stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiinan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus
Aiheesta muualla

China CDC - About us (China CDC:n kotisivusto) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (chinacdc.cn)
CCDC Weekly (englanniksi) (chinacdc.cn)
Daily Briefing of the National Health Commission of the People's Republic of China (Daily briefings on novel coronavirus cases in China) (englanniksi) (nhc.gov.cn)
Tianxing Jiang, Hao Wang, George F. Gao & Xiaoming Jiang (9.4.2020) Perspectives: Wearing Face Masks-the Simple and Effective Way to Block the Infection Source of COVID-19 (China CDC Weekly) (englanniksi) (chinacdc.cn)
Valtiollisia tai maanosan kansanterveyslaitoksia
| --- | --- |
Eurooppa:    ECDC   RIVM   ISHP   Sciensano   UKHSA   PHE   PHS   PHW   NCPHA   ISCIII   HPSC   Embætti landlæknis   ISS   GÖG   EODY   HZJZ   SPKC   SMLPC   LIH   ANSP   FHI   IPH   INSA   NIZP-PZH   Santé Publique France   INSP   Folkhälsomyndigheten   RKI   IPHS   ÚVZ SR   NIJZ   THL   BAG   SIF   SZÚ   TsHZ   NNK   RRPCEM   Rospotrebnadzor   Terviseamet 
Aasia:    IEDCR   KCDA   NIHRD   NCDC   NIHR   IPI   ICDC   NIPH   IPC   NIPH   NTsOZ   China CDC   IPH   NCPH   NHL   BPKIHS   Pakistanin terveysvirasto   PNIPH   Saudi CDC   NCID   Taiwan CDC   Thai NIH   NIHE 
Afrikka:     Africa CDC   IPA   NICD   EPHI   NMIMR   CPC   KEMRI   INRB   NCDC   IPM   IPM   INS   NCDC   IPCI   ZNPHI   IPD   NIH Somalia   PHI   NIMR   INH   IPT   UVRI 
Amerikka:    ANLIS   IAL   ISP   INCIENSA   PHAC   INS   IPK   INSP   INS   CDC 
Muut alueet:   AIHW
Huomaa: Malline on keskeneräinen, eikä toistaiseksi sisällä läheskään kaikkia kansallisia tai ylikansallisia kansanterveyslaitoksia tai -virastoja.
Obinna Okafor

Obinna Okafor (s. 13. heinäkuuta 1981) on nigerialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.
Okafor pelasi kaudella 2006–2007 Etelä-Afrikan pääsarjassa Premier Soccer Leaguessa 19 ottelua ja teki kolme maalia edustaen Thanda Royal Zulua. Kaudella 2008 Okafor pelasi KTP:ssä kahdeksan Suomen pääsarjan Veikkausliigan ottelua, joissa hän teki yhden maalin.
Kerrassaan merkillisten herrasmiesten liiga

Kerrassaan merkillisten herrasmiesten liiga (The League of Extraordinary Gentlemen) on Alan Mooren käsikirjoittama ja Kevin O'Neilin kuvittama sarjakuva. Kyseessä on steampunk-henkinen tieteissarjakuva, joka sijoittuu 1800-luvun lopun Englantiin. Sarjakuvaan on koottu suuri joukko 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun klassisesta tieteis- ja kauhukirjallisuudesta tuttuja hahmoja.
Sarjakuva julkaistiin alun perin omana lehtenään vuosina 1999–2003. Suomessa sarjakuvan julkaisi kahtena erillisenä albumina Egmont Kustannus vuonna 2003. Sarjakuvasta on tehty myös vuonna 2003 ilmestynyt Herrasmiesliiga-niminen elokuvaversio.
Sarjakuva sai sittemmin jatko-osan Kerrassaan merkillisten herrasmiesten liiga: 1910. Tämä kertomus, joka viljelee runsaita viittauksia Bertolt Brechtin Kolmen pennin oopperaan, kertoo liigan vaiheista uudella vuosisadalla. Toinen jatko-osa, 1969, vie uudistuneen liigan 1960-luvun Lontooseen. Molemmat jatko-osat on suomennettu.
Hahmot

