stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruuhijärvi (järvi Lahdessa)
Maantietoa

Järven pinta-ala on 573 hehtaaria eli 5,7 neliökilometriä. Se on 6,0 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Järvenselkä on avoin pohjois-etelä-suunnassa. Järvenselältä erottuu selvästi Isoniemi, joka on 800 metriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Niemen pohjoispuolelle jää suojaisa Sermaanpohjan lahti, joka on 1,2 kilometriä pitkä. Järven syvänne ulottuu lahteen asti. Isoniemen eteläpuolelle jää Immilänalanen, joka on lähes kaksi kilometriä pitkä. Viereisen Salajärven erottaa Ruuhijärvestä noin 700 metriä leveä kannas.
Järvessä on kahdeksan saarta. Niiden yhteispinta-ala on 6,9 hehtaaria, mikä on noin 1,2 % järven kokonaispinta-alasta. Suurin saari on Kotosaari, joka on 430 metriä pitkä ja 280 metriä leveä. Sen pinta-ala on yli 5,5 hehtaaria. Se sijaitsee järven pohjoisosassa. Matkossaari ja Paskosaari sijaitsevat järvenselän keskikohdalla Isoniemen kärjen korkeudella. Neljäs Vähäsaari sijaitsee järven eteläosassa Räimänpohjan lahdessa. Muut saaret ovat pieniä luotoja.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 32,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0323 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,6 metriä ja suurin syvyys on 18,7 metriä. Itärannan puolella sijaitsee laaja syvänne, joka työntyy etelässä Sermaanpohjaan. Syvin kohta sijaitsee tässä syvänteessä Paataanvuorten kohdalla.
Järven rantaviivan pituus on 26,5 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 2,3 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, mutta Immilässä ja Ruuhijärvellä pellot ulottuvat rannoille asti. Järven haja-asutus muodostuu noin kahdestakymmenestä taloudesta, joista valtaosa on maatiloja. Lisäksi on järven rannoilla noin 300 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3136 ja siitä haarautuvilta yhdysteiltä 14091 ja 3134 ja muilta kyläteiltä. Lahden kaupungin Iitin vastainen raja kulkee itärannan läheisyydessä.
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Järvi on luokiteltu pieniin ja keskikokoisiin vähähumuksisiin järviin (Vh). Järvestä on tutkittu vesinäytteitä ensimmäisen kerran vuonna 1966, mutta vuodesta 1977 alkaen on niitä tutkittu 1–4 vuoden välein. Nykyään näytteitä otetaan vuosittain. Veden näkösyvyys on vuosien alan heikentynyt. Vielä 1990-luvulla näkösyvyys oli talvella yli 3 metriä ja kesällä noin 2 metriä ja 2000-luvulla arvot ovat olleen kahden metrin molemmin puolin. Vesi on kuitenkin kirkastunut, sillä 2010-luvulla on näkösyvyys lievästi kohentunut talvisin keskiarvoon 2,5 metriä ja kesäisin 2,3. Vedenväriä on tutkittu harvakseltaan. Tulosten mukaan väriluku on hieman noussut ja on 2010-luvulla keskimäärin 36 mgPt/l. Sen mukaan vedessä on vähän humusta. Veden happamuustaso on lähellä neutraalia. Nyt 2010-luvulla on happamuustason keskiarvo ollut kesäisin pH 7,4 ja talvella pH 7,0. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on ollut hyvä, joten välitöntä vaaraa järven happamoitumiselle ei ole.
Järven fysikaallis-kemiallista tilaa ja biologista tilaa on tutkittu mittaamalla ravinteiden- ja levien klorofyllipitoisuuksia. Veden klorofyllipitoisuudet ovat 2000-luvulla vaihdelleet 5,1–9,8 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l). Tämä suureen suhteen tilanne on säilynyt samana ja 2010-luvulla klorofyllipitoisuuksien keskiarvo on ollut 7,9 μg/l. Veden kokonaisfosforipitoisuudet ovat pysyneet samalla tasolla koko 2000- ja 2010-luvun. Pitoisuuksien keskiarvo on 2010-luvulla ollut kesäisin 18 μg/l ja talvisin 14 μg/l. Kun kesällä ja talvella vesi on lämpötilakerrostunut, ovat fosforin pitoisuudet pohjan lähellä kohonneet sisäisen kuormituksen vuoksi. Kokonaistyppipitoisuuksissa on 2010-luvulla saatu kesäisin keskimäärin 515 μg/l ja talvisin 690 μg/l. Molempien ravinneryhmien ravinnepitoisuudet ovat olleet tyydyttävällä tasolla.
Luontoarvoja > Järven hoito

