stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Euroopan uhanalaisista kielistä
Slovenia

balkaninromani
baltianromani
karpaattienromani
romanisinte
vlaxinromani
Suomi

balkaninromani
baltianromani
suomalainen viittomakieli
suomenruotsalainen viittomakieli
inarinsaame
karjala
livvi
meänkieli
pohjoissaame
romanisinte
koltansaame
vlaxinromani
Sveitsi

balkaninromani
baltianromani
karpaattienromani
frankoprovensaali
retoromaani
romanisinti
sveitsinranskalainen viittomakieli
sveitsinsaksalainen viittomakieli
sveitsinitalialainen viittomakieli
vlaxinromani
jiddiš
Puola

balkaninromani
baltianromani
karpaattienromani
kašubi
alasleesia
romanisinti
yläsleesia
vlaxinromani
Portugali

asturia
minderico
mirandesi
portugalilainen viittomakieli
vlaxinromani
Tanska

tanskalainen viittomakieli
kalaallisut
Tšekki

balkaninromani
baltianromani
karpaatianromani
tšekkiläinen viittomakieli
alasleesia
romanisinte
vlaxinromani
Turkki

aširatinpohjoinenuusaramea
balkaningagauzinturkki
balkaninromani
baltianromani
kappadokiankreikka
karpaattienromani
krimintataari
zazaki
homshetsi
ladino
laz
mardinin viittomakieli
mlaḥsô
pohjoismesopotamianarabia
assyria
romanisinti
turojo
vlaxromani
Unkari

balkaninromani
baltianromani
karpaatianromani
romanisinte
jiddiš
Ukraina

balkaninromani
baltianromani
karpaattienromani
krimintataari
jiddiš
gagauz
karaim
krymtšakki
romanisinti
urum
vlaxinromani
Valko-Venäjä

aromania
balkaninromani
baltianromani
karpaatianromani
jiddiš
romanisinte
vlaxinromani
Venäjä

abaza
aguli
ahvahi
akkalansaame
nogai
aleutti
alutori
nivhi
andi
artši
bagvali
balkaninromani
baltianromani
barabatataari
bežta
bohtaninuusaramea
botlihi
karpaattienromani
selkuppi
siperianjupik
tšamalali
tšuktši
tšulymi
krimintataari
dolga
itäburjatti
itäinenhanti
itäinenmansi
itäinenmari
ersä
even
evenki
enetsi
metsänenetsi
godoberi
hinuhi
homshetsi
hunzibi
inkeri
itelmeeni
juutalaistati
kalmukki
kamassi
karatai
karjala
kerekki
ketti
hakassi
evenki
hamnigani
hvarši
kiltinänsaame
kilen
kili
alaskanvenäjä
eteläjukagiiri
komipermjakki
korjakki
pohjoisaltai
livvi
lyydi
mednijinaleutti
tšulymi
mokša
tati
nanai
naukaninjupik
negidal
nganasan
nogai
pohjoisaame
pohjoisaltai
pohjoishanti
pohjoismansi
pohjoisselkup
orotši
orok
rutul
nivhi
dargi
šoori
romanisinti
sirenik
kolttasaame
eteläaltai
etelähanti
selkuppi
sojot-tsaatan
tabasaran
turjansaame
tindi
tofa
tsahuri
tsez
tundraenets
tundranenetsi
tundrajukagir
tuva
udege
udi
udmurtti
ultša
urum
vepsä
vlaxromani
vatja
länsiburjatti
länsimansi
länsimari
jakuutti
jazva
jug
Viro

virolainen viittomakieli
võro
Mollie Phillips

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Mollie Phillips vuonna 1936. |  Mollie Phillips vuonna 1936. |  Mollie Phillips vuonna 1936. |  |
Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Naisten taitoluistelu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Lontoo 1932 | pariluistelu |  |
Mollie Doreen Phillips  (27. heinäkuuta 1907 Lontoo – 15. joulukuuta 1994) oli brittiläinen taitoluistelija ja taitoluistelutuomari.
Phillips oli Yhdistyneen kuningaskunnan lipunkantaja Lake Placidin talviolympialaisten 1932 avajaisissa, mikä teki hänestä maan ensimmäisen naispuolisen lipunkantajan olympiakisojen avajaisissa. Naisten yksinluisteluun Lake Placidissa osallistunut Phillips sijoittui yhdeksänneksi, ja Garmisch-Partenkirchenissä hänen sijoituksensa oli 11.
Urheilu-urallaan Phillips saavutti yhden kansainvälisen arvokisamitalin, pronssin Rodney Murdochin kanssa vuoden 1933 EM-kilpailujen pariluistelusta. Kisat pidettiin Phillipsin kotikaupungissa Lontoossa. Yksinluistelussa Phillips sijoittui MM-tasolla yhdeksänneksi vuosina 1932 ja 1934 sekä seitsemänneksi vuonna 1936. Euroopan-mestaruuskilpailujen yksinluistelussa Phillips sijoittui seitsemänneksi vuonna 1933, yhdeksänneksi vuonna 1934 ja kahdeksanneksi vuonna 1935.
Phillips oli ensimmäinen naispuolinen ISU:n alaisuudessa järjestetyn kilpailun taitoluistelutuomari ja ensimmäinen MM-kilpailuissa (1953) tuomaritehtävissä toiminut nainen.
Mubit

Mubit ovat Tšadissa Salamat- ja Batha-jokien yläjuoksulla asuva kansa. Heidän sukukansojaan ovat džongorit, dangalitit, bidjot, sokorot ja mogumit. Vuonna 1983 kansoja arvioitiin olevan yhteensä 200 000 henkeä. Kieli kuuluu afroaasialaisten kielten tšadilaiseen ryhmään. Perinteisiä elinkeinoja ovat karjanhoito, maanviljely, metsästys ja keräilytalous. Käsityöammatit ovat kehittyneitä. Uskonnoltaan mubit ovat muslimeja.
Mira Terada

Mira Terada
Mira Terada (ven. Мира Тэрада; alun perin Oksana Vladimirovna Vovk, ven. Оксана Владимировна Вовк; s. 21. maaliskuuta 1988) on venäläinen propagandisti ja salaliittoteoreetikko. Hän suoritti vankeustuomion rahanpesusta Yhdysvalloissa ja palasi Venäjälle, jossa hänestä tuli näkyvä hahmo Venäjän informaatio-operaatioissa länsimaita vastaan.
Tausta

Terada työskenteli aikoinaan pankkivirkailijana. Hän lähti Yhdysvaltoihin vuonna 2010 ja opiskeli Washington DC:n International Language Institutessa. Terada muutti Texasin Houstoniin, jossa hän perusti Stylish Traveller LLC -yhtiön. Yhtiötä käytettiin syyttäjien näkemyksen mukaan huumeiden salakuljetustoiminnassa, jota johti Teradan mies Aleth Terada. Marraskuussa 2016 Mira Terada löydettiin autosta kahden rikostoverinsa kanssa. Mukana oli kilo kokaiinia. Terada pakeni takaisin Venäjälle.
Terada pidätettiin Interpolin määräyksellä Helsinki-Vantaan lentoasemalla 15. joulukuuta 2018. Hän oli vaihtamassa konetta matkustaessaan äitinsä kanssa Pietarista kohti Espanjaa. Terada oli vangittuna Suomessa odottaessaan luovutusta Yhdysvaltoihin, jossa häntä syytettiin törkeästä huumausainerikoksesta ja rahanpesusta. Tänä aikana Venäjän tiedotusvälineissä levisi väitteitä, joiden mukaan Teradaa olisi näännytetty, kylmetetty ja jätetty vaille välttämätöntä hoitoa Suomessa. Lisäksi hänen väitettiin joutuneen Suomessa miesten vankilaan. Venäjän tiedotusvälineiden väitteissä tapahtumilla pyrittiin havainnollistamaan väitettyä maailmanlaajuista venäläisten vainoa. Vantaan vankilan selvitys totesi Teradan kohtelusta esitetyt syytökset vääriksi ja KRP:n Thomas Elfgren kumosi ne myös käräjäoikeuskäsittelyssä. Teradan puolustuksen mukaan Terada ei itse ollut levittänyt väitteitä julkisuuteen vaan ne olivat levinneet Venäjällä muun muassa naisen äidin antamien haastattelujen kautta.
Yhdysvalloissa Terada tunnusti osallisuutensa rahanpesuun. Syyttäjän kanssa tehdyn sopimuksen avulla hän vapautui huumesyytteistä, mutta sai kesäkuussa 2019 kolmenkymmenen kuukauden vankeustuomion rahanpesusta. Terada suoritti vankeustuomionsa Virginian osavaltiossa. Vapauduttuaan hän palasi Venäjälle. Hän on sittemmin propagandatyössään käyttänyt runsaasti hyödykseen vankeuskokemuksiaan. Terada on muun muassa väittänyt joutuneensa Yhdysvalloissa alastomana kahdeksan poliisin hakkaamaksi. Hän on väittänyt olleensa ikkunattomassa eristyssellissä kidutuksen uhrina. Terada väitti Venäjälle palattuaan syytteidensä olleen tekaistuja, vaikka oli tunnustanut.
Propagandatyö

Moskovassa Terada nimitettiin Jevgeni Prigožinin perustaman Vainojen vastaisen taistelun säätiön johtajaksi. Vainojen vastaisen taistelun säätiö on esiintynyt ihmisoikeusjärjestönä. Käytännössä Terada on tässä työssään levittänyt muun muassa salaliittoteorioita länsimaisten tiedustelupalvelujen syyllisyydestä syyskuun 11. päivän iskuihin ja Ukrainan väitetyistä rikoksista lesboja vastaan. Prigožinin jouduttua murhatuksi Vladimir Putin jatkoi Teradan käyttämistä informaatio-operaatioissa länsimaita vastaan. Teradan on kuvailtu nousseen niissä johtavaan asemaan.
Toinen Teradan johtama propagandajärjestö on "Brics-maiden toimittajaliitto", joka väittää tarjoavansa apua toimittajille Brasiliassa, Intiassa, Kiinassa, Etelä-Afrikassa, Iranissa, Egyptissä, Etiopiassa ja Arabiemiraateissa. Järjestö väittää Ukrainan olevan natsien hallitsema valtio ja lännen suunnitelleen Volodymyr Zelenskyin murhaamista.
Terada on haastatellut suomalaisista henkilöistä Janus Putkosta ja Ano Turtiaista. Hän juontaa haastatteluohjelmaa Vapauden rajat. Sen haastattelussa Turtiainen väitti Suomen sananvapaustilannetta huonoksi ja Suomea ulkoa johdetuksi. Terada puolestaan syytti henkilökohtaisesti Sanna Marinia väitetysti Suomessa kokemastaan vainosta. Hän on syyttänyt Suomea myös luovuttamisestaan väitetyn kidutuksen uhriksi Yhdysvaltoihin. Ilta-Sanomien artikkelissa vuonna 2022 Terada samaistettiin Anna Chapmaniin ja Marija Butinaan. Kukin näistä on Venäjän propagandassa ollut esillä länsimaissa "vainottuna" nuorehkona venäläisnaisena.
Terada kuuluu Myrotvoretsin luetteloon Ukrainan vihollisista. Hän on Myrotvoretsin tietokannan mukaan tehnyt yhteistyötä terroristijärjestöjen kanssa, osallistunut Venäjän informaatio-operaatioihin ja hyödyntänyt alaikäistä Faina Savenkovaa Venäjän propagandassa.
Monegassi

| Monegassi |
| --- | --- |
Oma nimi:  Munegascu
Tiedot
Alue:   Monaco
Puhujia:  5 100
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalaiset aakkoset
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  itaaliset kielet romaaniset kielet länsiromaaniset kielet galloromaaniset kielet galloitaaliset kielet
ISO 639-3:  lij
 Ohje 
Ranskan- ja monegassinkielinen katukyltti Monacossa.
Monegassi (Munegascu) on Monacossa puhuttu liguurin kielen muoto. Sitä puhuu noin 5 100 pääasiassa Monacon vanhempaan väestöön kuuluvaa ihmistä, eli noin 17 prosenttia monacolaisista.
Monegassin oikeinkirjoitus perustuu italian kieleen seuraavin poikkeuksin:
ü äännetään kuten saksassa tai kuten ranskan u
œ äännetään kuten ranskan é, ei kuten ranskan œ sanassa bœuf
ç äännetään kuten ranskan (/s/): tradiçiùn tulee ranskan sanasta tradition, ei italian sanasta tradizione
Monegassia opetetaan Monacon kouluissa, ja sitä käytetään Monacon vanhankaupungin katukylteissä. Monegassiksi on myös kirjoitettu sanakirjoja, runoja ja muita julkaisuja.
Mihail Nesterov
Mihail Nesterovin maalauksia

Nuoren Varfolomein näky, 1889-90.
Nunnat, 1897-1898.
Talvinen skiitta, 1904.
Pyhä Venäjä, 1905.
Filosofit, 1917.
Solovetski, 1917.
Much Myllärinpoika

Much Myllärinpoika piirroksessa vasemmalla. Teoksessa Pyle, Howard: "The Merry Adventures of Robin Hood of Great Renown, in Nottinghamshire" (1911).
Much Myllärinpoika (engl. Much the Miller's Son) on hahmo Robin Hoodista kertovissa tarinoissa. Hän on yksi Robin Hoodin iloisista veikoista eli Sherwoodin metsissä elävistä lainsuojattomista metsäsisseistä. Much esiintyy jo varhaisimmissa Robin Hoodista kertovissa balladeissa, kuten A Gest of Robyn Hode ja Robin Hood and the Monk.
Maustekrassi

| Maustekrassi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Suku::  Maustekrassit Wasabia
Laji::  japonica
Kaksiosainen nimi
 Wasabia japonica  (Miq.) Matsum. 
Synonyymit
 Cochlearia wasabi  Eutrema japonica  Eutrema japonicum  Eutrema wasabi 
Katso myös
   Maustekrassi Wikispeciesissä   Maustekrassi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maustekrassi eli maustelituyrtti (Wasabia japonica, syn. Eutrema wasabi, Cochlearia wasabi, Eutrema japonica), josta käytetään myös nimiä wasabi ja japaninpiparjuuri, on kaalin ja sinapin sukuinen kasvi, joka kasvaa luonnonvaraisena Japanissa jokien rannoilla. Se on läheistä sukua sitä paljon muistuttavalle piparjuurelle. Maustekrassia viljellään Japanissa, joka on sen suurin kuluttaja, sekä Kiinassa, Uudessa-Seelannissa ja Yhdysvalloissa. Suuri osa muiden maiden tuotannosta myydään Japaniin.
Maustekrassin viljelyä on pidetty hyvin vaikeana, ja osa sadosta kerätään edelleen luonnosta. Perinteisesti maustekrassia kasvatetaan virtaavan veden huuhtomassa sorassa, matalassa vedessä tai ainakin märässä maassa.
Nimellä wasabi myytävä tuote on yleensä piparjuuresta valmistettua jäljitelmää, ellei pakkauksessa erikseen mainita sanaa hon-wasabi, "varsinainen wasabi".
Käyttö

Maustekrassi on japanilaisen keittiön tärkeimpiä mausteita. Kasvaakseen se vaatii puhtaan, virtaavan veden, ja sitä viljellään pääasiassa Japanin pääsaaren pohjoisosissa, esimerkiksi lähellä Tonon kaupunkia, missä on erityinen kasvibiologinen laboratorio vain maustekrassin kasvatusta varten. Maustekrassin kasvaminen poimintakelpoiseksi vie puolitoista vuotta. Sen varren hyvin voimakas, polttava maku muistuttaa läheisesti piparjuurta, mutta siinä on lisäksi omintakeinen, hieno aromi. Myös lehdet maistuvat hieman polttavilta, ja niitä syödään salaattina.
Maustekrassin varsi valmistetaan mausteeksi raastamalla se hyvin hienoksi tahnaksi erityisellä raastinraudalla (oroshigane) tai perinteisellä hainnahasta valmistetulla raastimella. Tahna on suojattava ilmalta, sillä se pilaa tahnan maun, minkä vuoksi se on käytettävä tuoreeltaan. Maustekrassista valmistettua tahnaa tarjotaan sushin ja sashimin kanssa, jolloin se usein sekoitetaan soijakastikkeen kanssa dippikastikkeeksi.
Maustekrassin polttavan maun aiheuttavat isotiosyanaatit, jotka muistuttavat sinapin ja piparjuuren sisältämiä limakalvoja ärsyttäviä öljyjä. Suuhun pannun liian suuren maustekrassimäärän aiheuttama polttava tunne voi olla varsin tukala, mutta toisin kun voimakkaiden chilien polte, se menee nopeasti ohi. Koska aito maustekrassi on erittäin kallista, useimmiten sen asemasta käytetään vihreäksi värjättyä piparjuuritahnaa.
Aiheesta muualla

Flora of China: Eutrema wasabi (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Wasabia japonica (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Eutrema wasabi (Wasabi) (englanniksi)
Gernot Katzer's Spice Pages: Wasabi (Wasabia japonica) (englanniksi)
Suomalaiset hyötypuutarhakasvit
| --- | --- |
Juurekset:   lanttu  mustajuuri  nauris  palsternakka  porkkana  piparjuuri  punajuuri  retiisi  selleri 
Kaalit:   keräkaali  kiinankaali  kukkakaali  kyssäkaali  lehtikaali  punakaali  parsakaali  ruusukaali  kurttu- eli savoijinkaali 
Kurkkukasvit:   kurkku  kesäkurpitsa  kurpitsa  spagettikurpitsa 
Mausteet:   basilika  humala  kirveli  krassi  kumina  kurkkuyrtti  kynteli  lipstikka  meirami  minttu  persilja  rakuuna  rosmariini  salvia  sitruunamelissa  tilli  timjami 
Mukulakasvit:   maa-artisokka  peruna 
Palkokasvit:   herne  härkäpapu  tarhapapu 
Sipulit:   hillosipuli  ilmasipuli  jättisipuli  purjo  sipuli  ruohosipuli  ryvässipuli  valkosipuli  vihersipuli 
Muut kasvikset:   endiivi  fenkoli  latva-artisokka  lehtisalaatti  lehtiselleri  mangoldi  maissi  paprika  parsa  pinaatti  raparperi  tomaatti 
Yrtit ja mausteet
Maustekrassi
Mykolas Burokevičius

Mykolas Burokevičius (7. lokakuuta 1927 Alytus – 20. tammikuuta 2016 Vilna) oli liettualainen poliitikko ja kommunisti. Hän toimi Liettuan kommunistisen puolueen ja Liettuan neuvostotasavallan pääsihteerinä vuodesta 1989 viran lakkauttamiseen asti vuoteen 1991. Liettuan kommunistisen puolueen julistauduttua riippumattomaksi Neuvostoliitosta Burokevičius perusti uuden Liettuan kommunistisen puolueen, joka ajoi Liettuan pysymistä Neuvostoliiton valtapiirissä.
Puna-armeijan hyökättyä Vilnan TV-torniin aiheuttaen 14 ihmisen kuoleman 13. tammikuuta 1991 Burokevičius yritti nostattaa kansaa itsenäiseksi julistautunutta Liettuaa vastaan. Myöhemmin häntä syytettiin osallisuudesta kyseiseen valtausyritykseen. Elokuussa 1999 hänet tuomittiin 12 vuodeksi vankeuteen 12 ihmisen kuolemantuottamuksesta ja kiihottamisesta valtiota vastaan. Hänet vapautettiin vankeudesta 13. tammikuuta 2006.
Mykolas Alekna

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Mykolas Alekna |  Mykolas Alekna |  Mykolas Alekna |  |
Maa:  Liettua
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Pariisi 2024 | kiekonheitto |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Eugene 2022 | kiekonheitto |  |
|  Pronssia | Budapest 2023 | kiekonheitto |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | München 2022 | kiekonheitto |  |
|  Pronssia | Rooma 2024 | kiekonheitto |  |
Mykolas Alekna (s. 28. syyskuuta 2002) on liettualainen kiekonheittäjä. Alekna oli 19-vuotias voittaessaan ensimmäisen aikuisten arvokilpailumitalinsa yleisurheilun MM-kilpailuissa 2022. Tuolloin hän heitti 69,27 metriä ja tällä tuloksella hän otti hopeaa. Münchenin EM-kilpailussa 2022 Alekna voitti kultaa tuloksella 69,78. Alekna voitti kultaa alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa ennätyksellään 69,81 ja EM-kilpailuissa tuloksella 68,00 vuonna 2021. Hän voitti kultaa Espoossa heinäkuussa 2023 järjestetyistä alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuista. Aleknan voittotulos 68,34 oli uusi kisaennätys. Saman vuoden Budapestin MM-kilpailuissa hän saavutti pronssia tuloksella 68,85.
Alekna heitti alle 23-vuotiaiden Euroopan ennätyksen 71,00 Berkeleyssä 29. huhtikuuta 2023. 14. huhtikuuta 2024 hän heitti Ramonassa Yhdysvalloissa tuloksen 74,35 ja rikkoi Jürgen Schultin nimissä olleen lähes 38 vuotta vanhan maailmanennätyksen. Tuossa kilpailussa hän ylitti jokaisella heitollaan 70 metrin rajan. Hän saavutti samana vuonna pronssia Rooman EM-kilpailuissa tuloksella 67,48 ja hopeaa Pariisin olympialaisissa tuloksella 69,97.
Mykolas Aleknan isä on kiekonheiton kaksinkertainen olympiavoittaja Virgilijus Alekna.
Mirko Lahti

| Mirko Lahti |
| --- | --- |
 Mirko Lahti - Red Bull Crashed Ice Yokohama 2018
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. lokakuuta 1996 (ikä 27) Mäntsälä
Kansalaisuus:  Suomi
Uran tiedot
Pituus:  180 cm
Laji:  alamäkiluistelu
Kilpauran kesto:  2015–
Saavutukset
Voitot:  Nuorten maailmanmestaruus 2017 & 2018   Miesten MM-sarjan pronssi 2019 Suomenmestari 2020 & 2021 Miesten Maailmanmestaruus 2023
Mirko Lahti (s. 11. lokakuuta 1996) on suomalainen alamäkiluistelija ja alamäkiluistelun maailmanmestari 2023. Lahti voitti kauden 2023 viimeisen finaali-osakilpailun Suomessa ja samalla hänestä tuli kautta aikain toinen suomalainen miesten MM-sarjan voittanut urheilija. Lahti on voittanut nuorten maailmanmestaruuden vuosina 2017 ja 2018. Hän on kilpaillut alamäkiluistelun MM-sarjassa vuodesta 2015 lähtien. Jo ensimmäisellä kaudellaan Lahti osoitti vahvoja otteita, joista kertoo mm. Riders Cup Wagrainin 10. sija, Red Bull Crashed Ice St. Paulin 18. sija sekä Suomenmestaruuskisojen pronssimitali.
Kausi 2016/17 oli Mirko Lahden läpimurto kohti alamäkiluistelun eliittiä. Hän voitti ensimmäistä kertaa jaossa olleen junioreiden (16–21-vuotiaat) maailmanmestaruuden ja sijoittui miesten MM-sarjan kokonaistilanteessa parhaana suomalaisena sijalle 11.
Lahti on palkittu urheilutoimittajain liiton toimesta vuoden alamäkiluistelijaksi seitsemän kertaa. Maailmanmestaruuksien lisäksi Lahti on voittanut lajin suomenmestaruudet vuosina 2020 sekä 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mirko Lahti Wikimedia Commonsissa
Pekingin yliopisto

| Pekingin yliopisto> 北京大学 |
| --- | --- |
  
 Pekingin yliopiston kirjasto.
Perustettu:  1898
Sijainti:  Peking,   Kiina (39.9906°N, 116.3039°E)
Yhteistyö:  C9-liiga
Sivusto:  www.pku.edu.cn
Pekingin yliopisto (yksink.: 北京大学; perint.: 北京大學; pinyin: Běijīng Dàxué, Beijingin yliopisto; engl. Peking University (PKU)), arkikielessä Beida (北大, Pinyin Běidà), on Kiinan kansantasavallan maineikkaimpia ja arvostetuimpia yliopistoja.
Pekingin yliopisto sijaitsee Kiinan pääkaupungissa Pekingissä (Beijing), ja yliopiston kampus on Pekingin luoteisosassa Haidianin alueella. Yliopisto on lähellä vanhaa keisarillista kesäpalatsia, ja sen aivan sen lähellä on myös Tsinghuan yliopisto ja kaksi muuta yliopistoa. Pekingin yliopisto toimii myös Hongkongin naapurikaupungissa Shenzhenissä.
Historia

Yliopisto on perustettu 1898, ja se on Kiinan ensimmäisisiä nykyaikaisisia yliopistoja Qing-dynastian sadan päivän reformin aikaan. Aluksi sen nimi oli Keisarillinen Pekingin yliopisto tai myös Suurkaupunkiyliopisto (yksink.: 京师大学堂; perint.: 京師大學堂; pinyin: Jīng shī dàxuétáng). Vallankumouksen aikaan 1912 se nimettiin Pekingin yliopistoksi. Maineikas oppinut Cai Yuanpei nimitettiin yliopiston rehtoriksi 1917, ja hänellä oli suuri vaikutus siihen, että Pekingin yliopisto kasvoi Kiinan suurimmaksi korkeakouluksi. Vuonna 1919 sen opiskelijat muodostivat merkittävän osan toukokuun neljännen päivän liikkeestä. Samoihin aikoihin yliopistosta tuli ensimmäisiä kiinalaisia korkeakouluja, joka hyväksyi naisopiskelijoita.
Yliopiston johtohahmoihin kuuluivat 1910-luvun lopun ja 1920-luvun alun radikaaleina aikoina muiden muassa Chen Duxiu ja Li Dazhao, joista tuli vähän myöhemmin Kiinan kommunistisen puolueen perustajajäseniä. Myös Mao Zedong oli opiskeli siellä jonkin aikaa. Muista tuon ajan hahmoista mainittakoon yliopistossa lukuvuoden 1920–1921 filosofian luennoitsijana toiminut Bertrand Russell.
Toisen maailmansodan aikaan ja sen molemmin puolin yliopisto ei toiminut Pekingissä. Japanin aloitettua Toisen Kiinan-Japanin sodan 1937 muutti Pekingin yliopisto Changshaan muodostaen siellä väliaikaisen yliopiston yhdessä Qinghuan yliopiston ja Nankain yliopiston kanssa. Vähän myöhemmin yliopistot joutuivat muuttamaan uudelleen, Kunmingiin, jossa ne muodostivat koko sodan ajan lounaisen valtionyliopiston. Sodan jälkeen 1946 Pekingin yliopisto pääsi palaamaan kotikaupunkiinsa.
Eliitin huippuyliopistona Beida on aina ollut Kiinan opiskelijalevottomuuksien polttopisteessä. Erityisen merkittävä rooli sillä oli tässä suhteessa vuosina 1956–1957 sadan kukan kaudella ja sadan kukan liikkeessä.
Kiinassa pantiin vuonna 1966 toimeen ideologisia puhdistuksia. Pekingin yliopiston rehtori Lu Ping erotettiin virastaan 3. kesäkuuta 1966.
Tiananmenin aukion liikehdintä Taivaallisen rauhan aukiolla vuonna 1989 alkoi Beidasta, jossa opiskelijat olivat erityisen aktiivisia ja jossa julkaistiin paljon seinälehtiä. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitusten tukahduttamisen jälkeen näyttävät sortotoimenpiteet yliopistoa kohtaan olleen ankaria, vaikkakin Kiinan hallitus pysyy vaitonaisena kaikista kesäkuun 1989 tapahtumista. Siitä lähtien yliopisto on joutunut olemaan varsin tiukan tarkkailun alaisena.
Yleisesti ottaen Beida on säilyttänyt perustamisestaan lähtien epämääräisen neutraalit suhteet valtiovaltaan. Niinpä vuonna 1957 hallituksen kyseenalaistaminen oli aluksi Mao Zedongin rohkaisemaa tämän "antaa kaikkien kukkien kukkia" -kampanjassa, ennen kuin kommunistinen puolue katsoi kritiikin käyneen liialliseksi ja päätti tukahduttaa liikehdinnän.