stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Matti Kangas

Matti Eino Antero Kangas (s. 25. marraskuuta 1944 Toivakka) on suomalainen poliitikko. Hän oli Vasemmistoliiton kansanedustajana Keski-Suomen vaalipiiristä vuosina 1999–2011. Jyväskylän kaupunginvaltuustossa Kangas on ollut vuodesta 1996 lähtien.
Ennen uraansa eduskunnassa Kangas oli pitkään aktiivinen ammattiyhdistysliikkeessä. Kankaan työuraan kuuluu puunjalostusteollisuudessa työskenteleminen ja toiminta työsuojeluvaltuutettuna.
Kangas ei asettunut ehdolle enää eduskuntavaaleissa 2011.
Aiheesta muualla

Matti Kankaan virallinen kotisivu
.aspx Matti Kangas Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Vasemmistoliiton kansanedustajat
| n k Vasemmistoliiton kansanedustajat 1999–2003 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (20):  Helle  Huotari  Huutola  Immonen  Kangas  Korhonen  Kuoppa  Laakso  Lapintie  Ojala  Polvi (2001–2003)  Puhjo  Siimes  Stenius-Kaukonen  Syvärinen  Tennilä  Tiusanen  Uotila  Valpas  Vokkolainen (1999–2001†) 
| n k Vasemmistoliiton kansanedustajat 2003–2007 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (19):  Huotari  Immonen  Kangas  Kauppila  Korhonen  Kuoppa  Laakso  Lapintie  Mustajärvi  Ojala  Polvi  Puhjo  Siimes  Sirnö  Tennilä  Tiusanen  Uotila  Valpas  Virtanen 
| n k Vasemmistoliiton kansanedustajat 2007–2011 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (17):  Andersson (2007–2008)  Arhinmäki  Kangas  Kauppila  Korhonen  Kuoppa  Kyllönen  Laakso  Lapintie  Mustajärvi  Puhjo  Sirnö  Tennilä  Tiusanen  Uotila (2008–)  Valpas  Virtanen  Yrttiaho 
1 2  Claes Andersson erosi eduskunnasta syyskuussa 2008 terveydellisten syiden vuoksi, jolloin hänen tilalleen nousi Kari Uotila.   
Keski-Suomen vaalipiirin kansanedustajat 2007–2011
Susanna Huovinen
Anne Kalmari
Matti Kangas
Toimi Kankaanniemi
Reijo Laitinen
Lauri Oinonen
Aila Paloniemi
Mauri Pekkarinen
Tuula Peltonen
Henna Virkkunen
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Ari Jalonen

| Ari Jalonen |
| --- | --- |
 Ari Jalonen elokuussa 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. joulukuuta 1974 (ikä 49) Pori
Poliitikko
Puolue:  Korjausliike
Entiset puolueet:  Perussuomalaiset
Asema:  Kansanedustaja (2011–2019) Kaupunginvaltuutettu (2008–2021)
Vaalipiiri:  Satakunnan vaalipiiri
Kotipaikka:  Pori
Ari Kristian Jalonen (s. 5. joulukuuta 1974 Pori) on suomalainen entinen kansanedustaja. Hänet valittiin vuonna 2008 Porin kaupunginvaltuustoon ja vuonna 2011 eduskuntaan kolmanneksi suurimmalla äänimäärällä Satakunnasta. Hän oli myös Porin kaupunginhallituksen toinen varapuheenjohtaja. Ammatiltaan hän on paloesimies.
Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa hän asettui ehdolle sitoutumattomana ehdokkaana kokoomuksen listalta, mutta ei tullut uudelleenvalituksi.
Poliittinen ura

Jalonen oli vaaleissa 2011 yksi Jussi Halla-ahon ennen vaaleja suosittelemista niin sanotulle ”Halla-ahon listalle” kuuluneista ehdokkaista. Kesäkuussa 2017 Jalonen loikkasi Siniseen tulevaisuuteen. Hän asettui kevään 2019 eduskuntavaalissa ehdokkaaksi kokoomuksen listalta sitoutumattomana. Hänen tarkoituksenaan oli liittyä ensin kokoomuksen eduskuntaryhmään, mutta siirtyä pääministerin valinnan jälkeen siniseen ryhmään. Hän sai 614 ääntä ja putosi eduskunnasta muiden sinisten tavoin.
Vaalimenestys > Eduskuntavaalit

