stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keilan vesiputous
Sijainti

Vesiputous sijaitsee satakunta metriä Kloogaranna teen sillalta alajuoksulle päin. Sinne pääsee Tallinnan ja Paldiskin yhdistävältä valtatieltä 8 joko Kiian, Tutermaan tai Valksen tiehaaroista. Matkaa Keila-Joaan on mainituista tienhaaroista 9–13 kilometriä.
Putous ja koski

Keilan vesiputous on syntynyt kalkkikivikallioon siten, että vesi on aluksi virrannut eteenpäin pitkin ylintä ja kovaa kalkkikiveä, kunnes se saavutti merenrannan klintin. Klintti on osa Baltian klinttiä. Alas putoava vesi syövytti kovan ja 60 senttimetriä paksun päällyskerroksen alla olevia 5,5 metriä paksuja ja  pehmeämpiä kalkkikivikerrostumia. Näiden kerroksien eroosio on nopeampaa kuin päällyskerroksen ja putouksen alle syntyy aikaa myöten suojaava lippa. Lippa ei kuitenkaan aina kestä päällä olevan veden painoa ja silloin se romahtaa alas. Näin on jatkunut Keila-Joassa vuosituhansia ja vesiputouksen reuna on siirtnyt sisämaahan päin, kun lippa välillä romahtaa ja alemmat kerrokset syöpyvät pois. Vuonna 1862 tehtyyn piirustukseen perustuen on määritetty vesiputouksen reunan keskimääräinen vetäytymisnopeus, joka on 9,7 senttimetriä vuodessa.
Vesiputouksen kieleke on 60–70 metriä leveä ja noin 6,0 metriä korkea. Vesiputouksen kautta putoaa vain osa Keila jõen vedestä, koska viereinen Keila-Joan voimalaitos juoksuttaa siitä osan omaan tarpeeseensa. Keskivirtaama Keila jõessa on 6,4 m³/s ja kevättulvien aikaan se on jopa 150 m³/s. Kevättulvissa lähes kaikki vesi juoksee vesiputouksen kautta, mutta vähävetisellä ajalla siitä juoksee vesiputouksessa vain osa. Vesivoimala suljetaan automaattisesti 1.5.–30.9. välisenä aikana viikonloppuisin ja pyhäpäivinä, kun joen virtaus alittaa 10 m³/s. Tällöin kaikki vesi juoksee vesiputouksen kautta. Keilan vesiputousta pidetään näyttävänä kaikkina vuodenaikoina.
Päävesiputouksen yläpuolella parin sadan metrin päässä sijaitsee kaksi matalampaa putousta, joiden korkeudet ovat 0,5 ja 1,5 metriä. Vesivoimalaitoksen vedenottokanava on sijoitettu näiden yläpuolelle. Suurimman vesiputouksen alapuolella alkaa pitkä koski, jonka kivet ovat peräisin putouksen hajoamisesta syntyneistä lohkareista.
Historiaa

Ensimmäinen maininta vesiputoukseen rakennetusta vesimyllystä on vuodelta 1555. Kreivi Alexander von Benckendorff hankki vuonna 1827 vesiputouksen ympäriltä kaikki maat ja rakennutti sinne kartanon, joka valmistui vuonna 1833. Kartanon ympärille perustettiin puutarha ja puisto, jonka pinta-ala on yli 25 hehtaaria. Vuonna 1928 valmistui vesiputouksen viereen voimalaitos, joka käytti suuren osan joen virtaamasta sähköntuotantoon. Voimala korjattiin vuonna 1958 ja vuonna 2005 entisöitiin voimalarakennuksille 1920-luvun ulkonäkö.
Karvarusokki

| Karvarusokki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Rusokit Bidens
Laji::  pilosa
Kaksiosainen nimi
 Bidens pilosa  L. 
Katso myös
   Karvarusokki Wikispeciesissä   Karvarusokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karvarusokki (Bidens pilosa) on asterikasvien heimoon kuuluva kasvi.
Karvarusokilla on monihaarainen, pysty varsi joka voi kasvaa jopa yli metrin korkuiseksi. Lehdet ovat kolmilehdykkäiset. Kukintojen halkaisija on 5–15 mm, niissä on keltainen keskusta ja valkoisia terälehtiä reunoilla. Siemenet ovat nelikulmaiset, ja niiden päässä on kaksi väkästä.
Karvarusokki kasvaa luonnonvaraisena trooppisessa ja subtrooppisessa Amerikassa, mutta se on levinnyt laajoille alueille Euroopassa, Afrikassa ja Aasiassa.
Suomessa se on satunnainen tulokaslaji.
Karvarusokkia kerätään ruoaksi, teeksi, rehuksi ja rohdoksi, mutta se on myös haitallinen rikkaruoho.
Itse valtiaat – Kuningasmusikaali