Merkillisten herrasmiesten liiga toimii yhteistyössä Brittiläisen imperiumin tiedustelupalvelun kanssa. Sen jäseniä ovat ensimmäisessä tarinassa:
Wilhelmina "Mina" Murray, liigan johtaja ja sarjakuvan varsinainen keskushenkilö. Hän on peräisin Bram Stokerin vampyyriromaanista Dracula. Vampyyrimenneisyytensä takia hän muuttunut sulkeutuneeksi ja ulkopuolisuuden tunteesta kärsiväksi tiedusteluagentiksi.
Allan Quatermain, seikkailija H. Rider Haggardin romaaneista. Hän on jo vanha mies, seikkailunsa jättänyt unohdettu hylkiö, kun hänet värvätään liigan palvelukseen.
Kapteeni Nemo, Jules Vernen kirjoista tuttu sukellusveneen kapteeni. Nerokas intialainen tiedemies, joka on suunnitellut itse aluksensa. Nemo vihaa Brittiläistä imperiumia, vaikka työskenteleekin sen palkkasoturina.
Hawley Griffin, H. G. Wellsin luoma näkymätön mies. Hän on muuttanut itsensä näkymättömäksi ja sen turvin tekee mitä haluaa, jopa tappaa poliisin vain saadakseen tältä takin. Griffin ryhtyy myöhemmin petturiksi ja yhteistyöhön marsilaisten valloittajien kanssa.
Tohtori Henry Jekyll ja herra Hyde. Robert Louis Stevensonin luoma hahmo. Hän muuttuu sulkeutuneesta tiedemiehestä yli-inhimillisen vahvaksi mutta moraalittomaksi ja silmittömän aggressiiviseksi olennoksi, jota vain neiti Murray kykenee jollain lailla pitämään aisoissa.
Lisäksi sarjassa nähdään sivuosissa myös muita kirjallisuudesta tuttuja hahmoja, kuten:
Tohtori Moreau, hullu tiedemiesnero
Sherlock Holmes, mestarisalapoliisi.
Professori Moriarty, rikokselle omistautunut huippuälykäs matemaatikko, Sherlock Holmesin perivihollinen.
Tohtori Fu Manchu, saatanallinen kiinalainen tiedenero.
John Carter, Marsin sotavaltias.
Maailmojen sodan marsilaisia.
Neiti Rosa Coote, domina-hahmo viktoriaanisen ajan pornografiasta.
Sherlock Holmesin esiintyminen vain sivuroolissa ja 1800-luvun ehkä tunnetuimman kauhuhahmon, kreivi Draculan, jääminen pelkäksi synkäksi muistoksi neiti Murrayn menneisyydessä johtuvat käsikirjoittaja Alan Mooren mukaan siitä, että nämä hahmot olisivat muuten jättäneet sarjakuvan muut hahmot liiaksi varjoonsa.
Kauriaisenlampi

| Kauriaisenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  60°55′22″N, 27°19′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  Savisillanoja Pantiansarenoja 
Järvinumero:  14.187.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,9 m  
Pituus:  390 m  
Leveys:  380 m  
Rantaviiva:  1,323 km  
Pinta-ala:  10,193 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKauriaisenlampi 
Kauriaisenlampi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hietaniehen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 10,2 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,9 metriä mpy.
Nine Mile