2011: 6 721 ääntä (Satakunnan vaalipiiri, valittiin)
2015: 5 753 ääntä (Satakunnan vaalipiiri, valittiin)
2019: 614 ääntä (Satakunnan vaalipiiri, ei valittu)
Vaalimenestys > Kunnallisvaalit

2008: 939 ääntä (Pori, valittiin)
2012: 1 458 ääntä (Pori, valittiin)
2017: 416 ääntä (Pori, valittiin)
2021: 46	ääntä (Pori, ei valittu)
Aiheesta muualla

Ari Jalosen kotisivut
.aspx Ari Jalonen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Perussuomalaisten kansanedustajat
| n k Perussuomalaisten kansanedustajat 2011–2015 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (39):  Eerola  Elomaa  Hakkarainen  Halla-aho (2011–2014)  Heikkilä  Hirvisaari (2011–2013)  Hongisto  Immonen  Jalonen  Joutsenlahti  Jurva  Juvonen  Jääskeläinen  Kettunen  Kivelä  Kokko  Koskela (2011–2014)  Lindström  Lohela  Louhelainen  Mattila  Mäkipää  Mäntylä  Mölsä  Niikko  Niinistö  Oinonen  Packalén  Raatikainen (2014–2015)  Ruohonen-Lerner  Saarakkala  Soini  Soukola  Tolppanen  Tossavainen  Turunen  Tuupainen  Virtanen  Vähämäki  Väätäinen 
Huomautukset: 1 2  Jussi Halla-aho valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi toukokuussa 2014, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Mika Raatikainen.  ↑  James Hirvisaari erotettiin perussuomalaisista lokakuussa 2013.  ↑  Laila Koskela erosi perussuomalaisista marraskuussa 2014 ja liittyi keskustan eduskuntaryhmään.  
| n k Perussuomalaisten kansanedustajat 2015–2019 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (38):  Eerola  Elo (2015–2017)3  Elomaa (2015–2017, 2017–)5  Elovaara (2015–2017)3  Hakkarainen  Hongisto (2015–2017)3  Huhtasaari  Immonen  Jalonen (2015–2017)3  Juvonen (2015–2017, 2017–)6  Kankaanniemi  Kivelä (2015–2017)3  Kulmala (2015–2017)3  Lehto  Lindström (2015–2017)3  Lohela (2015–2017)3  Louhelainen (2015–2017)3  Mattila (2015–2017)3  Meri (2015–)1  Mäkelä  Mäkipää (2015–2017)3  Mäntylä (2015–2017)3  Mölsä (2015–2017)3  Niikko  Niinistö (2015–2017)3  Oinonen (2015–2017)3  Packalén  Raatikainen  Ronkainen  Ruoho (2015–2017)4  Ruohonen-Lerner (2015)1  Saarakkala (2015–2017)3  Savio  Soini (2015–2017)3  Tavio  Terho (2015–2017)3  Tolppanen (2015–2016)2  Turunen (2015–2017)3  Vähämäki 
1 Pirkko Ruohonen-Lerner siirtyi Euroopan parlamenttiin, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Leena Meri. 2 Maria Tolppanen erosi perussuomalaisista kesäkuussa 2016 ja liittyi sosialidemokraattiseen eduskuntaryhmään. 3 20 edustajaa siirtyi Uusi vaihtoehto -ryhmään kesäkuussa 2017. 4 Veera Ruoho muodosti oman eduskuntaryhmän kesäkuussa 2017, mutta siirtyi myöhemmin kokoomuksen eduskuntaryhmään. 5 Ritva Elomaa siirtyi Uusi vaihtoehto -ryhmään kesäkuussa 2017, mutta siirtyi myöhemmin takaisin perussuomalaisiin. 6 Arja Juvonen muodosti oman eduskuntaryhmän kesäkuussa 2017, mutta siirtyi myöhemmin takaisin perussuomalaisiin.
| n k Sinisen eduskuntaryhmän kansanedustajat 2017–2019 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä:  Elo  Elomaa (2017)1  Elovaara  Hongisto  Jalonen  Kivelä  Kulmala  Lindström  Lohela (2017–2019)4  Louhelainen  Mattila  Mäkipää  Mäntylä (2017)2  Mölsä  Niinistö  Oinonen  Saarakkal  Soini  Terho  Torvinen (2017–)2  Turunen (2017–2018)3 
1 Ritva Elomaa siirtyi perussuomalaiseen eduskuntaryhmään kesäkuussa 2017. 2 Hanna Mäntylä siirtyi Euroopan neuvostoon 2017. Hänen tilalleen eduskuntaan nousi Matti Torvinen. 3 Kaj Turunen siirtyi kokoomuksen eduskuntaryhmään huhtikuussa 2018. 4 Maria Lohela siirtyi Liike Nyt -eduskuntaryhmään tammikuussa 2019.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Jaakko Kemppainen (poliitikko)

