stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Intel 8008

Intel 8008
Intel 8008 oli Intelin suunnittelema ja valmistama mikroprosessori. Se esiteltiin huhtikuussa 1972. Alun perin Computer Terminal Corporation (CTC) oli tilannut Inteliltä suorittimen ohjelmoitavaan Datapoint 2200 -päätteeseen. Koska suoritin myöhästyi eikä se täyttänyt CTC:n suorituskykyvaatimuksia, Intel alkoi markkinoida sitä muille asiakkaille.
Suorittimessa oli 8-bittinen väylä, ja se tarvitsi erittäin paljon muita laitteita toimiakseen. Vaikka se suoritti hieman vähemmän käskyjä sekunnissa kuin 4-bittiset Intel 4004 ja Intel 4040, se käsitteli dataa kahdeksan bittiä kerrallaan ja kykeni käyttämään enemmän keskusmuistia, mikä teki siitä käytännössä 3 tai 4 kertaa nopeamman kuin 4-bittiset edeltäjänsä.
Suorittimen tavujärjestys oli little endian eli vähemmän merkityksellinen tavu oli ensin: syynä tähän oli JUMP-käskyn muoto yhteensopivana Datapoint 2200:n kanssa.
Suoritinta käytettiin Micral N -mikrotietokoneessa.
Ian Dury

| Ian Dury |
| --- | --- |
 Ian Dury esiintymässä vuonna 1978.
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. toukokuuta 1942
Kuollut: 27. maaliskuuta 2000 (57 vuotta)
Ammatti:  muusikko, näyttelijä
Muusikko
Tyylilajit:  Pub rock ja uusi aalto 
Levy-yhtiöt:  Dawn Records, Dawn Records (käännä suomeksi) ja Epic Records 
Aiheesta muualla
www.iandury.co.uk
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ian Dury (12. toukokuuta 1942 Upminster, Essex – 27. maaliskuuta 2000) oli englantilainen rock and roll -muusikko ja laulaja. Hänen tunnetuin yhtyeensä oli nimeltään Ian Dury and the Blockheads.
Dury aloitti muusikon uransa vuonna 1970 pubrock-yhtye Kilburn and the High Roadsin keulakuvana. Hänen seuraava yhtyeensä oli Ian Dury and the Blockheads, joka nousi kuuluisuuteen vuonna 1977 ilmestyneellä, rosoista musiikkia ja älykkään ironisia sanoituksia sisältäneellä levyllään New Boots and Panties. Levyn tunnetuin kappale on ”Sex And Drugs And Rock And Roll”.
Vuonna 1979 yhtye julkaisi levyn Do It Yourself ja single ”Hit Me With Your Rhythm Stick” nousi Britannian listaykköseksi. Dury jatkoi levyttämistä ja esiintymisiä 1980-luvulla, mutta suosio ei enää pysynyt 1970-luvun lopun tasolla. Niinpä hän siirtyi elokuvien pariin ja näytteli muun muassa Roman Polańskin elokuvassa Merirosvot ja Peter Greenawayn elokuvassa Kokki, varas, vaimo ja rakastaja. Hän kirjoitti musikaalin Apples, jonka ensi-ilta oli Lontoon Royal Court Theatressa vuonna 1989.
Dury sairasti 7-vuotiaana polion ja oli sen seurauksena osittain liikuntavammainen. Hän kampanjoikin jatkuvasti vammaisten hyväksynnän puolesta. Hän kuoli 57-vuotiaana suolistosyöpään maaliskuussa 2000.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ian Dury Wikimedia Commonsissa
Isabella Aragonialainen

Isabella Aragonialainen -nimisiä henkilöitä ovat olleet:
Isabella Aragonialainen (1247–1271), Ranskan kuningatar, kuningas Filip III:n puoliso
Isabella Aragonialainen (1271–1336), Portugalin kuningatar, kuningas Dinis I:n puoliso
Isabella Aragonialainen (1470–1498), Portugalin kuningatar, kuningas Emanuel I:n puoliso
Isabella Aragonialainen (1470-1524), Milanon herttuatar
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Isabella Aragonialainen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ilolanpuisto