| Itse valtiaat – Kuningasmusikaali |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Riina Hyytiä
Käsikirjoittaja:  Sami Hantula   Tomi Tuikkala
Tuottaja:  Olli Haikka   Riina Hyytiä
Säveltäjä:  Tauri Oksala
Leikkaaja:  Jani Kuronen
Pääosat:  Mika Ala-Panula   Heikki Hilander   Erja Manto
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filmiteollisuus Fine
Ensi-ilta:   31. joulukuuta 2003 (TV)
Kesto:  43 min 40 s
Alkuperäiskieli:  Suomi
Edeltäjä:  Avaruusmusikaali
Seuraaja:  Urheilumusikaali
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Itse valtiaat – Kuningasmusikaali on Itse valtiaat -ohjelman toinen erikoisjakso, joka esitettiin ensimmäistä kertaa televisiossa 31. joulukuuta 2003.
Juoni

Tarina kertoo kuningas Paavosta, jolla on oma kuningaskuntansa, Mooses Paavon maa. Linnassa asuivat kuningas Paavo Lipponen ja hänen apurinsa Hovinarri (assistentti)-Erkki. Kuningas Paavolla on kolme prinsessaa, Suvi, Päivi ja Suvi-Anne, jotka ilkeä lohikäärme sieppaa Suomi-neidon, eli Tarja Halosen, lisäksi. Ville Itälä ja Ben Zyskowicz ovat kyllästyneet pesemään kuningas Lipposen linnan vessoja ja lähtevät Mauri Pekkarisen ja Seppo Kääriäisen kanssa pelastamaan Suomi-neitoa. Heidän tiensä erkanevat, kun Mauri ja Seppo jatkavat matkaansa keskelle ja Ville ja Ben oikealle. Paavo on muuttumassa lohikäärmeeksi ja yrittää saada lohikäärmeen vapauttamaan Suomi-neidon ja prinsessat, mutta lohikäärme kieltäytyy, joten Paavo ja Erkki lähtevät myös pelastamaan Suomi-neitoa ja prinsessoja. Mauri ja Seppo putoavat suuren lentävän sienen selästä Kuoleman sillalle, jossa Sauli Niinistö esittää heille kysymyksen maidon hinnasta. Sauli kuitenkin päästää Sepon ja Maurin sillan yli, koska nämä rupeavat vaatimaan tarkkoja tietoja, mistä maidosta on kyse. He kuitenkin joutuvat selliin. Paavo ja Erkki saapuvat Kuoleman sillalle, jossa Sauli muuttaa Erkin sammakoksi ja päästää Paavon yli. Lopulta Paavo ja lohikäärme ottelevat lasermiekoilla, ja Paavon jäädessä alakynteen Erkki muuttaa lohikäärmeen ongelmajätetynnyriksi. Paavo herättää Suomi-neidon, ja Suomi-neidosta tehdään presidentti. Seppo valmistelee ilotulitusta, mutta räjäyttää vahingossa kuninkaan linnan kahtia.
Tekijät

