Qin-dynastia
Historia > Shang Yangin hallintouudistukset

Vähemmän kehittyneenä maana Qin pystyi tarjoamaan mahdollisuuksia itäisistä valtioista kotoisin oleville koulutetulle väestölle. Yksi tällainen henkilö oli Wei-valtiosta kotoisin ollut Shang Yang.
Shang Yangin teorioihin perustuen Qin-valtiossa toteutettiin suuria institutionaalisia ja hallinnollisia uudistuksia. Hän oli valtion valtaa ja lain noudattamista korostaneen legalistisen koulukunnan johtavia hahmoja ja yksi vanhimpia legalisteja, joista on säilynyt paljon tietoa.
Shang Yang kohosi Qin-valtion herttuan Xiaon (361–338 eaa.) merkittävimmäksi neuvonantajaksi. Shang Yangin avulla hänen onnistui luoda hallintojärjestelmä, joka hylkäsi täysin feodalistisen järjestelmän. Hänen näkemyksensä mukaan maan hallitsijoiden valta-asemaa uhkasi eniten vasallien pyrkimys kasvattaa vaikutusvaltaansa. Hänen ohjeidensa mukaan valtiota ja hallitsijan valtaa saattoi vahvistaa vain maatalous tai sota. Kauppiaat ja filosofiset ajattelijat olivat ajatusmaailman mukaan loiseläjiä uudessa hallintojärjestelmässä, ja lisäksi he olivat vaarallisia sillä he saattoivat houkutella kansan unohtamaan velvollisuutensa maanviljelijöinä ja sotilaina.
Maanviljelyä tehtiin houkuttelevammaksi kasvattamalla muiden kuin maanviljelijöiden verotaakkaa. Myös viljan hintaa korotettiin. Tavoitteena oli myös vähentää muiden alojen kuin maanviljelyn houkuttelevuutta. Viljelyalaa piti myös laajentaa uudisraivauksilla ja sotilaallisilla valloituksilla. Maassa alettiin myös kerätä kaksinkertaista veroa miehiltä, jotka eivät perustaneet perheitä – näin kansa pakotettiin muodostamaan ydinperheitä. Uuden yhteiskuntajärjestyksen voimassapysyminen varmistettiin palkkioiden ja rangaistusten järjestelmällä. Yhteiskunnan arvoasteet määriteltiin selvästi ja jokaisen arvoasteen omistaman maan ja omaisuuden määrä määriteltiin tarkkaan. Rikkomuksista määrättiin ankarat rangaistukset, ja jokainen, joka ei ilmiantanut väärintekijää, oli teloitettava. Laki oli Shang Yangin filosofian mukaan sama kaikille, henkilön arvoasemasta riippumatta. Tämä merkitsi ylimystölle kuuluneen erioikeuden menetystä – näin haluttiin hävittää feodaaliseen järjestelmään perustuneiden läänitysten synnyttämä aatelisten luokka.
Maanviljelyn tehostamisen lisäksi Qin-valtion etuna oli sen sijainti. Maa oli harvaanasuttua ylikansoitettuihin naapureihin Wei- ja Han-valtioihin nähden ja siellä oli runsaasti viljelykelpoista maata. Naapurimaiden viljantuotannon vähyys pakotti ihmiset elämään puutteessa, minkä vuoksi Shang Yang ehdotti että Qin-hallitsijat houkuttelevat maahan ulkomaista työvoimaa lupaamalla maata ja vapautuksen sotapalveluksesta. Tällä oli myös se etu, että kun tuotantoa voitiin lisätä Qinissä, naapurimaat menettivät työvoimaansa. Hallintojärjestelmän lisäksi maa sai etua läntisestä sijainnistaan, jolloin sen oli mahdollista laajeta länteen barbaarikansojen kustannuksella. Shang Yangin avokätinen politiikka perustui kuitenkin yksinomaan valtion etuihin. Hänen periaatteensa mukaan maataloustuotannon kasvu ei saa johtaa maanviljelijöiden elinolojen parantumiseen. Maaseudulta karkotettiin myös kaikki kauppiaat, jotta kansa ei huomaisi että on muitakin elinkeinoja kuin maanviljely. Tämä myös vähensi tuntuvasti kauppiaiden voittoja.
Shang Yangin monet uudistukset tähtäsivät ylimystön vallan murtamiseen ja ne loivat mahdollisuuksia valloituspolitiikan jatkamiselle. Vuonna 341 eaa. Qin valloitti Wei-valtion maat, josta maat olivat kiistelleet. Tässä Shang Yang käytti petollisesti hyväkseen vanhoja suhteitaan Wei-hoviin.  Shang Yang ei ollut suosittu henkilö kuitenkaan edes Qinissä. Kun herttua Xiao kuoli vuonna 338 eaa. Shang Yang joutui epäsuosioon ja hänet tuomittiin revittäväksi kappaleiksi viiden hevosen välissä. Herttua Xiaon seuraajat jatkoivat kuitenkin sitä politiikkaa, jolle hänen kaudellaan luotiin pohja.