stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
NoCopyrightSounds

| NoCopyrightSounds |
| --- | --- |

Perustettu:  Elokuu 2011
Perustajat:  Billy Woodford
Tyylilajit:  house dubstep trap drum’n’bass electropop
Kotimaa:   Iso-Britannia
Sijainti:  Manchester, Iso-Britannia
Kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
NoCopyrightSounds (NCS) on brittiläinen levy-yhtiö joka julkaisee rojaltivapaata musiikkia.
Aloittaen toimintansa tekijänoikeusvapaata musiikkia sekä ilmaisia latauksia jakavana YouTube-kanavana, on sivusto kerännyt miljoona maksettua latausta vuonna 2017.
Historia

NCS aloitti toimintansa YouTube-kanavana "innokkaan pelaajan" nimeltään Billy Woodford perustamana vuonna 2011. Aikakauslehti Forbes kuvaili levy-yhtiötä "YouTube ensin-painotteiseksi yhtiöksi joka mahdollistaa yksityishenkilöiden käyttää ja jopa rahoittaa heidän musiikkiaan vapaasti niin kauan kuin he antavat hyvää luottoa sisällön omistajille."
Vuonna 2017 NCS saavutti miljoonan maksetun digitaalisen latauksen rajapyykin, vaikka he julkaisevatkin musiikkia ilmaiseksi. Levy-yhtiön manageri Daniel Lee sanoi että "Kuten muut samankaltaiset palvelut, NCS tarjoaa sekä vaihtoehdon nauttia musiikista ilmaiseksi että myös mahdollisuuden faneille tukea musiikkia maksullisten palveluiden kautta," vakuuttaen että levy-yhtiö julkaisee musiikkia ilmaiseksi ja myös myy sitä. Woodford totesi rajapyykin rikkomisesta että "Olen äärimmäisen ylpeä miljoonan maksetun latauksen saamisesta ja uskon, että tämä näyttää kasvun ja joustavuuden jota NCS on rakentanut näiden vuosien aikana." Hän kommentoi myös että "Kysyntä tuoreelle alkuperäiselle musiikille Creatorsien (Luojien) keskuudessa on valtavaa ja kasvaa joka päivä."
Huhtikuussa 2019 levy-yhtiö oli kerännyt YouTubessa yhteensä yli 21 miljoonaa tilaajaa.
Artistit

3rd Prototype
Aero Chord
Alan Walker
Alex Skrindo
Andromedik
Anna Yvette
Ash O'Connor
Au5
Axol
Beatcore
Brooks
Cartoon
Chris Linton
Clarx
Codeko
Curbi
CØDE
Deaf Kev
Debris
Defqwop
Desembra
Desmeon
Diamond Eyes
Different Heaven
Disfigure
Distrion
Diviners
Dropouts
Egzod
Electric Joy Ride
Electrolight
Elektronomia
ElementD
Fareoh
Floatinurboat
Friendzone
Futuristik
Glude
Halcyon
High Maintenance
Inukshuk
Itro
IZECOLD
Janji
Jim Yosef
Jo Cohen
Johnny Third
Jordan Schor
JPB
K-391
Kasger
Killercats
Kontinuum
Kovan
Krys Talk
LarsM
Lennart Schroot
Lensko
Matthew Blake
Mendum
Mountkid
MYRNE
NIVIRO
OLWIK
Oneeva
Our Psych
Paul Flint
Phantom Sage
Prismo
Rameses B
Raven & Kreyn
Razihel
RedMoon
RetroVision
Rival
Sex Whales
Ship Wrek
SideB
Spitfya
Subtact
Syn Cole
Syndec
Tobu
TULE (Lost Sky)
Unknown Brain
Uplink
Vanze
Vexento
Vidya Vidya
Waysons
Weero
William Ekh
Käännös suomeksi
Työväenpuolue (Alankomaat)

| Työväenpuolue> Partij van de Arbeid |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  9. helmikuuta 1946
Johto:   Lilianne Ploumen (pj.) 
Ideologia:   sosiaalidemokratia 
Poliittinen kirjo:  keskusta-vasemmisto
Edustajainhuone:  9 / 150
Senaatti:  6 / 75
Euroopan parlamentti:  6 / 29
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan sosialidemokraattinen puolue – Progressive Alliance
Kotisivu:  www.pvda.nl
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Työväenpuolue (holl. Partij van de Arbeid, lyh. PvdA) on hollantilainen keskusta-vasemmistolainen puolue ja maan johtava sosiaalidemokraattinen puolue.
Historia