Script editor: Riina Hyytiä
Käsikirjoittajat: Sami Hantula, Tomi Tuikkala
Erityisasiantuntijat: Mino Oksala, Jouka Oksala, Nooa Oksala
Taustoittaja: Osku Pajamäki
Äänet: Mika Ala-Panula, Heikki Hilander, Erja Manto
Pääanimaattorit: Antti Haikala, Laura Neuvonen
Animaattorit: Teemu Auersalo, Luca Bruno, Patrik Markén, Petri Pystynen
AD: Olli Rajala
TD: Jani Kuronen
Mallinnus: Sini Lindberg
Hahmosuunnittelu: Laura Neuvonen
Ohjelmointi: Petri Savolainen, Simo Savolainen
Äänitys: Micke Nyström
Äänisuunnittelu: Janne Jankeri, Juha Hakanen
Ääniassistentit: Salla Hämäläinen, Ville Jankeri
Foley: Heikki Kossi
Musiikki: Tauri Oksala
Muusikot: Tauri Oksala, Jussi Syren, Juha-Pekka Putkonen, Kari Hella, Kukka Lehto
Laulujen sovitukset, tuotanto, äänitys ja miksaus: Pertti Haverinen
Laulujen esittäjät: Mika Ala-Panula, Heikki Hilander, Erja Manto
Laulujen muusikot: Ville Nurmi, Harri Rantanen, Anssi Nykänen, Risto Salmi, Pekka Kuorikoski, Joanna Jaako, Satu Sipilä, Juulia Haverinen, Max Kankaantaka, Emppu Siltala, Pertti Haverinen
Tuotantoassistentti: Olga Tuomela
Ohjaaja: Riina Hyytiä
Vastaavat tuottajat: Olli Haikka, Riina Hyytiä
Tilaaja: YLE TV1
Tuotanto: Oy Filmiteollisuus Fine Ab
Musikaalin kappaleet

"Hallitukselle ei olla hellä -Tahdon olla sulle hellä-"
Säv. Veikko Samuli, San. Juha Vainio / Jorma Toiviainen
Sov. Pertti Haverinen
"3 Punahilkkaa"
Säv. & Sov. Pertti Haverinen, San. Jorma Toiviainen
"200 apinaa -12 apinaa-"
Säv. Risto Asikainen
San. Sipi Castrén - Risto Asikainen / Jorma Toiviainen
Sov. Pertti Haverinen
"Ne etsii muijaa seuraavaa -Etsit muijaa seuraavaa-"
Säv. Risto Asikainen
San. Sipi Castrén - Risto Asikainen / Jorma Toiviainen
Sov. Pertti Haverinen
"Mitä luuseristakin voi tulla -Mitä miehen täytyy olla-"
Säv. & San. Jussu ja Kari Hurri / Jorma Toiviainen
Sov. Pertti Haverinen
"Myrskyn jälkeen huokaistaan -Myrskyn jälkeen-"
Säv. Veikko Samuli, San. Kari Tapio / Jorma Toiviainen
Sov. Pertti Haverinen
"Mun kääpiö on Sauli"
Säv. & Sov. Pertti Haverinen, San. Jorma Toiviainen
"Politiikan Pokémon"
Säv. & Sov. Pertti Haverinen, San. Jorma Toiviainen
"Zysse tulee!"
Säv. & Sov. Pertti Haverinen, San. Jorma Toiviainen
"Iso-P ja Iso-T"
Säv. & Sov. Pertti Haverinen, San. Jorma Toiviainen
Erikoisjaksossa esiintyvät hahmot

Tarja Halonen (Suomi-neito)
Pentti Arajärvi (Sammakko)
Paavo Lipponen (Kuningas Paavo)
Erkki Tuomioja (Hovinarri (assistentti)-Erkki)
Antti Kalliomäki (Sammakko)
Mauno Koivisto
Martti Ahtisaari
Mauri Pekkarinen
Seppo Kääriäinen
Anneli Jäätteenmäki (Kummitus)
Esko Aho (Sammakko)
Matti Vanhanen
Tanja Karpela (Lumikki)
Sauli Niinistö (Kääpiötaikuri)
Ben Zyskowicz
Suvi Lindén (Prinsessa)
Ville Itälä
Suvi-Anne Siimes (Prinsessa)
Päivi Räsänen (Prinsessa)
Kalle-Kustaa Korkki (Lohikäärme)
Aiheesta muualla

Koko elokuva Yle Areenassa
Itse valtiaat
| --- | --- |
TV-elokuvat:   Avaruusmusikaali  Kuningasmusikaali  Urheilumusikaali  Agenttimusikaali  Länkkäri: Haaveratsastajat 
Elokuvat:   Keisarin salaisuus 
CD-levyt:   Menneisyyden vangit  200 apinaa – Paavo kuninkaaksi  Luuserien olympialaiset  Kun mikään ei riitä 
Muuta:   Operation ESC  Luettelo jaksoista
Kerberos (täsmennyssivu)