Bob Marleyn mausoleumi Nine Milessä vuonna 2011.
Nine Mile on kylä Jamaikalla. Kylässä sijaitsi reggaemuusikko Bob Marleyn syntymäkoti ja lapsuuden kotipaikka. Marley myös haudattiin Nine Milessa sijaitsevaan mausoleumiin lempikitaransa kanssa. Mausoleumi on nykyään suosittu turistikohde.
Need for Speed (elokuva)

| Need for Speed |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Scott Waugh
Käsikirjoittaja:   George Gatins  John Gatins 
Perustuu:  Electronic Artsin pelisarjaan Need for Speed
Tuottaja:   John Gatins  Patrick O'Brien  Mark Sourian 
Säveltäjä:  Nathan Furst
Kuvaaja:  Shane Hurlbut
Leikkaaja:   Paul Rubell  Scott Waugh 
Pukusuunnittelija:  Ellen Mirojnick
Pääosat:   Aaron Paul  Dominic Cooper  Kid Cudi  Imogen Poots  Ramón Rodríquez  Michael Keaton 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Touchstone Pictures DreamWorks Pictures Reliance Entertainment Electronic Arts Bandito Brothers
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures
Ensi-ilta:   12. maaliskuuta 2014  14. maaliskuuta 2014
Kesto:  130 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  66 000 000 $
Tuotto:  203 277 636 $
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Need for Speed on yhdysvaltalainen vuonna 2014 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva, jonka ohjasi Scott Waugh, käsikirjoitti George Gatins ja John Gatins, sekä tuotti DreamWorks Pictures. Elokuva pohjautuu Electronic Artsin Need for Speed -pelisarjaan. Elokuvan pääosaa esittää Aaron Paul, joka näyttelee katukilpailija Tobey Marshallina, joka matkustaa läpi valtion kostaakseen kaverinsa kuoleman hänen viholliskilpailijalleen, joka on syyllinen tähän kuolemaan. Elokuvan julkaisi Touchstone Pictures 3D-, Imax- ja normaaleissa teattereissa 14. maaliskuuta 2014.
Käännös suomeksi
Need for Speed: Porsche Unleashed

| Need for Speed: Porsche Unleashed |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Eden Studios
Julkaisija:  Electronic Arts
Tuottaja:  Tony Parkes
Säveltäjä:  Thomas Colin Manuel Lauvernier
Pelisarja:  Need for Speed
Julkaistu:  PlayStation NA 29. helmikuuta 2000 EU 23. kesäkuuta 2000 Microsoft Windows NA 24. maaliskuuta 2000 EU 21. heinäkuuta 2000 Game Boy Advance NA 15. maaliskuuta 2004 EU 26 maaliskuuta 2004
Lajityyppi:  ajopeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Kaikenikäisille  PEGI 3  USK 0 
Alusta:  PlayStation Microsoft Windows Game Boy Advance
Jakelumuoto:  CD-levy
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Need for Speed: Porsche Unleashed on EA Canadan kehittämä ja Electronic ArtsIn julkaisema ajopeli. Peli julkaistiin PlayStationille ja Microsoft Windowsille vuonna 2000 sekä Game Boy Advancelle 2004.
Käännös suomeksi
KeePass

| KeePass |
| --- | --- |

 KeePassin pääikkuna
Kehittäjä:  Dominik Reichl
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  16. marraskuuta 2003
Vakaa versio:  1.42 (1. helmikuuta 2024) ja 2.57.1 (8. lokakuuta 2024)
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  salasanahallinta
Käyttökielet:  useita
Alusta:  Android, BSD, iOS, Linux, OS X, Windows, Windows Phone
Ohjelmointikielet:  C++ (versiot 1.x) C# (versiot 2.x)
Lisenssi:  GPL
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
KeePass Password Safe on avoimen lähdekoodin salasanojen luonti- ja tallennusohjelma Microsoft Windowsille, Linuxille, OS X:lle ja muille Mono-sovelluskehyksen tukemille alustoille. Ohjelmasta on olemassa myös epäviralliset versiot iOS-, Android- ja Windows Phone-älypuhelimille.
KeePassin tietokanta on mahdollista suojata salasanalla, avaintiedostolla tai niiden yhdistelmällä. Versiossa 2.0 tietokannan voi suojata myös määräämällä se aukeamaan vain oikealla käyttäjällä. KeePass salaa tietokantansa käyttäen AES- tai Twofish-algoritmeja. Versiosta 2.0 lähtien KeePass käyttää salaukseen pelkästään AES:ia.
Ohjelma voi salasanan luodessa käyttää satunnaislukugeneraattorina hiirenliikettä tai satunnaisesti kirjoitettuja merkkejä. Valita voi myös saman merkin toiston eston ja samankaltaisilta näyttävien merkkien välttämisen.
Menestyminen