Ilolanpuisto, taustalla Toisen linjan taloja. Puiston leveät käytävät ovat asfalttipäällysteisiä.
Ilolanpuistossa on runsaasti kalliopintaa. Kuva on Castréninkadun suuntaan, Helsingin Kaupunginteatteri häämöttää äärivasemmalla.
Ilolanpuisto (ruots. Ilolaparken) sijaitsee Kallion kaupunginosassa Helsingissä. Se on rakennettu rinteeseen, joka kohoaa Eläintarhantieltä pohjoiseen kohti Toista linjaa. Lännessä puisto rajautuu Castréninkatuun ja idässä Kallion virastotaloon. Puiston suunnitteli Harald Carstens vuonna 1966. Sen pinta-ala on noin 1,9 hehtaaria ja se nivoutuu saumattomasti yhteen Tarja Halosen puiston kanssa. Puistoalueiden välissä sijaitsee Helsingin Kaupunginteatterin massiivinen rakennuskompleksi. Ilolanpuiston nimi juontuu paikalla sijainneesta Ilola-nimisestä huvilatontista. Ilolanpuiston luoteinen osa on rakennettu leikkipuistoksi.
Ilolanpuisto on osa laajempaa puistoaluetta, joka ulottuu Töölönlahdelta Linjoille. Kallion kaupunginosan lounaisen osan käsittävän alueen puistoja ovat Tarja Halosen puiston lisäksi Tokoinranta ja Linnunlaulu. Etelän suunnassa Ilolanpuistosta avautuu näkymä Eläintarhanlahteen. Castréninkadun luoteispuolella Ilolanpuiston jatkeena on Ilolanlehto (ruots. Ilolalunden), joka on noin 0,2 hehtaarin laajuinen puuaidalla rajattu puistikko. Ilolanlehdossa kasvaa muun muassa poimulehteä, särmäkuismaa ja niittynätkelmää.
Suuri osa Ilolanpuistosta on paljasta kalliopintaa, kallioista korkein kohoaa noin kuusitoista metriä merenpinnan yläpuolelle. Puiston alueella oli aikoinaan huviloita, joiden puutarhoista on säilynyt puistopuita. Ilolanpuiston harvinaisiin puulajeihin kuuluu punasaarni. Puistossa kasvaa useita pensaslajeja, joukossa myös harvinaista alppikuusamaa.
Raitioliikenteen kiskot kulkevat Ilolanpuiston vierestä Castréninkatua ja Toista linjaa. Niillä ei kuitenkaan ole säännöllistä raitioliikennettä. Toista linjaa kulkee useita bussilinjoja. Aivan puiston tuntumassa Hakaniemessä kulkee useita raitiolinjoja. Hakaniemen metroaseman sisäänkäynti sijaitsee puiston välittömässä läheisyydessä.
Aiheesta muualla

Linnunlaulun alueen ympäristöhistoriallinen selvitys
Hämeenkylän kirkko

| Hämeenkylän kirkko |
| --- | --- |
 Hämeenkylän kirkko
Sijainti:  Auratie 3, 01630 Vantaa (Hämeenkylä)
Koordinaatit:  60.2696°N, 24.8006°E
Seurakunta:  Hämeenkylän seurakunta
Rakentamisvuosi:  1992 (1966)
Suunnittelija:  arkkitehti Olli Pekka Jokela
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  150
Avoinna yleisölle :  kello 9–14
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Hämeenkylän kirkko on Vantaan Hämeenkylässä sijaitseva, vuonna 1992 valmistunut, arkkitehti Olli-Pekka Jokelan suunnittelema kirkko. Se rakennettiin vuonna 1966 valmistuneen vanhan pieneksi jääneen kirkon ympärille.
Sisätilan kirkkotaidetta

