stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hymen (mytologia)

Hymen tai Hymenaios (m.kreik. Ὑμέναιος) oli kreikkalaisessa mytologiassa häiden jumala. Lähteen mukaan hänen vanhemmikseen mainitaan Dionysos ja Afrodite, tai Apollon ja muusa Kalliope. Kuvataiteessa hänet esitettiin siivekkäänä nuorena miehenä, joka kantoi soihtua, sahraminkeltaista viittaa ja kranssia, jonka kukat olivat useimmiten ruusuja, mutta välillä myös meiramia.
Hymen oli alun perin häälaulun nimi, ja Hymenistä muodostui häiden henkilöitymä, jonka muistoksi laulu esitettiin. Sanat hymen, immenkalvo, ja hymni on johdettu Hymenin nimestä.
Hygeberht

Hygeberht tai Higbert (k. 803 jälkeen) oli Lichfieldin piispa vuodesta 779 ja lyhyen aikaa arkkipiispa, kun Mercian kuningas Offa oli korottanut Lichfieldin arkkihiippakunnaksi.
Offa halusi jakaa Canterburyn arkkihiippakunnan koska Coenwulfin mukaan hän ei voinut sietää arkkipiispa Jænberhtia. Asiaa käsiteltiin Chelsean kirkolliskokouksessa vuonna 787. Hygeberht sai arkkipiispan palliumin paavi Hadrianus I:ltä vuoden 788 loppuun mennessä. Jænberhtin ei tiedetä tehneen valitusta paaville hiippakuntansa jaosta.
Clofeshohin kirkolliskokouksessa 12. lokakuuta 803 päätettiin, että Hadrianuksen päätös arkkihiippakunnan perustamisesta ei ollut pätevä, koska se perustui Offan antamaan väärään todistukseen. Hygeberht oli eronnut arkkipiispan tehtävästä ennen kokouksen alkamista.
Huuto pimeydestä

| Huuto pimeydestä> Evil Angels/A Cry in the Dark |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Fred Schepisi
Käsikirjoittaja:  Fred Schepisi
Tuottaja:  Menahem Golan
Säveltäjä:  Bruce Smeaton
Kuvaaja:  Ian Baker
Leikkaaja:  Jill Bilcock
Lavastaja:  Dale Duguid Brian Edmonds
Pääosat:  Meryl Streep Sam Neill
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat Australia
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros. Cannon Films
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:  4. marraskuuta 1988
Kesto:  121 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  15 000 000 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Huuto pimeydestä (Evil Angels tai A Cry in the Dark) on vuonna 1988 ensi-iltansa saanut Fred Schepisin ohjaama australialais-yhdysvaltalainen draamaelokuva. Elokuva perustuu tositapahtumiin ja Meryl Streep esittää siinä Lindy Chamberlainia, jonka vauvaikäinen lapsi katoaa perheen vieraillessa Ayers Rockilla. Hän kertoo nähneensä dingon menneen telttaan, jossa vauva nukkui, mutta lehdistö ja suuri yleisö leimaa Chamberlainin murhaajaksi. Sam Neill näyttelee Lindy Chamberlainin aviomiestä Michaelia. Streep sai roolistaan parhaan naisnäyttelijän palkinnon Cannesin elokuvajuhlilla ja oli ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi.
Vastaanotto

Video-oppaassa vuodelta 1995 Bello Romano antoi elokuvan Suomessa julkaistulle VHS-kasettiversiolle kolme tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”hyvä”. Hän arvosti Streepin näyttelijäntyön ohella elokuvan dokumenttimaista tyyliä.
Aiheesta muualla