Kerberos voi viitata seuraaviin asioihin:
Kerberos, mytologinen hirviö
Kerberos, Pluton kuu
Kerberos, todennusprotokolla
Kerberos, 2000–2014 ilmestynyt suomalainen kulttuurilehti
Kerberos, 1917–1921 ilmestynyt suomalainen pilalehti
Kerberos, Discophonin levymerkki
Kerberos, pilapiirtäjä Kalevi Laalon piirtäjänimimerkki
Operaatio Kerberos, Saksan laivaston sotatoimi toisessa maailmansodassa.
Cerberus

Cerberus, asteroidi
Cerberus, käärmesuku
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kerberos”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaunotangarat

| Kaunotangarat |
| --- | --- |
 Ruostekurkkutangara (Hemithraupis ruficapilla)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tangarat Thraupidae
Suku::  Kaunotangarat Hemithraupis  Cabanis, 1850
Katso myös
   Kaunotangarat Wikispeciesissä   Kaunotangarat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaunotangarat (Hemithraupis) on tangaroiden heimoon kuuluva varpuslintusuku. Kaunotangaroiden sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kolme lajia.
Kaunotangaroihin kuuluvia lajeja

Kultakurkkutangara (Hemithraupis flavicollis)
Mustakurkkutangara (Hemithraupis guira)
Ruostekurkkutangara (Hemithraupis ruficapilla)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Hemithraupis (englanniksi)
Kieliluu

Kieliluu
Kieliluu (lat. os hyoideum) on kaarenmallinen luu kaulan etuosassa kielen juuressa. Se tuntuu kyhmynä noin 2–3 senttimetriä aataminomenan yläpuolella. Kieliluu kiinnittyy kilpirustoon sidekalvon välityksellä. Kieliluuhun kiinnittyvät ylemmät ja alemmat kieliluulihakset ja monet muut kielen ja nielun lihakset.[lähde? ]
Keski-Uudenmaan kihlakunta

Keski-Uudenmaan kihlakunta (aiemmin Järvenpään kihlakunta) muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuuluivat Järvenpää, Kerava ja Tuusula. Kihlakunta sijaitsi aluksi Uudenmaan läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Etelä-Suomen läänissä.
Keuhkopussi

Keuhkopussit näkyvät kuvassa muita keuhkoja vaaleampana.
Keuhkopussi (lat. pleura) on kaksilehtinen umpinainen sidekudospussi, joka verhoaa molempien keuhkojen ulkopintaa. Keuhkopussin lehtien väliin muodostuu keuhkopussinontelo eli pleuraontelo, josta ei ole ilmayhteyttä ulos.
Keuhkopussin rakenne

Keuhkopussi muodostuu yhdenkertaisesta levyepiteelistä ja tyvikalvosta. Keuhkopussin ulompaa osaa kutsutaan parietaaliseksi pleuraksi, sisempää osaa puolestaan viskeraaliseksi tai pulmonaalkiseksi pleuraksi. Keuhkopussissa on jatkuvasti pieni alipaine mikä johtuu siitä, että keuhkot pyrkivät menemään kasaan sekä lisäksi rintaontelo pyrkii laajenemaan. Keuhkojen kookoonpuristumistaipumus johtuu osaksi keuhkojen omasta kimmoisuudesta ja osaksi alveolien eli keuhkorakkuloiden pintajännityksestä. Tosin erikoistuneet keuhkorakkuloiden solut erittävät alveolien pinnalle jatkuvasti surfaktanttia, joka pienentää pintajännitystä.
Keuhkopussin tehtävä

Keuhkopussin tehtävänä on vähentää hengityksen aikana syntyvää kitkaa. Keuhkopussin kitkaa vähentävä vaikutus perustuu keuhkopussin lehtien sileyteen ja lisäksi pleuraontelossa on liukastavaa nestettä.
Keuhkopussin vaurioituminen