Alttariseinän rakenne tuo päivänvalon ja hämärän elävästi esille, korostaen seinän moderneja taideteoksia vaihtelelevasti eri vuorokauden ja vuoden aikoina. Taidemaalari Silja Rantasen ja kuvanveistäjä Martti Aihan taideteoskokonaisuus Neljätoista pysähdyspaikkaa kertoo pääsiäisen tapahtumista. Työ on Silja Rantasen mukaan saanut vaikutteita Italian varhaisrenessanssin kirkkotaiteesta ja freskosarjoista, erityisesti dominikaanimunkki Fra Angelicon freskoista San Marcon luostarissa Firenzessä. Teos viittaa ”Kristuksen kärsimystien 14 pysähdyspaikkaan”, tuomiosta hautaamiseen ja Kristuksen ylösnousemukseen asti. Martti Aihan pastellinsävyiset työt on sijoitettu alttarin taakse, Silja Rantasen värikkäämmät työt lähelle katon rajaa. Aihan voimakassävyisemmät työt sijaitsevat sivuseinillä.  Aiha tutkii veistoksillaan pääsiäisteeman tunnemaailmaa lohdutusta korostaen.
Tekstiilitaiteilija Katri Haahti on luonut kirkkotekstiilit. Alttaritekstiilit ja saarnatuolin kirjaliinat on kirjailtu käsin läpikuultavasta sideharsosta, jota on vahvistettu lasikuidulla. Lisäksi tekstiilit on hartsikäsitelty.
Urkurakentamo Veikko Virtasen valmistamissa, soinniltaan pohjoismaisen romanttisissa uruissa on 24 äänikertaa. Julkisivun soittimelle on suunnitellut arkkitehti Jokela kanssa yhteistyössä urkurakentamon kanssa.
Kirkonkellojen melodiat on säveltänyt Einojuhani Rautavaara.
Uurnahautausmaa

Kirkon välittömässä läheisyydessä sijaitseva, vuonna 1993 käyttöön otettu uurnahautausmaa on maisema-arkkitehti Gretel Hemgårdin suunnittelema. Hautausmaan pinta-ala on 2 250 neliömetriä ja alueella on uurnahautapaikkoja, muistolehto, sirottelualue ja holvihauta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hämeenkylän kirkko Wikimedia Commonsissa
Jerusalemin juutalaiskortteli

Juutalaiskorttelin kartta.
Kuja juutalaiskorttelissa
Jerusalemin juutalaiskortteli (hepr. ‏הרובע היהודי‎, HaRova HaYehudi, arab. حارة اليهود‎, Ḥārat al-Yahūd) on yksi neljästä perinteisestä kaupunginosasta Jerusalemin vanhassa kaupungissa, jossa se rajoittuu etelässä Siioninporttiin, lännessä armenialaiskortteliin sekä idässä itkumuuriin ja Temppelivuoreen. Alueen pinta-ala on noin 116 000 neliömetriä.
Nykyään korttelissa on noin 2000 asukasta, mutta 1900-luvun alussa siellä asui noin 19 000 juutalaista. Siellä asuu enimmäkseen uskonnollisia juutalaisia, ja asuntojen hinnat ja vuokrat kuuluvat siellä maailman korkeimpiin. Monet nykyiset asuinrakennukset ovat muurien ympäröimiä. Korttelissa on myös useita ješivoja ja synagogia. Suurin synagogista on Hurvan synagoga, joka on hävitetty useita kertoja ja vihitty uudelleen käyttöön viimeksi vuonna 2010.
Historia > Roomalaisaika

Vuonna 135, kun Rooman keisari Hadrianus rakennutti hävitetyn Jerusalemin raunioille Aelia Capitolinan varuskuntakaupungin, Kymmenes legioona, Legio X Fretensis majoitettiin nykyisen juutalaiskorttelin alueelle. Hadrianus myös karkotti alueelta kaikki juutalaiset. Vanhan kaupungin raunioille rakennettiin uutta, muun muassa roomalainen kylpylä.
Historia > Osmanien valtakausi

