stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Perustulo
Kiinnostusta ja pilottikokeita maailmalla > Intian perustulo

Intiassa ollaan kiinnostuneita perustulosta keinona vähentää köyhyyttä. Intiassa on tehty kolme perustulopilottia. Intiassa aiotaan suorittaa pilotteja ennen kuin päätös maanlaajuisesta perustulosta tehdään. Valtiovarainministeriön pääneuvonantaja Subramanian sanoo että perustulo pudottaisi köyhyyden 0,5 prosenttiin ja perustulo maksaisi 4–5 prosenttia bruttokansantuotteesta. Subramanian mukaan perustulo edistää sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja antaa voimaa maan köyhille. Pääasiassa keskiluokkaisille annettavat ruokaan, polttoaineisiin ja lannoitteisiin annettavat tuet maksavat 5 prosenttia bruttokansantuotteesta. Vuosina 2011-2012 useissa Intian kylissä toteutettiin perustulokokeilu, koska hallitus on ehdottanut taattua perustuloa kaikille kansalaisille. Havaittiin, että perustulo nosti alueella nuorten koulutustasoa 25 %.
Kiinnostusta ja pilottikokeita maailmalla > Israelin perustulo

Israelissa vuonna 2018 voittoa tavoittelematon hanke GoodDollar aloitti globaalin taloudellisen kehyksen rakentamisen kestävän ja skaalautuvan yleisen perustulon tarjoamiseksi uuden digitaalisen lohkoketju-omaisuustekniikan avulla. Voittoa tavoittelemattoman organisaation tavoitteena on perustaa vertaisrahansiirtoverkko, jossa rahaa voidaan jakaa yleisen perustulon periaatteiden mukaisesti eniten apua tarvitseville sijainnista riippumatta. Projekti keräsi eTorosta miljoona dollaria.
Kiinnostusta ja pilottikokeita maailmalla > Kanadan perustulo

Kanadassa Ontarion provinssin hallitus käynnisti kolmivuotisen perustulokokeilun vuonna 2017. Perustuloa kokeiltiin 4 000 henkilöllä, jotka olivat tuettuja tai matalatuloisia. Osanottajille maksetun perustulon määrä vaihteli alle 700 dollarista yli 2 000 dollariin kuukaudessa. Kokeilussa oli määrä tarkastella muiden muassa sitä, minkälaisia vaikutuksia perustulolla olisi henkilöiden terveyteen ja lasten koulutukseen kolmen vuoden aikana. Mutta vuoden 2018 vaaleissa valtaan astui uusi hallitus, joka keskeytti kokeilun jo vuoden kuluttua väittäen sen osoittautuneen epäonnistuneksi. Perustulon maksatus päättyi maaliskuussa 2019. Uusi hallitus keskeytti myös kokeilun arvioinnin. McMaster-yliopiston rahoittamassa kyselytutkimuksessa havaittiin kuitenkin useimpien kokeiluun osaa ottaneiden kohdalla parannuksia terveydessä ja erityisesti henkisessä hyvinvoinnissa, samoin kuin työmarkkinoille osallistumisessa, ravitsemuksessa, asumisolosuhteissa, taloudellisessa tilanteessa ja sosiaalisissa suhteissa. Perustulo myös vähensi terveydenhuoltopalveluiden käyttöä. Monet perustuloa saaneet siirtyivät parempiin työpaikkoihin ja neljännes haastatelluista aloitti opiskelun. Perustulo ei parantanut vammaisten työllistymistä, mutta hekin kertoivat kokeilun myötä parantuneesta terveydestä ja entistä paremmista elinolosuhteista.
Kiinnostusta ja pilottikokeita maailmalla > Kenian perustulo

GiveDirectly-kokeilu vähävaraisessa Nairobin kylässä, Keniassa, on marraskuusta 2017 lähtien yksi pisimmistä perustulo-projekteista, jonka on määrä toimia 12 vuoden ajan.
Abhijit Banerjeen johtaman tutkimusryhmän väliraportti julkaistiin syyskuussa 2023.
Kiinnostusta ja pilottikokeita maailmalla > Namibian perustulokokeilu