LifeHacker-sivuston testeissä KeePass valittiin vuoden 2010 parhaaksi salasanojen hallintaohjelmaksi. Vuonna 2012 InfoWorldin testeissä KeePass sijoittui luokassaan toiselle sijalle heti 1Passwordin jälkeen. KeePass on lisätty avoimia lähdekoodin ohjelmia levittävälle VALO-CD:lle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KeePass Wikimedia Commonsissa
KeePassin kotisivut (englanniksi)
Ohjeita KeePassin käyttöön (suomeksi)
Kerran vielä palaan

| Kerran vielä palaan Jukka Kuoppamäki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1992
 Tuottaja(t): Timo Järvinen, Kari Pesonen, Jasse Varpama
 Kesto: 41.08
 Levy-yhtiö: Base-Beat Studios Oy
Jukka Kuoppamäen muut julkaisut
| Joulu tulee laulamalla 1990 | Kerran vielä palaan 1992 | Sininen ja valkoinen 1992 |
Kerran vielä palaan on Jukka Kuoppamäen vuonna 1992 julkaistu albumi. Hän on myös sanoittanut ja säveltänyt kappaleet. Taustalaulajana toimi Jukan tytär Inka.
Albumin tunnetuimmat kappaleet lienevät ”Juuret Suomessa” ja ”Radiosta rokin kuulen”.
Kappaleet

Kerran vielä palaan - 4:05
Jousimies - 3:32
Katsomossa sinut näin- 2:41
Merimies - 3:08
Vastapäivään - 3:25
Juuret Suomessa - 3:30
JK-Potpuri: -Kultaa tai kunniaa, -Kiskot vievät etelään, -Pieni mies, -Ei kauniimpaa, -Valtatie, -Sininen ja valkoinen - 4:32
Radiosta rokin kuulen - 3:32
Vapaana synnyin - 3:52
Rakkaus tarvitsee aikaa - 3:30
Sininen hämärä - 3:47
Sovitukset:
K. Pesonen: 1, 5, 7, 10
T. Järvinen: 2, 8, 9
J. Varpama: 3, 4, 6, 11
Kannabinoidireseptori

| --- | --- |
Kannabinoidireseptori 1

Ihmisen CB1-reseptori (PDB: 5TGZ).
Tunnisteet
Tietokannat
Entrez: 1268
OMIM: 114610
UniProt: P21554
| --- | --- |
Kannabinoidireseptori 2