Työväenpuolue perustettiin vuonna 1946, kun sotaa edeltänyt Sosiaalidemokraattinen työväenpuolue, vasemmistoliberaali Vapaa demokraattinen liitto (holl. Vrijzinnig Democratische Bond, VDB) ja protestanttinen vasemmistolainen Kristillisdemokraattinen unioni yhdistyivät.
Työväenpuolue on historiallisesti ollut heikompi muihin sosiaalidemokraattisiin puolueisiin verrattuna, sillä työväenluokan äänet jakautuivat Alankomaissa protestanttiseen ja katolilaiseen osaan. Työväenpuolueesta ei näin syntynyt koko maan yhdistävää työväenluokan puoluetta, vaan enemmänkin maallistuneen työväenluokan puolue. Tästä huolimatta se oli Alankomaiden ainoa puolue, joka pystyi haastamaan maan uskonnollisia puolueita, kun työväenpuolueen Willem Drees toimi maan pääministerinä 1948–1958 ja Joop den Uyl vuosina 1973–1977.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Työväenpuolue (Alankomaat) Wikimedia Commonsissa
Työväenpuolue (hollanniksi)
| n k  Alankomaalaiset puolueet |
| --- | --- |
Edustajainhuone:  Vapauspuolue (37)  GroenLinks–PvdA (25)  Vapauden ja demokratian kansanpuolue (24)  Uusi yhteiskuntasopimus (20)  Demokraatit 66 (9)  Maanviljelijä-kansalaisliike (7)  Kristillisdemokraattinen puolue (5)  Sosialistinen puolue (5)  DENK (3)  Eläinpuolue (3)  Foorumi demokratialle (3)  Reformoitu puolue (3)  ChristenUnie (3)  Volt Alankomaat (2)  JA21 (1) 
Senaatti:  Maanviljelijä-kansalaisliike (16)  GroenLinks–PvdA (14)  Vapauden ja demokratian kansanpuolue (10)  Kristillisdemokraattinen puolue (6)  Demokraatit 66 (5)  Vapauspuolue (4)  Sosialistinen puolue (3)  Kristillinen unioni (3)  Eläinpuolue (3)  JA21 (2)  Foorumi demokratialle (2)  Reformoitu puolue (2)  Volt Alankomaat (2)  50PLUS (1)  Itsenäiset ryhmät (1)
Guingamp

| Guingamp (Gwengamp) |
| --- | --- |
 Kaupungintalo
 lippu:  vaakuna
 Guingamp
 Koordinaatit: 48°33′48″N, 3°09′00″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bretagne
Departementti:  Côtes-d'Armor
Arrondissementti:  Guingamp
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3,4 km²
Väkiluku (2017):  6 895 
 – Väestötiheys:  2 022 as./km²
Kunnan numero:  22070
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Guingamp (bretoniksi Gwengamp) on kunta läntisessä Ranskassa Côtes-d’Armorin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Englannin kanaaliin laskevan Trieuxjoen varrella. Guingampissa on departementin aliprefektuuri.
Guingampin kaupungin historia juontaa keskiajalle saakka. 1000-luvulla sinne rakennettiin ensimmäinen linnoitus suojelemaan kaupunkia sekä sen kauppiaita ja käsityöläisiä. Uusi linna rakennettiin 1400-luvulla. Sen rakennutti Bretagnen herttua Pietari II. Linnan valleja ja torneja ovat yhä jäljellä.
Nähtävyyksiä

Kaupungissa on useita 1400- ja 1500-luvun puuristikkotaloja. Kaupungintalo on entinen 1700-luvulla rakennettu Augustinian luostari. Samalta ajalta on kaupungin keskusaukio Place du Centre, sekä aukiolla oleva suihkulähde La Plomée. Kaupungin basilika Notre-Dame de Bon-Secours on rakennettu vuosisatojen aikana, ja se koostuu useasta erilaisesta arkkitehtonista tyylistä. Kaupungin vanha vankila on rakennettu vuonna 1841 amerikkalaisen mallin mukaan. Se oli valmistuessaan uudenaikainen, jossa katetut käytävät olivat ulkona ja vankisellit sisällä rivissä.
Urheilu

