stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Stour (joki Worcestershiressä)

| Stour |
| --- | --- |
 Stourjoki lähellä Caunsallin kylää.
Maat:  Yhdistynyt kuningaskunta
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Severnjoen vesistöalue
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Clent Hills, Worcestershire
Laskupaikka:  Severnjoki, Worcestershire
Mittaustietoja
Pituus:  40 km
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
  
Stour on noin 40 kilometriä pitkä joki Keski-Englannissa. Sen alkulähde on Clent Hillsin rinteillä, josta se virtaa ensin pohjoiseen aukean maaseudun halki ja sitten länteen Halesowenin ja Stourbridgen kaupunkeihin Länsi-Midlandsin metropolikreivikunnassa. Sen jälkeen se kääntyy etelään maaseudulle ja ohittaa Kinverin, Cookleyn ja Wolverleyn kylät ja Kidderminsterin kaupungin ja yhtyy lopulta Severnjokeen Stourport-on-Severnin kaupungissa. Alajuoksullaan Stour virtaa lähellä Staffordshiren–Worcestershiren kanavaa.
Stourjoen vesi oli aikaisemmin pahoin saastunutta, sillä Black Countryn teollisuuslaitokset laskivat siihen jätevetensä 200 vuoden ajan. Ympäristötietoisuuden lisäännyttyä Stourin veden laatu on parantunut niin paljon, että joessa elää jälleen taimenia.
Sävträsk FBK

Sävträsk FBK on Itä-Uudenmaan pelastuslaitoksen sopimuspalokunta. Se on perustettu 1892. Sen tunnus on IU74. Sitä ylläpitää 15. toukokuuta 1953 rekisteröity yhdistys Sävträsk Frivilliga Brandkår r.f.
Sävträsk FBK:lla on uudehko paloasema Liljendalin kirkonkylän eteläpuolella Sävträskissä. Se voi hyödyntää sammuttamisessa myös entisiä sopimuspalokuntia Malmgård FBK:ta, jonka toimipiste on Loviisan Liljendalin Malmgårdissa, ja Grevnäs-Mickelspiltom FBK:ta, jonka toimipiste on Loviisan Liljendalin Mickelspiltumissa.
| Sävträsk FBK:n ajoneuvot> tunnus | Sävträsk FBK:n ajoneuvot> tarkoitus | Sävträsk FBK:n ajoneuvot> merkki ja malli | Sävträsk FBK:n ajoneuvot> vuosi | Sävträsk FBK:n ajoneuvot> sijainti | Sävträsk FBK:n ajoneuvot>  | Sävträsk FBK:n ajoneuvot>  | Sävträsk FBK:n ajoneuvot>  | Sävträsk FBK:n ajoneuvot>  | Sävträsk FBK:n ajoneuvot>  | Sävträsk FBK:n ajoneuvot>  | Sävträsk FBK:n ajoneuvot>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IU741 | pelastusyksikkö | Scania 310, ZIZ-667 | Sävträsk | Kartanontie 12 |  |  |  |  |  |  |  |
| IU743 | säiliöyksikkö | Scania | Sävträsk | Kartanontie 12 |  |  |  |  |  |  |  |
| IU7473 | pelastusyksikkö |  | Malmgård | Rumpilantie 844 |  |  |  |  |  |  |  |
| IU7472 | pelastusyksikkö | Volkswagen LT-55 | Mickelspiltum | Mickelspiltomintie 447 |  |  |  |  |  |  |  |
Stourport-on-Severn