Juutalaiskortteli muotoutui vuosisatojen kuluessa vähitellen Rambanin synagogan ympärille. Alkujaan se sijaitsi Länsimuurin lounaispäässä olevien Maurien portin ja Coponiuksen portin luona.
Korttelin asutus ei ollut puhtaasti juutalaista, eikä se koskaan ollutkaan sen enempää juutalaisten asukkaiden kuin osmanihallitsijoidenkaan tavoitteena. Osmanien valtakaudella (1517-1917) suurimman osan alueen taloista omistivat muslimit, jotka vuokrasivat ne juutalaisille. Tämä olikin ynteä syynä siihen, että kun juutalaisia alkoi suurin joukoin muuttaa maahan 1800-luvun lopulta lähtien, he asettuivat enimmäkseen vanhan kaupunginmuurin ulkopuolelle, jonne syntyi uusi kaupunginosa ja jossa rakennusmaata oli helpompi hankkia.
Vaikka 1800-luvulla useimmat Jerusalemin asukkaat asuivat mieluiten oman yhteisönsä jäsenten naapureina, juutalaiskortteleissa asui myös muslimeja ja muslimi­korttelissa juutalaisia. Monet juutalaiset muuttivat vuosisadan lopulla muslimi­kortteliin, koska juutalais­kortteli alkoi olla liian tiheään ja ahtaasti asuttu. Toisaalta juutalais­korttelin keskellä oli noin hehtaarin laajuinen pääasiassa muslimien asuttama Marokkolaiskortteli eli Mughrabi-kortteli.
Vuonna 1857 Saksan ja Alankomaiden juutalaisten perustama Batei Mahasse -järjestö rakennutti Rothschildien tuella alueelle suurehkon asuin­rakennus­ryhmän, jonka nimi on myös Batei Mahasse.
Historia > Israelin valtakausi

Jerusalemin vanhakaupunki ja siihen kuulunut juutalais­kortteli pysyivät Jordanian hallinnassa kesäkuussa 1967 käytyyn kuuden päivän sotaan saakka, jolloin Israel miehitti alueen. Jo viikon kuluttua vanhan kaupungin valtauksesta marokkolainen Mughrabin kortteli, jossa oli 25 asuinhuoneistoa, purettiin maan tasalle, jotta paikalle voitiin muodostaa laaja aukio Länsimuurin eteen.
Huhtikuussa 1968 Israelin hallitus takavarikoi 129 dunamin (noin 16 hehtaarin) laajuisen maa-alueen, joka käsitti vuotta 1948 edeltäneen juutalaiskorttelin. Vuonna 1969 Rakennus- ja asuntoministeriön suojelusessa perustettiin Juutalaiskorttelin kehitysyhtiö, jonka tehtävänä oli jälleenrakentaa kortteli.
Juuri ennen vuoden 1967 sotaa Jerusalemin juutalaiskorttelissa asui noin 1000 arabia, useimmat heistä pakolaisia, jotka olivat vallanneet alueelta karkotetuilta juutalaisilta vuonna 1949 tyhjiksi jääneet asunnot. Vaikka monet heistä pakenivat sieltä vuonna 1967, osa heistä palasi sen jälkeen, kun Levi Eshkol oli määrännyt, ettei arabiasukkaita tule pakkokeinoin häätää alueelta. Kun Menachem Begin vuonna 1977 nousi valtaan, hän määräsi suurimman osan arabeista karkotettavaksi korttelista, mutta salli "hyvän tahdon eleenä" 25 arabiperheen jäädä sinne. Muille korttelin entisille arabiasukkaille, jotka eivät kuuden päivän sodan aikana olleet paenneet, oli maksettava korvauksia, joita useimmat heistä kuitenkin kieltäytyivät ottamasta vastaan.  Kortteli jälleenrakennettiin noudattamalla Jerusalemin vanhallekaupungille vanhastaan ominaista tiheää kaupunkirakennetta. Israelin kiinteistöhallinto teki asukkaiden kanssa pitkäaikaiset vuokrasopimukset. Vuonna 2004 korttelin asukasluku oli 2 348, ja siellä toimii myös useita oppilaitoksia.
Vuoden 1967 sotaa seuranneina vuosina noin 6000 arabia karkotettiin juutalaiskorttelista, ja alueen kehittämisestä huolehtinut yhtiö ei päästänyt palestiinalaisia sinne asumaan, koska he eivät olleet juutalaisia. Tämä käytäntö laillistettiin vuonna 1978 kun Israelin korkein oikeus teki päätöksen Mohammed Burqanin tapauksesta. Päätös oli, että vaikka Burqan omisti asuintalonsa, hän ei saanut palata, koska alueella oli "erityinen historiallinen merkitys" juutalaiskansalle.
Arkeologia