Jaakko Kemppainen
Jaakko Abram Kemppainen (26. marraskuuta 1904 Oulu – 11. helmikuuta 1988 Oulu) oli suomalainen poliitikko. Kemppainen toimi Kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1958–1970 edustaen Oulun läänin vaalipiiriä. Kunnallispolitiikassa Kemppainen toimi Oulun kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsenenä, joista valtuustossa hän oli varapuheenjohtaja. Kemppainen toimi presidentin valitsijamiehenä vuosina 1962 ja 1968.
Kemppainen kirjoitti ylioppilaaksi 1925, suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1931 ja sai varatuomarin arvon 1934. Politiikan ulkopuolella Kemppainen toimi Kemin tuomiokunnan tuomarin apulaisena ja notaarina Oulussa 1931–1937, Oulun kaupunginvoutina 1937–1944 sekä Säästöpankki Sammon toimitusjohtajana Oulussa 1944–1969.
O. V. Kaipio

| O>  V. Kaipio |
| --- | --- |
 O. V. Kaipio vuonna 1908.
Kansanedustaja
 1.8.1908–28.2.1910  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Vaasan itäinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. toukokuuta 1874 Laukaa
Kuollut: 3. toukokuuta 1918 (43 vuotta) Terijoki
Ammatti:  kansakoulunopettaja
Oskar Viljam Kaipio (8. toukokuuta 1874 Laukaa – 3. toukokuuta 1918 Terijoki) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1908–1910. Hänet teloitettiin sisällissodan aikana.
Elämä

Oskar Kaipion vanhemmat olivat Gabriel Kaipio (1841-1916) ja Henriikka Flinkman (1848-1896). Kansakoulun jälkeen hän kävi kansanopiston ja maanviljelyskoulun. Oltuaan pari vuotta saha- ja rautatietöissä muun muassa työnjohtajana Kaipio aloitti 1899 opinnot Jyväskylän seminaarissa. Vuonna 1903 Kaipio valmistui kansakoulunopettajaksi, jonka jälkeen hän työskenteli opettajana Hankasalmella 1903-1904 ja Saarijärvellä 1904–1907. Kaipio puolisoineen joutui lähtemään Saarijärveltä, kun heidän virkojaan Mahlun kansakoulussa ei vahvistettu koeajan jälkeen. Lehtitietojen mukaan syynä oli pariskunnan toiminta sosialidemokraattisessa puolueessa. Vappuna 1907 satoja paikkakuntalaisia osallistui vastalausekokoukseen, jossa kouluylihallitusta vaadittiin kumoamaan päätös.
Kesällä 1907 Kaipio työskenteli Kotkassa ilmestyneen Eteenpäin-lehden toimituksessa, kunnes hänet valittiin opettajaksi Kuolemajärvelle. Kaipio jatkoi politiikassa muun muassa puolueen kiertävänä puhujana. Hänet valittiin kansanedustajaksi vuoden 1908 eduskuntavaaleissa. Jätettyään eduskunnan kahden vaalikauden jälkeen Kaipio toimi opettajan työnsä ohessa muun muassa Kuolemajärven paloapuyhdistyksen toimitusjohtajana 1911–1918 ja Inkilän osuuskassan hoitajana 1910–1918. Hän oli myös kunnallislautakunnan jäsen.
Vuonna 1916 Kaipio joutui syytteeseen majesteettirikoksesta. Hänen väitettiin puhuneen loukkaavasti keisarista, mutta Viipurin hovioikeus hylkäsi syytteen näytön puutteessa. Sisällissodan aikana Kaipio toimi Kuolemajärven vallankumousoikeuden puheenjohtajana. Hänet vangittiin sodan loppuvaiheessa ja teloitettiin Terijoella toukokuussa 1918.
Perhe