Jos keuhkopussinontelon ja ulkoilman välille syntyy suora ilmayhteys, esimerkiksi onnettomuuden seurauksena, puhutaan ilmarinnasta. Jos ilma pääsee yhtä hyvin ulos ja sisään on kyseessä melko vaaraton avoin ilmarinta. Jos taas ilma pääsee hyvin sisälle keuhkopussiin, mutta aukkoon muodostunut kudosläppä estää ilman poistumisen, on kyseessä hengenvaarallinen paineilmarinta. Hengenvaarallisen paineilmarinnasta tekee sen, että ilman siirtyessä keuhkopussiin sinne syntyy ylipaine, joka aiheuttaa vähitellen keuhkojen menemisen kasaan. Tällöin elimistö ei saa tarpeeksi happea solujen toimintaan.
Keuhkopussin tulehdustilaa kutsutaan pleuriitiksi.
Kaunotar ja Kulkuri (vuoden 2019 elokuva)

| Kaunotar ja Kulkuri> Lady and the Tramp |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Charlie Bean
Käsikirjoittaja:   Andrew Bujalski  Kari Granlund 
Perustuu:  Erdman Pennerin, Joe Rinaldin, Ralph Wrightin ja Don DaGradin elokuvaan Kaunotar ja Kulkuri
Tuottaja:  Brigham Taylor
Säveltäjä:  Joseph Trapanese
Kuvaaja:  Enrique Chediak
Leikkaaja:  Melissa Bretherton
Pääosat:   Tessa Thompson  Justin Theroux  Kiersey Clemons  Thomas Mann  Janelle Monáe  F. Murray Abraham  Yvette Nicole Brown  Adrian Martinez  Ken Jeong  Sam Elliott 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Walt Disney Pictures
Levittäjä:  Disney+
Ensi-ilta:   2019-11-1212. marraskuuta 2019 (Yhdysvallat)  2020-11-2020. marraskuuta 2020 (Suomi)  
Kesto:  104 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaunotar ja Kulkuri (engl. Lady and the Tramp) on vuonna 2019 Disney+-tilausvideopalvelussa julkaistu Charlie Beanin ohjaama romanttinen elokuva. Se perustuu Disneyn samannimiseen animaatioelokuvaan vuodelta 1955. Elokuvan käsikirjoittajina toimivat Andrew Bujalski ja Kari Granlund.
Elokuva julkaistiin Yhdysvalloissa Disney+:aan sen avajaispäivänä 12. marraskuuta 2019 ja Suomessa 20. marraskuuta 2020.
Näyttelijät

| Rooli | Alkuperäinen näyttelijä | Suomenkielinen näyttelijä |
| --- | --- | --- |
| Kaunotar | Tessa Thompson | Eeva Markkinen |
| Kulkuri | Justin Theroux | Jari Salo |
| Kulta | Kiersey Clemons | Yasmine Yamajako |
| Jukka Kulta | Thomas Mann | Peter Kanerva |
| Riitta | Janelle Monáe | Katja Aakkula |
| Tony | F. Murray Abraham | Risto Kaskilahti (puhe) Markus Bäckman (laulu) |
| Saara-täti | Yvette Nicole Brown | Hanna Kaila |
| rankkuri Elliot | Adrian Martinez | Tuomas Uusitalo |
| lääkäri | Ken Jeong | Joonathan Kettunen |
| Jalo | Sam Elliott | Sasu Moilanen |
| Tupsu | Ashley Jensen | Sari Ann Stolt |
| Joe | Arturo Castro | Valtteri Turunen |
| Puntus | Benedict Wong | Petri Hanttu |
| Pete | Clancy Brown | Turkka Mastomäki |
| Si | Roman GianArthur | Ilari Johansson |
| Am | James Bentley | Joonathan Kettunen |

Muissa suomenkielisissä rooleissa muun muassa: Hanna Kaila, Aku Laitinen, Petri Hanttu ja Ilari Hämäläinen.
Suomenkielisen version on ohjannut Katja Sirkiä ja kääntänyt Aki Heinlahti.
Aiheesta muualla

Kaunotar ja Kulkuri Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Keltinlampi

| Keltinlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°23′35″N, 26°16′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  Keltonoja Ilmajärveen 
Järvinumero:  14.174.1.039
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,9 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,61 km  
Pinta-ala:  1,101 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeltinlampi 
Keltinlampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Koskiorannan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Pajujärvien valuma-alueeseen (14.174) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,9 metriä mpy.
Kielland