Kaupungin jalkapalloseura on En Avant de Guingamp. Se pelaa kotiottelunsa Stade du Roudouroulla.
Linnan muureja
Puuristikkotaloja
Place du Center ja La Plomée -suihkulähde
Notre-Dame de Bon-Secours
Vanha vankila
Stade du Roudourou
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Guingamp Wikimedia Commonsissa
Lylyjärvi (Suonenjoki)

| Lylyjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°37′38″N, 27°10′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Tulo-ojat:  Mustapuro Iso-Mustasta
Laskuoja:  uoma Suontienselkään
Järvinumero:  14.782.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113 m  
Pituus:  2,5 km  
Leveys:  590 m  
Rantaviiva:  5,81 km  
Pinta-ala:  98,492 ha   
Tilavuus:  0,00602284 km³  
Keskisyvyys:  6,12 m  
Suurin syvyys:  17 m  
Saaria:  ei saaria
 fiLylyjärvi 
Lylyjärvi on Pohjois-Savossa Suonenjoella keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Kuopiosta on 39 kilometriä lounaaseen ja matkaa Suonenjoen taajama-alueelle on kilometri.
Maantietoa

Lylyjärvi on 2,5 kilometriä pitkä, 600 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 98 hehtaaria. Se on muodostunut pohjoisen Katajavuoren ja eteläisen Lylykankaan selänteen väliin. Katajavuori kohoaa 180 metrin korkeuteen mpy., joten sen huippu yltää 67 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järven keskiosa on noin puoli kilometriä leveä, etelä- ja pohjoisosa ovat keskiosaa kapeampia. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 6,02 miljoonaa kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 6,1 metriä. Runsas neljäsosa Lylyjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Sen syvänteessä on 17 metriä syvää ja syvänne sijaitsee järven itärannalla kohoavan Katajavuoren edustalla . Järven rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä. Lylyjärven ranta-alue on pääosin metsämaata. Järven luoteis- ja kaakkoispäässä on kiinteää asutusta ja rannoille on rakennettu alle 10 vapaa-ajan asuntoa. Luoteispäässä sijaitsevat pienet kulmakunnat Vieru ja Lylynkuivio. Luoteispäässä on myös uimaranta .
Luontoarvoja

Pohjoispuolella kohoavat kalliot ovat porfyyristä graniittia, joka on kestänyt paremmin geologista kulutusta kuin muualla esiintyvä kiillegneissi eli kiilleliuske. Tämä selittää järvellä tavattavat korkeuserot. Järvi on muodostunut kallioon ratkenneeseen siirrokseen, jonka ympäriltä on kulunut pois kiviainesta.
Lylyjärven alueelle ulottuu Suonenjoen luoteispuolella varsin selvänä maastossa erottuva Linharjun muodostelmat. Lylyjärven länsipuoli onkin kangasmaastoa, jonka hiekkaiset muodostumat lienevät levinneet harjujakson kaakkoispuolelle . Järven vedenlaatua tutkittiin esimerkiksi vuosina 2020–2022 kolmeen otteeseen. Kaksi mittausta tapahtui elokuussa ja yksi maaliskuussa. Niissä tarkkailtiin pintaveden ja pohjaveden laatua. Mittausten mukaan järvi lämpötilakerrostui kesäisin selvästi. Veden näkösyvyys oli 2,2–2,9 metriä riippuen syvyydestä, koska syvällä oli vesi sameampaa. Lisäksi vesi oli humuspitoista ja rautapitoista (950–2 100 milligrammaa (mg) litrassa vettä). Vedenväri olinkin 130 Pt mg/l. Veden happamuustaso vaihteli pH 6,1–6,7 eli vesi on lievästi hapanta. Levätuotanto oli voimakasta. Järvi olinkin lievästi rehevän tai rehevöityneen tasoa, koska kokonaisfosforipitoisuus vaihteli välillä 13–34 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja oli talvella pohjan lähellä jopa 53 μg/l. Kokonaistyppipitoisuudet vaihtelivat 470–710 μg/l ja talvella ne kasvoivat tästä 800 μg/l. Ravinnepitoisuudet olivat pohjalla korkeammat kuin pinnan lähellä, sillä pohjassa olevista sedimenteistä liukenee vähähappisella kaudella ravinteita takaisin veteen. Pintavesi olikin happirikasta kesäisin, mutta pohjan lähellä ravinteet kuluttivat sitä. Helmi-maaliskuussa 1982 ja 1994 olivat veden mittausarvot samantapaisia kuin vuosina 2020–2022.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) järvi kuuluu.
Lylyjärvi on toiseksi laajin Suontienselän-Paasveden alueella sen 36:sta vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä. Laajin on Suontienselkä–Paasvesi. Lylyjärveen tulee seitsemän ojaa. Niistä huomattavin on Mustapuro, joka alkaa Iso-Mustasta. Muita Mustapuron valuma-alueen järviä ovat Pieni Mustalampi ja Kortelampi. Lylyjärven vedenpinnan korkeus on 113,0 metriä mpy. Lylyjärvi laskee järven kaakkoispäästä alkavaa ja 2,5 kilometriä pitkää uomaa myöten etelään Suontienselän (99,4 m mpy) pohjoisosaan. Uomalle kertyy pudotusta yli 13 metriä.
Historiaa