Oskar Kaipion puoliso oli Ilmajoella syntynyt kansakoulunopettaja Emma Lovisa Tuominen (1879-1947), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1903. Pariskunnalla oli kolme lasta. Kaipion veli oli painin SM-mitalisti Kalle Kaipio (1887-1947).
Lauri Kantola

Lauri Kantola (19. huhtikuuta 1908 Reisjärvi – 13. huhtikuuta 1990 Espoo) oli suomalainen kommunistipoliitikko, kansanedustaja ja toiminnanjohtaja. Kantola toimi Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustajana Uudenmaan vaalipiiristä vuosina 1962–1975. Kantola työskenteli 1930-luvulta alkaen monissa eri tehtävissä kommunistisissa ja kansandemokraattisissa järjestöissä. Hän kuului Suomen kommunistisen puolueen keskuskomiteaan vuosina 1951–1969 ja 1978–1982.
Kantola työskenteli 1920-luvulla maa-, metsä- ja uittotöissä. Synnyinseudullaan hänet tunnettiin tuohon aikaan aktiivisena työväenliikkeen edustajana. Hän oli perustamassa Reisjärven ensimmäistä varsinaista urheiluseuraa, Reisjärven Voimaa. Vuonna 1926 hän liittyi SKP:hen. Kantola oli kahdesti vangittuna poliittisen toimintansa johdosta, vuosina 1929–1933 ja 1941–1944. Vuosina 1933–1938 Kantola opiskeli Kansainvälisessä Lenin-koulussa Moskovassa. Neuvostoliitossa ollessaan hän käytti salanimeä Anders Karp.
Vapauduttuaan jatkosodan jälkeen Kantola toimi ensin Suomi–Neuvostoliitto-Seuran järjestösihteerinä ja vuosina 1945–1947 SAK:n valistuspäällikkönä. Tätä seurasi pesti Yleisradion Työmiehen tunti -ohjelman vetäjänä. Radiossa Kantola käytti nimimerkkiä Pikkuserkku. Tultuaan erotetuksi radiosta Kantola siirtyi SKP:n keskuskomitean sihteeriksi. 1950-luvulla hän teki opintomatkoja Romaniaan, Neuvostoliittoon ja DDR:ään. Tammikuussa 1956 Kantola lähetettiin Moskovaan, jossa hän työskenteli kolme vuotta Moskovan radion suomenkielisenä juontajana sekä Kansan Uutisten Moskovan-kirjeenvaihtajana. Kantolalla oli Neuvostoliitossa tärkeä rooli SKP:n ja Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskinäisten suhteiden hoitajana.
SKP:n hajottua kahteen kilpailevaan ryhmittymään 1960-luvun loppupuolella Kantola valitsi suuntauksekseen opposition. Hänet valittiin keväällä 1969 opposition perustaman Kommunistien maatakäsittävän neuvottelukunnan työvaliokuntaan.
Kantola valittiin presidentin valitsijamieheksi vaaleissa 1962 ja 1968. Hän oli myös Espoon kaupunginvaltuuston jäsen.
Aiheesta muualla