Tunnisteet
Tietokannat
Entrez: 1269
OMIM: 605051
UniProt: P34972
Kannabinoidireseptorit ovat G-proteiinikytkentäisiä reseptoreita, joita on vain selkärankaisilla. Ihmisillä ja muilla nisäkkäillä näitä reseptoreita ovat kannabinoidireseptori 1 eli CB1 ja kannabinoidireseptori 2 eli CB2. Nisäkkäillä näihin reseptoreihin sitoutuvat sisäsyntyiset välittäjäaineet eli endokannabinoidit ovat anandamidi ja 2-arakidonyyliglyseroli eli 2-AG. CB1- ja CB2-reseptorien lisäksi kannabinoidireseptoreita saattaa olla enemmän, mutta mitään niistä ei ole virallisesti luokiteltu kannabinoidireseptoreiksi ainakaan vuoden 2021 helmikuuhun mennessä.
CB1- ja CB2-reseptoreihin sitoutuvat myös monet ulkosyntyiset aineet, joista osaa käytetään päihteinä tai lääkkeinä. Esimerkki lääkkeenä ja päihteenä käytetystä aineesta on kannabiksessa oleva tetrahydrokannabinoli eli THC. THC päihdyttää ja saa aikaan osan lääkinnällisistä vaikutuksistaan sitoutumalla CB1-reseptoreihin niitä aktivoivana agonistina. Osaa muista tunnetuista agonisteita käytetään muuntohuumeina, joita sanotaan synteettisiksi kannabinoideiksi. Myös CB1- ja CB2-antagonisteja ja käänteisagonisteja on olemassa.
Ihmisillä CB1-reseptoreita on monissa kehon osissa. Hermostossa endokannabinoidit vähentävät CB1-reseptoreita sisältävissä synapseissa muiden välittäjäaineiden eritystä vaikuttaen siten muun muassa muistiin, ruokahaluun ja kipuaistiin. Muualla kehossa reseptorit vaikuttavat esimerkiksi ruuansulatukseen ja verenkiertoon. CB2-reseptoreita on vähemmän hermostossa, jossa niillä on silti tärkeitä rooleja. CB2-reseptoreita on eniten immuunijärjestelmän soluissa, joissa ne vaikuttavat esimerkiksi tulehdusreaktioihin, herkkyyteen saada jokin tartuntatauti ja joidenkin autoimmuunisairauksien kehityskulkuun.
CB1- ja CB2-reseptoreilla on useita reseptorialatyyppejä, jotka muodostuvat silmukoitumisen kautta.
Historia

CB1-reseptori kloonattiin ensi kerran 1990. 1992 anandamidin havaittiin olevan CB1-reseptoriin sitoutuva sisäsyntyinen ligandi. 1993 kloonattiin CB2-reseptori. 1995 2-arakidonyyliglyserolin havaittiin toimivan CB1- ja CB2-reseptorien sisäsyntyisenä ligandina.
Geenit

Ihmisillä CB1-reseptorin geeni on CNR1. Se on kromosomissa 6 kohdassa 6q14-q15. Siinä on 4 eksonia, jotka koodaavat 472:ta aminohappoa. Eksonien silmukoituminen tuottaa 5 vaihtoehtoista reseptorimuotoa, jotka ovat CB1A, CB1B, CB1C, CB1D ja CB1E. Yli 1 %:lla väestöstä geenissä CNR1 on yhden emäksen mutaatio. Näitä mutaatioita tunnetaan ainakin 135.
Ihmisten CB2-reseptorin geeni on CNR2. Se on kromosomissa 1 kohdassa 1p34-p35. Siinä on 4 eksonia, jotka koodaavat 360:tä aminohappoa. Eksonien silmukoituminen tuottaa 2 alatyyppiä reseptorille. Tyypit ovat CB2A ja CB2B. CB2A muodostuu eksoneista 1, 2 ja 4. CB2B muodostuu eksoneista 3 ja 4. Yli 1 %:lla väestöstä geenissä CNR2 on yhden emäksen mutaatio. Näitä mutaatioita tunnetaan ainakin 100.
Rakenne

Ihmisillä CB1- ja CB2-reseptorit ovat A tyypin G-proteiinikytkentäisiä reseptoreita. Niissä on siis solunulkoinen N-terminaali, 7 solukalvon läpäisevää α-kierrettä ja solunsisäinen C-terminaali. Kierteet ovat kerääntyneet kimpuksi, joiden väliin reseptorien luontaiset ligandit eli endokannabinoidit sitoutuvat vaikuttaen siten reseptorin välittämiin viesteihin.
Hypoteettiset kannabinoidireseptorit

CB1- ja CB2-reseptorien lisäksi on löydetty GPR18-, GPR55- ja GPR119-reseptorit, joihin N-arakidonyyliglysiinin, lysofosfatidyyli-inositolin ja N-oleyylietanoliamidin on osoitettu sitoutuvan vastaavasti ligandeina. Nämä saattavat olla kannabinoidireseptoreita, mutta IUPHAR ei ole luokitellut niitä kannabinoidireseptoreiksi ainakaan vuoden 2021 helmikuuhun mennessä.
Toiminta > Yleistä