Kielland on norjalainen sukunimi:
Alexander Kielland (1849–1906), kirjailija
Axel Kielland (1907–1963), kirjailija, Alexander Kiellandin pojanpoika
Gustava Kielland (1800–1889), runoilija ja lähetystyön edistäjä
Jens Kielland (1866–1926), arkkitehti, Alexander Kiellandin veljenpoika
Justine Kielland (s. 2002), jalkapalloilija
Kitty Kielland (1843–1914), taidemaalari
Muita

Alexander Kielland, norjalainen öljynporauslautta.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kielland”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keski-Uudenmaan Yleisurheilu

Keski-Uudenmaan Yleisurheilu ry. on suomalainen yleisurheiluseura. Seura perustettiin vuonna 2010, kun Järvenpään Palon yleisurheilujaosto, Tuusulanjärven Urheilijoiden yleisurheilujaosto ja osa Keravan Urheilijoiden yleisurheilujaostosta yhdistyivät.
Seuran maskottina on siili.
Seuran urheilijoita ovat muun muassa Niina Kelo, Mikko Halvari ja Antti Kempas.
Keski-Suomen viestipataljoona

Keski-Suomen viestipataljoona (lyhenne KSVP) on ollut Suomen puolustusvoimien viestijoukkojen koulutusjoukko-osasto Keuruun varuskunnassa, missä toimi samanaikaisesti myös Keski-Suomen pioneeripataljoona. Keski-Suomen viestipataljoona muodostui 1976, kun alkujaan Hämeenlinnan varuskunnassa toiminut 4. erillinen viestikomppania ja Keuruulle perustettu 5. erillinen viestikomppania yhdistettiin. Vuodesta 1992 KSVP ja pioneeripataljoona muodostivat Keski-Suomen rykmentin.
Vuodesta 1961 Kouvolassa ja 1979 Mikkelissä toimineen 3. erillisen viestikomppanian toiminnot siirrettiin myös Keski-Suomen Viestipataljoonaan sen toiminnan lakattua 1997.
Keski-Suomen viestipataljoonassa koulutettiin sotilaita radiosähkötykseen, radiolinkkeihin sekä puhelinjärjestelmiin liittyen. Alan aliupseerikoulutus toteutettiin Riihimäellä ja upseerikoulutus Haminassa.
Siirryttäessä maanpuolustusalueisiin siirrettiin Keski-Suomen viestipataljoona Karjalan prikaatin osaksi 1. heinäkuuta 1998, ja sen nimi muutettiin Itä-Suomen viestipataljoonaksi.
Suomen puolustusvoimien rauhanajan viestijoukot toisen maailmansodan jälkeen
1. Erillinen Viestikomppania (1952 Riihimäki, 1953 Oulu) | 2. Erillinen Viestikomppania (1952 Riihimäki, 1961 4. Erillinen Viestikomppania Riihimäki) | 2. Erillinen Viestikomppania (uusi) (1961 Riihimäki, 1963–1994 Turku) | 3. Erillinen Viestikomppania (1961 Kouvola, 1979–1997 Mikkeli) | 4. Erillinen Viestikomppania (Hämeenlinna, 1976 Keuruu Keski-Suomen Viestipataljoona) | 5. Erillinen Viestikomppania (Keuruu, 1976 Keski-Suomen Viestipataljoona) | Etelä-Suomen Viestipataljoona (1985 Riihimäki) | Ilmavoimien Viestipataljoona | Itä-Suomen Viestipataljoona (1988) Valkeala, 1976–1988 Keski-Suomen Viestipataljoona) | Keski-Suomen Viestipataljoona (1976 Keuruu, 1998 Valkeala Itä-Suomen Viestipataljoona | Panssariprikaatin Viestikomppania (1967 Hämeenlinna)  | Panssariprikaatin Viestipataljoona (1988 Hämeenlinna)   | Pohjois-Suomen Viestipataljoona (1989 Oulu, Kajaani)| Reserviupseerikoulun viestikomppania (Hamina) | Sähköteknillinen koulu (1948, Riihimäki) | Viesti- ja Sähkötekninen Koulu (2003, Riihimäki, Viestikoulu, 2009 Riihimäki),  | Viestikoulu (1976, Riihimäki) | Viestirykmentti
Ja Oscarin saa…