Työmiehen tunnin toimittaja kertoo (Yleisradion Elävä arkisto)
Kansandemokraattien kansanedustajat
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1962–1966 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (47):  Aitio  Backlund  Gröndahl  Haapanen  Hietanen (1962†)  Honkonen  Kantola  Kelovesi  Kilpi  Kinnunen  Kiviaho  Koivunen  Koskinen  Kuusinen  Kämäräinen  Lagerroos (1964–1966)  Laiho  Lehmonen  Liedes  Lindqvist  Linna  Manninen  Murto (1962–1963†)  Mäkelä  Mustonen (1963–1964†)  Nederström-Lundén  Niiranen  Pessi  Puhakka  Pulkkinen  Rapio  Eino Roine (1962–1966)  Rosenberg  Rosnell  J. Rytkönen  V. Rytkönen (1962–1966)  Saarinen  Salin  Sinisalo  Stenberg  Suonpää  Suosalo  Tainio  Tamminen  Tauriainen  Tiekso  Torvi  I. Virtanen (1962†)  R. Virtanen  V. R. Virtanen  Åsvik 
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1966–1970 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (41):  Aitio  Alenius  Backlund  Friman  Gröndahl  Haapanen  Hjerppe  Honkonen  Juvela  Kantola  Kinnunen  Kiviaho  Kock  Koivunen  Koskinen (1966–1969†)  Kuusinen  Lagerroos  Laiho  Laine (1968–1970)  O. Laine  Lehmonen  Linna  Manninen  Mustonen  Männistö  Nieminen (1969–1970)  Nurminen  Puhakka  Pulkkinen  Rosnell  Rytkönen  Räsänen  Saarinen  Saarto  Salla  Silander (1966–1968†)  Sinisalo  Suonpää  Tamminen (1967–1970)  Tainio  Tiekso  Weckman  R. Virtanen  V. R. Virtanen 
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1970–1972 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (36):  Aitio  Alenius  Hjerppe  Honkonen  Jokinen  Juvela  Järvenpää  Kantola  Koivunen  Koskenniemi  Koskinen  Kuusinen  Laine  Lehmonen  Liedes  Mustonen  Männistö  Nieminen  Niskanen  Puhakka  Pursiainen  Rekonen  Rosnell  Rytkönen  Räsänen  Saarto  Salla  Salmi  Sinisalo  Suomi  Tamminen  Tiekso  Tuominen  Weckman  R. Virtanen  Åsvik 
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1972–1975 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (37):  Aitio  Alenius  Björklund  Ekorre (1974–1975)  Haapanen (1974–1975)  Honkonen  Hyvönen  Jokinen  Juvela  Järvenpää  Kantola  Kivistö  Kock (1972–1974)  Korpinen  Koskenniemi  Koskinen  Laine  Lehmonen  Liedes  Mustonen  Männistö  Nieminen  Niskanen  Puhakka  Pulkkinen  Rekonen  Rosnell  Rytkönen  Räsänen  Saarinen  Saarto  Salla  Salmi  Sinisalo  Tamminen  Tiekso (1972–1974)  Tuominen  Weckman  Åsvik 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Eduskunta  Biografiasampo
Emil Jokinen

| Emil Jokinen |
| --- | --- |
 Emil Jokinen vuonna 1927.
Kansanedustaja
 2.9.1927–31.8.1939, 13.6.1944–5.4.1945  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Turun eteläinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. kesäkuuta 1890 Karinainen
Kuollut: 21. heinäkuuta 1960 (70 vuotta) Perniö
Ammatti:  toimittaja, piirisihteeri, pienviljelijä
Juho Emil Jokinen (27. kesäkuuta 1890 Karinainen − 21. heinäkuuta 1960 Perniö) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1927−1939 ja 1944−1945.
Elämä

