stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Univelka
Terveysvaikutukset > Suorituskyvyn lasku

Univaje heikentää henkistä suorituskykyä.Univaje johtaa  usein stressiin sekä muistin, tarkkaavaisuuden ja päättelykyvyn heikentymiseen ja tapaturma-alttiuteen. Liika valvominen aiheuttaa ärtymystä, keskittymiskyvyn heikkenemistä ja kipukynnyksen alenemista. Voi esiintyä myös torkahtelua ja mikrounia. 24 tunnin valvominen vastaa promillen alkoholihumalaa.
Suorituskyky heikkenee jo 4–5 tunnin yötyön jälkeen, 12 tunnin jälkeen tapaturmariski on kaksinkertainen ja 16 tunnin lopussa kolminkertainen normaaliin verrattuna. Lisäksi valvomisajan pidentyessä virheiden määrä kasvaa. Monet auto-onnettomuudet ovat johtuneet liiasta valvomisesta.  Liian pitkä valvominen laskee kehon vastustuskykyä ja voi johtaa kuolemaan elimistön immuniteettikyvyn laskettua.
Terveysvaikutukset > Uhka immuunijärjestelmälle

Kalifornian yliopiston Cousins Centren tutkimuksessa tutkittiin unen vaikutusta immuunijärjestelmään. Yhdenkin yön univajeen huomattiin heikentävän immuunijärjestelmää. Jopa muutama valvottu tunti keskellä yötä voi aktivoida immuunijärjestelmän hyökkäämään omia kudoksia vastaan. Pitkäkestoisen univajeen terveysongelmat on tunnettu jo pitkään, mutta uutta on se, että pienikin univelka heikentää terveyttä. Naiset ovat miehiä herkempiä univajeen aiheuttamille tulehduksille. Tutkimus selittää, miksi univaje on niin haitallinen terveydelle ja kuinka paras lääke univajeen aiheuttamille terveyshaitoille on hyvä yöuni.
Koska univaje aiheuttaa useita epäedullisia muutoksia myös verenpaineessa, sisälmyshermoston toiminnassa, sokeriaineenvaihdunnassa ja hormonierityksessä, unenpuute voi olla myös diabeteksen riskitekijä. Kroonisen univajeen yleisimmät syyt ovat nykyisin työstressi ja epäsäännölliset työajat. Läpi vuorokauden käynnissä oleva yhteiskunta on lisännyt vuoro- ja yötöitä, jotka näyttävät aiheuttavan terveyshaittoja. Uni tulisi nostaa terveyskasvatuksessa samaan asemaan liikunnan ja terveellisen ravinnon kanssa, ja työterveyshuollossa tulisi työaikojen kuormittavuutta arvioida nykyistä enemmän.
Unihäiriöt liittyvät usein neurologisiin ongelmiin, kuten autismin kirjon oireyhtymiin ja ADHD:hen, sekä psykiatrisiin ongelmiin, kuten masennukseen. Näissä univajeen vaikutus on kaksisuuntainen. Neuropsykiatrinen oire aiheuttaa univajetta, joka puolestaan lisää lapsilla mm. ylivilkkautta ja haastavaa käytöstä.
Unen merkitys hyvinvoinnille

Univajetta lisäävät monet unta häiritsevät tekijät, kuten vuorotyö. Terveydenhuollon ammateissa aamu- ja iltavuorot ovat epäloogisia. Teollisuudessa vuorotyörytmi on parempi. Unen ja unihäiriöiden tutkimus tuottaa jatkuvasti uutta tietoa. Ihmisen toimintaa säätelevien kellogeenien löytyminen on merkittävästi vauhdittanut unitutkimusta. Tämän kellon rytmihäiriöt eivät kuitenkaan häiritse pelkästään unta vaan vaikuttavat koko elimistöön, jopa solujen jakautumiseen. Liian lyhyt (alle 6 tuntia) tai liian pitkä (yli 9 tuntia) yöuni on liitetty moniin terveyshaittoihin, kuten masennukseen. Jo runsaan tunnin vuorokautinen jatkuva univaje näyttää ennustavan lapsilla lihavuutta.
Unenpuute rappeuttaa myös seksielämää. Merkittävä osa amerikkalaisista on jatkuvasti niin väsyneitä, että se aiheuttaa jo ongelmia parisuhteessa. Suurimmalla osalla Yhdysvaltain aikuisista on uniongelmiin liittyviä oireita, joita useimmat eivät kuitenkaan tunnista ongelmaksi. Liki neljäsosa avioliitossa tai muussa parisuhteessa elävistä ilmoitti, että väsymys vähentää heidän seksielämäänsä tai on vienyt kokonaan mielenkiinnon seksiin.
Univaje lapsilla