Namibiassa on vuodesta 2008 kokeiltu 100 Namibian dollarin (noin kymmenen euron) kuukausittaista perustuloa Otjiveron kylässä. Kokeilun takana on Basic Income Grant Coalition, johon kuuluu Namibian evankelis-luterilainen kirkko, ammattiyhdistysjärjestöjä sekä Labour Resource and Research Institute. Projektin rahoittajina toimivat Saksan evankelinen kirkko, namibialaiset kansalaisjärjestöt ja yksittäiset tukijat ympäri maailmaa. Kahden vuoden jälkeen kylän lapset eivät enää käytännössä kärsineet nälästä, kun ongelma koski ennen kokeilua noin puolta lapsista, 90 prosenttia lapsista suoritti peruskoulua (kun ennen vastaava määrä oli 40 prosenttia) ja paikallisen terveyskeskuksen käyttäjämäärä nelinkertaistui. Uusia taloudellisia toimia syntyi, esimerkiksi naisen perustama leipomo ja miesten aloittama tiilituotanto. Poliisitilaston mukaan salametsästys ja puuvarkaudet laskivat 60 prosentilla. Seudun valtasuhteet alkoivat muuttua, kun naisten asema parantui ja kyläläiset kohtasivat valkoiset farmarit itsevarmemmin. Vastatoimena juopotteluun kyläläiset perustivat komitean, joka antaa neuvoa rahankäytössä, kapakat ovat maksupäivänä suljettuina ja lasten perustulo maksetaan pääsääntöisesti naisille. Negatiivinen vaikutus oli muuttoliike muualta: kun kokeilun alussa Otjiveron kylässä asui 1 100 ihmistä, kahden vuoden aikana kylään muutti arviolta 100–200 ihmistä (yleensä sukulaisia, jotka eivät saaneet omaa perustuloa). Namibian hallitus ei ole jatkanut projektia, vaikka osa ministereistä on henkilökohtaisesti tukenut sitä. Valtion verovirasto oli ennen kokeilua suositellut maanlaajuista perustuloa köyhyyden vähentämiseksi.
Kiinnostusta ja pilottikokeita maailmalla > Ugandan perustulo

Voittoa tavoittelematon järjestö käynnisti tammikuussa 2017 Ugandan Fort Portalin kylässä projektin nimeltä Eight. Se tarjoaa tuloja 56 aikuiselle ja 88 lapselle mobiilimaksamisen avulla.
Kiinnostusta ja pilottikokeita maailmalla > Yhdysvaltojen perustulo

Alaskassa mineraalivaroista kertyneitä tuloja kerätään rahastoon, jonka tuotosta maksetaan vuosittaista osinkoa jokaiselle koko kalenterivuoden ajan osavaltiossa asuneelle hakijalle. Nimellä Permanent Fund Dividend kutsuttua vuosittaista tuloa on maksettu vuodesta 1982. Henkeä kohden maksettava summa vaihtelee vuosittain. Vuonna 2008 summa oli 3 269 dollaria, vuonna 2012 se oli 878 dollaria, ja vuonna 2015 se oli 2 072 dollaria.
Austinissa 135 pienituloista perhettä sai 1000 dollaria kuussa vuosina 2022–2023 järjestetyssä kokeilussa. Perheet käyttivät saamansa rahan enimmäkseen asumismenoihin. Jotkut vähensivät työssäkäyntiä voidakseen opiskella tai hoitaa lapsiaan, kun taas jotkut lisäsivät työssäkäyntiä onnistuttuaan ratkaisemaan liikkumisongelmiaan. Ruokaturva parani. Mielenterveysongelmat lievittyivät, mutta pahenivat jälleen siinä vaiheessa, kun kokeilun tiedettiin olevan loppumassa.
Minneapolisissa järjestettävässä kokeilussa 200 pienituloista perhettä saa 500 dollaria kuukausittain kahden vuoden ajan. Ensimmäisen vuoden jälkeen saajien ei oltu havaittu tekevän vähemmän työtä kuin ennen. Saajilla oli parempi mielenterveys, vakaampi talous ja korkeampi ruokaturva kuin vastaavassa tilanteessa olleilla kotitalouksilla, jotka eivät saaneet rahaa. Saajat käyttivät rahan enimmäkseen ruokaan ja vuokranmaksuun.
Baltimorelaisessa pilottihankkeessa 200 nuorten vanhempien perhettä saa 1000 dollaria kuussa kahden vuoden ajan. Kyselyjen mukaan osanottajat ovat käyttäneet rahansa laskuihin, auton kuluihin, ruokaostoksiin ja lasten hoitoon.
Denverissä 800 pienituloisinta perhettä saa 1000 dollaria kuussa vuodesta 2022 alkaen.
Los Angelesin ja San Franciscon alueilla 100 koditonta sai 750 dollaria kuussa vuoden ajan. Ohjelma vähensi kodittomuutta. Saajat käyttivät rahasta suurimman osan ruokaan, sitten asumiseen, liikkumiseen, vaatteisiin, terveydenhoitoon ja muihin kuluihin. Vain kaksi prosenttia rahasta käytettiin tupakkaan, alkoholiin tai huumeisiin.
Ensimmäinen Yhdysvaltojen kaupunki, jossa kokeiltiin perustuloa oli Kaliforniassa sijaitseva Stockton. Stocktonissa on 315 000 asukasta. Heistä 130 sai 500 dollaria kuukaudessa vuoden 2019 helmikuusta lähtien puolentoista vuoden ajan. Kokeilu on kaupungin 27-vuotiaan pormestarin idea. Se tunnettiin nimellä SEED. Koronakriisin kansalaisille tuottamien vahinkojen vuoksi kokeilua pidennettiin vuoden 2021 tammikuuhun saakka.
Havaijin osavaltion lainsäätäjät ovat äänestäneet syyskuussa 2017 perustulokokeilun puolesta. Havaijilla ihmiset työskentelevät maatalouden ja palveluiden parissa. Pikaruokaloiden, ravintoloiden ja hotellien työntekijöiden työt ovat korvautumassa roboteilla. Perustuloa harkitaan koska se nähdään keinona pitää Havaijin talous vakaana.
The Spark of Hudson ja Humanity Forward Foundation perustivat HudsonUPin New Yorkin Hudsonissa lokakuussa 2020. Hankkeen tavoitteena on antaa 500 dollarin kuukausittainen perustulo 25 asukkaalle. Projekti kestää viisi vuotta ja sitä verrataan 50 ihmiseen, jotka eivät saa perustuloja.
Kiinnostusta ja pilottikokeita maailmalla > Saksan perustulo