| Stourport-on-Severn |
| --- | --- |
 Stourjoen uomaa Stourport-on-Severnin keskustassa.
 fiStourport-on-Severn 
 52°20′31″N, 2°16′34″W 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Englanti
Hallintoalue:  Länsi-Midlands
Kreivikunta:  Worcestershire
Hallintopiiri:  Wyre Forest
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  5,82 km²
Väestö
Väkiluku (2011):  20 112
Väestötiheys:  3 456 as./km²
 stourporttown.co.uk 
Stourport-on-Severn (usein Stourport) on noin 20 000 asukkaan kaupunki Worcestershiren kreivikunnassa läntisessä Keski-Englannissa, viisi kilometriä Kidderminsterin kaupungista etelään. Se sijaitsee Wyre Forestin hallintopiirin eteläkolkassa ja on sen hallinnollinen keskus.
Stourportissa Severnjokeen yhtyvät Stourjoki ja historiallisesti tärkeä Staffordshiren–Worcestershiren kanava, minkä ansiosta sitä kutsutaan joskus Midlandsin Venetsiaksi. Aikaisemmin se oli Bristolin kanaalista Birminghamiin johtavan vesitien päätepiste. Kaupungissa onkin säilynyt paljon taloja ja varastorakennuksia, joita rakennettiin 1700-luvulla kanavaliikenteen tarpeisiin. Vesikuljetusten lakattua vesistöt ovat nykyisin virkistyskäytössä.
Irakin sisällissota

Irakin sisällissodan tilanne vuonna 2006
Vuosina 2006–2008 Irakissa oli etnisten ryhmien välisiä levottomuuksia, joita pidetään yleisesti sisällissotana. Väliaikaishallituksen pääministeri Ijad Allawi totesi Irakin käyvän sisällissotaa, vaikka Yhdysvallat ja Britannia eivät tähän termiin yhtyneet . Vuoden 2006 lopussa myös YK:n pääsihteeri Kofi Annan totesi Irakin käyvän sisällissotaa .
Vahvistamattomien arvioiden mukaan vuoden 2006 aikana sunni ja šiia-ryhmien välillä kuoli kymmeniä ihmisiä päivässä. Lopullinen arvio kuolleista oli vuoden 2006 lopussa noin 50 000 ihmistä.
Irakin väestöstä noin 80 % on arabeja ja 20 % kurdeja. Uskonnollisesti enemmistö arabeista on šiiamuslimeja ja kurdeista sunneja. Irak on maailman tärkeimpiä öljyntuottajamaita. Irakin korkein oikeus tuomitsi 5.11.2006 Saddam Husseinin hirtettäväksi. Tuomio koski pääosin 148  šiia-muslimin murhaa, joka oli tehty vuonna 1982. Enemmistönä olevat šiiamuslimit kiittelivät tuomiota, sunnit muistelivat Saddamia suurmiehenä ja vannoivat kostoa.
Etniset ryhmät

|  | Väestö | Sijainti myös | Uskonto | Kieli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arabit | 16–20 milj | Pohjois-Afrikka, Lähi-itä, Iran | 65–80 % šioja, 25–30 % sunneja, < 5 % kristittyjä | arabia |
| Kurdit | 3,6–4,8 milj | Turkki, Iran, Syyria, Aremnia, Georgia, Azerbaidžan | Sunni, šiia ja jesidejä | kurdi |
| Turkmeeniset heimot | 300–600 000 | Turkki, Iran, Azerbaidjan, Turkmenistan | pääasiassa sunneja | azer ja turkki |
| Muut | >miljoona | Kristittyjä, Iran, Lähi-itä | 50 % kristittyjä, šiioja, sunneja, muut uskonnot | arabia, persia ja muut |
Sisällissodan syyt

Uskontokuntien välit tulehtuivat vuosina 2004–2007, ja monien asiantuntijoiden mielestä maassa vallitsi sisällissota. Osapuolina olivat šiiamuslimit ja sunnit.
Sisällissodan syyt > Irakin hallinnon siivoaminen

Vuonna 2005 säädettiin perustuslaki, jossa poliittista valtaa jaettiin sektaarisin perustein. Irakin perustuslain sektaariset lähtökohdat tarkoittavat esim uskonollista identiteettiä. Tämä mahdollisti pääministerin Malikin harjoittaman politiikan, joka oli osasyy vakavaan kriisiin. johtaneen.
Sisällissodan syyt > Irakin kurdit