Karinaisen Kyrössä syntyneen Emil Jokisen vanhemmat olivat Faarin talon torppari Juho Heikinpoika Jokinen (s. 1865) ja Marttilasta kotoisin ollut Karoliina Mäkelä (1863-1926). Myöhemmin hänen isänsä viljeli Tarvasjoen Seppälässä sijainnutta Ylijoen torppaa. Kansakoulun käytyään Jokinen teki maatöitä ja innokkaana lukumiehenä kehitti itseään ahkeralla itseopiskelulla. Juho Ylijoki oli vuonna 1907 toimintansa aloittaneen Tarvasjoen työväenyhdistyksen perustajajäsen ja kuului sen johtokuntaan. Emil Jokinen vaikutti Karinaisten sosialidemokraattisessa kunnallisjärjestössä jo 1910-luvun vaihteessa ja oli myös Tarvasjoen nuorisoseuran johtokunnan jäsen. Perniön maamieskoulun käytyään hän toimi 1910-luvulla Paarskylän kartanon työnjohtajana Perniössä ja Kuuskosken kartanon tilanhoitajana Aurassa.
Maltillisena sosialidemokraattina Jokinen pysyi erossa sisällissodan tapahtumista. Sodan jälkeen Jokinen työskenteli 1920-luvun alussa Pienviljelijäin liiton toimitsijana. Maatalouden työoloja pitkään seurattuaan hän innostui politiikasta tosissaan ja oli Turussa ilmestyneen Sosialistin maataloustoimittajana 1924-1927. Vuonna 1927 Jokinen valittiin kansanedustajaksi. Kansanedustajan tehtäviensä ohessa Jokinen viljeli Perniöstä hankkimaansa pientilaa sekä toimi sosialidemokraattisen piirijärjestön toimitsijana, luennoitsijana ja piirisihteerinä 1927-1929, Pienviljelijäin liiton neuvojana ja toimitsijana 1930-1937 sekä sihteerinä 1937-1945. Jokinen jätti eduskunnan 1939, mutta hänestä tuli kansanedustaja vielä vajaan vuoden ajaksi Kustaa Perhon kuoltua kesällä 1944. Myöhemmin Jokinen työskenteli Kansaneläkelaitoksen eläkeosaston esittelijänä 1945-1957. Lisäksi Jokinen toimi neljästi presidentin valitsijamiehenä.
Perhe

Emil Jokisen puoliso oli Emma Maria Lempinen (ent. Sario), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1927.
Teokset

Torpparista pienviljelijäksi : katsaus pienviljelijäväestön 25-vuotisen yhteistoiminnan vaiheisiin.  Helsinki:  Pienviljelijäin liitto, 1935.
Jooseppi Kauranen

Juosep (Jooseppi) Kauranen (23. toukokuuta 1880 Muolaa – 8. marraskuuta 1935 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä ja Maalaisliiton kansanedustaja.
Kaurasen vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Kauranen ja Peata Mero. Hän kävi kansakoulun ja toimi maanviljelijänä Muolaassa.
Kauranen oli kansanedustajana 1922–1935 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä. Hän kuoli kesken edustajakautensa, ja hänen seuraajakseen eduskuntaan tuli Maalaisliiton Antti Kuisma. Kauranen oli Muolaan kunnanvaltuuston ja kunnallislautakunnan puheenjohtajana.
Jooseppi Kauranen oli naimisissa vuodesta 1903 Helena Jääskeläisen kanssa.
Vilkku Joukahainen

