n halutessa koko EU-aluetta koskevan neuvotteluvaltuuden. Myös muissa mannertenvälissä lennoissa on voimassa tiukasti poliittisten sopimusten määrittämä lentoreittikiintiöiden jako.
Historia > Halpalentoyhtiöt ja turvallisuus

2000-luvun alku on ollut halpalentoyhtiöiden aikaa. Lentomatkustaminen on muuttunut kalliista luksusmatkustamisesta suurten massojen matkustustavaksi. Euroopan suurin halpalentoyhtiö Ryanair perustettiin 1985 ja nykyään se lentää yli sadan koneen laivastolla noin sataan kohteeseen Euroopassa. Yhdysvalloissa perinteiset lentoyhtiöt (legacy airlines), joihin kuuluu esimerkiksi Delta Airlines, American Airlines ja Northwest Airlines, ovat ajautuneet 2000-luvun alussa taloudellisiin vaikeuksiin 11. syyskuuta 2001 tapahtuneiden terrori-iskujen aiheuttaman laman takia. Vanhimmat ja suuremmat halpalentoyhtiöt, kuten Southwest Airlines, ovat ottaneet yhä suuremman osan Yhdysvaltain markkinoista. 2000-luku on tuonut tullessaan myös huomattavasti kiristyneet turvatoimet lentoliikenteessä. Euroopassa vanhat suuret yhtiöt ovat korjanneet talouttaan fuusioilla (esimerkiksi KLM:n liittyminen Air Franceen vuonna 2004) ja osin valtion tuella (esimerkiksi Alitalia). Swissair ja Sabena ajautuivat konkurssiin 2000-luvun alussa, mutta jatkavat uusilla nimillä (Swiss ja SN Brussels Airlines). Monet aasialaiset lentoyhtiöt ovat nousseet 2000-luvulla tunnetuiksi laadustaan. Esimerkiksi Cathay Pacific ja Singapore Airlines ovat voittaneet monia laatupalkintoja.
Lentoliikenteen keskittymisestä on syntynyt enenevää tarvetta niin kutsuttuun syöttöliikenteeseen pienemmiltä paikkakunnilta isoille kentille. Tällaisia liikennöitsijöitä ovat usein niin kutsuttujen kansallisten lentoyhtiöiden tytäryritykset.
Luettelo vanhimmista operoivista lentoyhtiöistä

| Lentoyhtiö | Valtio | Perustettu | Viite |
| --- | --- | --- | --- |
| KLM |  Alankomaat | 7. lokakuuta 1919 (ikä 105) |  |
| Avianca |  Kolumbia | 5. joulukuuta 1919 (ikä 104) |  |
| Qantas |  Australia | 16. marraskuuta 1920 (ikä 103) |  |
| Finnair |  Suomi | 1. marraskuuta 1923 (ikä 101) |  |
| Aeroflot |  Neuvostoliitto/ Venäjä | 17. marraskuuta 1923 (ikä 100) |  |
| Tajik Air |  Tadžikistan | 3. syyskuuta 1924 (ikä 100) |  |
| Delta Air Lines |  Yhdysvallat | 2. marraskuuta 1925 (ikä 98) |  |
| American Airlines |  Yhdysvallat | 15. huhtikuuta 1926 (ikä 98) |  |
| Air Serbia |  Serbia | 17. kesäkuuta 1927 (ikä 97) |  |
| Iberia |  Espanja | 28. kesäkuuta 1927 (ikä 97) |  |
| Grand Canyon Airlines |  Yhdysvallat | 30. marraskuuta 1927 (ikä 97) |  |
| LOT Polish Airlines |  Puola | 29. joulukuuta 1928 (ikä 95) |  |
| Hawaiian Airlines |  Yhdysvallat | 6. lokakuuta 1929 (ikä 95) |  |
| LATAM Chile |  Chile | 5. maaliskuuta 1929 (ikä 95) |  |
| Aeropostal |  Venezuela | 3. heinäkuuta 1929 (ikä 95) |  |
| Cubana de Aviación |  Kuuba | 8. lokakuuta 1929 (ikä 95) |  |
| Wiggins Airways |  Yhdysvallat | 30. marraskuuta 1929 (ikä 95) |  |
Ulkomaisia tunnettuja lentoyhtiöitä > Halpalentoyhtiöitä > Suurimmat halpalentoyhtiöt

| Sija | Lentoyhtiö | Maa |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ryanair |  Irlanti |
| 2 | easyJet |  Britannia |
| 3 | Air Asia |  Malesia |
| 4 | Lion Air |  Indonesia |
| 5 | Gol Transportes Aéreos |  Brasilia |
| 6 | IndiGo |  Intia |
| 7 | Norwegian Air Shuttle |  Norja |
| 8 | Vueling |  Espanja |
| 9 | Pegasus Airlines |  Turkki |
| 10 | WestJet |  Kanada |
| 11 | Wizz Air |  Unkari |
| 12 | Jetstar |  Australia |
| 13 | Cebu Pacific |  Filippiinit |
| 14 | Spirit Airlines |  Yhdysvallat |
| 15 | SpiceJet |  Intia |
| 16 | Transavia |  Alankomaat |
| 17 | Allegiant Air |  Yhdysvallat |
| 18 | flydubai |  Yhdistyneet arabiemiraatit |
| 19 | VietJet Air |  Vietnam |
| 20 | Spring Airlines |  Kiina |
| 21 | Air Arabia |  Yhdistyneet arabiemiraatit |
| 22 | Jet2.com |  Britannia |
| 23 | Nok Air |  Thaimaa |
| 24 | Mango |  Etelä-Afrikka |
| 25 | Fastjet |  Tansania |
Suomalaiset lentoyhtiöt