Irakissa kurdien itsehallinto on laajempi kuin Turkin alueella. Iranin ja Irakin sodan aikaan ja jälkeen 80-luvulla Hussein teki kosto-operaatioita kurdisiviilejä kohtaan. Pohjois-Irakin kurdialueet ovat myös merkittäviä alueen öljyesiintymien johdosta. Persianlahden sodan jälkeen 90-luvulla Yhdysvallat teki aselevon Irakin kanssa ja Irak kukisti kurdikapinan. Humanitäärinen katastrofi uhkasi kurdialuetta ja Turkin puolelle suuntavia pakolaisia. Kurdialueelle määrättiin lentokieltoalue suojaksi Irakin koneilta, ja vuonna 2006 lentokieltoalue laajeni Etelä-Irakiin. Yhdysvaltojen tarkoituksena oli kaataa Saddam Husseinin hallitus, ja kurdien tuki tarvittiin tässä. Vuonna 2005 kurdeille annettiinkin itsehallinto ja kansallisuudeltaan kurdi Jalal Talabani nimettiin Irakin presidentiksi. Hän toimi presidenttinä vuoteen 2014 saakka
Sisällissodan syyt > Islamilainen valtio

Al-Qaidasta irtaantui jihadistiryhmä jota kutsutaan Islamilaiseksi valtioksi. Se jakaa enimmäkseen globaalin jihadismin ideologiaa, ja näkee ryhmän muslimien uskonyhteisön taistelevana etujoukkona sekä jihad-liikkeen johtajana. Yhdysvallat on luokitellut Islamilaisen valtion terroristijärjestöksi, ja myös keskeiset ulkovallat näkevät toiminnan uhkana.
Ryhmä keskittyi islamilaisen lain hallinnoiman valtion, kalifaatin, perustamiseen hallitsemilleen alueille sekä sen laajentamiseen uusia alueita valloittamalla Itä-Syyriassa ja Länsi-Irakissa sodankäynnin ja terrorismin keinoin. Tavoitteena on myös islamilaisen maailman kattava kalifaatti. Islamilainen valtio on käynyt jo monta muotoa ja nimeä. Ryhmä perustettiin vuonna 1999  ja vuonna 2002 se siirtyi Irakiin. Siitä tuli vuonna 2004 al-Qaidan ensimmäinen paikallisjärjestö, joka vastusti Yhdysvaltain miehitystä maassa. Sisällissodan vuosina 2004–2006 ryhmä keskittyi pyrkimykseensä sytyttää sisällissota Irakin sunnien ja šiiojen välille.
| Vuodet | Nimi |
| --- | --- |
1999–2004: Monoteismi ja jihad
2004–2006: Irakin Al-Qaida
2006: Uskonsotureiden neuvosto
2006–2013: Irakin islamilainen valtio
Sisällissodan jälkeen Islamilaisen valtion nimi on ollut mm. Irakin ja suur-syyrian islamilainen valtio (2013–2014) ja Islamilainen valtio vuodesta 2014 eteenpäin.
Sisällissodan syyt > Islamilainen valtio > Al-Qaida Irakissa

Aluksi Yhdysvallat epäonnistui Osama bin Ladenin kiinniotossa ja joutui mm. Afganistanissa vaikeaan sotaan 2000-luvulla. Yhdysvaltojen sotilaallinen toiminta Irakissa toi al-Qaidalle lisää tukijoita ja kannatusta. Al-Qaida paheksuu vääränlaisen islamin uskon harjoittamista myös läntisen maailman vaikutusta. Järjestö vastustaa välillä väkivaltaisesti muita islamin harjoittajia, jotka ryhmän mukaan tulkitaan harhauskoisiksi. Ryhmittymä on tappanut tuhansia arabeja sekä sunni- että šiia-ryhmittymistä esimerkiksi Irakissa.
Irakin aseelliset ryhmittymät > Sunniryhmät