| Vilkku Joukahainen> Suomen sisäasiainministeri |
| --- | --- |
 Kallion I hallitus 14.11.1922–18.1.1924  
Edeltäjä:  Yrjö Johannes Eskelä
Seuraaja:  Yrjö Johannes Eskelä
Suomen sosiaaliministeri
 Erichin hallitus 15.3.1920–9.4.1921 Vennolan II hallitus 9.4.1921–2.6.1922 Tulenheimon hallitus 31.3.1925–31.12.1925  
Edeltäjä:  Santeri Alkio Lauri Pohjala
Seuraaja:  Eino Kuusi Kalle Lohi
Kansanedustaja
 1.11.1917–30.4.1924  
Ryhmä/puolue:  Maalaisliiton eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Viipurin läänin läntinen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. huhtikuuta 1879 Vehkalahti
Kuollut: 27. maaliskuuta 1929 (49 vuotta) Hamina
Ammatti:  kansakoulunopettaja, toimittaja, pankinjohtaja
Puoliso:  Johanna Pietikäinen (vih. 1905)
Tiedot
Puolue:  Maalaisliitto
Vilhelm (Vilkku) Joukahainen (aikaisempi sukunimi Seppä) (19. huhtikuuta 1879 Vehkalahti – 27. maaliskuuta 1929 Hamina) oli suomalainen opettaja, toimittaja, runoilija, Maalaisliiton kansanedustaja ja ministeri. Hän käytti kirjailijana myös salanimiä Sakari Pyysalo ja Vilho Rautseppä.
Elämä ja ura

Joukahaisen vanhemmat olivat talollinen Kalle Kustaa Seppä (Jouhikainen) ja Helena Heikintytär Ståhlberg joka oli kotoisin Vehkalahden Reitkallin Pässilän rusthollista. Hänen äitinsä oli jäänyt alaikäisten lapsien kanssa leskeksi ensimmäisestä aviomiehestään, Vehkalahden Husulan kylän Jaakkolan kantatilalla tilanosaa viljelleestä perintötilallinen Jooseppi Heikinpoika Jouhikaisesta, ja meni parin vuoden kuluttua naimisiin uudestaan sukunimettömän renki Kalle Kustaan kanssa, joka oli kotoisin Liikkalan sepän talon palkollisväestä, ja josta näin tuli Husulan Jouhikaisen tilan puusniekka. Renki Kalle Kustaa Tuomaanpoika oli syntyjään nuorempi poika Hirvelän Sepän talosta. Jälkimmäisestä avioliitosta syntyi tähän uusperheeseen poika Vilkku (Vilhelm). Koska Vilkulle ei ollut luvassa viljelystilan osuutta (maanomistuksen oli tarkoitus periytyä äidin ensimmäisen aviomiehen eloonjääneelle tyttärelle), Vilkku laitettiin opintielle hankkimaan itselleen oma ammatti ja toimeentulo. Hän kävi kansakoulun ja kansanopiston ja valmistui kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaarista 1902. Hän toimi Keski-Savon kansanopiston vt. johtajana 1902–1903 sekä 1905 ja kansakoulunopettajana Tuusulassa 1904 ja Haminassa 1904–1919.
Kansallisromanttisessa hengessä Vilkku käänteli kotitilansa nimestä (Jouhikainen, Joukainen) itselleen kalevalaiselta kuulostavan sukunimen Joukahainen. Oikeasti hän ei ollut Virolahden Joukaisten (Jouhikaisten) biologisia jälkeläisiä.
Joukahainen oli Koitar-lehden päätoimittajana Haminassa 1904–1905, Kansakoulun lehden toimittajana 1909–1919, Maakansan toimittajana 1913–1914, Maaseutu-lehden päätoimittaja 1916–1920, Maan äänen toimittajana 1919–1920, Turunmaa-lehden päätoimittajana 1923–1924 ja Suomen talonpoika -lehden päätoimittajana 1924–1925. Joukahainen toimi myös maanviljelijänä Vehkalahdella ja oli viimeksi Suomen Maatalous-Osake-Pankin Haminan konttorin johtaja 1926–1929.
Maalaisliiton kansanedustajana Joukahainen oli vuosina 1917–1923 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä. Hän oli sosiaaliministerinä Rafael Erichin ja J. H. Vennolan hallituksissa 1920–1922 ja myöhemmin Antti Tulenheimon hallituksessa 1925. Sisäasiainministerinä Joukahainen toimi Kyösti Kallion hallituksessa 1922–1924.
Joukahainen kirjoitti myös runoja ja näistä tunnetuin on joululaulu On hanget korkeat, nietokset, joka julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1901 Joulupukki-lehdessä.
Teoksia

