stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Milo Marttinen
Ura > Seuraura

Marttinen on KalPan kasvatti. Hänet palkittiin kaudella 2019–2020 C-nuorten SM-sarjan parhaana maalivahtina Jukka Tammi -palkinnolla ja Marttinen valittiin sarjan ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Kaudella 2021–2022 hän puki yhteen SM-liigaotteluun 20. joulukuuta 2021 vieraissa Tapparaa vastaan. KalPan maalivahtina ottelussa toimi niin ikään KalPan toinen U20-joukkueen maalivahti ja SM-liigassa debytoinut Jami Pasanen. Kaksikko nousi joukkueen kokoonpanoon, kun sekä Connor LaCouvee että Eero Kilpeläinen joutuivat sivuun sekä myös kolmas maalivahti Juha Jatkola oli liittynyt Suomen alle 20-vuotiaiden MM-joukkueen mukaan. Marttinen ei saanut ottelussa kuitenkaan peliaikaa.
Kaudella 2022–2023 Marttinen sai KalPassa tililleen ensimmäisen SM-liigaottelunsa. Hän aloitti joukkueen kakkosmaalivahtina 7. maaliskuuta 2023 ottelussa Tapparaa vastaan, kun Juha Jatkola oli sivussa sairastumisen vuoksi. Robin Rahm torjui lähes koko ottelun ajan, mutta Marttinen vaihdettiin KalPan maalinsuulle ensimmäisessä erässä 1.19 minuutin ajaksi, kun Rahm korjasi varusteitaan. Joukkueen maalia kohti ei lauottu tuona aikana kertaakaan. Kauden 2023–2024 Marttinen pelasi lähes kokonaan U20-joukkueessa. Hän puki kauden aikana seitsemään runkosarjaotteluun. Marttinen sai tililleen kauden ainoaksi jääneen SM-liigaottelunsa 10. tammikuuta 2024, kun hänet vaihdettiin Stefanos Lekkasin tilalle KalPan maalinsuulle ajassa 29.17, kun Sport oli siirtynyt edellisessä vaihdossa 4–3-johtoon. Marttinen sai ensimmäiset torjuntansa SM-liigassa ja hän torjui ottelussa seitsemän kertaa. Marttinen päästi yhden maalin, kun KalPa hävisi lopulta lukemin 6–4.
Marttinen aloitti kauden 2024–2025 KalPan U20-joukkueessa. 16. lokakuuta 2024 seura lainasi hänet alustavasti 19. lokakuuta asti kestävällä sopimuksella Mestis-joukkue Kajaanin Hokkiin paikkaamaan poissaoloja. Tammikuun 2025 lopulla Marttinen palasi joukkueeseen loppukauden lainasopimuksella.
Ura > Maajoukkueura

Marttinen on pelannut yhden nuorten maaottelun. Hän oli myös mukana Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkueen jää- ja testileirillä elokuussa 2020.
Muuta

Marttinen valmistui ylioppilaaksi Kuopion klassillisesta lukiosta keväällä 2023. Hän on maininnut esikuvakseen Carey Pricen.
Guantanamo Bayn vankileiri