Islamilainen valtio
Naqshibandi-armeija,  Saddam Husseinin lähipiiriin kuuluneet, johtajana Izzat Ibrahim al-Dourin
1920 vallankumouksen prikaatit
Ansar Al-Islam
Mujahideen-armeija
Irakin aseelliset ryhmittymät > Šiiaryhmät

Asa’ib ahl al-haq
Mahdin armeija
Badr-prikaatit
Jalmari Vuolle-Apiala

Jalmari Vuolle-Apiala (10. lokakuuta 1876 Jämsä – 28. maaliskuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen insinööri, lakineuvos ja filosofian, valtiotieteen ja lakitieteen tohtori.
Vuolle-Apialan vanhemmat olivat nahkuri, nahkatehtailija Kustaa Adolf Lindeman ja Karoliina Joonaantytär Manula (Kurra). Hänen veljiään olivat teollisuusneuvos Kustaa Vuolle-Apiala (1873–1959), tehtailija Joonas Vuolle-Apiala (1874–1930) ja Suomen sisällissodassa valkoisten puolella kaatunut entinen Venäjän armeijan luutnantti Aleksi (Ali) Vuolle-Apiala (1889–1918).
Jalmari Vuolle-Apiala valmistui insinööriksi Polyteknillisestä opistosta vuonna 1907. Hän oli ensimmäinen insinööri joka oli suorittanut kaikki tutkintonsa suomen kielellä. Hän lähti sitten opiskelemaan Saksaan ja valmistui valtiotieteen tohtoriksi Würzburgin yliopistosta 1911. Hän suoritti vielä Saksassa filosofian tohtorin tutkinnon Heidelbergin yliopistossa 1912 ja molempien oikeuksien tohtoritutkinnon Berliinin yliopistossa 1913. Vuolle-Apiala lähetti 3. syyskuuta 1912 Heidelbergistä Saksasta kirjeen Suomen kenraalikuvernöörille Frans Seynille. Kirjeessään hän ilmaisi tukensa Suomessa harjoitetulle venäläistämispolitiikalle ja tarjoutui vastaanottamaan senaattorin viran Suomen senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskunnassa. Helmikuussa 1915 Vuolle-Apialasta tuli senaatin lakineuvoston vt. nuorempi lakineuvos ja marraskuussa 1915 hänet nimitettiin vakinaiseksi lakineuvokseksi. Senaatti erotti Vuolle-Apialan tästä virasta kesäkuussa 1917 eikä Vuolle-Apialan kenraalikuvernöörille osoittama valitus muuttanut asiaa.
Vuonna 1918 Suomen sisällissodan aikana Vuolle-Apiala matkusti punaisilta saamansa valtakirjan avulla Pietarin ja Helsingin välillä, kävi kauppaa ja toi myös aseita Keski-Suomeen valkoisille joukoille.
Lokakuussa 1919 Vuolle-Apiala haastoi Kustannusosakeyhtiö Kirjan toimitusjohtajan Eino Railon ja kirjailija Kyösti Wilkunan oikeuteen herjauksesta sen johdosta että Vuolle-Apialaa oli Wilkunan kirjoittamassa teoksessa Kahdeksan kuukautta Spalernajassa kuvattu venäläisten yhteistoimintamieheksi. Toukokuussa 1920 Helsingin raastuvanoikeus hylkäsi päätöksessään Vuolle-Apialan kanteen kokonaisuudessaan ja velvoitti hänet maksamaan Railon ja Wilkunan oikeudenkäyntikulut.
Jalmari Vuolle-Apiala oli vuoteen 1925 saakka Osakeyhtiö Nahkan toimitusjohtajana ja sen jälkeen Helsingin Vuotaliikkeen toimitusjohtajana.
Teoksia