Ennen kuin kortteli vuoden 1967 sodan jälkeen jälleenrakennettiin, siellä suoritettiin Heprealaisen yliopiston arkeologi Nahman Avigadin johdolla arkeologisia kaivauksia. Osa löydetyistä rakennusten jäännöksistä muodostaa nykyisin Wohlin arkeologisen museon, joka sijaitsee nykyisten rakennusten alla, osa on näkyvillä puistoissa ulkosalla. Alueelta löydettiin muun muassa seuraavien rakennusten ja rakennelmien jäännöksiä:
Kuningas Hiskian rakennuttama, Nehemian kirjassakin mainittu Leveä muuri
Israelilainen torni, osa varustuksista, joka rakennettiin vuonna 586 eaa. kaupungin puolustamiseksi babylonialaisia vastaan.
Poltettu talo, ensimmäisessä juutalaissodassa tuhoutunut rakennus
joukko Herodeksen aikaisia yläluokan asuintaloja
Jerusalemin Cardo, roomalaisaikainen kauppapaikka
Justinianuksen rakennuttana Nea-kirkko bysanttilaisajalta
400-luvulla rakennettu tie, joka kohti Theotokoksen uudelta kirkolta Pyhän haudan kirkolle
Lisäksi sieltä löydettiin noin 2200 vuotta vanha laastiseinälle kaiverretu temppelin menoran kuva.
Vuonna 2010 israelilaiset arkeologit löysivät Rooman kymmennennen legioonan rakennuttaman uima-altaan. Siihen kuuluivat altaaseen kohtavat portaat, valkoinen mosaiikkinen pohja ja satoja terrakottaisia kattotiiliä, joihin oli leimattu roomalaisen sotaväenosaston nimi. Mahdollisesti kyseessä on osa laajemmasta kokonaisuudesta, jossa tuhannet sotilaat aikoinaan kylpivät, ja se viittaa siihen, että roomalainen kaupunki oli laajempi kuin yleensä on oletettu. Jordanian valtakaudella paikalle rakennettiin viemärijärjestelmä. Vuonna 2010 alueelta löydettiin myös arabiankielinen piirtokirjoitus 900-luvulta, Abbasidien kalifaatin ajoilta.
Huomattavia rakennuksia

Länsimuuri, juutalaisten pyhin paikka. Muuri erottaa Temppelivuoren Juutalaiskorttelista.
Huomattavia rakennuksia > Synagogia

Neljä sefardisynagogaa
Beit Elin synagoga
Tiferet Yisraelin synagoga
Hurvan synagoga, juutalaiskorttelin suurin synagoga
Rambanin synagoga, Juutalaiskorttelin vanhin rabbiininen synagoga
Karaittien synagoga, juutalaiskorttelin vanhin synagoga, jonka perusti karaiittien lahkon perustaja Anan Ben David
Huomattavia rakennuksia > Ješivoja