Ihmisillä kannabinoidireseptorit ovat pääosin solukalvoilla. Niitä on muun muassa myös mitokondrioissa ja lysosomeissa, joissa niiden toiminnot ovat osin erilaisia kuin solukalvoilla.
Hermostossa CB1-reseptoreita on synapsia edeltävien eli presynaptisten hermosolujen solukalvoilla. Soluilta välittyy sanan "presynaptinen" määritelmän mukaan viesti välittäjäaineiden muodossa synapsin kautta toiselle synapsin jälkeiselle eli postsynaptiselle hermosolulle. Postsynaptinen solu voi tuottaa 2-arakidonyyliglyserolia (2-AG), joka on ihmisaivoissa normaalitilanteessa noin 1000-kertaa yleisempi endokannabinoidi kuin anandamidi. 2-AG:tä vapautuu ja sitoutuu aktivoivasti presynaptisen solun kannabinoidireseptoreihin. Kukin reseptori välittää viestin, joka heikentää synapsin toimintaa estäen välittäjäaineiden, kuten glutamaatin ja GABA:n, vapautumista synapsiin. Näin on muodostunut eräänlainen negatiivinen takaisinkytkentä, jota sanotaan tässä ja muissakin vastaavissa biologisissa kytkennöissä retrogradiseksi signaloinniksi. Nisäkkäillä anandamidia on vain vähän aivojen ulkopuolella ja 2-AG:tä on näissä muissa kudoksissa suhteessa enemmän.
Toiminta > Hermosto

Ihmisillä keskushermostossa on paljon enemmän CB1-reseptoreita kuin CB2-reseptoreita. Aivoissa molemmat reseptorit vaikuttavat muun muassa oppimiseen, muistiin, koordinaatiokykyyn, mielialaan ja ruokahaluun. CB1-reseptorien vaikutukset glutamaatin eritykseen estävät eksitotoksisuutta. CB1-reseptoreita on ääreishermostossa, jossa niitä on lähinnä tahdosta riippumattomassa hermostossa. Tässä hermoston osassa CB1-reseptorit vaikuttavat muun muassa kipuaistiin.
Toiminta > Immuunijärjestelmä

Ihmisillä CB2-reseptoreita on lähinnä immuunijärjestelmän soluissa, joissa niiden roolit tunnetaan parhaiten. Ihmisillä niitä on eniten B-soluissa. Toiseksi eniten niitä on NK-soluissa ja makrofageissa. Reseptoreita on vähemmässä määrin myös muuallakin kehossa. CB2-reseptorit säätelevät osaltaan immuunipuolustusta vaikuttaen siten tulehdusreaktioihin. Reseptorien aktivointi agonistien vaikutuksesta heikentää immuunipuolustusta ja lisää siksi kannabista säännöllisesti käyttävien riskiä saada jokin infektio.
Toiminta > Muut

CB1-reseptoreita on ihmisillä ruuansulatuselimistön hermostossa ja ohutsuolen limakalvojen hermosoluihin kuulumattomissa soluissa, kuten enterosyyteissä. Nämä vaikuttavat tiettyjen hormonien, välittäjäaineiden ja ruuansulatusnesteiden eritykseen sekä suoliston tyhjentymistä edistävään supisteluun. Maksassa CB1-reseptorien pitoisuus on normaalisti pieni, mutta sairauksissa niiden määrä kasvaa. Reseptorien määrän kasvu pahentaa maksan insuliiniresistenssiä, arpeutumista ja rasvoittumista. Verenkierrossa CB1-reseptorit vaikuttavat verisuonten laajentumiseen ja sydämen supistumiseen.
Ligandit > Sisäsyntyiset agonistit