Die Finanzen des Grossfürstentums Finnland : die Einnahmen und Ausgaben in ihren Hauptzügen ; Inaugural-Dissertation zur Erlangung der Doktorwürde der Hohen Philosophischen Fakultät der Grossherzoglich Badischen Ruprecht-Karls-Universität zu Heidelberg. Heidelberg 1912
Die Entwicklung der Verfassung Finlands bis zum Regierungsantritt Nikolaus' II ; Inaugural-Dissertation der Hohen Rechts- und Staatswissenschaftlichen Fakultät der Kgl. Bayer. Julius Maximilians-Universität Würzburg zur Erlangung der Staatswissenschaftlichen Doktorwürde (Dr. rer. pol.). Heidelberg 1912
Landtagsordnung und Wahlgesetz für das Grossfürstentum Finnland vom 20 Juli 1906 ; herausgegeben von J:ri Vuolle-Apiala. J. Hörning, Heidelberg 1913
Das politische Wahlrecht des Grossfürstentums Finnland. Heidelberg 1915
Senaatti on minut laittomasti erottanut virastani. Tekijä, Helsinki 1917
Aiheesta muualla

Lakineuvos Vuolle-Apialan juttu kirjailija Kyösti Vilkunaa ja johtaja Eino Railoa vastaan, Kansallisarkiston pikkukokoelmat (Arkistoitu – Internet Archive)
Jalo

| Jalo |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  16. huhtikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Jali
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  suomalainen, sana jalo
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jalo on suomalainen miehen nimi. Nimi on annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 3 273 suomalaiselle miehelle ja alle viidelle naiselle. Nimi kuvastaa tavoiteltavia luonteenpiirteitä.
Jalo on myös sukunimi. Tammikuussa 2021 Suomessa oli 625 elossa olevaa henkilöä, joiden sukunimi on Jalo.
Tunnettuja Jaloja > Jalo etunimenä

Jalo Ahola (1892–1953), jääkäriluutnantti
Jalo Ansas (1895–1929), päätoimittaja
Jalo Ant-Wuorinen (1886–1939), kemisti, diplomi-insinööri, lehtori ja patenttiasiamies
Jalo Aura (1886–1947), poliitikko ja ministeri, ministeri Teuvo Auran isä ja ministeri  Matti Auran isoisä
Jalo Heikinheimo (1890–1972), jääkärieverstiluutnantti
Jalo Heikkinen (1942–2020), kirjailija
Jalo Järnefelt (1865–1920), pankki- ja valtiopäivämies
Jalo Kalima (1884–1952), kielitieteilijä, kirjallisuuden suomentaja ja professori
Jalo Kilpinen (1894–1918), seiväshyppääjä
Jalo Kohonen (1884–1935), Kansanvaltuuskunnan raha-asiainvaltuutettu
Jalo Kumela (1909–1980), pankin- ja yritysjohtaja ja kauppaneuvos
Jalo Lahdensuo (1882–1973), poliitikko (Maalaisliitto) ja maanviljelysneuvos
Jalo Lesche (1885–1957), näyttelijä
Jalo Perkko (1885–1942), toimitusjohtaja
Jalo Putta (1882–1969), merikapteeni, koulunjohtaja ja merenkulkuneuvos
Jalo Sihtola, alk. Jalo Aaltonen (1882–1969), teollisuusmies ja taidemesenaatti
Jalo Syvähuoko (1886–1963), rakennusalan yrittäjä
Tunnettuja Jaloja > Jalo sukunimenä

Juha-Pekka Jalo (s. 1957), urheiluselostaja
Juho Jalo (1865–1939), ylikonduktööri ja ammattiyhdistysjohtaja
Kari Jalo, Sami Jalo ja Toni Jalo, Nostolava-auto Jalo & Jalo Oy:n perustajat
Marvi Jalo (s. 1949), kirjailija
Merja Jalo (s. 1951), kirjailija
Olli Jalo, valokuvaaja
Risto Jalo (s. 1962), jääkiekkoilija
Tomi Jalo (1958–2009), jalkapalloilija
Toni Jalo (s. 1989), jääkiekkoilija
Valfrid Jalo (k. 1918), punakaartilaispäällikkö
Syyrianhemppo