Leirin vankeja
Yhdysvaltain merijalkaväen turvallisuusjoukkojen sotilaita harjoittelemassa pidätettyjen saapumista varten.
Guantanamo Bayn vankileiri on Yhdysvaltojen laivastotukikohdassa Guantanamo Bayssa Kuubassa sijaitseva vankileiri, joka perustettiin terrorismin vastaisen sodan yhteydessä.
Afganistanin sodan uuden vaiheen alusta (2002) lähtien tukikohdassa on säilytetty yhteensä noin 780 vangittua, jotka edustavat 49:n maan kansalaisuuksia. Afganistanista vangitut muodostavat valtaosan (kaksi kolmasosaa), mutta joukossa on myös vankeja Bosniasta ja Pakistanista, Saudi-Arabiasta ja Jemenistä sekä Kiinasta ja Australiasta. Joukossa on ollut myös eurooppalaisia, kuten Ranskan, Britannian ja Venäjän kansalaisia.
Ensimmäiset vangit saapuivat leirille 10. tammikuuta 2002 Afganistanista. Taliban-hallinnon jäsenet olivat hyvin edustettuina, joukossa pääesikunnan päällikkö Mullah Mohammed Fazil, tiedustelu-upseerit Abdul Haq Wasiq ja Gholam Ruhani, sekä Pakistanin suurlähettiläs Abdul Salam Zaeef. Vankeja pidettiin aluksi Camp X-Ray -leirissä, joka korvattiin pysyvällä Camp Deltalla 2003. Leiri oli pitkään ”musta aukko”, eikä Pentagon julkaissut tietoja siitä, keitä leirille oli koottu tai vankien määrää. Nämä tiedot saatiin selville Freedom of Information Actiin perustuneen oikeudenkäynnin jälkeen vuonna 2006. Tuolloin ei tosin julkaistu nimilistaa, vaan noin kuusi tuhatta sivua materiaalia leirillä suoritetuista kuulusteluista, joista Internetin kautta toimivat vapaaehtoiset poimivat nimet.
Vankeja on myös vapautettu. Ensimmäinen erä vankeja vapautettiin lokakuussa 2002. Tammikuussa 2004 Yhdysvallat vapautti kolme 13–15-vuotiasta lasta leiriltä ja palautti heidät Afganistaniin. Vuonna 2006 leiriin tuotiin neljätoista uutta vankia, joukossa syyskuun 11. päivän iskuista syytetty Khalid Sheikh Mohammed. Syyskuussa 2007 vankeja oli jäljellä 340 ja seuraavan vuoden toukokuussa 270. Yhdysvaltain sotilasviranomaisten mukaan kymmenet Guantanamo Baystä vapautetut vangit ovat syyllistyneet terrorismiin tai taistelleet Talibanin riveissä Afganistanissa. Viisi vapautettua on tuomittu terrorismista vankeuteen Ranskassa, ja kymmenen Tunisiassa. Useita leirin vangeista uhkaa kotimaissaan huono kohtelu, minkä vuoksi he ovat haluttomia lähtemään Guantanamo Bayn leiriltä kotimaahansa.
Tammikuussa 2016 leirillä pidettiin 105 vankia. Presidentti Bidenin kauden alussa vankileirillä oli 40 ihmistä. Joulukuussa 2024 määrä oli 26. Tammikuussa 2025 vankileirillä oli jäljellä 15 vankia.
Vuoden 2025 tammikuussa uusi presidentti Trump määräsi Guantanamo Bayn valmisteltavaksi 30 000 karkoitettavalle maahanmuuttajalle Yhdysvaltain historian suurimmassa joukkokarkoituksessa ja ensimmäiset lennätettiin sinne helmikuun alussa.
Vankien lainsäädännöllinen asema

