Luettelo Oskar Merikannon sävellyksistä
Kuorosävellykset > Mieskuoro

Ja poijat ne metsään läksivät, op. 14, nro 7a. Mieskuoro. Teksti Larin-Kyösti. Sävelletty 1900. Julkaistu 1900.
Kesäillan idylli, op. 16, nro 2. Oi, katso, kuinka loistaa kirkas kuu. Sovitus mieskuorolle Ahti Sonninen, uudet sanat Kyllikki Solanterä.
Se kolmas, op. 19. Tiroolin kauniissa vuorimaassa se vaunu kiirehti kulkuaan. Mieskuoro. Teksti J. H. Erkko. Sävelletty 1893? Julkaistu 1895. Oskar Merikannon sovitus pianolle tunnetaan.
8 miesäänistä laulua , op. 42. Kokoelma julkaistiin kustantajan tietojen mukaan 1899, mutta lehtimainosten perusteella se tuli myyntiin vasta vuonna 1903.
Turvaton äiti, op. 42, nro 1. Jo kahdeksankymment’ on eukko. Teksti J. H. Erkko. Sävelletty 1897 tai aikaisemmin.
Lohdutus, op. 42, nro 2. Kun leivot ne lenteli taivasta kohti – Tröst (Då lärkorna stego mot himlen). Teksti Yrjö Weilin, ruotsinnos Taavi Hahl. Sävelletty 1897 tai aikaisemmin.
Pellavan kitkijä, op. 42, nro 3. Muien paioiks pellava kasvaa. Teksti Otto Manninen. Sävelletty 1897 tai aikaisemmin.
Huu! pani tuuli, op. 42, nro 4. Teksti Ilmari Calamnius. Sävelletty 1899.
Hautauslaulu, op. 42, nro 5. Hiljaa, hiljaa, nyt hän näkee unta – Gravsång (Stilla, stilla stör ej hennes drömmar!) – Grafsång. Teksti Yrjö Weilin.
Heilani on kuin helluntai, op. 42, nro 6. Teksti Larin-Kyösti. Sävelletty 1897.
Heinään, op. 42, nro 7. Hipsutellen, veikistellen, kuiskutellen, keikistellen – Humoreski miesköörille – In harvest time (Rustic maidens gaily tripping). Teksti Larin-Kyösti, englanninnos Jane Taylor, Deems Taylor ja Kurt Schindler. Sävelletty 1898.
Tornin kello, op. 42, nro 8. Yksin illan hämärässä. Teksti Aleksis Kivi.
Lummekukkien ja Tuonen aaltojen laulu, op. 48, nro 5b. Terve Tuonelan ruhtinatar – Tummat on vyörtehet Tuonelan laineen. Teksti Eino Leino. Sävelletty 1903, julkaistu 2011.
Rautatieläisten suojeluskuntamarssi, op. 104. Me oomme valkeat vahdit lain – Rautatieläisten kunniamarssi – Järnvägsmännens skyddskårsmarsch (Vi äro lagarnas vita vakt). Teksti Eino Lahdensuu, ruotsinnos Axel Stenius. Mieskuoro ja piano. Sävelletty 1919, julkaistu 1920.
Aamulaulu, OM002. Kaiu, kaiu mun lauluni. Teksti Eino Leino. Sävelletty 1902, julkaistu 1903.
Enkö minäki toivoisi, OM033. Lintu lauleli lehossa, pieni lintu pensahassa – Tule tänne pieni lintu. Teksti Kantelettaresta. Sävelletty 1901, julkaistu ehkä vasta 1935. Mieskuorossa on baritonisoolo.
Ennen – nyt, OM034. Minne on rinnastani rientänyt rauha. Teksti on kansanlaulu. Sovitettu 1890-luvulla, julkaistu 1900-luvun alussa erillispainatteena. Omistus Ylioppilaskunnan laulajat. Mieskuorossa on tenorisoolo.
Frihetsbrödernas lystringssång, OM041. För det ädla, Bröder, skall vår lyra strängas. Teksti Bruno Lindqvist ja A. Sevón. Sävelletty ja julkaistu 1919.
För kvinnan, OM043. Rundt knuten en hvinande snöstorm går – Jag sjunger om kärlek. Teksti Daniel Fallström. Sävelletty ja julkaistu erillispainatteena 1901. Omistus Akademiska Sångföreningen. Mieskuorossa on baritonisoolo.
Hallelujah, OM045. Sävelletty 1921 Bjørnstjerne Bjørnsonin näytelmän Over Ævne. Første Stykke ruotsinkieliseen esitykseen Över förmåga. Sävellyksessä mieskuoro toistaa sanaa Hallelujah, muuta tekstiä ei ole. Sävellystä ei ole julkaistu.
Ich gab Ihr eine Rose, OM059. Tekstin tekijää ei tiedetä. Sävelletty 1890, ei ole julkaistu. Käsikirjoituksessa on täsmennetty esityskokoonpanoksi miesääninen kvartetti.
Joen takana punanen talo, OM073. Kansanlaulu. Sovitettu 1902, ei ole julkaistu.
Jos tietäisit, OM075. Aune – Oi, Aune, jos tietäisit – Surun käärme pisti, mun lempeni surmasi suru. Teksti Yrjö Weilin. Sävelletty 1897, julkaistu erillispainatteena 1910-luvulla, virallisesti viimeistään 1923. Mieskuorossa on bassosoolo.
Karjalainen marssi, OM101. Kas kuinka laaja on Laatokan laine – Laatokan marssi – Karjalaisten marssi – Toverikunnan marssi. Teksti Ilmari Calamnius. Sävelletty 1900-1901, mutta julkaistu varmuudella vasta vuonna 1935. Julkaistiin Aarre Merikantonon tekemänä pianosovituksena 1941 nimellä Laatokan marssi. Omistus Sortavalan Lyseon toverikunta.
Ken tuntevi? , OM106. Tekstin tekijää ei tiedetä. Sävelletty 1904, ei ole julkaistu. Sävellys tunnetaan vain välillisesti, se on kadoksissa.
Koko maaliman polska, OM117. Tän kylän miehet ja siukut ja veikot – Koko maailman polska. Teksti Larin-Kyösti. Sävelletty 1902, ei ole julkaistu.
Kullan luona, OM127. Vaikk’ on ilta noin synkkä, valotoin. Teksti J. H. Erkko. Sävelletty 1908, julkaistu 1910-luvulla erillispainatteena. Mieskuorossa on baritonisoolo.
Lakkapäillä lainehilla, OM138. Nouse, nouse, nouse aalto! Teksti Vilppu Kaukonen. Sävelletty 1906, julkaistu 1908. Omistus Sällskapet Muntra Musikanter.
Laula, laula, veitoseni, OM141, Teksti Kanteletar. Sävelletty 1922 tai aikaisemmin, julkaistu 1922. Omistus Viipurin Laulu-Veikot.
Laulajan laulu, OM144. Oskar Merikannon sovitus mieskuorolle, ei ole julkaistu.
Merellä olen minä syntynyt, OM162. Teksti on kansanlaulu Kiteeltä. Sovitettu 1890-luvulla, julkaistu erillispainatteena 1900-luvun alussa, viimeistään 1915. Mieskuorossa on tenorisoolo. Omistus Ylioppilaskunnan Laulajat.
Nyt on helluntai, OM182. Ja nythän on taasen helluntai – Pingst (Det är strålande vår, det är värmande sol). Teksti Larin-Kyösti. Sävelletty 1900 tai aikaisemmin, julkaistu 1900. Oskar Merikannon sovitus pianolle tunnetaan, samoin sovitus sekakuorolle.
Nyt on kaikki kallistunna, OM183. Kun olin miessä nuorempana, hersyin heinänkarvaisena. Teksti Kanteletar. Sävelletty ja julkaistu 1922. Omistus Viipurin Lauluveikot.
Orvon kyyneleet, OM198. Tuuli on tuima ja taloton on tieni. Teksti Larin-Kyösti. Sävelletty 1902, ei ole julkaistu. Mieskuorossa on tenorisoolo.
Pöytälaulu, OM214. Kiitos ja kunnia vatsamme hyvän, aiomme ottaa nyt naukun syvän. Teksti Eino Leino. Sävelletty 1915, julkaistu 1923. Omistus Laulu-Miehet.
Ruusu, OM225. Mä hälle ruusun annoin. Tekstin tekijää ei tiedetä. Sävelletty 1890 tai aikaisemmin, julkaistu 1890.
Seminarilaisten laulu, OM230. Veikot! Siskot! katsokaa, Pohjan taivas leimuaa! – Kyyneleitä et sä saa, Suomi, kallis, vuodattaa – Pois siis murhe musta sulta – Seminaarilaisten laulu. Teksti Edvard Hämäläinen nimimerkillä ”Lohipoika”. Sävelletty 1887 tai aikaisemmin, julkaistu 1887. Mieskuorossa on bassosoolo.
Sinisilmä, OM234. Sinisilmä herttainen ja kaunis katsanto. Kansanlaulu Rautalammilta. Sovitettu 1902, ei ole julkaistu.
Skymning, OM239. När engång solen har sjunkit. Teksti Nino Runeberg nimimerkillä ”Alceste”. Sävelletty ja julkaistu 1903. Mieskuorossa on tenorisoolo.
Suomen kansa, OM252. Pieni kansa, kallis kansa, paljo, paljo kokenut. Teksti Jooseppi Mustakallio. Sävelletty 1887-1888, ei ole julkaistu.
Suomen soiton synty, OM255. Musiikkia kaksiosaiseen kuvaelmaan mieskuorolle ja solisteille. Sovitettu 1903, ei ole julkaistu. Merikannon osuus tunnetaan vain välillisesti, kaikki nuottimateriaali on kadoksissa. Todennäköisesti kyse on ollut kansanlaulujen sovituksista.
Sängers Morgenlied, OM266. Süßes Licht! Aus goldnen Pforten, brichst du singend durch die Nacht. Teksti Theodor Körner. Sävelletty 1888, ei ole julkaistu. Omistus Männergesangverein Sängerkreis zu Leipzig. Esityskokoonpanossa on baritoni, miesääninen kvartetti ja mieskuoro
Tyttö parka, OM289. Kil kalkat, kil kat – Tyttöparka – The poor little girl (Ding tingaling). Teksti J. H. Erkko, englanninnos Jane Taylor, Deems Taylor ja Kurt Schindler. Sävelletty 1904, julkaistu 1905.
Vi vänta, OM309. Sovitus on vuodelta 1907.
Vihkiäismessut, OM313. Herra olkoon teidän kanssanne! – Niin myös sinun henkesi kanssa. Perinteinen liturginen teksti. Sävelletty ja julkaistu 1917.
Welikullan Joululaulu, OM324. Suomalainen panoraama täkstin ja musiikin kanssa – Päivälehden ilmestys on aina merkki seikka. Teksti Oskar Merikanto. Sävelletty ja julkaistu 1901.
Älä sinä kultani, OM330. Älä sinä kultani kaivoon mene. Kansanlaulu. Sovitettu ja julkaistu 1891.