| Syyrianhemppo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Keltahempot Serinus
Laji::  syriacus
Kaksiosainen nimi
 Serinus syriacus  Bonaparte, 1851 
Katso myös
   Syyrianhemppo Wikispeciesissä   Syyrianhemppo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Syyrianhemppo (Serinus syriacus) on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Syyrianhemppoa tavataan Egyptissä, Irakissa, Israelissa, Jordaniassa, Palestiinassa ja Syyriassa. Lajin populaatioksi arvioidaan 3 500–15 000 yksilöä, ja se on vähenemässä. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi.
Suuri sävelparaati

| Suuri sävelparaati |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Eka Karppanen, 1959.
Ohjaaja:  Jack Witikka
Käsikirjoittaja:  Reino Helismaa
Tuottaja:  Veikko Itkonen
Kuvaaja:  Kalle Peronkoski
Leikkaaja:  Armas Laurinen
Lavastaja:  Jack Witikka
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Veikko Itkonen
Ensi-ilta:  1959
Kesto:  102 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suuri sävelparaati on Jack Witikan ohjaama suomalainen iskelmäelokuva vuodelta 1959. Se on ensimmäinen suomenkielinen pelkästään musiikkinumeroihin perustuva elokuva.
Kuvitteellisen hyväntekeväisyyskonsertin kenraaliharjoituksiin sijoitetussa elokuvassa on kaikkiaan 32 esitystä, joita esittävät aikansa viihdetähdet. Mukana ovat muun muassa Juha Eirto, Eino Grön, Vieno Kekkonen, Laila Kinnunen, Brita Koivunen, Tapio Rautavaara, Annikki Tähti, Olavi Virta, Metro-Tytöt ja Kipparikvartetti. Puujalkavitsien laukojina esiintyvät kulissimiehet Eemeli ja Reino Helismaa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Juha Eirto  | … |     |
|  Pärre Förars  | … |     |
|  Eino Grön  | … |     |
|  Seija Karpiomaa  | … |     |
|  Vieno Kekkonen  | … |     |
|  Laila Kinnunen  | … |     |
|  Brita Koivunen  | … |     |
|  Kauko Käyhkö  | … |  Justeeri   |
|  Jorma Lyytinen  | … |     |
|  Matti Louhivuori  | … |  Matti   |
|  Reino Helismaa  | … |  Repe   |
|  Eila Pellinen  | … |     |
|  Anna-Liisa Pyykkö  | … |     |
|  Tapio Rautavaara  | … |     |
|  Ilkka Rinne  | … |     |
|  Ossi Runne  | … |     |
|  Tuula Siponius  | … |     |
|  Veikko Tuomi  | … |     |
|  Annikki Tähti  | … |     |
|  Olavi Virta  | … |     |
|  Eino Virtanen  | … |     |
|  Ingmar Englund  | … |  kitarasolisti   |
|  Nisse Nordström  | … |  trumpettisolisti   |
|  Åke Blomqvist  | … |  tanssija   |
|  Helena Lehtelä  | … |  Helena Lehtelä, ohjaajan sihteeri   |
|  Eemeli  | … |  Eemeli, kulissimies   |
|  Reino Helismaa  | … |  Repe, kulissimies   |
|  Pentti Siimes  | … |  Pentti Siimes, järjestäjä   |
|  Tarmo Manni  | … |  Tarmo Manni, kuuluttaja   |
|  Jack Witikka  | … |  Jack Witikka, ohjaaja   |
|  Kalle Peronkoski  | … |  valaistusmestari   |
|  Matti Ylinen  | … |  valomies   |
|  Veikko Itkonen  | … |  tuottaja   |
|  Raimo Jääskeläinen eli Monsieur Mosse  | … |  naamioitsija   |
|  Armas Niemi  | … |  valomies   |
|  Olavi Aaltonen  | … |  valomies   |
|  Wilma Leino  | … |  tanssija   |
|  Jussi Itkonen  | … |  poika kahviossa    |
Sådön kaivos