Vankien kohteluun ei voida soveltaa kansainvälisen oikeuden mukaisia sodan oikeussääntöjä. Koska vangit eivät ole minkään tunnustetun valtion sotilaita, vaan terroristeja tai sissisotilaita, ei heillä siten ole laillisille taistelijoille kuuluvaa Geneven sopimuksen mukaista sotavankien asemaa. Laillinen taistelija on useimmiten jonkin valtion sotilas, joka osallistuu sotatoimiin komentoketjun alaisuudessa, pukeutuu asepukuun ja kantaa asettaan avoimesti. Guantanamo Bayn vankien kohtelua määrittää siten lähinnä terrorismia ja voimankäyttöä koskeva valtiokäytäntö, sekä löyhästi Yhdysvaltain sisäisen lainsäädännön mukaiset voimankäytön säännökset. Vankien lainsäädännöllisen aseman määrittelyn epämääräisyys on johtanut siihen, ettei heillä kaikilta osin ole kunnollista oikeussuojaa. Ensimmäisinä viitenä vuotena vain kymmenen vankia sai rikossyytteen.
Guantanamo Bayn tukikohdan laillinen asema on erikoinen, koska se sijaitsee Kuuban alueella, ja George W. Bushin hallinnon mukaan vankileirillä pidetyillä vangeilla ei ole tämän vuoksi Yhdysvaltain perustuslain takaamia oikeuksia, kuten olisi jos vangit olisivat Yhdysvaltain maaperällä, siitäkin huolimatta että Yhdysvaltain laivastotukikohdassa kuitenkin noudatetaan yleensä Yhdysvaltain lakia, ei sijaintimaan Kuuban lakia.
Yhdysvaltain korkein oikeus on antanut tapauksesta kolme päätöstä, jotka kaikki päätyivät Bushin hallinnon tappioon. Vuonna 2004 oikeus päätti että liittovaltion oikeudella on oikeus haastaa vangitsemisten laillisuus. Vuonna 2006 oikeus päätti että presidentillä ei ole oikeutta määrätä "vihollistaistelijoita" sotaoikeuksiin. Bushin hallinto vastasi molemmilla kerroilla lainsäädännöllä, joka rajoitti oikeuskäsittelyä tapauksista. Vuoden 2006 The Military Commissions Act poisti vankien habeas corpus -oikeuden ja perusti sotilastuomioistuimet tuomitsemaan vangit, jotka eivät ole Yhdysvaltain kansalaisia.
12. kesäkuuta 2008 Yhdysvaltain korkein oikeus kumosi Yhdysvaltain perustuslain vastaisena vuoden 2006 sotilaskomissiolain kohdan, jossa vangituilta evättiin habeas corpus -oikeus valittaa omasta vangitsemisestaan liittovaltion oikeusistuimiin.
Kesäkuussa 2013 Yhdysvaltojen Korkein oikeus on antanut pyynnöstä The New York Times ja Miami Herald -sanomalehdille listan Guantanamon vangeista, jotka siellä vielä ovat. Heitä oli 166, joista puolet voitaisiin vapauttaa heti, jos joku valtio suostuisi heidät vastaanottamaan. Toisaalta siellä oli 46 eri kansallisuuksiin kuuluvaa vankia, joita vastaan ei voinut nostaa syytettä, koska heitä vastaan saatu näyttö perustuu kidutukseen, mutta joita ei voitu elinaikanaan vapauttaa, koska heitä pidetään vaarallisina ja Yhdysvaltain kongressi on kieltänyt vankien tuomisen liittovaltion maaperälle.
Kritiikkiä

Useat ihmisoikeusjärjestöt ovat ilmaisseet huolensa leirin tapahtumista.
Vapautuneet vangit ovat kertoneet jatkuvista pahoinpitelyistä, unen estämisestä, sitomisesta luonnottomiin asentoihin, lääkkeiden käytöstä, jatkuneesta silmien peittämisestä, seksuaalisista nöyryytyksistä, ja muusta fyysisestä ja psykologisesta väkivallasta heidän pidätysaikanaan. Yhdysvaltain hallitus on kiistänyt väitteet. Washington Post sai haltuunsa dokumentteja, joiden mukaan Pentagon salli unen kieltämisen käytön, altistuksen kylmälle ja kuumalle, kirkkaille valoille ja kovalle musiikille kuulustelujen aikana.
Yhdistyneet kansakunnat teetti tukikohdasta raportin, jossa päädyttiin suosittamaan vankileirin sulkemista. Myös Euroopan unioni on samalla kannalla. Yhdysvaltain entinen presidentti Barack Obama oli vaalikampanjansa aikana antanut lupauksen leirin sulkemisesta. Marraskuussa 2008 hän uusi lupauksensa CBS:n 60 Minutes -ajankohtaisohjelmassa. Time-lehden haastattelussa joulukuussa 2008 hän tarkensi, että Guantánamon sulkeminen kuuluu hänen kahden ensimmäisen presidenttivuotensa tavoitteisiin. Virallisen päätöksen asiasta Obama antoi tammikuun 22. päivänä 2009, kun hän allekirjoitti määräyksen sulkea vankileiri vuoden kuluessa. Hän ei kuitenkaan lunastanut lupaustaan.
Yöllä 10. kesäkuuta 2006 leirillä kuoli kolme vankia epäselvissä olosuhteissa ja useita muita on ollut nälkälakossa ja pakkosyötettynä.
Moazzam Begg, lontoolaisen Cageprisoners -ihmisoikeusjärjestön johtaja mainitsi toukokuussa 2012, että ”Guantanamo Bay on tälläkin hetkellä auki, ihmisiä pidetään siellä yhä ja heitä kidutetaan siellä yhä.”
Yhdysvaltain maavoimien entisen eversti Lawrence Wilkersonin mukaan suurin osa vangeista on syyttömiä, eivätkä he saa mitään korvauksia kun heidät vapautetaan leiriltä.
Kirjallisuutta