Ruuhijärveä on hoitokalastettu vuodesta 1996 lähtien rysillä ja nuotalla, ja 2000-luvulla enimmäkseen nuotalla. Saaliit ovat olleet vähenemään päin ja viimeisin ilmoitettu hoitokalastuskerta oli vuonna 2011.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Ruuhijärven–Salajärven alueeseen (14.162) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään Salajärvestä kannaksen ylittävästä Salajoesta, joka on vähintään 30 metriä leveä ja 1100 metriä pitkä. Tämän vuoksi järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Ruuhijärveen laskee myös joitakin pelto- ja metsäojia. Sellaisia ovat Hevossuonoja ja Lassinjoki, jotka laskevat luoteisrantaan. Lassinjoki tuo ojitetun Isosuon kuivatusvesiä järveen. Muut oja ovat lyhyitä metsäojia.
Järven laskujoki on Immilänjoki, joka laskee 2,2 kilometrin päässä Sylvöjärveen. Immilänjoelle tulee pudotusta 11,6 metriä. Sylvöjärvi laskee Arrajokea myöten Arrajärveen ja siitä Kymijokeen.
Sash!

| Sash! |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1995–
Tyylilaji:  eurotrance
Kotipaikka:   Nettetal, Saksa
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Sascha Lappessen   Ralf Kappmeier   Thomas Lüdke  
Levy-yhtiö:  Hard2Beat  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sash! on saksalainen kolmen DJ:n ja tuottajan muodostama yhtye, joka on julkaissut vuodesta 1995 alkaen elektronista musiikkia. Sashin johtohahmona toimii Sascha Lappessen, joka työskentelee yhdessä Ralf Kappmeierin ja Thomas "Alisson" Lüdken kanssa. Ennen Sashia yhtye oli toiminut jonkin aikaa nimellä Careca. Sashin levyjä on myyty maailmanlaajuisesti yli 22 miljoonaa kappaletta ja levyt ovat voittaneet 65 eri kulta- ja platinapalkintoa. Heidän tunnetuimpia kappaleitaan ovat muun muassa "Encore Une Fois", "Ecuador", "Mysterious Times" ja "Stay".
Sashin levyillä vierailleista naisvokalisteista mainittavimpia ovat Tina Cousins, Sarah Brightman, La Trec sekä suomalainen Inka. Sashilta ilmestyi kokoelma-albumi helmikuussa 2007 ja vuoden 2008 lopuksi uusi comeback kokoelma-albumi The Best Of parhaista kappaleista varustettuna remix-versioilla eri kappaleista ja myös varustettuna uudella comeback-kappaleella "Raindrops (Encore Une Fois)".
Diskografia > Albumit > Studioalbumit

It’s My Life – The Album (1997)
Life Goes On (1998)
Trilenium (2000)
S4! Sash! (2002)
Life Is a Beach (2012)
Life Changes (2013)
Diskografia > Albumit > Kokoelma-albumit

Best Of - Encore Une Fois (2000)
10th Anniversary (CD/DVD) (2007)
The Best Of (2008)
Diskografia > Albumit > Singlet