Saksassa järjestettiin 500 henkilön kolme vuotta kestävä perustulokokeilu vuonna 2019. Kokeilua kutsutaan nimellä HartzPlus.
Kiinnostusta ja pilottikokeita maailmalla > Sveitsin perustulo

Vuoden kestävä kokeilu, jossa vähintään puolet Rheinaun kylän 1 300 asukkaasta saisi 2500 Sveitsin frangin (noin 2 200 euron) kuukausittaisen perustulon.
Toteutuksia maailmalla

Ainoa maailman maa, jossa perustulo on laajasti käytössä on Iran, jossa se on ollut käytössä loppuvuodesta 2010.
Toteutuksia maailmalla > Iranin perustulo

Iranissa Mahmud Ahmadinežadin hallinto otti käyttöön perustulon loppuvuodesta 2010 kansallisena perustulo-ohjelmana. Samassa yhteydessä leikattiin bensiinin, ruoan ja eräiden palveluiden tukiaisia. Summa vastasi vuonna 2012 noin 40 Yhdysvaltain dollaria per henkilö kuukaudessa, eli 480 dollaria vuodessa yhdelle henkilölle ja 2 300 dollaria viiden hengen perheelle. Vuosina 2007–2008 kansalaisille jaetut epäsuorat tukiaiset olivat arviolta 27 prosenttia bruttokansantuotteesta ja kooltaan 77,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Iranin kokemuksia perustulosta on käytetty tutkittaessa sen vaikutuksia työmarkkinoihin.
Kirjallisuutta

Lahtinen, Ilpo: Perustulo, kansalaisen palkka.  Helsinki:  Hanki ja jää, 1992.  ISBN 951-8916-31-4
Perkiö, Johanna: Suomalainen perustulokeskustelu ja mallit. Kelan tutkimus työpapereita, 2016, nro 85/2016.  Helsinki:  KELA. Artikkelin verkkoversio.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aiheesta muualla > Suomeksi