Khan, Mahvish Rukhsana: Guantánamon päiväkirja: Todistajana vankileirillä.  (My Guantánamo diary: The detainees and the stories they told me, 2008.)  Suomentanut Wallin, Taina. Helsinki:  Minerva, 2008.  ISBN 978-952-492-209-8
Kuosma, Tapio: Terrorivaltion tilinpäätös: Bushin katastrofihallinnon konkurssi.  Helsinki:  Livres 'Belles-Lettres', 2010.  ISBN 978-952-99683-4-3
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
UN rights experts urge US to close Guantánamo detention centre and end impunity for abuses UN News. 11.1.2016. Viitattu 19.3.2020. (englanniksi)
Guantanamo Bay Naval Station Fast Facts CNN Library. 16.9.2019. Viitattu 19.3.2020. (englanniksi)
Usborne, David: Pentagon releases names of 558 prisoners held at Guantanamo The Independent. 21.4.2006. Viitattu 19.3.2020. (englanniksi)
Horelli, Mika: Guantánamo on väliaikainen kummallisuus Turun Sanomat. 20.2.2006. Viitattu 19.3.2020. (englanniksi)
José Antonio Elvira, Guantanamon vanginvartijat, veistos, 2006.
Sherif Ashraf

Sherif Ashraf (s. 1. tammikuuta 1987 Aleksandria, Egypti) on egyptiläinen eläköitynyt jalkapallohyökkääjä, joka pelasi muun muassa Veikkausliigan Helsingin Jalkapalloklubissa.
Egyptiläinen vuonna 1987  syntynyt kärkipelaaja Sherif Ashraf harjoitteli HJK:n mukana Turkin leirillä keväällä 2012. Hän teki leirillä vaikutuksen valmennusjohtoon, joka hankki hänet tuomaan uusia vaihtoehtoja hyökkäyspäähän.
Henrik Reuterdahl

Henrik Reuterdahl
Henrik Reuterdahl (10. syyskuuta 1795 Malmö – 28. kesäkuuta 1870 Uppsala) oli ruotsalainen teologi ja kirkkohistorioitsija. Vuodesta 1856 lähtien hän toimi Ruotsin arkkipiispana aina kuolemaansa saakka. Reuterdahl korosti oppimista ja käytti lähdekriittisiä menetelmiä. Reuterdahl toimi kirkkoministerinä vuosina 1852–1855 ja oli vapaita herätysliikkeitä vastaan taistelevan lain takana. Reuterdahl toimi edustajana Ruotsin valtiopäivillä ja oli Ruotsin akatemian jäsen.
Juhani Kontiovaara