"It’s My Life" (1996)
"Encore Une Fois" (1997)
"Ecuador" (featuring Rodriguez) (1997)
"Stay" (featuring La Trec) (1997)
"La Primavera" (1998)
"Mysterious Times" (featuring Tina Cousins) (1998)
"Move Mania" (featuring Shannon) (1998)
"Ma Baker" (1998)
"Colour the World" (featuring Dr. Alban) 1999)
"Adelante" (1999)
"Just Around the Hill" (featuring Tina Cousins) (2000)
"With My Own Eyes" (featuring Inka) (2000)
"Ganbareh" (2002)
"Run" (featuring Boy George) (2002)
"I Believe" (featuring TJ Davis) (2003)
"Ecuador Reloaded" (2007)
"Raindrops (Encore Une Fois)" (featuring Stunt) (2008)
"All is Love" (2010)
"Mirror mirror" (2011)
"What Is Life" (2012)
"The Secret" (featuring Sarah Brightman) (2013)
"Summer’s Gone" (featuring Tony T.) (2013)
"Can’t Change You" (featuring Plexiphones) (2014)
"Coming Home" (featuring Shayne Ward) (2021)
"Walking the Wire" (featuring Christina Novelli) (2021)
"Rainbow" (featuring Nicole Scholz) (2022)
"Never Be Alone" (with Gabry Ponte) (2022)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto
Sergei Danilin

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten ohjaskelkkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten ohjaskelkkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten ohjaskelkkailu. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten ohjaskelkkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Sarajevo 1984 | yksilökilpailu |  |
Sergei Vladimirovitš Danilin (ven. Сергей Владимирович Данилин, 1. tammikuuta 1960 Moskova, Venäjän SFNT – 4. lokakuuta 2021) oli urallaan Neuvostoliittoa, Yhdistynyttä joukkuetta ja Venäjää edustanut ohjaskelkkailija, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari.
Danilin saavutti yksilökilpailussa olympiahopeaa Sarajevossa 1984. Hän kilpaili yhteensä viisissä talviolympialaisissa: Lake Placidissa 1980 hän sijoittui parikilpailussa 17:nneksi, Calgaryssä 1988 yksilökilpailussa kuudenneksi, Albertvillessä 1992 Yhdistynyttä joukkuetta edustaen yksilökilpailun yhdeksänneksi ja Lillehammerissa 1994 Venäjän edustajana yksilökilpailun 11:nneksi. MM-kilpailuista Danilin voitti yksilökilpailussa kultaa vuonna 1981, hopeaa vuonna 1983 ja pronssia vuonna 1987 sekä sekajoukkuekilpailussa pronssia vuosina 1989 ja 1990. EM-kilpailuista hän voitti yksilökilpailun kultaa vuonna 1986 ja hopeaa vuonna 1982. Danilin kuoli 61-vuotiaana 4. lokakuuta 2021.
Aiheesta muualla

Sergei Danilin Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Seututie 143

Seututie 143 on lyhyt seututie Hyvinkäällä, joka palvelee kaupungin pohjoisena kehätienä.
Liittymäluettelo

Valtatie 3 E12 Helsinki, Hämeenlinna, Tampere, Vaasa
Yhdystie 2850 Seututie 143, Riihimäki
Seututie 290 Seututie 143, Hämeenlinna
Yhdystie 1430 Seututie 143, Ridasjärvi (yhteys valtatie 25:lle)
Sardana

Sardanan tanssijoita Barcelonassa
Sardana on espanjalainen tanssi, joka on Katalonian ja Baleaarien musiikkiperinnettä. Sardana on luonteeltaan uskonnollisaatelinen, ja sen juuret ovat luultavasti Antiikin Kreikassa.
Sardanaa tanssitaan käsi kädessä, juhlallisesti piirissä ja pienimuotoisen musiikkiyhtyeen (cobla) säestämänä. Tavallisia instrumentteja ovat vaskipuhaltimet ja tulppakanavahuilu flaviol. Rytmi on monotoninen, ja ympyrä liikkuu melkein äänettömästi ja keskittyneesti. Sardanaa tanssitaan nykyisin sunnuntaiaamuisin Barcelonan monilla aukoilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sardana Wikimedia Commonsissa
Sarda (kalasuku)

| Sarda |
| --- | --- |
 Sarda (Sarda sarda)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Makrillikalat Scombriformes
Alalahko::  Scombroidei
Heimo::  Makrillit Scombridae
Alaheimo::  Scombrinae
Suku::  Sarda  Cuvier, 1829
Katso myös
   Sarda (kalasuku) Wikispeciesissä   Sarda (kalasuku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sarda on makrillien heimoon (Scombridae) ja Scombrinae-alaheimoon kuuluva kalasuku.
Lajit