| Ja Oscarin saa…> For Your Consideration |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Christopher Guest
Käsikirjoittaja:   Christopher Guest  Eugene Levy 
Tuottaja:  Karen Murphy
Säveltäjä:  C. J. Vanston
Kuvaaja:  Roberto Schaefer
Leikkaaja:  Robert Leighton
Pääosat:   Catherine O’Hara  Bob Balaban  Jennifer Coolidge  Christopher Guest  John Michael Higgins  Eugene Levy  Jane Lynch  Michael McKean  Parker Posey  Harry Shearer  Fred Willard 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Castle Rock Entertainment  Shangri-La Entertainment  Warner Independent Pictures 
Levittäjä:  Warner Independent Pictures Netflix
Ensi-ilta:   2006-09-1010. syyskuuta 2006 (Toronton elokuvajuhlat, Kanada)  2006-11-1717. marraskuuta 2006 (Yhdysvallat)  
Kesto:  86 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  12 miljoonaa dollaria
Tuotto:  5,9 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ja Oscarin saa… (engl. For Your Consideration) on vuonna 2006 ensi-iltansa saanut Christopher Guestin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat Catherine O’Hara, Bob Balaban, Jennifer Coolidge, Christopher Guest, John Michael Higgins, Eugene Levy, Jane Lynch, Michael McKean, Parker Posey, Harry Shearer ja Fred Willard.
Ja Oscarin saa… sai maailmanensi-iltansa Toronton elokuvajuhlilla Kanadassa 10. syyskuuta 2006 ja teatteriensi-iltansa Yhdysvalloissa 17. marraskuuta 2006.
Juoni

Elokuva kertoo hullunmyllystä, joka syntyy, kun internet-huhu ennustaa Oscaria mitättömän, pienen budjetin Home for Purim -elokuvan ikääntyvälle pääosanesittäjälle Marilyn Hackille (Catherine O’Hara).
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Catherine O’Hara  | … |  Marilyn Hack   |
|  Bob Balaban  | … |  Philip Koontz   |
|  Jennifer Coolidge  | … |  Whitney Taylor Brown   |
|  Christopher Guest  | … |  Jay Berman   |
|  John Michael Higgins  | … |  Corey Taft   |
|  Eugene Levy  | … |  Morley Orfkin   |
|  Jane Lynch  | … |  Cindy   |
|  Michael McKean  | … |  Lane Iverson   |
|  Parker Posey  | … |  Callie Webb   |
|  Harry Shearer  | … |  Victor Allan Miller   |
|  Fred Willard  | … |  Chuck   |
|  Ed Begley Jr.  | … |  Sandy Lane   |
|  Jim Piddock  | … |  Simon Whitset   |
|  Rachael Harris  | … |  Debbie Gilchrist   |
|  Christopher Moynihan  | … |  Brian Chubb   |
|  Don Lake  | … |  Ben Lilly   |
|  Michael Hitchcock  | … |  David van Zyverdan   |
|  Deborah Theaker  | … |  Liz Fenneman   |
|  Larry Miller  | … |  Syd Finkleman   |
|  Loudon Wainwright III  | … |  Ben Connelly   |
|  Ricky Gervais  | … |  Martin Gibb   |
|  Carrie Aizley  | … |  Pam Campanella   |
|  Scott Williamson  | … |  Skip   |
|  Sarah Shahi  | … |  Sanchez   |
|  Lance Barber  | … |  Dinkie   |
|  Skyler Stone  | … |  Don   |
Sandra Oh, Richard Kind ja John Krasinski esiintyvät elokuvassa cameorooleissa.
Vastaanotto

Ja Oscarin saa… tuotti Yhdysvalloissa 5,5 miljoonaa dollaria ja muualla maailmassa noin 375 000 dollaria. Maailmanlaajuisesti se tuotti 5,9 miljoonan dollarin lipputulot.
Elokuva on saanut elokuvakriitikoilta ja katsojilta sekalaisia arvioita. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 53 prosenttia kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 5,9/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 163 arviointiin, joista 86 ovat ”tuoreita” ja 77 ”mätiä”. Yli 10 000 käyttäjästä 43 prosenttia on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan 3,1/5 keskiarvolla. Metacritic-sivuston mukaan 33 arvostelun perusteella elokuva on saanut 68 pistettä sadasta mahdollisesta. Metacriticin 56 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 6,0/10.