| Juhani Kontiovaara |
| --- | --- |
 Juhani Kontiovaara juontamansa Huomenta ihmiset -aamu-tv-ohjelman alkuteksteissä.
Luoja(t):  Atte Järvinen Laura Neuvonen
Näyttelijä(t):  Jani Volanen (Pasila) Tero Koponen (Pasila 2.5 – The Spin-Off)
Ensi- esiintyminen:  Pasila-televisiosarjan kausi 1, jakso 2 Vasikka (helmikuu 2007)
Kustantaja:  Filmiteollisuus Fine
Henkilötiedot
Ammatti:  televisiojuontaja, toimittaja
Sukupuoli:  mies
Suhteet
Vanhemmat:  Esa (isä)
Puoliso(t):  Nimeämätön vaimo
Lapset:  Antero
Tutut:  Kyösti Pöysti Rauno Repomies Tommi Neponen Pekka Routalempi Helga Darja
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Juhani Kontiovaara on suomalaisessa animaatiosarjassa Pasila esiintyvä fiktiivinen hahmo. Hän on Huomenta ihmiset -nimisen aamu-tv-ohjelman juontaja. Hänen nimensä on väännös MTV3:n Huomenta Suomi -ohjelman juontajasta Lauri Karhuvaarasta, mutta hahmo parodioi laajemmin TV-juontajia eikä ainoastaan Karhuvaaraa. Kontiovaaran alkuperäinen ääninäyttelijä on Jani Volanen ja jatkosarjassa Pasila 2.5 – The Spin-Off Tero Koponen.
Hahmon kuvaus

Kontiovaara arvostaa poliiseja ja kuvittelee olevansa komisario Kyösti Pöystin hyvä kaveri, vaikka Pöysti vihaakin häntä ja hänen ohjelmaansa. Kontiovaara on käynyt lukiota ja soittanut siellä muun muassa rumpuja. Hän on sanonut harrastavansa viikonloppuisin vapaa-ajallaan suunnistusta ja on perso munkeille. Jaksosta Eestinlaiva lähtien hän lavastaa poliiseja syyllisiksi omiin virheisiinsä ja ottaa näiden työstä kaiken kunnian. Kontiovaara menetti tilapäisesti työnsä jaksossa Perikato. Tämän jakson mukaan hän asuu Espoossa.
Kontiovaara esiintyy kaikissa muissa Pasilan jaksoissa kuin jaksoissa Puolesta ja vastaan, Julma pila, Solutus, Routalemmen potkut, Neposen polttarit, Anonyymit kyynikot ja Naapuri.
Kontiovaaralla on vaimo, jota ei ole koskaan näytetty eikä tämän nimeä ole kerrottu. Pasila 2.5 – The Spin-Offin jakson Bemaripelle mukaan heillä on Antero-niminen poika.
Putous (11. tuotantokausi)

| Putous |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Suomi
Ikäraja:  
Esittäminen
Verkko:  MTV3
Ensimmäinen esitys:  16. maaliskuuta 2019
Viimeinen esitys:  4. toukokuuta 2019
Kaudet
 ← Edellinen 10. tuotantokausi Seuraava → 12. tuotantokausi
Putouksen 11. tuotantokausi esitettiin keväällä 2019.
Yhdennentoista tuotantokauden näyttelijät julkistettiin 12. helmikuuta 2019 ja kausi alkoi 16. maaliskuuta 2019.
Edellisellä kaudella mukana olleet Pilvi Hämäläinen, Lauren Lehtinen ja Timo Lavikainen ilmoittivat, että he eivät ole mukana yhdennellätoista kaudella.
Juontajana jatkoi Roope Salminen. Näyttelijöinä jatkoivat kymmenennellä kaudella ohjelmaan liittyneet näyttelijät lukuun ottamatta Hämäläistä, Lehtistä ja Lavikaista. Heidän tilallaan nähtiin paluun tekevä Jenni Kokander ja uutena Mikko Virtanen.
Vuoden sketsihahmo -kilpailun voitti Ernest Lawsonin poliitikko Pentti Olavi Liitikko.
Tulikoe ja näytön paikka