Finnair
Norra
Turku Air
Wingo xprs
Air100
Jetflite
Go Aviation
Lentomatkustaminen
| --- | --- |
Lentoyhtiöt:   Halpalentoyhtiöt  Holdingyhtiöt  Kaikki lentoyhtiöt  Kansalliset lentoyhtiöt  Lentoyhtiökoodit  Rahtilentoyhtiö  Tilauslentoyhtiöt 
Allianssit:   Oneworld  SkyTeam  Star Alliance  U-FLY Alliance  Value Alliance  Vanilla Alliance 
Historia:   Ilmailu  Lentokoneteollisuus  Lentoliikenne 
Kauppayhdistykset:   A4A  A4E  AACO  AAPA  AEA  AFRAA  ATAG  ATPCO  ELFAA  ERA  IATA  IATAN  ICAO  ISTAT  RAA  RAAA 
Miehistö:   Kapteeni  Perämies  Toinen perämies  Kolmas perämies  Lentoemäntä  Stuertti  Lentomekaanikko  Lastaaja  Lentäjä  Purseri  Deadheading 
Lentäminen:   Matkustusluokka Ykkösluokka  Business-luokka  Premium economy  Turistiluokka  Buy on board  Kymppikerho  Lentokoneen istuin  Lentokoneen istuinpaikkakartta  Lentokoneen käymälä  Lentokoneen viihdejärjestelmä  Lentosukka  Lentokoneruoka  Matkustamo  Oksennuspussi  Tarjoomo  Tupakointi lentokoneessa 
Lentoasemat:   Halpalentoterminaali  Kansainvälinen lentoasema  Kiitotie  Koneeseennousu  Lentoaseman raideyhteys  Lentokenttähotelli  Lentokoneen portaat  Lounge  Lähtöportti  Lähtöselvitys  Matkustajasilta  Paikallislentoasema  Solmukohta 
Tulli/Maahanmuutto:   Maahantulokortti  Maastapoistumiskortti  Matkustusasiakirja  Passi  Rajavalvonta  Timatic  Viisumi 
Matkatavarat:   Aulakuormaaja  Kadonnut matkatavara  Käsimatkatavara  Matkalaukkuhihna  Matkalaukkukärry  Matkalaukkulukko  Matkalaukkutunniste  Matkatavaroiden kuljetinjärjestelmä  Matkatavaroiden noutoalue  Sallittu matkatavaran määrä 
Turvallisuus:   Hätäliukumäki  Ikkunahätäuloskäynti  Kansallinen ilmailuviranomainen  Lennonjohto  Lentokoneen turvaohje  Lentoasemaviranomainen  Lentokenttäpaloauto  Lentokenttäpoliisi  Musta laatikko  Pakkolaskuasento  Sky marshal  Turvallisuus lentokentällä  Turvallisuusdemonstraatio lennolla 
Lentoliput:   Code sharing  Hinnoitteluperustetunnus  Kanta-asiakasohjelma  Koneeseennousukortti  Lennon myöhästyminen ja peruminen  Lentoaikataulu  Lentolippu  Maailman ympäri -lentolippu  Matkailusivusto  Matkatoimisto  Matkustajan nimitieto  Montrealin yleissopimus  Open jaw -lippu  Sähköinen lippu  Varasija  Varausjärjestelmä  Varsovan yleissopimus  Yksisuuntainen matkustaminen 
American Airlinesin Douglas DC-3 vuonna 1943.
Singapore Airlinesin Boeing 747 vanhassa värityksessä.
Halpalentoyhtiö Ryanairin Boeing 737.
Air Greenland
Singapore Airlinesin A380.
Finncomm Airlinesin ATR42-500 (OH-ATA) Seinäjoen lentoasemalla.
Sosialistinen urheiluinternationaali

| Sosialistinen työläisurheiluinternationaali> Sozialistische Arbeitersport-Internationale |
| --- | --- |
Perustettu:  1920
Lakkautettu:  1945
Perustaja:  urheiluinternationaali
Tyyppi:  työläisurheilu
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sosialistinen työläisurheiluinternationaali (suom. lyh. SUI, saks. Sozialistische Arbeitersport-Internationale, lyh. SASI) oli vuonna 1920 perustettu kansainvälinen työläisurheilujärjestö, joka oli taustaltaan sosiaalidemokraattinen. Sen päämaja sijaitsi Brysselissä. SUI järjesti muun muassa työläisolympialaiset vuosina 1925, 1931 ja 1937. SUI:n suomalainen jäsenjärjestö oli Työväen Urheiluliitto.