Suomalaiset lapset nukkuvat vuorokaudessa keskimäärin tunnin vähemmän kuin eurooppalaiset lapset yleensä. Tarkkaa unimäärää on kuitenkin vaikea määritellä, sillä yksilöllinen unentarve vaihtelee. Seitsenvuotiaista lapsista suurimmalle osalle riittävät 9–11 tunnin yöunet. Iän myötä unen tarve pikkuhiljaa vähenee. Kun lapsella on käytöshäiriöitä ja levottomuutta, pitäisi kodeissa, kouluissa ja kouluterveydenhuollossa selvittää aluksi, saako hän riittävästi unta.
Unihäiriöt ja unenpuute vaikuttaa lapsiin eri tavalla kuin aikuisiin. Huonosti nukkunut aikuinen on väsynyt, mutta lapsella unihäiriö voi ilmetä levottomuutena ja käyttäytymisoireina. Lapsilla päiväväsymys voi puuttua tyystin. Sen sijaan lapsilla tuppaa unen puutteen yhteydessä esiintymään ylivilkkautta, käytöshäiriöitä, keskittymisvaikeuksia ja sosiaalisia ongelmia. Unitutkijoiden mukaan aikuistenkin tulisi nukkua vuorokaudessa 7–9 tuntia.
Väsymyksen sijaan lapsilla ilmenee levottomuutta ja käyttäytymisongelmia, jotka johtavat helposti moniin sosiaalisiin ongelmiin. Jos lapsella ilmenee päivisin levottomuutta, käytöshäiriöitä, keskittymisvaikeuksia tai masennusoireita, liian lyhyen yöunen tai nukkumisvaikeuksien mahdollisuus on syytä ottaa huomioon. Toisaalta on muistettava myös se mahdollisuus, että kaksi tai useampia itsenäisiä sairauksia esiintyy samanaikaisesti. Taustalla voi olla esimerkiksi huomaamatta jäänyt masennus. Lasten nukkumisvaikeuksia selvitettäessä on syytä kysyä myös lapsen omaa mielipidettä, sillä vanhemmat eivät välttämättä ole tietoisia varsinkaan vähän isompien lasten nukkumisvaikeuksista.
Univaje lapsilla > Koululaisen psyykkinen oireilu

Koululaisen käytöshäiriöt voivat kieliä liian lyhyestä yöunesta. Lasten nukkumishäiriöillä on yhteys päiväaikaiseen psyykkiseen oireiluun. Suomalaisista ala-asteikäisistä koululaisista 20–30 prosentilla esiintyy eriasteisia nukkumisvaikeuksia, ja nämä vaikeudet näyttävät olevan yhteydessä lisääntyneeseen päiväaikaiseen psyykkiseen oireiluun kouluissa. Lapsilla, joilla on nukkumisvaikeuksia tai jotka nukkuvat lyhyitä yöunia, esiintyy keskimääräistä enemmän masennusoireita, ylivilkkautta, käytöshäiriöitä ja kouluongelmia. Kaikkein altteimpia päiväaikaisille ongelmille olivat ne lapset, jotka nukkuivat huonosti joka yö. Hankalien unihäiriöiden hoito lievittää päiväaikaista oireilua varsin lyhyessä ajassa. Melatoniinin on todettu auttavan mm. lapsia, joilla on Aspergerin oireyhtymä ja jotka kärsivät unihäiriöistä.
Stakesin kouluterveyskyselyt neljännesvuosisadan ajalta osoittavat, että vähäinen uni aiheuttaa lasten psykosomaattista oireilua ja masennusta. Liiallinen valvominen aiheuttaa koululaisilla ärtyneisyyttä, kiukunpurkauksia, oppimisvaikeuksia ja masentuneisuutta. Oireilu lisääntyi jopa nelinkertaisesti, kun yöunet vähenivät parilla tunnilla. WHO:n koululaistutkimus kertoo, että alle 7 tuntia nukkuvien osuus kasvoi puolella viime vuosituhannen lopussa. Saman tutkimuksen mukaan neljännes 11-vuotiaista oli väsynyt lähes jokaisena kouluaamuna. Nuokkuminen lisääntyi murrosiän myötä. Lähes puolet koululaisista valitti aamuväsymystä .
Lapsen nukkumisvaikeudet voivat johtua somaattisista sairauksista, kuten esimerkiksi infektiosta. Myös äidin raskauden aikainen infektio saattaa altistaa lapsen myöhemmin unihäiriöille. Psyykkisten ja neurologisten sairauksien vaikutus voi olla kaksisuuntainen. Ne altistavat unihäiriöille, joka aiheuttaa puolestaan erityisesti masennusta. Masentuneista lapsista yli puolella on univaikeuksia. Merkittävä osa unihäiriöistä on kuitenkin itsenäisiä oireita, joihin ei välttämättä ole yhtä syytä tai selitystä. Jos lapsi voi hyvin ja jaksaa käydä koulussa, voidaan aika turvallisesti ajatella, että unihäiriö on lievä ja hyvänlaatuinen tila, joka itsestään korjaantuu ajan myötä. Mutta jos päiväaikaisia ongelmia on, silloin asiaan olisi hyvä paneutua tarkemmin.
Uni ja mediat