Aish HaTorah
Porat Yosef Yeshiva
Yeshivat HaKotel (Länsimuurin ješiva)
Yeshivat Netiv Aryeh
Huomattavia rakennuksia > Moskeijoja

Sidna Omarin moskeija (hylätty)
Huomattavia rakennuksia > Arkeologisia kohteita

Etelämuuri
Cardo, roomalainen markkinapaikka
Israelilainen tori
Theotokoksen Nea Ekklesia
Wohlin arkeologinen kortteli
Leveä muuri
Poltettu talo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jerusalemin juutalaiskortteli Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Jewish Quarter (Jerusalem)
Cardo, roomalaisaikainen kauppapaikka Juutalaiskorttelissa
Juutalaiskortteli 1900-luvun alussa. Kaksi taustalla näkyvää kupolia ovat Hurvan synagoga sekä vuonna 1948 tuhouotunut Tiferes Yisraelin synagoga.
Vuonna 1857 rakennettu Batei Mahase -rakennusryhmä
Weingarten neuvottelee aselevosta Arabilegioonan sotilaiden kanssa
Länsimuuri
Hurvan synagoga juutalaiskorttelissa
Käännös suomeksi
Iloinen Teatteri

Iloinen Teatteri oli Helsingissä vuosina 1945–1946 toiminut revyyteatteri. Teatterin perustajat olivat Reino Palmroth, Paavo Päiwiö ja Ossi Elstelä. Teatteri aloitti toimintansa talvella 1945 Hämäläis-Osakunnan talossa Kampinkadun varrella, mutta teatteri teki myös maaseutukiertueita. Kesällä 1945 suuren suosion saanut teatteri vuokrasi esitystilat Messuhallista, jonne esityksiä katsomaan mahtui jopa tuhat katsojaa. Messuhallissa toimineen Puutarhateatterin yhteydessä oli myös ravintola, jossa järjestettiin tanssiaisia.
Iloisen Teatterin ensimmäiset revyyt kirjoitti Reino Palmroth, myöhemmin kirjoittajiin kuuluivat muun muassa Heikki Sakari Marttila, Kai Brunila, Boris Grünstein ja Gustaf Laurent (1912–2002). Iloisen Teatterin näyttelijöinä olivat muun muassa Hannes Hako, Kauko Käyhkö, Einari Ketola, Lulu Paasipuro ja Pentti Viljanen. Revyiden vitsit ja ohjelmanumerot saivat aiheensa ajankohtaisista tapahtumista. Teatteri maksoi 40 prosentin huviveroa esityksistään ja revyiden käsikirjoitukset täytyi esitellä viranomaisille ennen niiden esitysten aloittamista. Huviverosta pyrittiin vapautumaan tekemällä revyistä yhtenäinen juonen sitoma kokonaisuus tanssi- ja musiikkinumeroista.
Loppukesästä 1945 teatterin ohjelmistoon ja Reino Palmrothiin alkoi kohdistua arvostelua erityisesti SKDL:n lehdistössä muun muassa Vapaa Sana -lehdessä. Arvostelijat toivat esiin Palmrothin toiminnan sodanaikaisessa propagandassa ja katsoivat että teatteri jatkoi sodanaikaista Neuvostoliiton vastaista propagandaa ohjelmistossaan. Vappuna 1946 muutamat ylioppilaat kivittivät valvontakomission hallussa ollutta Hotelli Tornin rakennusta. Valvontakomissio otti yhteyttä sisäministeri Yrjö Leinoon ja parin viikon kuluttua Arijoutsin kirjoittaman Iloisen Teatterin Syntymämerkki-revyyn esitykset peruttiin "hyvien tapojen vastaisina". Pian tämän viranomaiset kielsivät myös Lähtölaukaus- ja Musta kissa -revyiden uudelleenesitykset. Reino Palmroth lähti teatterista ja tämän jälkeen teatteri jatkoi toimintaansa esittämällä vain operetteja. Iloinen Teatteri suljettiin kesäkuussa 1946.
Iloisen Teatterin perustajiin kuulunut Ossi Elstelä piti teatterin sulkemisen jälkeen ravintolakabaree-esityksiä kesällä 1946 Kaivopuiston ravintolassa ja Pihlajasaaressa yhteistyössä Sotaleskien ja Kaatuneiden Omaisten Huolto -järjestön kanssa. Uusi Elstelän johtama Punainen Mylly -revyyteatteri aloitti sitten syksyllä toimintansa Hämäläis-Osakunnan salissa Syntiset enkelit-revyyn uudelleenesityksellä 8. syyskuuta 1946. Punaisen Myllyn revyiden poliittinen satiiri oli kuitenkin huomattavasti varovaisempaa kuin Iloisen Teatterin revyiden satiiri oli ollut.
Iloisen Teatterin revyitä