Huuto pimeydestä Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hydria

Punakuviotekniikalla koristeltu hydria Poseidoniasta, n. 360–350 eaa. Kuvituksessa satyyri ja nainen. Louvre, K 287.
Hydria (m.kreik. ὑδρία, hydria) on antiikin aikana käytetty keraaminen tai metallinen vesiastia. Se tunnetaan vaasien muotona erityisesti kreikkalaisesta keramiikasta.
Hydrian varhaismuodot on tunnettu viimeistään 700-luvulla eaa. Hydrioita käytettiin paitsi veden kantamiseen ja kaatamiseen, mistä ne ovat saaneet nimensä (< ὕδωρ, hydōr, ’vesi’), myös muun muassa äänestys- ja tuhkauurnina.
Hydria on muodoltaan pyöreävartaloinen vesiastia, jossa on kolme kädensijaa: kantamista varten kaksi poikittaista kädensijaa molemmin puolin vaasin vartaloa, ja kaatamisen helpottamiseksi yksi pysty kädensija näiden kahden keskellä. Hydrioita valmistettiin sekä savesta että pronssista. Eräs hydrian alatyyppi on kalpis.
Hydrian muoto ulkoa ja sisältä.
Etruskilainen hydria, n. 530–520 eaa.
Attikalainen punakuviomaalattu hydria, Berliini-maalari, n. 490 eaa.
Kreikkalainen pronssihydria, n. 460–450 eaa.
Roomalainen lasinen hydria, n. 351–400 jaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta hydriat Wikimedia Commonsissa
Huddingen kunta

| Huddingen kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Södermanland
Keskustaajama:  Huddinge
Kuntakoodi:  0126
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  131,03 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  113 234
 – Väestötiheys:  864,2 as./km²
 
 www.huddinge.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vårby Gårdin metroasema.
Tukholman kaupungin ja läänin vanha rajamerkki Segeltorpissa.
Södertornin käräjäoikeuden rakennus.
Kerrostaloja Trångsundin Hammartorpsvägenillä.
Huddingen kunta (ruots. Huddinge kommun) on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Huddinge.
Kunnan maapinta-ala on 131,03 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 113 234 henkeä (31.12.2020).
Huddingen naapurikuntia ovat Tukholma, Tyresö, Haninge, Botkyrka ja Ekerö.
Kunta sijaitsee aivan Tukholman eteläpuolella, ja asukasluvultaan se onkin läänin toiseksi suurin kunta heti Tukholman jälkeen. Vaikka kunnassa on paljon asukkaita, niin sen pinta-alasta yli puolet on silti rakentamatonta aluetta, kuten metsiä ja järviä.
Huddingen Ågestassa sijaitsi Ruotsin ensimmäinen kaupallinen ydinvoimala, ja se suljettiin vuonna 1974.
Huddingen ystävyyskunta Suomessa on Vantaa.
Vuonna 2007 kunnassa oli 4,43 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Huddinge on yksi niistä harvoista kunnista Ruotsissa, joiden rajat eivät ole mainittavasti muuttuneet 1900-luvun mittavissa kuntauudistuksissa. Kunnan nykyinen alue vastaa vanhaa Huddingen pitäjää, joka kuului yhdessä Grödingen, Botkyrkan, Salemin, Nackan ja Erstavikin, Brännkyrkan ja Sicklaön kanssa Svartlösan kihlakuntaan. Kuntaa ei ole jaettu tai liitetty muihin kuntiin, vaikka pieniä rajansiirtoja naapurikuntien kanssa onkin tehty.
Huddingessa on sijainnut joitakin taajaväkisiä yhdyskuntia:
Segeltorp (1924–1952)
Hörningsnäs villastad (1914–1946)
Stuvsta (1924–1946)
Fullersta (1924–1946)
Snättringe (1928–1946)
Vuonna 1947 neljä viimeksi mainittua yhdistettiin vuonna 1924 muodostettuun Huddingen taajaväkiseen yhdyskuntaan. Se lakkautettiin vuoden 1952 lopussa. Huddinge oli hallinnollinen taajama nykyaikaisen taajamakäsitteen muotoilemiseen asti vuonna 1950 ja keskustaajama on siitä lähtien katsottu kasvaneeksi yhteen Tukholman taajaman kanssa. Huddingen maalaiskunta muodostettiin nykyiseksi Huddingen kunnaksi vuonna 1971.
Väestönkehitys