BIEN Finland - Suomen perustuloverkosto
Ajatushautomo Tänkin perustuloselvitys (Arkistoitu – Internet Archive)
Kansallisen Sivistysliiton Sisällä vai ulkona? -perustulopamfletti[vanhentunut linkki]
Ville Kopra: Perustulo. Kova vai pehmeä paketti? Kalevi Sorsa -säätiö
Vihreiden perustulomallin ABC
Perustulolaskuri
Ilkka Pirttilän artikkeli työn jakamisesta ja kansalaispalkasta (Helsingin Sanomat, 24.1.2010)
Perustulokokeilu puree köyhyyteen Namibiassa maailma.net, 30.3.2009
Ylen Elävä arkisto: Tulot 0 euroa
Kansalaispalkkaa kaikille? ”Hyvä mahdollisuus kannustaa ihmisiä töihin” Suomen Kuvalehti
Kansalaispalkka ja perustulo Ylen Elävässä arkistossa
Sitra: Ratkaiseeko perustulo mitään? Ota haltuun argumentit puolesta ja vastaan
Aiheesta muualla > Englanniksi

Basic Income Earth Network
Basic Income Studies -julkaisu
Capitalism and Freedom (Arkistoitu – Internet Archive), Milton Friedmanin perustulon esittelevä kirja.
André Gorz, Critique of Economic Reason, 1989
UBIdata Explorer
Thomas Paine.
Omitara, Namibia
Tuvalu (yhtye)

| Tuvalu> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2003–
Tyylilaji:  progressiivinen rock
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Annina Antinranta,  laulu, koskettimet                        Antti Harmainen,  kitara                        Jussi Oskari,  bassokitara                        Jussi Matikainen,  rummut  
Levy-yhtiö:  Backstage Alliance,  2007–   Merceedees Tuotanto,  2004–2007  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuvalu on tamperelainen progressiivista rock-musiikkia soittava yhtye, joka on perustettu vuonna 2003.
Ensimmäisen ep-levynsä yhteydessä vuonna 2004 yhtye julkaisi niin sanotun Dogma04-julistuksen, joka muun muassa kieltää heidän musiikkinsa soittamisen radiossa.
Julkaisut

Mitä muut ajattelevat sinusta?  (2004, EP)
Pimeä saartaa meitä!  (2006)
Viimeiset hetket ovat käsillä!  (2008)
Tuvalu  (2010)
Aiheesta muualla

Tuvalu Myspacessa (englanniksi)
Tuvalu Last.fm:ssä (englanniksi)
Bjørnstjerne Bjørnson

| Bjørnstjerne Bjørnson> Bjørnstjerne Martinus Bjørnson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. joulukuuta 1832 Kvikne, Hedmarkin lääni, Norja
Kuollut: 26. huhtikuuta 1910 (77 vuotta) Pariisi, Ranska
Ammatti:  kirjailija, teatterinjohtaja, toimittaja
Puoliso:  Karoline Bjørnson
Kirjailija
Äidinkieli: norja
Aikakausi:  1857–1909
Aiheet:  Norjan varhaishistoria, maalaiskertomukset, naisasia, avio-ongelmat
Kirjallinen suuntaus: kansallisromantiikka, realismi
Esikoisteos:  Synnøve Solbakken (1857) ja Mellem Slagene (1857)
 Nimikirjoitus
Palkinnot
  Nobelin kirjallisuuspalkinto 
Muuta tietoa
 Norjan kansallislaulun "Ja, vi elsker dette landet" sanoitus on Bjørnsonin ja sävellys Rikard Nordraakin 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Bjørnstjerne Martinus Bjørnson (8. joulukuuta 1832 Kvikne – 26. huhtikuuta 1910 Pariisi) oli norjalainen runoilija, isänmaanystävä ja kirjailija, joka sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon 1903. Hänen runostaan "Ja, vi elsker dette landet"  tuli  Rikard Nordraakin säveltämänä Norjan kansallishymni.
Bjørnson toimi aktiivisesti politiikassa ja kirjoitti lehtikirjoituksia sekä Norjan että myös Suomen itsenäisyyden puolesta. Hänen vaimonsa oli näyttelijä Karoline Bjørnson.
Elämä