Lähtölaukaus, käsikirjoittaja Reino Palmroth, teatterin ensimmäinen revyy
Musta kissa
Sateenkaari, ensi-ilta 19. kesäkuuta 1945 Messuhallissa, Elokuun revyy oli tästä revyystä verotussyistä tehty juonellinen muunnelma
Syntiset enkelit
Syntymämerkki, käsikirjoittaja Arijoutsi
Huvila & huussi

| Huvila & huussi |
| --- | --- |
Tyyli:  lifestyle
Kestoaika:  40 min/jakso
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:   Nelonen
Esitetty:  2008 –
Tuotantokausia:  15
Tuotanto
Tuottaja(t):  Petra Turkia
Vastaava(t) tuottaja(t):  Pauliina Ojala
Tuotantoyhtiö(t):  Endemol Shine Finland
Aiheesta muualla
IMDb 
Huvila & huussi on suomalainen lifestyleohjelma, jota esitetään Nelosella.
Ohjelmassa ammattilaiset remontoivat ihmisten vapaa-ajanasuntoja ja niiden mökkipihoja uuteen uskoon. Ammattilaistiimi on vaihdellut ohjelman aikana paljonkin, mutta siihen ovat kuuluneet muun muassa maisemasuunnittelija Eva Wuite, sisustusarkkitehti Mikko Vesanen, pihaurakoitsija Teemu Luostarinen, remonttikoordinaattori Vilja Schepel, maisemasuunnittelija Kati Jukarainen, pihaurakoitsija Jani Kärkkäinen ja korjausrakentamisen asiantuntija Ville Heino. 15. kaudella pihasuunnittelijana aloitti Laura Moilanen, kun Kati Jukarainen kertoi jättävänsä ohjelman.
Ohjelmaa on esitetty 15 tuotantokautta. Ensimmäinen tuotantokausi näytettiin televisiossa vuonna 2008. Uusin kausi nähtiin keväällä 2024.
Ohjelmassa on remontoitu myös useiden suomalaisjulkkisten mökkipaikkoja kuten Jari Mentulan, Erinin, Tuomas Kyrön ja Sami Hedbergin mökit.
Vuonna 2020 ohjelmasta tehtiin minisarja Huvila & Huussi Asuntomessuilla. Siinä sisustusarkkitehti Mikko Vesanen tutustui yhdessä Ellen Jokikunnaksen kanssa Tuusulan asuntomessujen tarjontaan ja uusimpiin asumistrendeihin.
14. tuotantokausi oli Parhaat remontit -kausi, jossa remonttisuunnittelijat muistelivat ja katsoivat yhdessä Anni Ihamäen kanssa menneiden kausien remontteja. Lisäksi remonttisuunnittelijat kertoivat, mitä kulissien takana oli tapahtunut.
Ohjelman 15. tuotantokausi alkoi Nelosella 4. maaliskuuta 2024. Ohjelmassa ei koskaan aikaisemmin ole ollut juontajaa, mutta nyt uuden kauden juontajaksi valikoitui Anni Ihamäki. Kausi on saanut kovaa kritiikkiä sosiaalisessa mediassa muun muassa sen uusien keskusteluosuuksien takia. Keskustelujen vuoksi ohjelmassa näytetään vähemmän itse remonttia.
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Kuvauspaikka | Ensiesitys | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
1.: 
2.: 
3.: 
4.: 
5.: 
6.: 
7.: 
8.: 
9.: 
10.:
Jaksot > Toinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Kuvauspaikka | Ensiesitys | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