Tällä kaudella neljässä jaksossa näytön paikkaan joutui kaksi eniten ääniä saanutta.
| Jakso | Immuniteetin saaja | Tulikoe | Näytön paikassa | Näytön paikka -tehtävä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mikko Penttilä | Roope Salmisen  kotibileiden erikoinen vieraslista | Mikko Virtanen & Ernest Lawson | Lauseiden lukemista käyttäen lakkonäytelmässä |
| 2. | Christoffer Strandberg | Rikkinäinen puhelin Palefacen laulamasta kappaleesta Surun suureen sieluun sain | Ernest Lawson | Puhe fiktiivisestä Jussi-gaalavoitosta erilaisilla tunnetiloilla |
| 3. | Ernest Lawson | Vitsi 15 sekunnissa | Jenni Kokander & Helmi-Leena Nummela | Tyylilajikohtaus tilanteissa eri tyylilajeilla |
| 4. | Terhi Suorlahti | Pudotus-cup Sanalinko | Christoffer Strandberg & Helmi-Leena Nummela | Kokkeina feat. Harri Syrjänen: miten tehdään täydellinen hampurilainen |
| 5. | Ernest Lawson | Eläimet hakevat lääkärin työpaikkaa | Mikko Penttilä | Viikkokatsauksen erikoisreportteri |
| 6. | Mikko Penttilä | Pikahahmot | Jenni Kokander | Pikahahmo Hölinäkeiju |
| 7. | Ernest Lawson | Hahmot vaihtoon | Helmi-Leena Nummela & Terhi Suorlahti | Improvisoitu kevätlaulu yllätyssanoja käyttäen |
| 8. | Helmi-Leena Nummela | 7 lajin Tulikoe | Roope Salminen | Roope Salminen improräppibattle rakkauden puolesta ja vastaan feat. MC Solonen |
Vuoden sketsihahmokilpailu

| Sketsihahmo | Hahmon kuvaus | Näyttelijä | Hokema(t) | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tosi-Täti | Tarinoiden kertoja | Terhi Suorlahti | Tämä tarina on tosi. | 1. pudonnut 30. maaliskuuta |
| Lisko-Leena Vähä-Pätölä | Ulkonäköä ujosteleva lentolisko | Helmi-Leena Nummela | Oonks mä?, emmä oo / Mä oon niin... | 2. pudonnut 6. huhtikuuta |
| Kari Tolkku | Talonmies | Jenni Kokander | Minähän se tuoreen vitsin keksin! / Minulla on mielessä vain Janni Hussi | 3. pudonnut 13. huhtikuuta |
| Muuses Lypsäväinen | Lehmä, muu-tos johtaja | Mikko Virtanen | Me ei luoda lantaa vaan legendaa. / Me ollaan hyvä työpari ja hyvät ystävät | 4. pudonnut 20. huhtikuuta |
| Simpsa | Vanhempiensa luona 38-vuotiaana asuva peräkammarinpojan pikkuveli | Mikko Penttilä | Lasit päähän kun sorvataan! / Älä oo noin salonkyläläine! | 3. sija 27. huhtikuuta |
| Nöpö-Felix | Söpö 10-vuotias lapsi | Christoffer Strandberg | Laalalalaalaa! / Totuus tulee lapsen suusta / Mä oon söpö! | 2. sija 4. toukokuuta |
| Pentti Olavi Liitikko | Poliitikko | Ernest Lawson | Aina ilo tavata äänestäjät. / Pentti on ... asialla. / Juuri tätä tarkoitin. / Kyllä kansa sietää. | Voittaja 4. toukokuuta |
Katsojaluvut ja yllätystehtävät

| Jakso | Esityspäivä | Keskikatsojamäärä | Yllätystehtävä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 16. maaliskuuta 2019 | 818 000 | — |
| 2 | 23. maaliskuuta 2019 | 672 000  | — |
| 3 | 30. maaliskuuta 2019 | 734 000  | — |
| 4 | 6. huhtikuuta 2019 | 566 000  | — |
| 5 | 13. huhtikuuta 2019 | 575 000  | Anonyymit ärsyttäjät -sketsissä roolien vaihto |
| 6 | 20. huhtikuuta 2019 | 386 000  | — |
| 7 | 27. huhtikuuta 2019 | 497 000  | — |
| 8 | 4. toukokuuta 2019 | 589 000  | — |
Gulo