Sådön kaivos oli Inkoossa Södra Sådön saarella sijainnut rautamalmikaivos. Kaivoksesta louhittiin malmia ainakin vuosina 1610, 1839 ja 1843–1844. Malmia on toiminta-aikana louhittu 920 tonnia.
Kaivos on nykyisin muinaismuistolain tarkoittama kiinteä muinaisjäännös.
Sääʹmsooǥǥ laull

Sámi soga lávlla.
Sääʹmsooǥǥ laull (pohjoissaameksi Sámi soga lávlla) on saamelaisten kansallislaulu, jonka on sanoittanut Isak Saba. Anni Feodoroff on kääntänyt laulun tekstin koltansaameksi.
James Gunn (ohjaaja)

| James Gunn |
| --- | --- |
 James Gunn Comic-Conissa 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. elokuuta 1966 (ikä 58) Saint Louis, Missouri, Yhdysvallat
Ammatti:  elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
Aiheesta muualla
www.jamesgunn.com
IMDb 
Elonet
James Gunn (s. 5. elokuuta 1966) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja, jonka ohjauksia ovat elokuvien puolelta Slither (2006), Super (2010), Guardians of the Galaxy (2014), Guardians of the Galaxy Vol. 2 (2017), The Suicide Squad: Suicide Mission (2021) ja Guardians of the Galaxy Vol. 3 (2023), sekä television puolelta Peacemaker (2022) ja The Guardians of the Galaxy Holiday Special (2022). Vuonna 2022 Warner Bros. Discovery nimitti Gunnin toiseksi DC Studiosin toimitusjohtajista, ja Gunn itse ohjaa uuden DC Universen ensimmäisen elokuvan, Supermanin (2025).
Ura

Gunnin ura alkoi 1990-luvulla b-elokuviin erikoistuneessa Troma Entertainment -yrityksessä, jolle hän laati käsikirjoituksen elokuvaan Tromeo and Juliet (1996). Käsikirjoitus vuoden 2002 Scooby-Doo-elokuvaan nosti hänen tunnettuuttaan, ja vuonna 2004 ilmestyi kaksikin hänen käsikirjoittamaansa hittielokuvaa, Scooby-Doon jatko-osa Scooby-Doo 2: Monsterit vapaalla ja zombielokuva Kuolleiden aamunkoitto, uudelleenfilmatisointi George A. Romeron kauhuklassikosta.
Gunnin esikoisohjaus oli hänen itse käsikirjoittamansa kauhukomedia Slither (2006), joka sai kriitikoilta suopean vastaanoton mutta tuotti teatterilevityksessä reilusti alle budjettinsa verran lipputuloja. Käsikirjoittajien lakon aikana 2007–2008 Gunn teki muun muassa Spike TV:lle internetiin sarjan James Gunn’s PG Porn ja toimi tuomarina VH-1:n tositelevisiokilpailussa Scream Queens.
Vuonna 2010 sai ensi-iltansa Gunnin toinen täyspitkä ohjaustyö Super, mustan humoristinen tulkinta supersankareista.
Elo-syyskuussa 2012 Marvel Studios palkkasi Gunnin käsikirjoittamaan ja ohjaamaan Marvelin sarjakuviin perustuvan avaruusseikkailun Guardians of the Galaxy (2014). Se sai hyvän vastaanoton sekä yleisöltä että kriitikoilta ja nousi yhdeksi vuoden 2014 eniten tuottaneista elokuvista.
Jo ennen Guardians of the Galaxyn elokuista ensi-iltaa Marvel paljasti San Diegon Comic-Conissa Gunnin käsikirjoittavan ja ohjaavan elokuvan jatko-osan Guardians of the Galaxy Vol. 2. Se sai ensi-iltansa huhti-toukokuussa 2017 ja oli taloudellisesti ensimmäistä osaa tuottoisampi. Gunnin oli tarkoitus tehdä sarjaan myös kolmas elokuva, mutta hänet erotettiin 20. heinäkuuta 2018 eräiden hänen vanhojen Twitter-viestiensä saatua jälleen huomiota; viesteissä Gunn oli vitsaillut esimerkiksi seksuaalisesta väkivallasta ja holokaustista. Maaliskuussa 2019 Disney ja Marvel kuitenkin peruivat päätöksensä ja palkkasivat Gunnin uudelleen.
Vuonna 2016 Toronton elokuvajuhlilla ensiesitettiin Greg McLeanin ohjaama kauhuelokuva The Belko Experiment, jonka Gunn on käsikirjoittanut ja jonka toisena tuottajana hän toimi. Teattereihin elokuva tuli Yhdysvalloissa maaliskuussa 2017.
Yksityiselämä