1.: 
2.: 
3.: 
4.: 
5.: 
6.: 
7.: 
8.: 
9.: 
10.:
Jaksot > Kolmas tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Kuvauspaikka | Ensiesitys | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
1.: 
2.: 
3.: 
4.: 
5.: 
6.: 
7.: 
8.: 
9.: 
10.:
Jaksot > Neljäs tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Kuvauspaikka | Ensiesitys | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Väriä mökkiin ja paremmat löylyt | Karkkila |  |  |
| 2. | Lähiruokaa ja läheisyyttä kesäkeittiöllä | Hollola |  |  |
| 3. | Vanhasta saunasta viihtyisä vierasmaja | Sarvisalo |  |  |
| 4. | Sorakentälle nurmi ja omenapuita | Virvo |  |  |
| 5. | Aitta rantsu ja pihamaa | Viitti |  |  |
| 6. | Liikkuvat mökit | Heinola |  |  |
| 7. | Kartanon aarteita | Porvoo |  |  |
| 8. | Aurinkoinen tähtitorni | Porvoo |  |  |
| 9. | Terassi ja kulkuja rinnetontille | Huhmari |  |  |
| 10. | Yhdet häät ja uusi mökki | Pyhtää |  |  |
Jaksot > Viides tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Kuvauspaikka | Ensiesitys | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Heinälato |  |  |  |
| 2. | Englantilainen puutarha |  |  |  |
| 3. | Hukkakuutiot tehokäyttöön |  |  |  |
| 4. | Metsätontti |  |  |  |
| 5. | Beach House |  |  |  |
| 6. | Siirtolohkare hyötykäyttöön ja näyttävä vesiaihe |  |  |  |
| 7. | Viihtyisä vierasmökki ja sauna |  |  |  |
| 8. | Kulinaristin unelmakeittiö |  |  |  |
| 9. | Veetin kesämökki |  |  |  |
Jaksot > Kuudes tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Kuvauspaikka | Ensiesitys | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Liikkuvan perheen saunamökki |  |  |  |
| 2. | Eräperheen turvallinen piha |  |  |  |
| 3. | Tunnelmallinen kuisti |  |  |  |
| 4. | Ekologinen lampi |  |  |  |
| 5. | Metsästäjänaisen talviasuttava mökki |  |  |  |
| 6. | Sinkkunaisen cityparatiisi |  |  |  |
| 7. | Lautamökin uusi elämä |  |  |  |
| 8. | Sorakentästä hauskaksi pihaksi |  |  |  |
| 9. | Kuubalainen navetta |  |  |  |
| 10. | Jääkiekkoilijan perheen pihaparatiisi |  |  |  |
Jaksot > Seitsemäs tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Kuvauspaikka | Ensiesitys | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kesämökki kuntoon |  |  |  |
| 2. | Mökin kunnostus historiaa kunnioittaen |  |  |  |
| 3. | Pellosta pihaksi | Kangasala |  |  |
| 4. | Mökin tyylipäivitys |  |  |  |
| 5. | Helpompi piha |  |  |  |
| 6. | Huvikumpu | Somero |  |  |
| 7. | Maatalon piha moderniksi |  |  |  |
| 8. | Rantasaunan päivitys | Lope |  |  |
| 9. | Isän remppa kielto |  |  |  |
| 10. | Mansikka visiot |  |  |  |