Sukuun kuuluu seuraavat viisi lajia:
Sarda australis (Macleay, 1881) – Australiansarda
Sarda chiliensis (Cuvier, 1832) – Chilensarda
Sarda lineolata (Girard, 1858)
Sarda orientalis (Temminck & Schlegel, 1844) – Juovasarda
Sarda sarda (Bloch, 1793) – Sarda
Samizdat

Puolalaisia samizdat-julkaisuja.
Samizdat (ven. самиздат) oli Neuvostoliitossa ja myös muissa sosialistisissa maissa harjoitettua maanalaista julkaisutoimintaa. Sana tarkoittaa itse kustannettua julkaisua (sam = itse, izdat = julkaista/kustantaa): se on mukaelma Neuvostoliitossa vallinneista käsitteistä politizdat (poliittisesti kustannettu, valtion kustantama poliittisen kirjallisuuden julkaisu) tai gosizdat (valtionkustanne).
Käsite tuli käyttöön 1960-luvun puolivälissä, ja sillä tarkoitettiin neuvostoliittolaisten toisinajattelijoiden maanalaisia kirjoituksia ja teoksia, jotka kiersivät konekirjoitusliuskoina tai niiden monisteina lukijalta toiselle. Samizdat-kirjallisuudelle olivat ominaisia kommunistista puoluetta vastustaneet näkemykset.
Asema Neuvostoliitossa

Neuvostoliitossa julkaiseminen oli oppositiotoiminnan tukahduttamiseksi valvottua. Tämän vuoksi monet kielletyt kirjat – sellaiset kuin Mihail Bulgakovin Saatana saapuu Moskovaan – kopioitiin käsin ja niitä levitettiin kädestä käteen vaha- tai valokopioina. Maassa oli myös salaisia kirjapainoja Raamatuille ja muulle uskonnolliselle kirjallisuudelle. Luvatta ja laittomasti levitettävä uusi kirjallisuus oli itsekustannettua, samizdatia.
Tamizdat

Käsitteellä tamizdat (ven. тамиздат, "siellä julkaisu") puolestaan viitattiin humoristisesti niihin teoksiin, jotka usein samizdatin kautta päätyivät julkaistaviksi länsimaissa. Näin kävi esimerkiksi Boris Pasternakin romaanille Tohtori Živago, josta tekijä sai Nobelin palkinnon teoksen tultua julkaistuksi tamizdatina.
Luvaton musiikki

Myös sellaista musiikkia, jota viralliset tahot eivät suostuneet julkaisemaan, julkaistiin itse levittämällä nauhasta tehtyjä kopioita kädestä käteen. Tämä magnitizdat oli hyvin yleinen esimerkiksi vaihtoehtoisen rock-musiikin, kuten punkin, levittämisessä. Myös venäläiset trubaduurit eli bardit, tunnetuimpina Bulat Okudžava ja Vladimir Vysotski, julkaisivat suurimman osan tuotannostaan itse epävirallisesti.
Samizdat Neuvostoliiton jälkeen