Koululaisista peräti joka toinen oppilas tuntee itsensä usein väsyneeksi, koska yöuni jää liian lyhyeksi television katselun, tietokoneen käytön tai puhelimen takialähde?. Tekstiviestit aiheuttavat merkittävää unen häiriötä jopa puolella teini-ikäisistälähde?. Television iltaohjelmien katsominen lisää huomattavasti 5–6-vuotiaiden lasten unihäiriöitälähde?. Aktiivinen televisionkatselu on yhteydessä lyhyempään yöuneen ja nukahtamisvaikeuksiinlähde?. Unihäiriöitä lisää erityisesti ohjelmien katselu yksin ja juuri ennen nukkumaanmenoalähde?. Television katselu yksin nukkumaanmenoaikaan on yleisempää silloin, kun lapsella on televisio omassa huoneessaanlähde?. Lastenohjelmien katsominen ei sen sijaan yöunta näytä vievän. lähde?
Tutkijat suosittelevat lasten päivittäisen televisionkatselun rajoittamista yhteen tuntiinlähde?. Aikuisten tulisi myös valvoa, mitä ohjelmia lapset katsovatlähde?. Mitä useampia erityyppisiä aikuisten ohjelmia lapset seurasivat, sitä enemmän heillä oli unihäiriöitälähde?. Jos lapset olivat television vaikutuspiirissä yli 2 tuntia päivässä tai jos he saivat katsoa paljon aikuisten ohjelmia, unihäiriöiden riski kolminkertaistuilähde?.
Unihäiriöiden määrää lisää selvästi myös passiivinen televisionkatselulähde?. Televisiota ei pitäisi myöskään jättää auki silloin, kun sitä ei katsella, sillä tahaton ruudun informaatiovirralle altistuminen lyhentää lapsen unta ja lisää lapsen muita unihäiriöitä, kuten nukahtamisvaikeuksia ja yöllisiä kauhukohtauksialähde?.
Unihäiriöillä on yhteys myös huonoon koulumenestykseenlähde?. Riittämätön yöuni voi näkyä esimerkiksi päiväväsymyksenä, levottomuutena, keskittymisvaikeuksina, alakuloisuutena, päänsärkynä tai muina kipuinalähde?. Univaje on yhteydessä myös lisääntyneeseen psyykkiseen oireiluun koulussalähde?.
Liian vähän tai huonosti nukkuvilla lapsilla on tavanomaista enemmän masennusoireita, keskittymisvaikeuksia, ylivilkkautta, käytöshäiriöitä ja kouluongelmia. Lasten unihäiriöt ja unenpuute voivat ilmetä toisin kuin aikuisilla eli väsymyksen sijaan psyykkisinä oireina. Univaikeuksia hoidettaessa pitää kysyä myös lapsen omaa mielipidettä. Lasten unihäiriöiden taustalla voi olla myös sairaus.
Hyviä tuloksia on saatu vanhempien ja nuoren opastuksesta säännöllisten nukkumaanmenoaikojen noudattamiseen riittävän unen takaamiseksi nuorelle. Tämä voi liittyä myös kognitiivis-behavioraaliseen terapiaan.
Aiheesta muualla

Uni ja unihäiriöt (Arkistoitu – Internet Archive)
Kelnet-mielenterveystalo (Arkistoitu – Internet Archive)
SKP:n Jyväskylän piirijärjestö