| Gulo |
| --- | --- |
 Ahma (Gulo gulo)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Näätäeläimet Mustelidae
Alaheimo::  Mustelinae
Suku::  Gulo  Pallas, 1780
Lajit
 Ahma (G. gulo)  †G. minor  †G. schlosseri  †G. sudorus 
Katso myös
   Gulo Wikispeciesissä   Gulo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Gulo on näätäeläinten (Mustelidae) heimoon kuuluva nisäkässuku. Sen ainoa nykyisin tavattava laji on ahma (G. gulo).
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q16894566  Wikispecies: Gulo  BOLD: 6869  CoL: 4RJY  EoL: 34550  EPPO: 1GULOG  Fauna Europaea: 305301  Fauna Europaea (new): 8305ebc5-e5cd-41b1-909e-41959cd75526  GBIF: 5219072  iNaturalist: 41851  ITIS: 180550  MSW: 14001165  NBN: NHMSYS0000376733  NCBI: 48419  Open Tree of Life: 752563  Paleobiology Database: 41112  Plazi: 23EAFA1A-E110-44C0-75B5-C74C49712730  WoRMS: 1460000  ZooBank: 62855F6E-D1BD-44CC-8084-A8D2D10752EE 
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Kytäjän kolmoissurma

Kytäjän kolmoissurma on henkirikos, joka tapahtui helatorstaina 12. toukokuuta vuonna 1972 aamuyöllä Hyvinkään Kytäjän kylässä olevan Kytäjän kartanon mailla.
Tapahtumien kulku

Kolme nuorta oli 11. toukokuuta 1972 telttailemassa Kytäjän kartanon mailla 15 kilometriä Hyvinkään keskustasta länteen. Telttailijat olivat 14-vuotias Kai Tapani Hyväkkä, tämän 17-vuotias veli Esa Tapani Hyväkkä ja 18-vuotias Veijo Ilmari Häkkinen. Pojat olivat viettäneet yhdessä koko viikon eri paikoissa Hyvinkään ympäristössä. Heidän väitettiin syyllistyneen 70-vuotiaan miehen ryöstöön Hyvinkäällä. Pojat päättivät leiriytyä Kytäjärven rannalle Kaalimaanniemeen. He seurasivat muiden leiriytyjien esimerkkiä eivätkä olleet tietoisia siitä, että olivat kartanon mailla.
Pojat olivat kuitenkin leiriytyneet yksityiselle alueelle. Kytäjän kartanon silloinen omistaja Kai Vähäkallio sekä kartanon vanhaisäntä, Kain isoisä Väinö, olivat hyvin tarkkoja siitä, ettei kartanon mailla liikuttaisi luvatta. Suomen jokamiehenoikeuksien nojalla liikkuminen yksityisellä alueella oli kuitenkin laillista. Tapahtumailtana Kai Vähäkallio oli kartanossa kaksin nuoremman poikansa kanssa; illan aikana kartanossa kävi myös lähistöllä asunut Vähäkallion pikkuserkku Anna Siikarla. Vähäkallion vaimo ja perheen vanhempi poika olivat menneet aiemmin päivällä perheen kaupunkiasuntoon Helsinkiin.
Illalla pojat olivat käyneet eräässä kyläkaupassa Kytäjällä. He eivät ostaneet mitään, vaan soittivat puhelun Hyvinkäälle. Kauppias kertoi poliisille myöhemmin, että poikien seuraan oli tullut tyttö, joka myöhemmin osoittautui olevan Veijon tyttöystävä Marja-Leena Uusimäki, joka huolehti poikien muonituksesta. He poistuivat kaupasta kello 17 ja nelikko siirtyi leiripaikalle, josta Marja-Leena oli lähtenyt kello 21.
Marja-Leenan palattua seuraavana päivänä leiripaikalle hän löysi kaikki kolme poikaa surmattuina. Surmaaja oli ilmeisesti ampunut heitä pään alueelle. Marja-Leena hälytti paikalle ambulanssin, mutta uhrien hyväksi ei ollut enää tehtävissä mitään. Paikallinen poliisi totesi, että oli tapahtunut vakava henkirikos. Poliisi otti yhteyden nimismieheen, joka puolestaan otti yhteyttä poliisitarkastajaan, joka edelleen kutsui paikalle keskusrikospoliisin etsivät.
Tutkimuksia ja epäiltyjä