Neuvostoliiton hajottua demokraatit korostivat Jeltsinin aikana sananvapautta ja lehdistön vapautta. Siten samizdat menetti käsitteenä merkityksensä Venäjällä, ja siellä se liittyy neuvostoaikaiseen kiellettyyn itsejulkaisemiseen. Samizdat on kuitenkin edelleen merkityksellinen esimerkiksi Valko-Venäjällä. Siellä oppositio tuottaa muun muassa Internetissä itsejulkaisuja, joissa arvostellaan presidentti Lukašenkaa ja hänen hallintoaan. Myös muualla entisessä Neuvostoliitossa, nykyisessä IVY:ssä voi olla maita, joissa itsejulkaisu on sensuurin vuoksi edelleen opposition tapa muodostaa yleistä mielipidettä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Samizdat Wikimedia Commonsissa
Kaava Esimerkki samizdatista: ohjeita siitä, miten tulee toimia, jos joutuu pidätetyksi tai kutsutuksi KGB:n kuulusteluihin. Jakov Vinkovetskin kirjoittaman tekstin on 1986 kääntänyt vironkielisestä versiosta Juhan Kristjan Talve. (Agricola-Suomen humanistiverkko portaalin julkaisusarja osa 8.)
Samizdatin antologia 1950-luvulta Neuvostoliitosta (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Samizdatin merkityksestä kapitalismissa, Livejounal-artikkeli 2006 [vanhentunut linkki] (Artikkeli arkistossa)
Saksankurjenmiekka

| Saksankurjenmiekka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kurjenmiekkakasvit Iridaceae
Suku::  Kurjenmiekat Iris
Laji::  germanica
Kaksiosainen nimi
 Iris germanica  L. 
Katso myös
   Saksankurjenmiekka Wikispeciesissä   Saksankurjenmiekka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saksankurjenmiekka (Iris germanica) on koristekasvina viljelty kurjenmiekkalaji. Se on monilajikkeinen ja ehkä risteymäsyntyinen kasvi, joka on alkuperältään euraasialainen, mahdollisesti kaakkoiseurooppalainen.
Ulkonäkö ja koko

Saksankurjenmiekka kasvaa 30–90 senttimetriä korkeaksi. Sen maavarsi on paksu ja suikertava. Miekkamaiset lehdet ovat väriltään sinivihreät, 2–4 cm leveät. Saksankurjenmiekalla on 2–4 kukkaa, jotka ovat lähes 10 cm leveät. Kukan ulkokehälehdet ovat pyöreäkärkiset ja väriltään yleensä punavioletit. Sisäkehälehdet ovat pystyt, vastapuikeat ja poimureunaiset. Kukan väri vaihtelee lajikkeen mukaan. Sen eri värejä voivat olla tummanvioletti, vaaleansininen, punainen, keltainen ja valkoinen. Saksankurjenmiekan kota on kolmisärmäinen ja 4–5 cm pitkä.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Saksankurjenmiekka (Iris germanica)
Kasviatlas 2018: Saksankurjenmiekan (Iris germanica) levinneisyys Suomessa.
Luontoportti: Saksankurjenmiekka (Iris germanica)
Puutarha.net: Saksankurjenmiekka Iris germanica
ITIS: Iris germanica (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Iris germanica (englanniksi)
Saksankurjenmiekkoja
Sami Tenetz

| Sami Tenetz> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. toukokuuta 1973 (ikä 51)
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Ancient Corpse Desekrator
Laulukielet:  englanti
Tyylilajit:  black metal
Soittimet:  kitara, laulu, kosketinsoitin
Yhtyeet:  Thy Serpent (1992–) Beherit (2007–)
Levy-yhtiöt:  Kvlt
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Sami Juhani Tenetz (s. 26. toukokuuta 1973) on suomalainen muusikko. Hän on melodisen black metal -yhtyeen Thy Serpentin perustaja. Vuodesta 2007 lähtien hän on toiminut Beheritin kitaristina.
Tenetz perusti Spinefarmin enemmän extreme metalliin keskittyvän tytäryhtiön Spikefarm Recordsin vuonna 1999. Vuonna 2009, hän ja kaksi ystävää perustivat Kvlt -levy-yhtiön ja -kaupan Helsinkiin.
Diskografia

Engram (2009,  Spinefarm Records)
At the Devil's Studio 1990 (2011,  Kvlt)
Celebrate the Dead (2012,  EP, Kvlt)
Aiheesta muualla