| Huddingen kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 21 086 | 21 086 |
| 1955 | 1955 |    | 23 631 | 23 631 |
| 1960 | 1960 |    | 29 466 | 29 466 |
| 1965 | 1965 |    | 44 176 | 44 176 |
| 1970 | 1970 |    | 54 732 | 54 732 |
| 1975 | 1975 |    | 62 576 | 62 576 |
| 1980 | 1980 |    | 66 570 | 66 570 |
| 1985 | 1985 |    | 70 209 | 70 209 |
| 1990 | 1990 |    | 73 829 | 73 829 |
| 1995 | 1995 |    | 77 384 | 77 384 |
| 2000 | 2000 |    | 84 535 | 84 535 |
| 2005 | 2005 |    | 88 750 | 88 750 |
| 2010 | 2010 |    | 97 453 | 97 453 |
| 2015 | 2015 |    | 105 311 | 105 311 |
| 2020 | 2020 |    | 113 234 | 113 234 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 29 543 | 28,1 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 10 565 | 10,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 9 850 | 9,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 55 353 | 52,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 2 908 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 16,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 4 660 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 6,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 207 523 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 50 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 24,6 %
18–64-vuotiaat: 62,7 %
65 vuotta täyttäneet: 12,6 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,2 | 0,2 |
|   | jalostus | 16,0 | 16,5 |
|   | palvelut | 83,4 | 82,7 |
|   | tuntematon | 0,4 | 0,5 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 42 244 | 46 628 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 90,6 |  |
Taajamat

Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 99,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 771 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tukholma* | 95 234 |
| 2 | Vidja | 682 |
| 3 | Gladö kvarn | 539 |
| 4 | Östorp och Ådran* | 227 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Tukholman taajamassa on 1 372 565 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Botkyrkan kuntaan, Danderydin kuntaan, Haningen kuntaan, Järfällan kuntaan, Nackan kuntaan, Sollentunan kuntaan, Solnan kuntaan, Sundbybergin kuntaan, Tukholman kuntaan ja Tyresön kuntaan. Koko Östorp och Ådranin taajamassa on 244, ja se kuuluu osittain myös Haningen kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Flemingsberg
Flemingsberg on sittemmin kasvanut yhteen Tukholman taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bruket
Djupån och Lyckåsen västra
Dåntorp*
Lissma norra och Kvarntorp
Solbacken
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Dåntorp kuuluu osin myös Haningen kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Gladö kvarn
Ådran + Östorp
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Huddingen kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Huddinge Västra (30 valtuutettua)
Huddinge Östra (31 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Huddingen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 7 | 10 | 15 | 18 | 18 | 15 | 18 | 16 | 17 | 13 | 18 | 21 | 17 | 15 |  |
|   | Keskustapuolue | 14 | 12 | 8 | 5 | 3 | 4 | 2 | 2 | 1 | 0 | 0 | 2 | 3 | 4 |  |
|   | Liberaalit | 6 | 8 | 8 | 4 | 8 | 8 | 6 | 4 | 4 | 8 | 6 | 5 | 4 | 4 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 4 | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 2 | 2 | 3 | 4 | 6 | 3 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 20 | 26 | 24 | 27 | 24 | 23 | 19 | 28 | 20 | 24 | 19 | 16 | 17 | 16 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 4 | 5 | 6 | 5 | 4 | 4 | 4 | 4 | 5 | 5 | 3 | 3 | 4 | 5 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 5 | 7 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 7 | 8 | 4 | 8 | 5 | 6 | 5 | 3 | 5 |  |
|   | Yhteensä  | 51 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 |  |
Kunnanosat