Lylykankaalta lähellä järven etelärantaa on vuonna 1986 löytynyt piikivestä valmistettu sirppi. Mitään vanhaa asuinpaikkaa tai viljelyyn viittaavaa rakennetta ei kankaalta tunneta. Harjanteen toisella puolella sijaitsee halkaisijaltaan nelimetrinen kuoppa, joka vaikuttaa historialliselta hiilimiilulta.
Vuoden 1944 taloudellisessa kartassa oli Vierun kylässä pienialaista viljelytoimintaa, Katajavuorella ja järven kaakkoispäässä pienviljelytiloja. Tilanne pysyi tässä suhteessa samanlaisena vuoden 1973 peruskartan julkaisuun saakka. Tämän jälkeen on viljelytoiminta vähentyneet ja monet pienet peltopalstat on metsitetty.
Aiheesta muualla

Rönty, Hannu: Lylyjärven maastoa Suonenjoella lokakuussa 2009 (YouTube-video)
(14.7)
Työväenpuolue (Norja)

| Työväenpuolue> Arbeiderpartiet |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  22. elokuuta 1889
Puheenjohtaja:  Jonas Gahr Støre
Ideologia:  sosiaalidemokratia
Poliittinen kirjo:  keskusta-vasemmisto
Toimisto:  Youngstorget 2 A, Oslo
Värit:  punainen
Suurkäräjät:  49 / 169
Saamelaiskäräjät:  10 / 39
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan sosialidemokraattinen puolue   – Sosialistinen internationaali
Nuorisojärjestö:  Arbeidernes ungdomsfylking (AUF)
Kotisivu:  arbeiderpartiet.no
Infobox OKNimi-testi OK: 
Norjan työväenpuolueen toimitalo Oslossa.
Työväenpuolue (norj. Det norske arbeiderpartiet, Arbeiderpartiet, AP) on norjalainen sosiaalidemokraattinen puolue. AP on Sosialistisen internationaalin jäsen. Työväenpuolue perustettiin vuonna 1887, ja se pääsi ensi kertaa suurkäräjille vuonna 1903.
Vuonna 1918 Työväenpuolueen  kongressissa vallankumouksellisen linjan edustajat valtasivat puolueen johtopaikat. Puolue liittyi Kominterniin, mutta erosi neljän vuoden kuluttua jouduttuaan avoimeen konfliktiin Moskovan kanssa.
Puolue on ollut suurkäräjien suurin puolue vuodesta 1927 alkaen. Se on useasti saanut suurkäräjillä ehdottoman enemmistön. Vuoden 2013 vaalitulos oli Työväenpuolueelle huonohko, vaikkakin se pysyi suurimpana puolueena 55 paikallaan. Norjan neljä porvaripuoluetta saavat halutessaan aikaan enemmistöhallituksen, koska niillä on 169 paikasta kaikkiaan 96. Työväenpuolueen johtaja Jens Stoltenberg lupasi vuonna 2013 työväenpuolueen olevan rakentava oppositiopuolue.
Puheenjohtajat