Sami Tenetz Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Sami Tenetz Discogsissa. (englanniksi)
Thy Serpent
| Azhemin • Sami Tenetz • Tomi Ullgrén • Teemu LaitinenAlexi Laiho • Somnium • Börje • Pekka • Agathon Frosteus • Luopio |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Forests of Witchery • Lords of Twilight • Christcrusher
EP:t:  Death
Split-albumit:  The Carpenter
Demot:  Frozen Memory • Into Everlasting Fire
Isaac Westergren

Isaac Westergren
Johan Isaac Westergren (12. heinäkuuta 1875 Gävle – 16. lokakuuta 1950 Leksand) oli ruotsalainen yleisurheilija, joka kilpaili pikajuoksussa. Hän edusti seuratasolla IFK Gävleä.
Westergren kilpaili Pariisin olympialaisissa 1900 60 metrillä, jolla hän ei päässyt alkueristä jatkoon sekä 100 metrin kisassa, jossa hän myös karsiutui. Hänen 100 metrin ennätysaikansa 10,8 sekuntia vuodelta 1898 sivusi matkan maailmanennätystä vuoteen 1906. Westergren toimi vuodesta 1922 lähtien Ruotsin jääkiekkoliiton ensimmäisenä puheenjohtajana.
Samsung Galaxy A3 (2017)

| Samsung Galaxy A3 (2017) |
| --- | --- |

Valmistaja:  Samsung Electronics
Julkaistu:  13. tammikuuta 2017
Käyttöverkot:  2G, 3G, 4G
Mitat:  135,4 x 66,2 x 7,9 mm
Paino:  138 g
Näyttö:  4,7" teräväpiirto Super AMOLED, Corning Gorilla Glass 4
Näytön kuvatarkkuus:  720 x 1 280
Suoritin:  Samsung Exynos 7 Octa 7870 kahdeksanydin, 1,6 GHz, ARM Cortex-A53, 64-bittinen
Grafiikkapiiri:  Mali-T830 MP2
Muisti:  16 Gt
Keskusmuisti:  2 Gt
Takakamera:  13 megapikseliä
Etukamera:  8 megapikseliä
Käyttöjärjestelmä:  Android 6.0 "Marshmallow", päivitettävissä Android 7.0 "Nougat" -versioon
Akku:  2 350 mAh
Muistikorttipaikka:  tukee enintään 256 gigatavun microSD-kortteja
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Samsung Galaxy A3 (2017) on Samsungin 13. tammikuuta 2017 julkaisema älypuhelin.
Tekniset tiedot > Muotoilu > Näyttö

Samsung Galaxy A3 (2017) -älypuhelimessa on 4,7-tuumainen teräväpiirtonäyttö. Näyttö on Corning Gorilla Glass 4 -lasia.
Tekniset tiedot > Muotoilu > Paino ja mitat

Laite painaa 138 grammaa ja sen mitat ovat 135,4 x 66,2 x 7,9 millimetriä.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat > Järjestelmäpiiri

Laitteesta löytyy Samsungin Exynos 7 Octa 7870 -järjestelmäpiiri, jossa grafiikkapiirinä toimii Mali-T830 MP2.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat > Muisti

Laitteessa on 2 gigatavua RAM-muistia ja 16 gigatavua sisäistä muistia. Lisäksi tallennustilaa voidaan laajentaa enintään 256 gigatavun microSD-kortilla.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat > Akku

Akun kapasiteetti on 2 350 milliampeerituntia tässä laitteessa.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat > Kamerat

Takakameran tarkkuus on 13 megapikseliä. Etukameran tarkkuus on 8 megapikseliä.
Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (täysteräväpiirto) -resoluutiolla 30 fps.
Tekniset tiedot > Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 6.0 "Marshmallow". Laite on päivitettävissä Android 7.0 "Nougat" -versioon.
Satumaa (Petri Nygårdin kappale)

| ”Satumaa” Petri Nygård |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 12. kesäkuuta 2015
 Formaatti: Digitaalinen
 Tyylilaji: rap, pop, huumorirap
 Kesto: 07.08
 Levy-yhtiö: Open Records
Petri Nygårdin muut singlet
| ”Scooraan” 2015 | ”Satumaa” 2015 | ”Luxusta” 2015 |
Satumaa on rap-artisti Petri Nygårdin toinen single hänen tulevalta studioalbumiltaan. Single julkaistiin 12. kesäkuuta 2015. Kappaleella vierailee Sanna.
Kappaleet