Vårby
Segeltorp
Flemingsberg
Sjödalen-Fullersta
Stuvsta-Snättringe
Trångsund
Skogås
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Flemingsbergin piiri
Huddingen piiri
Huddingen Sankt Mikaelin piiri (Huddinge Sankt Mikaels distrikt)
Trångsundin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Huddinge
Trångsund-Skogås
S:t Mikael
Flemingsberg
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Flemingsberg
Huddinge
Sankt Mikael
Trångsund
Seurakunnat > Kirkot

Flemingsbergin kirkko
Huddingen kirkko
Mariakyrkan
Segeltorpin kirkko
Södertörnkyrkan
Tacksägelsekyrkan
Vårby gårdin kirkko
Ystävyyskunnat

Lyngby-Taarbæk, Tanska
Vantaa, Suomi (vuodesta 1951)
Nuuk, Grönlanti
Seyðisfjörður, Islanti
Askim, Norja
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Huddingen kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Huddinge kommun – Kuntajaon kehitys käännöstä.
Tukholman läänin kunnat
Kartta Huddingen kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Hernán Cortés

| Hernán Cortés |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1485 Medellín, Badajoz, Extremadura, Espanja
Kuollut: 2. joulukuuta 1547 Castilleja de la Cuesta, Sevilla, Andalusia, Espanja
Ammatti:  löytöretkeilijä, konkistadori
Muut tiedot
 Nimikirjoitus
Hernán Cortés (1485 – 2. joulukuuta 1547) oli espanjalainen löytöretkeilijä ja konkistadori, joka Espanjan kuningas Kaarle I:n nimissä aloitti vuosina 1519–1521 käydyn Meksikon espanjalaisvalloituksen ja kukisti sotaretkellään asteekkien valtakunnan.
Nuoruus

Hernán Cortés syntyi Medellínin pikkukaupungissa Extremadurassa Keski-Espanjassa vuonna 1485. Hänen isänsä oli palvellut kapteenina Espanjan armeijassa. Perhe oli aatelistoa mutta melko köyhä. Cortés meni 14-vuotiaana opiskelemaan lakia Salamancaan mutta palasi kotiin jo kahden vuoden kuluttua.
Liityttyään armeijaan Cortés osallistui Espanjan sotaretkiin Italiassa vuonna 1501. Hänen piti osallistua Kristoffer Kolumbuksen neljännelle tutkimusmatkalle Länsi-Intiaan vuonna 1502, mutta hän katkaisi jalkansa juuri ennen lähtöä.
Amerikassa