Anders Andersen (1887–88)
Hans G. Jensen (1888–89)
Christian Holtermann Knudsen (1889–90)
Carl Jeppesen (1890–92)
Ole Georg Gjøsteen (1892–93)
Gustav A. Olsen-Berg (1893–94)
Carl Jeppesen (1894–97)
Ludvig Meyer (1897–1900)
Christian Holtermann Knudsen (1900–03)
Christopher Hornsrud (1903–06)
Oscar Nissen (1906–11)
Christian Holtermann Knudsen (1911–18)
Kyrre Grepp (1918–22)
Emil Stang   (1922–23)
Oscar Torp (1923–45)
Einar Gerhardsen (1945–65)
Trygve Bratteli (1965–75)
Reiulf Steen (1975–81)
Gro Harlem Brundtland (1981–92)
Thorbjørn Jagland (1992–2002)
Jens Stoltenberg (2002–2014)
Jonas Gahr Støre (2014–nykyinen)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Työväenpuolue (Norja) Wikimedia Commonsissa
| n k  Norjan puolueet |
| --- | --- |
Suurkäräjät:  Työväenpuolue (48)  Høyre (36)  Keskustapuolue (28)  Edistyspuolue (21)  Sosialistinen vasemmistopuolue (13)  Venstre (8)  Punaiset (8)  Kristillinen kansanpuolue (3)  Vihreät (3) 
| n k Toinen internationaali (1889–1916) |
| --- | --- |
Kansainväliset järjestöt:  International Socialist Bureau  International Federation of Socialist Young People's Organizations  Women's International Council of Socialist and Labour Organizations 
Jäsenet:  Saksan sosiaalidemokraattinen puolue  Työväenpuolue (Yhdistynyt kuningaskunta)  Työväeninternationaalin ranskalainen osasto  Italian sosialistinen puolue  Italian työväenpuolue  Espanjan sosialistinen työväenpuolue  Venäjän sosiaalidemokraattinen työväenpuolue  Sosialistivallankumouksellinen puolue  Bolševikit  Menševikit  Liettuan, Puolan ja Venäjän juutalaisten Yleinen Työväenliitto  Sionistinen työväenpuolue  Sveitsin sosiaalidemokraattinen puolue  Belgian työväenpuolue  Puolan sosialistipuolue  Bulgarian sosiaalidemokraattinen puolue  Luxemburgin sosialistinen työväenpuolue  Amerikan sosialistinen työväenpuolue  Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue  Norjan työväen puolue  Sosiaalidemokraatit (Tanska)  Suomen sosialidemokraattinen puolue  Itävallan sosiaalidemokraattinen puolue 
| n k Komintern (1919–1943) |
| --- | --- | --- |
| Kansainväliset järjestöt |  Imperialismin vastainen liitto  Kansainvälinen Punainen Apu  Kommunistinen nuorisointernationaali  Kommunististen naisten internationaali  Punainen ammattiyhdistysinternationaali  Punainen talonpoikaisinternationaali  Punainen urheiluinternationaali  Talonpoikaisten vapaa-ajattelijoiden internationaali  Työläisten kansainvälinen apu  |  |
| Jäsenet |  Venäjän kommunistinen puolue  Alankomaiden kommunistinen puolue  Amerikan sosialistinen työväenpuolue  Belgian kommunistinen puolue  Bulgarian kommunistinen puolue  Espanjan kommunistinen puolue  Espanjan kommunistinen työväenpuolue  Industrial Workers of the World  Irlannin työväestön vallankumoukselliset ryhmät  Italian sosialistinen puolue  Itävallan kommunistinen puolue  Jugoslavian kommunistinen puolue  Klassekampen-ryhmä  Latvian kommunistinen puolue  Liettuan kommunistinen puolue  Norjan työväenpuolue  Portugalin maximalistinen liitto  Puolan kommunistinen puolue  Romanian kommunistinen puolue  Ruotsin kommunistinen puolue  Socialist Party of America (vasemmistosiipi)  Sosialistinen työväenpuolue  Spartakistiliitto  Suomen Kommunistinen Puolue  Sveitsin kommunistinen puolue  Tšekkoslovakian kommunistinen puolue  Työväeninternationaalin ranskalainen osasto ja syndikalistit  Ukrainan kommunistinen puolue  Unkarin kommunistinen puolue  Valko-Venäjän kommunistinen puolue  Viron kommunistinen puolue  Workers’ International Industrial Union  Tokion ja Jokohaman sosialistiset ryhmät  |  |
Kala-Valkeinen

| Kala-Valkeinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°46′23″N, 27°08′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.728.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,1 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  1,062 km  
Pinta-ala:  4,769 ha  
Suurin syvyys:  5,5 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Kala-Valkeinen  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Jouhtenisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 480 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,1 metriä mpy.
Luettelo Ahvenanmaan joulupostimerkeistä