Gunn ja näyttelijä Jenna Fischer erosivat kuuden avioliittovuoden jälkeen vuonna 2007.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta James Gunn Wikimedia Commonsissa
Jake Long

| Jake Long |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. toukokuuta 1985 Lapeer, Michigan
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  201 cm
Paino:  145 kg
Pelipaikka:  hyökkäyksen linjamies
Pelinumero:  77
Pelaajaura
Seurat:  Miami Dolphins   St. Louis Rams   Atlanta Falcons   Minnesota Vikings
NFL-varaus:  1. varaus, 2008 Miami Dolphins
Pääsarjaura:  2008–2016
Jake Edward Long (s. 9. toukokuuta 1985 Lapeer, Michigan) on yhdysvaltalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon ammattilaispelaaja. Hänen pelipaikkansa oli ulompi hyökkäyksen linjamies. Long oli vuoden 2008 NFL Draftin ykkösvaraus. Ennen ammattilaiseksi siirtymistään Long pelasi Michiganin yliopiston joukkueessa. Long pelasi ammattilaisena kahdeksan kautta NFL-liigassa, edustaen neljää eri seuraa.
Yliopistoura

Konferenssikohtaiset palkinnot
2006 ja 2007: valinta Big Ten -konferenssin all star -miehistöön (valmentajien ja median äänestys)
2006 ja 2007: Big Ten -konferenssin paras hyökkäyksen linjamies
Kansalliset palkinnot
2004: Freshman All-American
2006: Outland Trophy -ehdokas (paras hyökkäyksen linjamies)
2006: Kaikista yliopistoista valitun all star -miehistön aloituskokoonpano (Consensus All-American)
2007: Outland Trophy -finalisti
2007: Kaikista yliopistoista valitun all star -miehistön aloituskokoonpano (Consensus All-American)
Ammattilaisura

Jake Long allekirjoitti 22. huhtikuuta 2008 viisivuotisen, 57 750 000 dollarin arvoisen sopimuksen, josta hän ansaitsee varmuudella ainakin 30 miljoonaa dollaria. Sopimus oli tuolloin rahakkain hyökkäyksen linjamiehen kanssa tehty sopimus NFL:ssä. Kaudella 2008 Jake Long pelasi Dolphinsin hyökkäyksen aloituskokoonpanossa, vasemman puolen ulompana linjamiehenä.
Long pelasi viisi kautta Dolphinsissa. Dolphins olisi halunnut tehdä jatkosopimuksen Longin kanssa, mutta hän päätti siirtyi St. Louis Ramsiin. Long kärsi St. Louisissa loukkaantumisista ja joukkue irtisanoi hänen sopimuksensa vain kahden kauden jälkeen maaliskuussa 2015. Long siirtyi kaudeksi 2015 Atlanta Falconsiin, mutta polvivaivat pitivät häntä sivussa ja hän oli kentällä kauden aikana ainoastaan 11 yrityksen aikana.
Polvivammat pakottivan Longin lopulta lopettamaan uransa. Hän pelasi muutaman ottelun Minnesota Vikingsissa kaudella 2016, mutta sekin kausi jäi kesken loukkantumisen takia. Huhtikuussa 2017 Long ilmoitti lopettavansa ammattilaisuransa.
Aiheesta muualla

Jake Long Miami Dolphinsin virallisilla sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Jake Long Michigan Wolverinesin virallisilla sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)