Ihmisten keskeisimpiä kannabinoidireseptoreihin sitoutuvia sisäsyntyisiä aineita eli endokannabinoideja ovat anandamidi ja 2-arakidonyyliglyseroli (2-AG). Anandamidi sitoutuu osittaisagonistina CB1-reseptoreihin, muttei CB2-reseptoreihin. 2-AG taas on CB1- ja CB2-reseptorien täysagonisti.
Soluissa NAPE-selektiivinen fosfolipaasi D (NAPE-PLD) on entsyymi, joka muodostaa N-asyylifosfatidyylietanoliamiinista (NAPE) anandamidia. Entsyymit diasyyliglyserolilipaasi α (DAGLα) tai β (DAGLβ) muodostavat diasyyliglyserolista 2-AG:tä. Aikuisen ihmisen aivoissa DAGLα vastaa pääosasta 2-AG:n tuotosta.
Rasvahappoamidihydrolaasi (FAAH) on entsyymi, joka hajottaa anandamidia arakidonihapoksi ja etanoliamiiniksi. Monoasyyliglyserolilipaasi (MAGL) hajottaa 2-AG:tä arakidonihapoksi ja glyseroliksi. Anandamidin ja 2-AG:n hajotukseen voi osallistua myös muitakin entsyymeitä, kuten syklo-oksigenaasi 2 (COX2) ja tietyt lipoksigenaasit.
Ligandit > Ulkoiset agonistit

Käänteisagonisteihin kuulumattomia CB1-agonisteja käytetään maailmanlaajuisesti päihteinä. CB1-agonismi välittää aineiden päihdyttävät vaikutukset. Monet näistä päihteistä ovat myös merkittävissä määrin CB2-agonisteja, mutta yksinomainen CB2-agonismi ei aiheuta päihtymistä.
Agonisteista tunnetuin on kannabiksessa oleva Δ9-tetrahydrokannabinoli (THC). THC vastaa pääosin kannabiksen päihdyttävästä vaikutuksesta, vaikka kannabiksessa on muitakin päihdyttäviä kannabinoideja. Tutkimuskäyttöön kehitettyjen keinotekoisten eli synteettisten kannabinoidien käyttö alkoi yleistymään maailmalla vuosina 2004–2007 laillisina korvikkeina eri maissa kielletylle THC:lle sekä mahdollisena kiertokeinona vain THC:n havaitseville huumetesteille. Sittemmin eri maissa tiettyjen synteettisten kannabinoidien luokittelu laittomiksi päihteiksi on johtanut uusien keinotekoisten kannabinoidien kehitykseen. Osa näistä aineista on kehitetty muuntohuumeiksi, sillä niitä ei ole kuvailtu tieteellisessä kirjallisuudessa ennen niiden päätymistä päihdemarkkinoille.
CB1- ja CB2-agonisteja käytetään myös lääkkeinä tietyissä maissa. Esimerkiksi USA:ssa synteettistä THC:tä on käytetty lääkkeenä vuodesta 1986 asti nimellä dronabinoli. Nimestä "dronabinoli" huolimatta aine on kannabiksen THC:n kanssa rakennekaavaltaan identtinen. USA:ssa dronabinolia voidaan käyttää lievittämään syövän solunsalpaajahoidon sivuvaikutuksia, kuten kipua ja pahoinvointia. Se voi myös lisätä ruokahalua. Edeltävät vaikutukset välittyvät kannabinoidireseptorien kautta. Myös tiettyjä synteettisiä kannabinoideja käytetään lääkkeinä, joista esimerkki on nabiloni.
Alla olevaan taulukkoon on listattu joitakin CB1- tai CB2-agonisteja, muttei kaikkia tunnettuja agonisteja. Taulukon affiniteetit ovat yksiköissä nanomoolia per litra (nM). Mitä pienempi inhibitiovakion Ki (eli dissosiaatiovakion) arvo on, sitä voimakkaammin aine sitoutuu CB1- tai CB2-reseptoriin. Sitoutuminen voi aktivoida reseptorin. Myös mahdolliset keskivirheet (±) on esitetty.
| Aine | CB1 Ki (nM) | CB2 Ki (nM) | Viite |
| --- | --- | --- | --- |
| 2-Arakidonyyliglyseroli | 89 | 371 |  |
| Anandamidi | 472 | 1400 |  |
| (-)-trans-Δ9-THC | 5.05–80.3 | 3.13–75.3 |  |
| 5F-APICA (STS-135) | 1.95 ± 0.55 | 0.266 ± 0.041 |  |
| 5F-APINACA (5F-AKB48) | 1.94 ± 0.55 | 0.266 ± 0.041 |  |
| AB-FUBINACA | 0.734 ± 0.071 | 0.933 ± 0.082 |  |
| APP-CHMINACA (PX-3) | 9.81 ± 4.56 | 4.39 ± 0.59 |  |
| CP55,940 | 1.28 ± 0.44 | 1.42 ± 0.75 |  |
| EAM-2201 | 0.41 ± 0.04 | 0.38 ± 0.05 |  |
| FUB-JWH-018 | 3.27 ± 1.76 | 1.34 ± 0.48 |  |
| HU-210 | 0.061 ± 0.007 | 0.52 ± 0.04 |  |
| HU-308 | 4600 | 10 |  |
| HU-910 | 3734 | 43 |  |
| JWH-007 | 9.50 ± 4.50 | 2.94 ± 2.60 |  |
| JWH-015 | 336 ± 36.0 | 13.8 ± 4.60 |  |
| JWH-018 | 9.0 ± 5.0 | 2.9 ± 2.6 |  |
| JWH-073 | 8.9 ± 1.8 | 38 ± 24 |  |
| JWH-122 | 0.69 ± 0.5 | 1.2 ± 1.2 |  |
| JWH-133 | 680 | 3 |  |
| Nabiloni | 2.2 | 1.8 |  |
| RO6871304 | >10 000 | 17 |  |
| WIN 55,212-2 | 1.9 ± 0.09 | 0.28 ± 0.16 |  |
Ligandit > Antagonistit ja käänteisagonistit