Satumaa – 3.36 (feat. Sanna)
Mitäs tänään? – 3.32
Islamilaisen taiteen museo

Islamilaisen taiteen museo voi tarkoittaa seuraavia museoita:
Islamilaisen taiteen museo, museo Ateenassa Kreikassa
Islamilaisen taiteen museo, museo Kuala Lumpurissa Malesiassa
Islamilaisen taiteen museo, museo Dohassa Qatarissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Islamilaisen taiteen museo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Isaac Zida

| Isaac Zida |
| --- | --- |
 Isaac Zida vuonna 2015.
Burkina Fason vt. presidentti
 31. lokakuuta – 18. marraskuuta 2014  
Edeltäjä:  Blaise Compaoré
Seuraaja:  Michel Kafando
Burkina Fason vt. pääministeri
 23.9. – 29.12.2015  
Henkilötiedot
Yacouba Isaac Zida (s. 16. lokakuuta 1965 Yako) on burkinalainen upseeri. Hän toimi maansa virkaatekevänä presidenttinä 31. lokakuuta 2014 alkaen. Hänen edeltäjänsä, maata lähes kolme vuosikymmentä hallinnut Blaise Compaoré lähti kansannousun seurauksena maanpakoon Norsunluurannikolle. 17. marraskuuta 2014 maan väliaikaiseksi siviilipresidentiksi valittiin Michel Kafando. Zida toimii vallanvaihdoksen jälkeen maan pääministerinä[lähde? ].
Michel Kafando erotti Zidan pääministerin virasta 19. heinäkuuta 2015. Erottamista olivat edeltäneet kiistat niin armeijan  kuin edellisen presidentin Blaise Compaorén kannattajien kanssa.sotilaat kaappasivat Burkina Fasossa vallan 17. syyskuuta 2015, ja vallankaappauksen yhteydessä Zida pidätettiin[lähde? ].
Zida  opiskeli Ouagadougoun yliopistossa englannin kieltä ja aloitti upseeriopinnot vuonna 1993. Hän on opiskellut myös Ranskassa Lyonin yliopistossa. Sotilaskoulusta Zida on saanut myös Yhdysvalloissa. Vuosina 2008–2009 Zida toimi rauhanturvaajana Kongon demokraattisessa tasavallassa.
Sherri Stoner

Sherri Stoner.
Sherri Stoner (myös Sheri Stoner sekä Sherri Lynn Stoner, s. 16. heinäkuuta 1965, Santa Monica, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen televisio- ja ääninäyttelijä, käsikirjoittaja sekä tuottaja, joka on työskennellyt pääasiassa animaatioelokuvien ja -sarjojen parissa.
Stoner esiintyi 1980-luvulla useissa eri televisiosarjoissa pääasiassa sivurooleissa, mukaan lukien Pieni talo preerialla, Murhasta tuli totta sekä Knots Landing.  1990-luvulla Stoner toimi pääasiassa käsikirjoittajana sekä tuottajana mm. Tiny Toonsin sekä Animaanisten parissa. Yhdessä Deanna Oliverin kanssa Stoner käsikirjoitti vuonna 1995 julkaistun animaatioelokuvan Casper sekä oli mukana käsikirjoittamassa elokuvaan perustuvaa animaatiosarjaa Casper the Friendly Ghost. Stoner käsikirjoitti yhdessä kolmen muun kirjoittajan kanssa 1999 julkaistun tieteiselokuvan My Favourite Martian.
Stoner oli myös Arielin vartalomallina Disney-animaatioelokuvassa Pieni merenneito sekä Bellen vartalomallina animaatioelokuvassa Kaunotar ja hirviö.
Aiheesta muualla

Sherri Stoner Internet Movie Databasessa. (englanniksi)