Bjørnstjerne Bjørnson syntyi 1832 Hedmarkin läänin Kviknen kunnassa Norjassa. Hänen isänsä oli vanhaan maalaissukuun kuulunut pappi Peder Bjørnson (1798–1871). Bjørnsonin äidin isä oli Norjan puolella asuneita metsäsuomalaisia. 17-vuotiaana Bjørnstjerne Bjørnson lähti pääkaupunkiin Christianiaan ja opiskeli yliopiston pääsykokeisiin valmentavassa Heltbergin "ylioppilastehtaassa" yhdessä Aasmund Olavsson Vinjen, Henrik Ibsenin ja Jonas Lien kanssa. Bjørnson ei kuitenkaan koskaan aloittanut varsinaisia yliopisto-opintoja. 1850-luvulta lähtien hän toimi toimittajan ammatissa. Vuosikymmenen lopulla hän toimi teatterin taiteellisena johtajana Bergenissä ja 1860-luvulla Christianian teatterin johtajana.
Bjørnson meni 1858 naimisiin Karoline Reimersin (1835–1934) kanssa. Pari sai kuusi lasta, joista yksi oli Bjørn Bjørnson.
Bjørnson matkusteli paljon. 1850-luvun lopulla hän matkusti Ruotsissa ja 1860-luvulla kiersi Eurooppaa ja vieraili Tanskassa, Saksassa, Italiassa ja Ranskassa. Viimeisen matkansa hän teki 1910 Pariisiin, jossa hän kuoli.
Kirjallinen tuotanto

Uran alkuvaiheessa Bjørnstjerne Bjørnsonin tyyli oli kansallisromantiikkaa. Myöhemmin, osittain Henrik Ibsenin vaikutuksesta, hän suuntautui realismiin ja alkoi käsitellä yhteiskunnan ongelmia. Bjørnson tunnetaan myös runoilijana ja journalistina.
Kirjallinen tuotanto > Kansallisromantikko

Kansallisromanttisen kauden tärkeimpiä teoksia olivat Norjan varhaishistoriaan sijoittuvat näytelmät sekä "maalaiskertomukset" kuten Synnøve Solbakken (1857, suom. Synnöve Päiväkumpu). Synnøve Solbakkenissa henkilöhahmot saivat viikinkisaagojen sankareille ominaisia luonteenpiirteitä, jotka Bjørnson yhdisti Norjan "kansanluonteeseen". Tapahtumat sijoittuvat idealisoidulle, ajattomalle maaseudulle. Myös kohtalomotiivin kautta kertomus yhdistyy vanhoihin saagoihin, mutta Bjørnson liittyy kirjalliseen nykyaikaan psykologisoimalla kohtaloa ja sen herättämiä ajatuksia henkilöissä ja pohtimalla kohtalonuskon eettisiä ulottuvuuksia: "kypsynyt" Norjan kansa ei ole enää kohtalon sokeasti johdatettavissa. Sillan sitominen viikinkiajan ja nykyajan välille oli Bjørnsonille tärkeä osa kansakunnan rakentamista 1800-luvun lopun Norjassa.
Kohtalon lisäksi Synnøve Solbakkenissa on keskeisessä osassa myös klassinen rakkausmotiivi. Nimihenkilön sijaan novellin varsinainen päähenkilö on Torbjørn, jolle puhtoinen Synnøve edustaa kaikkea hyvyyttä ja valoisaa. Vastakappaleena on saamelainen renki Aslak, joka houkuttelee Torbjørniä pahoille teille. Novellia voi tulkita myös kristillisestä näkökulmasta, jolloin Torbjørnin on voitettava pahan Aslakin houkutukset ja valittava Päiväkummulla asuva Synnøve päästäkseen irti hänelle ennustetun kohtalon kahleista. Päiväkummun tila sijaitsee symbolisesti puolessamatkassa Torbjørnin kotoa kirkolle.
Kerronnallisesti ja rakenteellisesti Synnøve Solbakken oli uudenaikainen. Novelli rakentuu toisiaan peilaavista, lähes draamallisista kohtauksista. Kertoja on lähes näkymätön, mikä oli romantiikan aikana harvinaista. Kerronta ei etene aivan suoraviivaisesti, vaan sisältää lukijan täydennettäväksi jääviä aukkoja. Torbjørnin luonteenkasvuun keskittyvä juoni muistuttaa hieman realismin ajan kehitysromaania. Myös teoksen kieli on modernia: tuolloin norjan kirjakielenä käytettiin tanskaa, mutta Bjørnson on värittänyt kieltä lukuisilla norjalaisilla piirteillä.
Kirjallinen tuotanto > Realistinen kausi