Iltapäiväpakina Paljakan tuvassa : saanut ensimmäisen palkinnon R. Y. vuorokeskustelukilpailussa v. 1902.  Raittiuden ystävät, Kuopio 1902
Haminan raittiusyhdistys 1884–1904 / toimittanut Wilkku Joukahainen. Haminan raittiusyhdistys 1904
Harjotelmia. Otava 1906 (salanimellä Sakari Pyysalo)
Ihmisen poika: nykyajan lauluja. Otava 1906 (salanimellä Sakari Pyysalo)
Harjotelmia: kaksikymmentä runoa. Alfred Lagerbom, Hamina 1907
Tuomas Ronkainen: kaksinäytöksinen näytelmä.  Seuranäytelmiä n:o 120. Karisto 1910  (salanimellä Sakari Pyysalo)
Elon juhla: runoja kahden vuosikymmenen varrelta.  Hamina 1918
Kylpymatka : suvisia säeleikitelmiä ; kuvittanut Eeli Jaatinen. Otava 1928 (salanimellä Vilho Rautseppä)
Pikkuinen Matti : Vilkku Joukahaisen tekstin mukaan ; kuvat R. Kivit. Kultainen koti 1. WSOY 1938, 14. painos 1968
Aiheesta muualla

.aspx Vilkku Joukahainen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Vilkku Joukahainen Suomen ministerit. Valtioneuvosto.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Santeri Alkio Lauri Pohjala | Suomen sosiaaliministeri 1920−1922 1925 | Seuraaja: Eino Kuusi Kalle Lohi |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Yrjö Johannes Eskelä | Suomen sisäasiainministeri 1922−1924 | Seuraaja: Yrjö Johannes Eskelä |
Maalaisliiton kansanedustajat
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1917–1919 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (26):  Alkio  Arhama  Haapanen  Hatva  Heikkinen  Joukahainen  Juutilainen  Kallio  Kokko  Kotila (1918–1919)  Lahdensuo  Lantto  Leinonen  Leppälä  Lohi  Loukko (1918–1919)  Luopajärvi  Manner  Niukkanen  Nurmela  Pehkonen (1917–1918)  Piitulainen (1919)  Raatikainen (1918–1919)  Rentola  Relander  Saarelainen  Salovaara (1917–1919)  Takkula  Tanskanen  Wuorimaa 
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1919–1922 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (42):  Alkio  Arhama  Elovaara  Hanhisalo (1921–1922)  Hatva  J. Heikkinen  P. Heikkinen  Joukahainen  Junes  Juutilainen  Kallio  Kokko  Koivuranta  Kukkonen  Kärki  Lahdensuo (1921–1922)  Latvala  B. Leppälä  J. Leppälä  Liakka  Lohi  Loppi  Loukko  Luopajärvi (1919–1920)  Malmi (1921–1922)  Manner  Mero (1920–1922)  Niskanen  Niukkanen  Oja  Peura (1920–1922)  Perälä  A. Pesonen  Y. Pesonen  Pilkka  Pitkänen  Raatikainen  Ryynänen  Relander (1919–1920)  Saarelainen  Salovaara  Selander  Takkula  Taskinen  Vesterinen  Wuorimaa (1919–1921) 
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1922–1924 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (45):  Alestalo (1923–1924)  Arffman  Hahl  Hautamäki  Hirvensalo  Honkavaara  Hyvönen  Joukahainen  Junes  Juutilainen  Kallio  Kalliokoski  Kankkunen  Kanniainen  Kauranen  Kirra  Kivilinna  Koivuranta  Kopsa  Kuisma  Kukkonen  Kärki  Lahdensuo  Lohi  Loukko  Makkonen  Manner  Mustakallio  Mäkinen  Niskanen  Niukkanen  Perälä  Pesonen  Pilkka  Pitkänen  Reinikka  Ryynänen  Sallinen  Salo  Seppänen  Sunila  Tarkkanen  Vainio  Vesterinen  Westermarck (1922–1923)  Åkesson 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Eduskunta  Biografiasampo