CB1-antagonisteja ja -käänteisagonisteja on tutkittu laihdutuslääkkeinä, sillä ne vähentävät syömisestä saatua nautintona aistittavaa dopamiinin vapautumista, jota CB1-reseptorien aktivaatio taas edistää. Lääkkeistä esimerkkejä ovat rimonabantti, taranabantti, surinabantti, ibinabantti, rosonabantti ja otenabantti. Edeltävien käytöstä tai kehityksestä laihdutuslääkkeinä on kuitenkin luovuttu muun muassa EU:ssa ja USA:ssa, sillä lääkkeiden käyttö voi aiheuttaa masennusta, ahdistusta ja lisätä riskiä toteuttaa itsemurha.
CB2-antagonistit heikentävät immuunipuolustusta vähentäen siten tulehdusreaktioita. Niitä on siksi tutkittu mahdollisina tulehduslääkkeinä eri autoimmuunisairauksien hoitoon.
Aiheesta muualla

KEGG: cannabinoid receptor 1
KEGG: cannabinoid receptor 2
Kannabinoidireseptorien rakenne kaavakuvana. Pallot esittävät yksittäisiä peptidiketjun aminohappoja. Kuvassa näkyy 7 solukalvon (harmaa alue) läpäisevää α-kierrettä. Sininen: CB1. Vihreä: CB2.
Nikola Vukčević

Nikola Vukčević vuonna 2014.
Nikola Vukčević (s. 13. joulukuuta 1991 Titograd, Montenegron ST, Jugoslavia) on montenegrolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 187-senttimetrinen. Hän on edustanut kotimaassaan Budućnost Podgoricaa vuoteen 2013, Portugalissa Bragaa kausina 2013–2018, Espanjassa Levantea kausina 2018–2022 ja Qatarissa Al-Ahlia heinäkuusta 2022 alkaen.
Vukčević on pelannut Montenegron A-maajoukkueessa vuodesta 2014 alkaen 47 maaottelua heinäkuun 2022 loppuun mennessä ja tehnyt niissä kaksi maalia.