Tämä on luettelo Ahvenanmaan postin julkaisemista joulupostimerkeistä. Ensimmäiset Ahvenanmaan postin joulupostimerkit ilmestyivät vuonna 2004.
Joulupostimerkit 2004–2024

| Vuosi | Suunnittelija | Nimellisarvo | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | Leif Holmqvist | 0,45 € |  |
| 2005 | Pirkko Vahtero | 0,45 € |  |
| 2006 | Päivi Mansikka-aho | Julpost |  |
| 2007 | Haddon Sundblom | Julpost |  |
| 2008 | Eva-Jo Hancock | Julpost |  |
| 2009 | Linn Dahlblom, Cecilia Mattsson | Julpost |  |
| 2009 | Linn Dahlblom, Cecilia Mattsson | Världen |  |
| 2010 | Inge Löök | Julpost |  |
| 2011 | Helene Schmitz | Julpost |  |
| 2012 | Minna L. Immonen | Julpost |  |
| 2013 | Pinturicchio, Cecilia Mattsson | Julpost |  |
| 2013 | Pinturicchio, Cecilia Mattsson | 0,65€ |  |
| 2014 | Emelie Hage | Julpost |  |
| 2015 | Fideli Sundqvist | Julpost |  |
| 2015 | Fideli Sundqvist | Europa |  |
| 2016 | Maja Lindberg | Julpost |  |
| 2016 | Maja Lindberg | Världen |  |
| 2017 | Micael de Haas, Matilda Fyrqvist | Julpost |  |
| 2017 | Micael de Haas, Matilda Fyrqvist | Världen |  |
| 2018 | Emelie Bang | Julpost |  |
| 2018 | Emelie Bang | Världen |  |
| 2019 | Anette Gustafsson | Julpost |  |
| 2019 | Anette Gustafsson | Världen |  |
| 2020 | Alexander Lindén | Julpost |  |
| 2020 | Alexander Lindén | Världen |  |
| 2021 | Rebecca Elfast | Julpost |  |
| 2021 | Rebecca Elfast | Världen |  |
| 2022 | Lasse Harkkala | Julpost |  |
| 2022 | Lasse Harkkala | Världen |  |
| 2023 | Sami Saramäki | Julpost |  |
| 2023 | Sami Saramäki | Världen |  |
| 2024 | Anna Pers Bräcke | Julpost |  |
| 2024 | Anna Pers Bräcke | Världen |  |
Juuso Rajala

| Juuso Rajala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. elokuuta 1988 (ikä 36) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Raikku
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  81 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2009–
Aik. seurat:  Lukko (SML) LeKi (Mestis) TPS (SML) Blues (SML) Jokipojat (Mestis) Ilves (SML) KooKoo (Mestis/SML) EC Bad Nauheim (DEL2) Dresdner Eislöwen (DEL2) IF Troja-Ljungby (Allsv.) Kallinge-Ronneby IF (Ruotsi3) Bayreuth Tigers (DEL2) EK Zell am See (AlpsHL)
Juuso Rajala (s. 27. elokuuta 1988 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Rajala osaa pelata myös laidassa.
Muuta

Rajala on toisen polven liigakiekkoilija, sillä hänen isänsä on Ilveksessä vuonna 1985 Suomenmestaruuden voittanut hyökkääjä Juha Rajala.
Juha Jaakola

Juha Sakari Jaakola (s. 1. huhtikuuta 1945 Ylivieska) on suomalainen arkkitehti ja tietokirjailija.
Jaakola valmistui arkkitehdiksi Oulun yliopiston teknillisestä tiedekunnasta vuonna 1972, minkä jälkeen hän teki pitkän työuran Tampereella. Hän toimi vuosikymmenien ajan kaupungin apulaisasemakaava-arkkitehtina ja osallistui muun muassa Hervannan ja Ranta-Tampellan suunnitteluun. Hän jäi virastaan eläkkeelle syksyllä 2011.
Jaakola voitti Vuoden kirjateko 2008 -palkinnon kokoamastaan bibliografiasta, joka sisälsi yli 9 000 nimikkeen luettelon Suomessa julkaistuista Kiina-aiheisista kirjoista, artikkeleista, runoista ja tarinoista.
Teoksia

Tampereen Aitolahden ja Teiskon rakennuskulttuuri.  Tampere:  Tampereen kaupunki, 2008.  ISBN 978-951-609-390-4
Parasta Tamperetta. Taloja ja paikkoja parhaasta päästä.  Tampere:  Tampere-Seura, 2017.  ISBN 978-952-5558-29-6
Bertel Strömmer – Tampereen arkkitehti.  Tampere:  Tampereen historialliset museot, 2022.  ISBN 978-952-371-047-4
Birger Federley – jugendarkkitehti 1874–1935.  Tampere:  Tampereen museot, 2024.  ISBN 978-952-371-092-4