stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Suomen puolueista
Nykyiset rekisteröidyt puolueet > Eduskuntapuolueet

Eduskunnan suurin puolue on eduskuntavaalien 2023 jälkeen keskusta-oikeistoon lukeutuva kokoomus.
| Puolue> Nimi | Puolue> Nimi | Puolue> Lyhenne | Puolue> Rekisteröity | Politiikka> Puheenjohtaja | Politiikka> Poliittinen kirjo | Politiikka> Ideologia | Jäsenet> Eduskunta | Jäsenet> Kunnanvaltuustot | Jäsenet> Aluevaltuustot | Jäsenet> Euroopan parlamentti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kansallinen Kokoomus | Kok. | 1.2.1969 | Petteri Orpo | Keskusta-oikeisto | Liberaalikonservatismi | 48 / 200  | 1 552 / 8 859  | 289 / 1 379  | 4 / 15  |
|  | Perussuomalaiset | PS | 13.10.1995 | Riikka Purra | Oikeisto | Kansalliskonservatismi, arvokonservatismi | 46 / 200  | 1 349 / 8 859  | 155 / 1 379  | 1 / 15  |
|  | Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | SDP | 1.2.1969 | Antti Lindtman | Keskusta-vasemmisto | Sosiaalidemokratia | 43 / 200  | 1 451 / 8 859  | 275 / 1 379  | 2 / 15  |
|  | Suomen Keskusta | Kesk. | 1.2.1969 | Antti Kaikkonen | Keskusta | Sentrismi, agrarismi, alkiolaisuus  | 23 / 200  | 2 444 / 8 859  | 297 / 1 379  | 2 / 15  |
|  | Vihreä liitto | Vihr. | 9.8.1988 | Sofia Virta | Keskusta, Keskusta-vasemmisto | Sosiaaliliberalismi, vihreä liike | 13 / 200  | 433 / 8 859  | 90 / 1 379  | 2 / 15  |
|  | Vasemmistoliitto | Vas. | 12.6.1990 | Minja Koskela | Vasemmisto | Demokraattinen sosialismi, ekososialismi | 11 / 200  | 508 / 8 859  | 100 / 1 379  | 3 / 15  |
|  | Suomen ruotsalainen kansanpuolue | RKP | 1.2.1969 | Anders Adlercreutz | Keskusta, keskusta-oikeisto | svekomania | 9 / 200  | 463 / 8 859  | 77 / 1 379  | 1 / 15  |
|  | Suomen Kristillisdemokraatit | KD | 7.7.1970 | Sari Essayah | Keskusta, keskusta-oikeisto | Kristillisdemokratia, arvokonservatismi | 5 / 200  | 311 / 8 859  | 57 / 1 379  | 0 / 15  |
|  | Liike Nyt | Liik. | 14.11.2019 | Harry Harkimo | Keskusta-oikeisto | Liberalismi, suora demokratia | 1 / 200  | 49 / 8 859  | 20 / 1 379  | 0 / 15  |
Lähde:
Nykyiset rekisteröidyt puolueet > Muut rekisteröidyt puolueet