Cortés pääsi Amerikkaan vihdoin vuonna 1504. Hän ryhtyi virkamieheksi Azuaan nykyisessä Dominikaanisessa tasavallassa. Vuonna 1511 hän palveli Diego Velázquezin joukoissa Kuuban valloitusretkellä. Myöhemmin hänelle annettiin maata Santiagon läheltä sekä virka Velázquesin siirtomaahallinnossa.
Velázques asetti vuonna 1518 Cortésin johtamaan suurta tutkimusretkeä Jukatanin niemimaalle nykyisessä Meksikossa, koska sieltä oli löydetty edistynyt intiaanikorkeakulttuuri ja kultaa. Cortésin piti perustaa alueelle pieni siirtokunta. Erimielisyyksien seurauksena Velázquez erotti Cortésin, mutta tämä lähti kuitenkin matkaan 11 laivalla 500 sotilaan ja 16 hevosen kanssa. Jukatanilla hän kohtasi kahdeksan vuotta aiemmin kadonneen papin, josta tuli retkikunnan tulkki. Cortés rantautui Grijalvajoen suulle ja kohtasi mayaintiaaneja, jotka antoivat Cortésille kultaa, tavaroita ja 20 naispuolista orjaa. Heistä yksi oli asteekkiprinsessa La Malinche, josta tuli Cortésin ja asteekkien välinen tulkki.
Cortés kuuli La Malinchelta asteekkien ja heidän pääkaupunkinsa Tenochtitlánin suurista rikkauksista. Retkikunta purjehti rannikkoa pitkin länteen ja perusti nykyisen Veracruzin paikalle pienen siirtokunnan keväällä 1519. Saadakseen miehistönsä osallistumaan sisämaahan suuntautuvaan tutkimusretkeen Cortés poltti laivansa ja jätti vain yhden laivan kullan rahtaamista varten.
Cortés liittoutui asteekkeja vastustaneiden intiaaniheimojen kanssa ja lähti marssille kohti Tenochtitlánia elokuussa 1519. Valtavasta lukumäärällisestä alivoimasta huolimatta hän löi asteekkijoukot Cholulan kaupungissa. Tenochtitlániin Cortés saapui marraskuussa 1519. Hän sai asteekeilta lahjaksi kultaa, mutta se ei saanut häntä lähtemään takaisin. Cortés otti asteekkihallitsija Montezuman panttivangikseen, julisti koko Meksikon kuuluvan Espanjalle ja alkoi kahmia asteekkien kultaa itselleen. Cortésin asteekeilta Espanjaan viemät rikkaudet rohkaisivat muitakin konkistadoreja lähtemään kullan etsintään muualle Amerikkaan.
Keväällä 1520 Cortés kuuli Pánfilo de Narváezin rantautuneen joukkoineen Veracruziin pidättääkseen Cortésin Kuuban kuvernöörin käskyjen uhmaamisesta. Cortés palasi rannikolle sotilasjoukon kanssa, vangitsi Narváezin ja otti hänen sotilaansa mukaansa taistelemaan asteekkeja vastaan. Cortésin poissaollessa asteekit olivat aloittaneet kapinan, ja Cortés joutui pakenemaan Tenochtitlánista kesäkuussa 1520 menetettyään puolet miehistään. Seuraavan vuoden keväällä Cortés teki vastahyökkäyksen intiaaniliittolaistensa ja espanjalaisten tuomien kulkutautien tuella, ja valloitti Tenochtitlánin loppukesään mennessä.
Kuningas nimitti Cortésin lokakuussa 1522 Uuden-Espanjan kenraalikapteeniksi. Pian sen jälkeen hän lähetti tutkimusretkikunnan länteen ja etelään etsimään reittiä Tyynellemerelle. Vuonna 1525 Cortés johti itse retkikuntaa nykyisen Hondurasin alueelle.
Cortés palasi Espanjaan vuonna 1528. Kuningas nimitti hänet Oaxacan markiisiksi ja antoi hänelle runsaasti maata Keski-Meksikosta sekä luvan tutkia Meksikon länsirannikkoa. Vuonna 1535 Cortés purjehti Meksikon länsirannikolta Kalifornian niemimaalle, minne hän perusti Santa Cruzin siirtokunnan.
Loppuelämä

Cortés palasi Espanjaan lopullisesti vuonna 1540 valittaakseen varakuninkaan kasvaneesta vallasta Meksikossa sekä menettämästään tutkimusretkestä pohjoiseen. Cortés ei koskaan enää saanut aiempaa asemaansa takaisin, ja hän asettui tilalleen Sevillaan, missä hän kuoli vuonna 1547.
Kirjallisuutta

Cortés, Hernán: Kirjeitä kuninkaalle.  ((Cartas de relación, 1520–26.) Suomentanut Yrjö Liimatainen)  Helsinki:  Into, 2013.  ISBN 978-952-264-235-6
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
BBC History: Hernando Cortes, (englanniksi)
Encyclopedia Britannica: Hernán Cortés, marqués del Valle de Oaxaca, (englanniksi)
Biografías y Vidas: Hernán Cortés, (espanjaksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef 
Cortésin tutkimusretki Kuubasta Tenochtitlániin.
Cortésin hautapaikka.
Hydroksaamihapot