KRP:stä paikalle tuli kolme etsivää ja useita kenttämiehiä. Paikalle saapui myös huumepoliiseja, mutta he poistuivat paikalta kun selvisi, etteivät uhrit olleet olleet alkoholin tai huumeiden vaikutuksen alaisina. Tekninen rikostutkinta käynnistettiin heti ja KRP alkoi kuulustella ihmisiä. Rajamäkeläinen varastomies Heikki Peiponen antoi mielenkiintoisen vihjeen: hän kertoi nähneensä kasvojaan peittelevän miehen Kytäjärven rannalla helatorstaina. Tämän vihjeen poliisi kuitenkin hylkäsi jo tutkimusten alkuvaiheissa.
Poliisi ei aluksi kertonut julkisuuteen murha-asetta, joka oli oletettavasti ollut pistooli tai revolveri. Näin poliisi halusi välttää pelästyttämästä murhaajaa, jottei tämä alkaisi hävittää todisteita. Kolmoismurhan johdosta lähti liikkeelle monenlaisia huhuja murhaajasta. Tunnelmaa tiivisti se, että Hyvinkään alueella oli äskettäin tapahtunut muitakin laajaa julkisuutta saaneita henkirikoksia: niin sanotut liftarimurhat kesällä 1971 ja Väinö Svahnin tapaus syksyllä 1971.
Monet huhut ja vihjeet liittyivät jo tässä vaiheessa Kytäjän kartanoon. Kartanossa oli eletty ikään kuin järjestäytyneen yhteiskunnan ulkopuolella. Kartanon isännän Kai Vähäkallion harrastuksiin kuului muun muassa ampuminen ja metsästys, sillä Kytäjän kartanon mailla oli paljon riistaa. Myös poliisi alkoi kiinnostua kartanosta ja sen isännästä, jolla oli laaja asekokoelma. Rikostutkijat kävivät kartanossa lähes päivittäin ja kuulustelivat sen väkeä. Kartanosta vakuutettiin, että kaikki aseet ovat tallessa eikä mitään ollut viety pois tai varastettu.
Myös poikien seurassa illalla ollutta Marja-Leena Uusimäkeä kuulusteltiin pitkään. Häneltä kysyttiin muun muassa sitä, kuka tiesi, että pojat olivat leiriytyneet Kytäjärven rannalle. Poikien vanhemmat eivät heidän tarkkaa olinpaikkaansa tienneet.
Leiripaikalta oli kadonnut muun muassa kirves sekä puukko, joita ei löydetty mistään lähimaastosta. Paikalliset urheilusukeltajat löysivät kadonneen kirveen järvestä. Miten kirves oli sinne joutunut, oli mysteeri: oliko se heitetty murhapaikalta vai oliko murhaaja soutanut veneellä keskelle järveä ja heittänyt kirveen veteen?
Helatorstain jälkeen Suomessa oli päättynyt toimittajalakko, ja kevään aikana tapahtunut murha oli merkittävä uutisaihe Etelä-Suomessa. Toimittajat haastattelivat kytäjäläisiä ja hyvinkääläisiä sekä tapausta tutkivia poliiseja. Myös Marja-Leena Uusimäkeä haastateltiin. Kytäjän kartanon isäntä Kai Vähäkallio ei kuitenkaan haastateltavaksi suostunut. Hän ei salannut sitä, ettei pitänyt julkisuudesta.