| Puolue> Nimi | Puolue> Nimi | Puolue> Lyhenne | Puolue> Rekisteröity | Politiikka> Puheenjohtaja | Politiikka> Asemointi | Politiikka> Ideologia | Jäsenet> Eduskunta | Jäsenet> Kunnanvaltuustot | Jäsenet> Aluevaltuustot | Jäsenet> Euroopan parlamentti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Avoin puolue | AP | 1.3.2021 | Thierry Botty van den Bruele | keskusta-oikeisto | markkinaliberalismi | 0 / 200  | 0 / 8 859  | 0 / 1 379  | 0 / 15  |
|  | Eläinoikeuspuolue | EOP | 8.10.2024 | Tatu Chanth | keskusta-vasemmisto | eläinten oikeudet | 0 / 200  | 0 / 8 859  | 0 / 1 379  | 0 / 15  |
|  | Kristallipuolue | Kristall. | 31.3.2021 | Sanna Seesvalo | synkreettinen | henkiset arvot, vaihtoehtolääketiede, | 0 / 200  | 0 / 8 859  | 0 / 1 379  | 0 / 15  |
|  | Liberaalipuolue – Vapaus valita | Lib. | 30.1.2024 | Lassi Kivinen | keskusta-oikeisto | talousliberalismi, arvoliberalismi | 0 / 200  | 0 / 8 859  | 0 / 1 379  | 0 / 15  |
|  | Suomen Kommunistinen Puolue | SKP | 1.3.2021 | Liisa Taskinen | äärivasemmisto | kommunismi, sosialismi, marxilaisuus | 0 / 200  | 0 / 8 859  | 0 / 1 379  | 0 / 15  |
|  | Totuuspuolue | Tot. | 26.4.2023 | Jaana Kavonius | oikeisto | kansalliskonservatismi | 0 / 200  | 0 / 8 859  | 0 / 1 379  | 0 / 15  |
|  | Valta kuuluu kansalle | VKK | 2.9.2021 | Antti Asikainen | oikeisto | kansalliskonservatismi | 0 / 200  | 0 / 8 859  | 10 / 1 379  | 0 / 15  |
|  | Vapauden liitto | VL | 6.5.2022 | Ossi Tiihonen | oikeisto | kansalliskonservatismi | 0 / 200  | 17 / 8 859  | 6 / 1 379  | 0 / 15  |
Lähde:
Nykyiset rekisteröidyt puolueet > Ahvenanmaan puolueet

Ahvenanmaan maakuntapäivien suurin puolue on Ahvenanmaan liberaalit.
| Puolue> Nimi | Puolue> Nimi | Puolue> Lyhenne | Politiikka> Puheenjohtaja | Politiikka> Poliittinen kirjo | Politiikka> Ideologia | Jäsenet> Maakuntapäivät | Jäsenet>  | Jäsenet>  | Jäsenet>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Liberaalit | Lib. | Katrin Sjögren | Keskusta | Liberalismi, Vihreä liberalismi, Sosiaaliliberalismi | 9 / 30  |  |  |  |
|  | Keskusta | C | Veronica Thörnroos | Keskusta | Konservatiiviliberalismi, Agrarismi | 7 / 30  |  |  |  |
|  | Sitoutumaton kokoomus | ObS | Bert Häggblom | Oikeisto | Konservatismi, Euroskeptismi | 5 / 30  |  |  |  |
|  | Sosiaalidemokraatit | S | Camilla Gunell | Keskusta-vasemmisto | Sosiaalidemokratia | 4 / 30  |  |  |  |
|  | Maltilliset | M | Annette Holmberg-Jansson | Keskusta-oikeisto | Liberaalikonservatismi | 4 / 30  |  |  |  |
|  | Kestävä aloite | HI | Alfons Röblom ja Annette Bergbo | Keskusta, Keskusta-vasemmisto | Vihreä liike | 1 / 30  |  |  |  |
|  | Ahvenanmaan tulevaisuus | ÅF | Pia Eriksson | Synkreettinen | Regionalismi, Liberaalinationalismi | 0 / 30  |  |  |  |
|  | Ahvenanmaalainen demokratia | ÅD | Stephan Toivonen | Oikeisto | Kansalliskonservatismi, Oikeistoradikalismi | 0 / 30  |  |  |  |
Lähde:
Puolueiden jäsenmäärät

| Vuosi | Puolue> Kesk. ML | Puolue> SDP | Puolue> Kok. | Puolue> RKP | Puolue> SKL KD | Puolue> Vas. SKDL SSTP | Puolue> PS SMP SPP | Puolue> Vihr. | Puolue> SKP II SKP I | Puolue> Liik. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | 64 000 | 29 000 | 23 000 | 20 787 | 7 300 | 13 000 14 000 | 15 000 | 9 000 9 178 |  | 1 000 |
| 2021 | 77 000 | 29 600 | 27 000 |  |  | 12 100 | 15 700 | 7 800 |  |  |
| 2020 | 83 000 | 34 174 | 33 000 | 22 365 | 8 400 | 12 000 | 13 000 | 7 500 |  |  |
| 2017 | 106 000 110 000 | 39 600 40 000 | 34 000 33 000 | 30 000 | 9 300 | 11 000 10 000 | 10 500 9 500 | 8 600 7 500 | 2 500 |  |
| 2016 | 112 000 | 41 000 40 000 | 34 000 | 19 000 | 8 000 | 10 000 | 9 500 | 8 000 | 2 500 |  |
| 2015 | 119 500 | 42 000 |  |  |  |  | 10 000 | 6 345 | 2 500 |  |
| 2013 | 151 600 150 000 | 45 800 46 100 | 40 000 | 30 800 26 482 | 10 700 | 10 800 10 733 | 8 600 8 000 | 8 000 8 034 | 2 500 |  |
| 2011 | 163 000 | 50 000 | 41 000 | 28 000 | 13 000 | 9 100 | 5 000 | 4 600 | 2 500–3 000 |  |
| 2008 | 176 000 | 51 000 | 40 000 | 32 000 | 12 000 | 9 600 | 2 700 | 3 100 3 800 |  |  |
| 2007 | 180 000 | 53 000 | 50 000 |  |  | 9 500 |  | 2 500 | 3 000 |  |
| 2004 | 206 000 | 57 000 | 39 000 | 32 000 | 13 000 | 11 000 | 2 000 | 2 000 | 4 000 |  |
| 2000 | 216 506 | 61 089 | 40 000 | 29 444 | 14 000 | 12 108 |  | 1 480 |  |  |
| 1995 | 257 000 | 70 000 | 47 000 | 37 000 | 16 000 | 16 000 |  | 1 000 |  |  |
| 1990 | 204 000 276 859 | 79 000 81 896 | 64 000 68 091 |  42 042 |  16 770 |  34 000 |  |  875 |  |  |
| 1989 | 286 000 | 85 000 | 70 000 |  |  | 33 000 |  |  |  |  |
| 1980 | 305 000 | 100 000 | 77 000 | 42 000 | 20 000 | 45 000 | 20 000 |  | 51 139 |  |
| 1979 | 306 000 | 99 000 | 72 000 |  |  | 55 000 |  |  | 49 248 |  |
| 1970 | 288 093 | 60 707 | 81 116 | 49 197 | 3 376 | 51 529 | 27 000 |  | 47 094 |  |
| 1962 | 270 000 | 44 000 | 86 000 |  |  | 61 000 |  |  |  |  |
| 1960 | 253 339 | 42 926 | 78 270 | 50 593 |  | 61 000 59 000 | 9 000 |  |  |  |
| 1951 | 169 000 | 71 000 | 81 000 |  |  | 63 000 |  |  |  |  |
| 1950 | 170 000 143 096 | 67 268 | 72 000 72 500 | 35 000 |  | 52 000 58 417 |  |  |  |  |
| 1945 | 29 509 | 63 745 | 60 000 | 35 000 |  | 54 041 |  |  |  |  |
| 1938 | 36 953 | 37 144 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1932 |  | 25 464 |  |  |  |  |  |  | 2 180 |  |
| 1922 | 9 645 | 31 806 |  |  |  | 24 398 |  |  |  |  |
Kirjallisuutta

Borg, Sami (toim.): Puolueet 1990-luvulla: Näkökulmia suomalaiseen puoluetoimintaan.  (Valtio-opillisia tutkimuksia n:o 53)  Turku:  Turun yliopisto, 1997.  ISBN 951-29-1037-3
Mickelsson, Rauli: Suomen puolueet: Historia, muutos ja nykypäivä.  Tampere:  Vastapaino, 2007.  ISBN 978-951-768-217-6
Mickelsson, Rauli: Suomen puolueet: Vapauden ajasta maailmantuskaan.  Tampere:  Vastapaino, 2015.  ISBN 978-951-768-531-3
Niskanen, Paavo: Puolueet luokkaetujen vaalijoina Suomen eduskunnassa 1960-luvulta 1990-luvulle.  (Väitöskirja, Tampereen yliopisto. Acta Universitatis Tamperensis 1366)  Tampere:  Tampere University Press, 2008.  ISBN 978-951-44-7516-0  Teoksen verkkoversio (PDF).[vanhentunut linkki]
Paloheimo, Heikki & Raunio, Tapio (toim.): Suomen puolueet ja puoluejärjestelmä.  Helsinki:  WSOY Oppimateriaalit, 2008.  ISBN 978-951-0-33188-0
Aiheesta muualla

Puolueet Vaalit.fi. Oikeusministeriö
Puoluelaki 10.1.1969/10 Finlex
| n k  Artikkelit Suomesta |
| --- | --- |
Historia:  Suomen asutushistoria  Suomen esihistoria  Ruotsin vallan aika Suomessa  Suomen suuriruhtinaskunta  Itsenäisen Suomen historia  Suomen sotahistoria 
Maantiede:  Geologia  Ilmasto  Joet  Järvet  Kansallispuistot  Kaupungit  Kaupunkialueet Helsinki  Tampere  Turku  Oulu  Jyväskylä  Kunnat  Linnut  Luonto  Luonnonsuojelualueet  Läänit  Maakunnat Ahvenanmaa  Metsät  Nisäkkäät  Saaret  Taajamat  Ääripisteet 
Hallinto:  Asevoimat NATO  Eduskunta  Hallinnolliset alueet  Ihmisoikeudet  Korruptio  Laki  Oikeusjärjestelmä  Perustuslaki  Poliisi  Politiikka  Presidentti  Puolueet  Pääministeri  Ulkopolitiikka  Vaalit  Valtioneuvosto  Valtion talousarvio 
Talous:  Eläkejärjestelmä  Energia  Liikenne  Maatalous  Matkailu  Meriteollisuus  Metsätalous  Keskuspankki  Pörssi  Teollisuus  Tiede  Tulopolitiikka  Valtionyhtiöt  Verotus  Viestimet  Yrittäjyys 
Yhteiskunta:  Hyvinvointi  Ihmiskauppa  Ilmastonmuutos  Kielet Suomi  Ruotsi  Pohjoissaame  Inarinsaame  Koltansaame  Karjala  Koulutus  Naiset  Prostituutio  Rikollisuus  Sensuuri  Siirtolaisuus  Suomalaiset  Terveydenhoito  Uskonto  Väestö 
Kulttuuri:  Arkkitehtuuri  Elokuva  Itsenäisyyspäivä  Juhlapäivät  Kansallislaulu  Kansanperinne  Kansallissymbolit  Keittiö  Kirjallisuus Kalevala  Lippu  Maailmanperintökohteet  Musiikki  Mytologia  Sauna  Taide  Urheilu  Valokuvaus  Vaakuna
Geenitekniikka

Kromosomi
DNA
RNA
Genomi
Perinnöllisyys
Mutaatio
Perinnöllinen muuntelu
Nukleotidi
Johdatus
Historia
Evoluutio (molekyylievoluutio)
Populaatiogenetiikka
Mendelin perinnöllisyyssäännöt
Kvantitatiivinen genetiikka
Molekyyligenetiikka
DNA:n sekvensointi
Geenitekniikka
Genomiikka
Perinnöllisyyslääketiede
n
k
Geenitekniikka on biotekniikan haara ja yleiskäsite eliön perintötekijöiden eli geenien muuntelulle sekä siinä käytetyille menetelmille. Parhaiten tunnettu ja eniten keskustelua herättänyt geenitekniikan saavutus on geenimuunneltujen organismien tuottaminen viljelykäyttöön.
Perinnöllisyystieteen nopea kehitys sekä DNA:n rakenteen samanlaisuus kaikilla eliölajeilla on lyhyessä ajassa mahdollistanut ihmisen puuttumisen elämän ja suvunjatkamisen perusmekanismeihin. Geenitekniikan mahdollisuuksien jatkuvasti monipuolistuessa se pakottaa ihmiskunnan myös ottamaan kantaa aivan uudenlaisiin eettisiin ongelmiin.
Siitä on laaja tieteellinen konsensus, että tarjolla olevasta GM-peräisestä ruoasta ei koidu suurempaa vaaraa kuin perinteisestä. Ei ole mitään todisteita siitä, että markkinoille hyväksytyn GM-ruoan kuluttamisesta olisi haittoja terveydelle.
Geenitekniikan puolustajien mielestä geenimuuntelulla voitaisiin ratkaista suuri osa maailman polttavimmista ongelmista kuten kehitysmaiden nälänhädät ja eri ravintoaineiden saanti sekä monet ympäristöongelmat maatalouden aiheuttamasta ympäristökuormituksesta erilaisten myrkkyjen eliminoimiseen ja kasvinsuojeluaineiden vähentämiseen, elleivät Yhdysvaltojen ja etenkin Euroopan tieteellisesti perusteettoman tiukat koevaatimukset tulisi kohtuuttoman kalliiksi tutkimukselle. Professori Teemu Teerin mukaan siksi lähinnä vain suuryritysten kannattaa enää tutkia geenimuuntelua ja heidänkin vain muutamalle suurtuotteelle.  Teerin mielestä jalostustekniikan vaikutus lopputuotteiden turvallisuuteen on pieni ja siksi vaatimusten pitäisi olla yhtä lievät kuin muille jalostustavoille. Myös pienempiin ongelmiin geenitekniikka tarjoaisi ratkaisuja, esimerkiksi satoja ihmisiä vuodessa tappavien allergeenien poistaminen kasveista, säilyvyys, tuottavuus ja terveellisyys.
Geenitekniikan menetelmät

Geenitekniikan tärkeimmät menetelmät ovat DNA:n eristäminen ja pilkkominen, emäsjärjestyksen tunnistus, perintöaineksen yhdistäminen uudelleen halutulla tavalla ja lopulta sen monistaminen. Tällä tavoin eliön ominaisuuksia voidaan kehittää ihmiselle hyödyllisempään suuntaan (viljalajikkeesta voidaan esimerkiksi saada runsassatoisempi) tai jopa saada aikaan kokonaan uusia ominaisuuksia. Voidaan myös tuottaa uudenlaisia entsyymejä ja proteiineja, tästä esimerkkinä ihmisen insuliinin tuottaminen muunneltujen bakteerien avulla.
Läpimurtona geeniteknologian menetelmien kehityksessä voidaan pitää ns. katkaisu- eli restriktioentsyymien eristämistä. Nämä entsyymit ovat luonnon väline DNA-rihman pilkkomiseen. Daniel Nathans ja Hamilton Smith saivat restriktioentsyymien eristyksestä Nobelin lääketieteen palkinnon vuonna 1978. Vastaavasti tarvitaan keino DNA:n palasten liittämiseksi uudelleen yhteen: sen hoitavat ligaasit, jotka toimivat liittäjäentsyymeinä. Tätä DNA:n katkomista ja uudelleen kokoamista kutsutaan yhdistelmä-DNA-tekniikaksi.
Sovellukset

Geenitekniikan sovellusmahdollisuudet lääketieteessä ja teollisuudessa ovat käytännöllisesti katsoen rajattomat. Yleensä geenimuuntelu liitetään geenimuunneltujen elintarvikkeiden tuottamiseen tai kokeiluihin siirtogeenisillä eläimillä, mutta etenkin tulevaisuudessa geenitekniikkaa voidaan käyttää yhä enemmän muun muassa metsäteollisuudessa tai ympäristönsuojelussa kehittämällä kemikaalien hajottamiseen pystyviä entsyymejä.
Tulevaisuudessa geenitekniikka tulee yhä vahvemmin mukaan myös lääketieteeseen, erityisesti perinnöllisten sairauksien hoitoon. Samoin joudutaan yhä enemmän ottamaan kantaa siihen, missä määrin jos lainkaan ihmisen perimään kajoaminen sallitaan.
Johtavien tiedejärjestöjen kannat

Yli 100 riippumatonta tiedejärjestöä on todennut, että GMO-ruoat ovat yhtä terveellisiä tai terveellisempiä kuin perinteiset tai luomuruoat.
Yhdysvaltain tieteenedistämisjärjestö AAAS toteaa, että GMO-vastustukselle ei ole tieteellistä perustaa, vaan vastustus johtuu "luonnottomuus"-ajatuksesta. "WHO, American Medical Association, U.S. National Academy of Sciences, British Royal Society ja kaikki muutkin arvostetut järjestöt, jotka ovat samaa todistusaineistoa tutkineet, ovat todenneet GM-kasveista saadun ruoan yhtä turvalliseksi kuin perinteisesti jalostetun."
Järjestön mukaan geenejä on muunneltu jalostuksessa aina, 1900-luvulla tätä on kiihdytetty kemikaaleilla ja säteilyllä, ja nyt niin sanotulla geenimuuntelutekniikoilla. GM-kasvit ovat kaikkein testatuimmat kasvit ikinä, eikä yksikään väite niiden haitoista ole kestänyt tieteellistä tarkastelua.
Nature Biotechnology -lehden päätoimittajien mukaan on yllin kyllin todisteita GM-elintarvikkeiden turvallisuudesta ja WHO, Euroopan komissio, US National Academy of Sciences ja American Medical Association ovat voimakkaasti puolustaneet niiden terveellisyyttä.
Vuonna 2004 Euroopan komissio teetti ENTRANSFOOD-tutkimuksen selvittääkseen bioteknisten tuotteiden hyväksymisen edellytykset. Tulos oli, että olemassa olevien koemenetelmien yhdistelmä tuottaa pätevät arviot GM-lajikkeiden turvallisuudesta. Vuonna 2010 Euroopan komission tutkimus- ja innovaatiodirektoraatti totesi: "yli 500 riippumattoman tutkimusryhmän yli 130 tutkimusprojektia yli 25 vuodelta osoittavat, että biotekniikka, etenkin geenimuuntelu, ei ole sen vaarallisempaa kuin esimerkiksi perinteiset jalostustekniikat."
Johtavien tiedejärjestöjen kannat > Suomen tieteilijöiden vetoomus geenimuuntelun puolesta

12 suomalaisten yliopistojen rehtoria, 146 professoria, 215 dosenttia ja 325 tohtoria allekirjoittivat vetoomuksen geenikieltoa vastaan Suomessa. Vetoomuksen mukaan hallituksen esitys vaikeuttaisi kohtuuttomasti muuntogeenisten tuotteiden tutkimusta ja elinkeinonharjoittamista..
YK:n ja johtavien viranomaisten kantoja

Johtavat viranomaistahot
Euroopan komission tutkimus- ja innovaatiodirektoraatti: "yli 500 riippumattoman tutkimusryhmän yli 130 tutkimusprojektia yli 25 vuodelta osoittavat, että biotekniikka, etenkin geenimuuntelu, ei ole sen vaarallisempaa kuin esimerkiksi perinteiset jalostustekniikat."
WHO: "mitään haittoja terveydelle ei ole osoitettu koituneen näiden ruokien kulutuksesta maissa, joissa ne on hyväksytty.""kansanterveys voi hyötyä suunnattomasti bioteknologian mahdollisuuksista, esimerkiksi ruokien ravintosisällön noususta, allergeenisuuden vähenemisestä ja tehokkaammasta ruoantuotannosta"
United Nations Development Programme (UNDP): Inhimillisen kehityksen raportti kehottaa köyhiä maita tarttumaan biotekniikan mahdollisuuksiin. Kehitysmaiden pitäisi lievittää aliravitsemusta ja nälänhätää käyttämällä geenimuuntelua. Nyt Euroopan GM-keskustelu ohittaa kehitysmaiden tarpeet.
Food and Agricultural Organization (FAO) "FAO jatkaa jäsenmaittensa, etenkin kehitysmaiden, auttamista bioteknologian hyötyjen saavuttamisessa maataloudessa, metsätaloudessa ja kalataloudessa". "Tarjolla olevat transgeeniset kasvit ja niistä saadut ruuat on arvioitu turvallisiksi syödä ja niihin sovelletut koemenetelmät soveltuviksi. Nämä johtopäätökset vastaavat tieteellisen todistusaineiston konsensusta, jota ICSU tutki (2003), ja ne ovat yhtäpitävät WHO:n näkemysten kanssa. - - yhtään todistettavaa myrkyllistä tai ravitsemuksellisesti haitallista vaikutusta ei GM-kasvielintarvikkeiden kulutuksella ole todettu missäänpäin maailmaa (GM Science Review Panel). Miljoonat ihmiset ovat kuluttaneet GM-kasveista saatuja elintarvikkeita - - ilman mitään havaittuja haittavaikutuksia (ICSU)."
Tutkimuksen laajuus ja riippumattomuus

Geenimuuntelu on hyvin tutkittu ala: siitä on yli 2000 tutkimusta, joista peräti 1000 on riippumattomien tutkijoiden riippumattomasti tekemiä.
Critical Reviews in Biotechnology julkaisi syyskuussa 2013 italialaisen tutkimusryhmän yhteenvedon 1783 tutkimuksesta geeniteknisistä tuotteista vuosilta 2002-2012. Tutkijat eivät löytäneet yhtään uskottavaa todistetta siitä, että geenimuuntelu tuottaisi mitään haittoja ihmisille tai eläimille. Tutkimuksen tekijät valittavat, että eräiden maiden GMO-rajoitusten sekä epätieteellisen retoriikan vuoksi GMO-huolia on liioiteltu.
Riskit ja mahdollisuudet > Patentit

Helsingin yliopiston kasvinjalostuksen dosentti, tohtori Jussi Tammisola kirjoittaa, että kasveja on voinut patentoida USA:ssa jo vuodesta 1930 ja jopa Louis Pasteur patentoi hiivan jo vuonna 1873. Tammisolan mukaan kasvien patentointi auttaa saattamaan geenitekniikassakin uuden tiedon kaikkien saataville, mutta patenttisuoja ei saa olla liian laaja. Yleensä suoja-aika jääkin lyhyeksi, koska 20 vuoden suoja-ajasta kuluu 10 - 15 vuotta geenin löytämisestä lajikkeen kehittämiseen.
Helsingin yliopiston Ruralia-instituutin erikoissuunnittelija, luomuviljelijä Jukka Rajala kiinnittää Voima-lehdessä huomiota GMO-liittyvään patenttijärjestelmään, "Gmo-lajikkeisiin liittyvä patenttijärjestelmän takia niiden riippumaton tutkimus on tehty erittäin vaikeaksi, jopa mahdottomaksi. Vuosi sitten 26 maissitutkijaa jätti Yhdysvaltojen ympäristövirastolle valituksen, että eivät voi antaa puolueettomia lausuntoja, koska patenttilajikkeita ei saa tutkia. Jokaisen niitä tutkivan on sovittava tapauskohtaisesti patentinomistajan kanssa mitä ja miten tutkitaan. Lisäksi tutkimuksen lopputulosvaiheessa patentinomistajalla on veto-oikeus estää julkistus."
Patentoida voi niin geenimuunneltuja kuin muutenkin jalostettuja kasveja. Monsanton ensimmäiset GMO-patentit raukesivat jo vuonna 2014.
Poliittiset vaikutukset

Muun muassa kansalaisten epäluulo ja ympäristöjärjestöjen kampanjointi ovat pakottaneet hallitukset ottamaan kantaa geenimuunneltujen elintarvikkeiden tuotantoon ja maahantuontiin poliittisessa päätöksenteossa. Siinä missä EU vaatii elintarvikkeisiin merkinnän geenimuunnelluista raaka-aineista, Yhdysvallat ei ole katsonut tätä tarpeelliseksi. Huhtikuussa vuonna 2004 Venezuelan presidentti Hugo Chávez kielsi geneettisesti muunneltujen siementen käytön maassa. Seuraavan vuoden tammikuussa Unkarin hallitus kielsi geenimuunneltujen maissinsiementen kylvämisen ja maahantuonnin, vaikka EU oli ne hyväksynyt.
Kirjallisuutta

Aldridge, Susan: Elämänlanka: Geenitekniikan tarina.  ((The thread of life: The story of genes and genetic engineering, 1996.) Suomentanut Tiina Onttonen)  Helsinki:  Art House, 1999.  ISBN 951-884-243-4
Sariola, Hannu: Elämä: Lyhyt oppimäärä.  (Hippokrates Duodecim)  Helsinki:  Duodecim, 2006.  ISBN 951-656-197-7
Siipi, Helena & Ahteensuu, Marko (toim.): Muuntogeenisen ruoan etiikka.  Kuopio:  Unipress, 2010.  ISBN 978-951-579-389-8
Suominen, Ilari & Pärssinen, Raimo & Haajanen, Kari & Pelkonen, Jani: Geenitekniikka.  (Turun ammattikorkeakoulun oppimateriaaleja 52)  Turku:  Turun ammattikorkeakoulu, 2010.  ISBN 978-952-216-156-7
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
GM-foorumi
www.geenit.fi Kasvinjalostuksen dosentti Jussi Tammisolan ylläpitämä sivusto, jolla on tieteilijöiden kansantajuisia artikkeleita geenimuuntelun hyödyistä ja riskeistä.
gmovapaa.fi
Geenitekniikan ympäristöriskit (www.ymparisto.fi)
Frankenstein ja geenit
Perinnöllisyystiede
| --- | --- |
Peruskäsitteitä:  geeni  kromosomi  DNA  RNA  genomi  mitoosi  meioosi  genotyyppi  fenotyyppi  geneettinen koodi  mutaatio 
Osa-alueita:  ekologinen genetiikka  käyttäytymisgenetiikka  molekyyligenetiikka  populaatiogenetiikka 
Sovellutuksia:  DNA-profilointi  perinnöllisten sairauksien tutkimus  molekyylievoluution tutkimus  jalostus  geenitekniikka  geeniterapia 
DNA:n emäsjärjestystä kopioidaan
The Oath

| The Oath |
| --- | --- |
Tyyli:  rikosdraama
Kestoaika:  n. 45 minuuttia
Luoja(t):  Joe Halpin
Pääosissa:   Ryan Kwanten  Cory Hardrict  Katrina Law  Sean Bean  Arlen Escarpeta  Joseph Julian Soria  Elisabeth Röhm  Michael Malarkey 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Sony Crackle
Esitetty:  8. maaliskuuta 2018  – 21. helmikuuta 2019
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  18
Tuotanto
Tuottaja(t):   Ryan Kwanten  Frances Lausell 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Anne Clements  50 Cent  Dennis Kim  Joe Halpin 
Ohjaaja(t):  Jeff T. Thomas Luis Prieto
Käsikirjoittaja(t):   Noah Nelson  Jf Halpin  Kathy McCormick  Elizabeth Padden  Mark Valadez 
Säveltäjä(t):  Rick Butler Fred Rapoport
Tuotantoyhtiö(t):  Storied Media Group
Aiheesta muualla
IMDb 
The Oath on yhdysvaltalainen Joe Halpinin luoma rikosdraamasarja. Sen pääosissa esiintyvät Ryan Kwanten, Katrina Law ja Sean Bean. Sarjan esittäminen alkoi Yhdysvalloissa 8. maaliskuuta 2018 Sonyn omistaman suoratoistopalvelu Sony Cracklen kautta.
Sarjan tapahtuvat sijoittuvat korruptioituneen poliisijengin ympärille heidän yrittäessään pitää omaa lakia yllä viranomaisten ja toisten jengien keskellä.
Huhtikuussa ilmoitettiin Sonyn tilanneen sarjalle toisen tuotantokauden.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ryan Kwanten  | … |  Steve Hammond   |
|  Cory Hardrict  | … |  Cole Hammond   |
|  Katrina Law  | … |  Karen Beach   |
|  Sean Bean  | … |  Tom Hammond   |
|  Arlen Escarpeta  | … |  Damon Byrd   |
|  Joseph Julian Soria  | … |  Ramos   |
|  Elisabeth Röhm  | … |  agentti Aria Price   |
|  Michael Malarkey  | … |  Foster   |
|  Kwame Patterson  | … |  Neckbone   |
|  J. Anthony Pena  | … |  Carl   |
|  Robert Gossett  | … |  Charles Ryder   |
Tuotanto

Huhtikuussa 2017 Sony Crackle vahvisti tilanneen 10 jakson mittaisen pilottikauden The Oath -sarjalle. Saman vuoden kesäkuussa Jeff T. Thomas kiinnitettiin pilottijakson ohjaajaksi.
Ensimmäisen kauden kuvaukset alkoivat heinäkuussa 2017 Yhdysvalloissa Puerto Ricon saarella.
Huhtikuussa 2018 Sony Crackle tilasi sarjasta toisen tuotantokauden, joka julkaistiin 21. helmikuuta 2019.
Vastaanotto

Arvostelusivusto Rotten Tomatoesin yleisö antoi ensimmäisen kauden arvosanaksi 92%. Forbes.comin arvostelija Merrill Barr listasi sarjan Shield – lain varjolla ja Southland tasolle, vaikkakin The Oath jäi visuaalisesti noiden jalkoihin.
Aiheesta muualla

The Oath Internet Movie Databasessa (englanniksi)