Hydroksaamihappojen yleinen rakenne
Hydroksaamihapot ovat orgaanisia yhdisteitä, joiden rakenteessa on funktionaalinen ryhmä, jota voidaan kuvata yleisellä kaavalla RC(=O)NHOH.
Hydroksaamihappojen tautomeriset muodot
Hydroksaamihapoilla on kaksi tautomerista muotoa, jotka ovat keto- ja enolimuodot. Ketomuodossa on kaksoissidos hiilen ja hapen välillä ja enolimuodossa hiilen ja typen välillä. Hydroksaamihappoja valmistetaan hydroksyyliamiinista ja karboksyylihapoista tai niiden johdannaisista kuten estereistä, anhydrideistä tai happoklorideista. Toinen tapa on aldehydeistä Angeli–Rimini-reaktiolla. Hydroksaamihapot ovat heikkoja happoja. Ne muodostavat komplekseja metalli-ionien kanssa ja esimerkiksi kompleksit raudan kanssa ovat väriltään punaisia tai violetteja. Hydroksaamihapot reagoivat Lossen-toisiintumisella muodostaen amiineja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hydroksaamihapot Wikimedia Commonsissa
Edward Shepherd Creasy

| Edward Shepherd Creasy |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. syyskuuta 1812 Bexley
Kuollut: 17. tammikuuta 1878 Lontoo
Kansalaisuus:  Englantilainen
Ammatti:  Historioitsija, lakimies
Edward Shepherd Creasy (1812–1878) oli viktoriaanisen ajan englantilainen historioitsija ja lakimies.
Elämä

Creasy syntyi Bexleyssä Isossa-Britanniassa vuonna 1812. Hän opiskeli Eton Collegessa ja King’s Collegessa Cambridgessa. Creasy sai oikeuden harjoittaa lakimiehen ammattia 1837. Vuonna 1840 hän alkoi opettamaan antiikin ja uuden ajan historiaa Lontoon yliopistossa.
Creasy lyötiin ritariksi 1860. Hänet nimitettiin korkeimman oikeuden päätuomariksi Ceylonille samana vuonna. Hänen terveytensä kuitenkin heikkeni ja palasi Englantiin 1870, jääden eläkkeelle kolme vuotta myöhemmin. Creasy kuoli Lontoossa 1878.
Teokset

Creasyn parhaiten tunnettu teos on vuonna 1851 julkaistu Fifteen Decisive Battles of the World. Teos henkii tyypillisiä 1800-luvun suurvalta-brittiläisiä mielikuvia, joissa pyritään osoittamaan Euroopan ulkopuoliset kansat barbaarisiksi ja joissa eurooppalaiset kansat pelastivat sivilisaation tuholta lyömällä ulkopuoliset suurissa ja ratkaisevissa taisteluissa. Creasyn toinen tunnettu teos on History of the Ottoman Turks: Based Chiefly on Von Hammer (1856), joka perustui pääosin itävaltalaisen orientalistin Joseph von Hammer-Purgstallin samannimiseen teokseen. Creasy kirjoitti History of the Ottoman Turks-teoksen tuolloin ajankohtaisen Krimin sodan historiallisten taustojen valaisemiseksi. Teosta haukuttiin ilmestymisaikanaan liiastakin myötämielisyydestä "barbaarista ja julmaa" Osmanien valtakuntaa kohtaan. Nyttemmin sitä on arvosteltu siitä, että teos nojaa täysin välikäsiin eikä Creasy käyttänyt suoraan ainuttakaan turkkilaista lähdettä tai teosta sitä kirjoittaessaan.
Muita teoksia:
Biographies of Eminent Etonians (1850)
Historical and Critical Account of the Several Invasions of England (1852)
History of England, (1869–70)
The Rise and Progress of the English Constitution (1872)
Imperial and Colonial Institutions of the British Empire (1872).
Aiheesta muualla

Edward Creasyn teoksia Internet Archivessa (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef