Maan ulkopuolinen elämä
Eksoplaneetat

Tähtitieteilijät etsivät eksoplaneettoja, joilla saattaisi esiintyä elämää. Tällaisia Maan kaltaisia planeettoja ovat esimerkiksi Gliese 581 c, Gliese 581 g, Gliese 581 d ja OGLE-2005-BLG-390Lb. Radioastronomia ei toistaiseksi ole tarpeeksi tehokasta eksoplaneettojen etsintään, sillä nykylaitteiden erotuskyky ei riitä niiden tutkimiseen. Tulevaisuudessa tehokkaammilla kaukoputkilla voidaan kenties havaita elämää lähitähtiä ympäröivillä planeetoilla joko suoraan tai atomiabsorptiospektrometrian avulla. Niiden avulla voitaisiin myös saada selville keskeistä tietoa, kuten sisältävätkö planeettojen kaasukehät happea.
Darwin on Euroopan avaruusjärjestö ESA:n ehdottama avaruuslento, jonka tarkoituksena on etsiä Maan kaltaisia planeettoja ja analysoida niiden kaasukehiä.
Ranskan avaruusjärjestö CNES:n laukaisi vuonna 2006 ensimmäisen eksoplaneettoja tutkimaan lähetetyn satelliitin nimeltä CoRoT.
Terrestial Planet Finder -luotain oli NASA:n suunnittelema projekti, joka on ollut jäissä budjettileikkausten vuoksi vuodesta 2011 lähtien.
Kepler -avaruusteleskooppi laukaistiin vuoden 2009 maaliskuussa. Se on korvike Terrestial Planet Finder -luotaimelle.
Kepler mittaa jatkuvasti ja samanaikaisesti 150 000 tähden kirkautta. Kepler on mullistanut käsitykset elämänvyöhykkeellä sijaitsevien eksoplaneettojen määrästä. Kepler on löytänyt vuoteen 2013 mennessä noin tuhat planeettaa. 
Maan kaltaisia pieniä kiviplaneettoja Kepler on löytänyt kymmenkunta toistaiseksi. Keplerin ansiosta on arvioitu että jokaisella tähdellä on 1-2 elämänvyöhykkeellä sijaitsevaa planeettaa joka tarkoittaa linnunradassamme 100 - 200 miljardia planeettaa. Myös kuut saattavat yhtä lailla olla suotuisia elämälle.
- Kepler-luotain on todella osoittautunut tieteen rocktähdeksi, Nasan tutkija John Grunsfeld muotoilee.
On väitetty, että Maata lähinnä oleva tähtijärjestelmä Alfa Kentauri saattaa sisältää planeettoja, jotka voivat ylläpitää elämää.
Huhtikuun 24. päivänä 2007 chileläisen La Sillan observatorion tutkijat kertoivat löytäneensä ensimmäisen Maata muistuttavan planeetan. Gliese 581 c -niminen planeetta kiertää 20,5 valovuoden (194 biljoonan kilometrin) päässä olevaa Gliese 581 -nimistä punaista kääpiötä sen elinkelpoisella vyöhykkeellä. Alun perin luultiin, että planeetalla voisi olla nestemäistä vettä, mutta Werner von Blohin tutkimusryhmän Saksan ilmastotutkimusinstituutissa tekemät uudet simulaatiot Gliese 581 c:n ilmastosta viittaavat siihen, että kaasukehän sisältämä hiilidioksidi ja metaani aiheuttaisivat karkaavan kasvihuoneilmiön. Lämpötila planeetalla ylittäisi siten huomattavasti veden kiehumispisteen (100 °C), tehden elämän löytymisen epätodennäköiseksi. Kasvihuoneilmiömallinnusten seurauksena tutkijat ovatkin siirtäneet huomionsa Gliese 581 d -planeettaan, joka sijaitsee juuri ja juuri tähden elinkelpoisen vyöhykkeen ulkopuolella.
Toukokuun 29. päivänä 2007 Associated Press -uutistoimisto julkaisi raportin, jonka mukaan tutkijat olivat löytäneet 28 uutta eksoplaneettaa. Yhden näistä vasta löydetyistä planeetoista sanotaan olevan monilla tavoin Neptunuksen kaltainen.
Vuodesta 1992 lähtien Linnunradalta on löydetty satoja eksoplaneettoja. The Extrasolar Planets Encyclopaedia -Internet-sivulla on listattuna 687 eksoplaneettaa (3.10.2011) . Niiden koot vaihtelevat hieman meidän planeettaamme suuremmista maankaltaisista planeetoista aina Jupiteria suurempiin kaasujättiläisiin.