Bjørnsonin ensimmäinen nykyaikaan sijoittunut realistinen näytelmä De Nygifte ("Vastanaineet") ilmestyi jo 1865 eli vuotta ennen Henrik Ibsenin Brandia ja yli kymmenen vuotta ennen Ibsenin varsinaista kriittisen realismin kautta: Bjørnson oli siis myös realistisessa draamassa edelläkävijä. Hänen näytelmänsä olivat tanskalaisen kirjallisuusteoreetikon Georg Brandesin oppien mukaisia, ja Bjørnsonin tavoitteena oli nostaa yhteiskunnallisia epäkohtia julkiseen keskusteluun.
Keskeisiä teemoja oli naisasia ja avioliittoon ja avioeroon liittyvät ongelmat, joita Bjørnson käsitteli muun muassa näytelmissä Leonarda (1879) ja Det ny System ("Uusi järjestelmä", 1879). Molemmat ilmestyivät samana vuonna kuin Ibsenin Nukkekoti ja jäivät selvästi tämän varjoon.
Kirjallinen tuotanto > Runoilija

Runoilijana Bjørnsonilta tunnetaan parhaiten kansallisromanttinen "Ja, vi elsker dette landet", josta tuli myöhemmin Rikard Nordraakin säveltämänä Norjan kansallislaulu. Kansallisromanttisen runouden lisäksi Bjørnson kirjoitti myös jonkin verran poliittisia agitaatiorunoja sanomalehtiin. Hän julkaisi yhteensä kolme runokokoelmaa, joista tunnetuimpia runoja sisältää Digte og Sange ("Runoja ja lauluja", 1870). Kokoelmassa on kansallisromanttisia luontorunoja ja virsiä.
Yhteiskunnallinen vaikuttaja

Bjørnstjerne Bjørnsonilla on erityisen merkittävä symbolinen asema Norjan 1800-luvun kansakunnan rakentamisessa ja itsenäistymiskehityksessä. Hänet tunnettiin palavana puhujana ja räiskyvänä temperamenttina.
Bjørnson osallistui yhteiskunnalliseen keskusteluun kirjoittamalla eri sanomalehtiin 1850-luvulta lähtien koko ikänsä. Tärkeä aihe oli muun muassa kuolemanrangaistuksen vastustaminen, jota hän vaati useita kertoja läpi 1870- ja 1880-luvun. Bjørnson osallistui myös keskusteluun norjalaisen teatterin ja kansallisen näyttämötaiteen perustamisesta ja toimi Christianian teatterin johtajana 1865–1867.
Skandinavismi oli kosmopoliitti Bjørnsonille läheinen asia, ja hän puhui usein Pohjolan kansojen veljeyden puolesta erityisesti 1860-luvulla. Hän puhui Euroopassa myös kansainvälisen rauhanliikkeen ja pienten kansojen itsemääräämisoikeuden puolesta.
Norwegian Air Shuttle on huomioinut Bjørnsonin saavutukset maalauttamalla hänen kuvansa yhden Boeing 737-800 -koneensa pyrstöön.
Suomennetut teokset > Näytelmät

Maria Stuart Skotlannissa. Suomentanut E. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1878.
Konkurssi: liike-elämän moraalittomuudesta, viidessä muutoksessa. Suomentanut C. Edv. Törmänen. Hämäläinen, 1879.
Synnöve Päiväkumpu. Suomentanut Anna Lilius. Waaranen, 1879.
Leonarda: Näytelmä neljässä tapauksessa. Suomentanut J. Enlund. G. W. Edlund, 1880.
Yli voimain: 2-osainen näytelmä. Suomentanut A. B. Mäkelä. Karjalan Kirjapaino-Osakeyhtiö, 1901.
Kun uusi viini kukkii. Suomentanut Helmi Setälä. Otava, 1909.
Paul Lange ja Tora Parsberg. Suomentanut Otto Manninen. WSOY, 1928.
Suomennetut teokset > Romaanit

Morsiusmarssi. Suomentanut A-a. Otava, 1904.
Mary. Suomentanut Werner Andelin. G. W. Edlund, 1906.
Jumalan teillä. Suomentanut Viki Kärkkäinen. WSOY, 1910.
Liput liehumassa. Suomentanut V. Hämeen-Anttila. Kansa, 1910.
Absalomin tukka. Suomentanut Martti Raitio. WSOY, 1916.
Suomennetut teokset > Novellit

Iloinen poika. Suomentanut T. J. Dahlberg. P. Tikkanen, 1862.
Arne. Suomentanut Hilda Käkikoski ; runot suom. Immi Hellén. SKS, 1899.
Rautatie ja hautuumaa. Suomentanut A-a. Otava, 1904.
Arne, Synnöve Päiväkumpu, Rautatie ja hautausmaa, Pieniä kertomuksia, Iloinen poika, Kalastajatyttö, Morsiusmarssi. Teoksessa Kertomuksia. Suomentaneet Maila Talvio ja Yrjö Koskelainen. WSOY, 1909.
Manghild. Suomentanut Kaarlo Koskimies. Porvoo, 1914.
Kotkanpesä. Teoksessa: Maailmankirjallisuuden mestarinovelleja 1. Suomentanut Katri Ingman-Palola. WSOY, 1961.
Thrond. Lastenkirjainstituutti.
Kirjallisuutta

Andersson, Per Thomas: Bjørnstjerne Bjørnson. (2. painos) Norsk litteraturhistorie, 2012, s. 226–234.  Oslo:  Universitetsforlaget. ISBN 978-82-15-01704-4  (norjaksi)
Mysterious Times

| ”Mysterious Times” Sash! ft>  Tina Cousins |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Life Goes On
 Julkaistu: 22. kesäkuuta 1998
 Tuottaja(t): Tokapi & Sash!
 Tyylilaji: dance, eurodance
 Kesto: 05.22 (alkuperäinen versio) 3:33 (Radioversio)
 Levy-yhtiö: Multiply Records
Sash!:n muut singlet
| ”La Primavera” 1998 | ”Mysterious Times” 1998 | ”Move Mania” 1998 |
Tina Cousinsin muut julkaisut
| ”Angel” 1997 | ”Mysterious Times” 1998 | ”Pray” 1998 |
Mysterious Times on saksalaisen Sash!-tuottajakolmikon (Alisson, Kappmeier, Lappessen) yhteistyössä brittilaulaja Tina Cousinsin kanssa tekemä dance-kappale, joka julkaistiin vuonna 1998. Se ylsi muun muassa Britannian singlelistan toiselle sijalle saman vuoden elokuussa. Samalla se siivitti Cousinsin uraa huomattavasti, ja kappale on myöhemmin kuulunut myös laulajan omaan keikkaohjelmistoon.
Uudelleenmiksaukset

Kappaleesta on tehty muun muassa seuraavia uudelleenmiksauksia:
Cyrus & The Joker Meets Bossi Mix
John B. Norman Mix
Superstring Remix
Tin Tin Out Mix
Todd Terry Club Mix
Aiheesta muualla

Mysterious Times -maksisingle Discogs-sivustolla, Club Tools -levymerkin julkaisu (englanniksi)
Týden

| Týden |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  aikakauslehti
Aihealue:  yhteiskunta ja politiikka
Kustantaja:  Empresa Media
Kokonaislevikki:  42 630 (2017)
Kotikunta:  Praha
Kotimaa:  Tšekki
Kieli:  tšekki
Aiheesta muualla
Kotisivu
Týden (tš. ’viikko’) on tšekkiläinen yhteiskuntaan ja politiikkaan keskittyvä viikkolehti.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (tšekiksi)
Roky Erickson

Roky Erickson
Roger ”Roky” Kynard Erickson (15. heinäkuuta 1947 Austin, Texas, Yhdysvallat – 31. toukokuuta 2019 Austin, Texas, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen laulaja, kitaristi ja lauluntekijä. Roky tulee hänen etunimiensä Roger ja Kynard ensimmäisistä tavuista. Hän tuli tunnetuksi The 13th Floor Elevators -yhtyeen laulajana ja biisintekijänä. Yhtye oli psykedeelisen rockin edelläkävijä. Sen jälkeen hän jatkoi sooloartistina useiden eri taustayhtyeiden kanssa.
Ericksonin levyt eivät ole koskaan nauttineet listamenestystä, mutta hänen ihailijoihinsa kuuluvat monet merkittävät rockmuusikot. Roky Erickson sai mainetta yhtä paljon musiikkinsa kuin traagisen henkilökohtaisen elämänsä ansiosta. Ericksonin uraa varjostivat huumeiden käyttö ja skitsofrenia, joiden vuoksi hän oli useaan otteeseen laitoshoidossa.
Historia > Varhaiset vuodet

Erickson alkoi soittaa pianoa 5-vuotiaana ja kitaraa 12-vuotiaana. Arkkitehdin ja oopperalaulajaksi halunneen äidin lapsena kasvanut Erickson jätti lukion kesken ryhtyäkseen ammattimuusikoksi. Hänen ensimmäinen levyttänyt yhtyeensä oli The Spades, jonka single ”We Sell Soul” oli paikallinen hitti Teksasissa vuonna 1964.