| Suomen kommunistisen puolueen  Jyväskylän piirijärjestö ry |
| --- | --- |


Alue:  Keski-Suomen vaalipiiri, Keski-Suomi
Toimisto:  Sepänkeskus, Kyllikinkatu 1 40100 Jyväskylä
Johto:  Miguel López (puheenjohtaja)  Riitta Tynjä (sihteeri)
Aiheesta muualla
Sivusto
SKP:n Jyväskylän piirijärjestö (aikaisemmin SKPy:n Keski-Suomen piirijärjestö) on Suomen kommunistisen puolueen toimintaa Keski-Suomen vaalipiirissä ohjaava järjestö. Jäsenet muodostavat Jyvässeudun, Jämsänkosken, Kypärämäen ja 1980-luvun puolivälissä perustetun piirijärjestön muodostavat Jyvässeudun, Jämsänkosken, Kypärämäen ja Suolahden osastot.
Piirin puheenjohtaja on automaatioasentaja Riikka Kaikkonen.  SKP:n Jyväskylän kaupunginvaltuuston valtuustoryhmä 31.5.2017 saakka oli kolmihenkinen. Valtuutettuna toimi sosiaalityöntekijä Riitta Tynjä ja varavaltuutettuina Miguel López sekä kairausetumies Timo Suntioinen.
Järjestön tarkoituksena on työväenluokan ja muiden alistetussa asemassa olevien etujen puolustaminen, päämääränä sosialismi ja kommunismi, kaikenlaisesta riistosta ja alistamisesta vapaa uudenlainen sivilisaatiolähde?. Se pyrkii kokoamaan uusliberalismin ja suurpääoman vastaista punavihreää yhteistyötä. Keskeistä tässä on yhteistoiminta rauhan-, ay-, asukas-, ympäristö- ja muissa kansalaisliikkeissä ja sosiaalifoorumeissa.lähde?
Järjestö nojaa toiminnassaan Marxin, Engelsin ja Leninin luomaan tieteellisen sosialismin teoriaan.
Järjestöt

SKP:n Jyvässeudun osasto
SKP:n Jämsänkosken osasto
SKP:n Kypärämäen osasto
SKP:n Suolahden osasto
Vaalit

| --- | --- |
 Piirisihteerit Erkki Tynjä  Satu Kortelainen (2004–2013)  Riitta Tynjä (2013–) :  Puheenjohtajat Riitta Tynjä (–2010)  Vesa Lankinen (2010–2013)  Satu Kortelainen (2013–2015)  Miguel López (2015–)
Aiheesta muualla

SKP:n Jyväskylän piirijärjestön verkkosivusto
Piirijärjestön Facebook-sivu
Suomen Kommunistisen Puolueen (1996) piirijärjestöt
Etelä-Karjala |
Helsinki |
Häme |
Joensuu |
Jyväskylä |
Kuopio |
Kymenlaakso |
Oulun lääni |
Pohjanmaa |
Satakunnan seutu |
Lapin lääni |
Tampere |
Turku |
Uusimaa
Raad al-Hamdani

| Raad al-Hamdani |
| --- | --- |
 Hamdani vuonna 2009
Henkilötiedot
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Irak
Taistelut ja sodat:  Jom kippur -sota Irakin–Iranin sota Persianlahden sota Irakin sota
Sotilasarvo:  kenraaliluutnantti
Joukko-osasto:  Tasavaltalaiskaarti
Raad al-Hamdani on entinen irakilainen kenraaliluutnantti, joka palveli maan tasavaltalaiskaartissa. Hän osallistui eri komentotehtävissä Irakin–Iranin sotaan, Persianlahden sotaan ja Irakin sotaan. Sotien jälkeen hän on asunut Ammanissa ja antanut esimerkiksi sodan vaiheisiin liittyviä haastatteluja.
Elämäkerta > Koulutus

Hamdanivalmistui sotatieteiden kandidaattina Irakin sotilasakatemiasta Bagdadissa vuonna 1970,opiskeli vuodesta 1980 Bakr-yliopistossa korkeampia sotilasopintoja ja suoritti sotatieteiden maisterin tutkinnon Irakin esikuntakorkeakoulussa. Vuonna 1992 al-Hamdanista tuli sotatieteiden tohtori Irakin sotakorkeakoulusta.
Elämäkerta > Sotilasura

Sotilasurallaan al-Hamdani palveli useissa eri panssariyksiköissä. Jom kippur -sodassa Israelia vastaan al-Hamdani oli joukkueenjohtaja. Vuosina 1977-1979 hän oli kouluttaja panssarikoululla ja vuonna 1980 Irakin taktisella koululla. Irakin–Iranin sodassa al-Hamdani komensi ja toimi esikuntatehtävissä useissa eri panssari- ja tiedusteluyksiköissä. Hänestä oli tullut myös Irakin tasavaltalaiskaartiin jäsen toimien järjestön kouluttavana upseerina vuosina 1987–1989. Irakin–Iranin sodan jälkeen al-Hamdani toimi 17. tasavaltalaiskaartin panssariprikaatin, tavallisen armeijan 6. panssaridivisioonan ja myöhemmin tasavaltalaiskaartin Medina Munawara -divisioonan komentajana.
Persianlahden sodan aikana tuolloisen prikaatinkenrraali al-Hamdanin 17. panssariprikaatin joukot osallistuivat Kuwaitin valtaukseen. Hänen mukaansa irakilaisia olisi ohjeistettu minimisoimaan kuwaitilaisten tappiot, koska monet Irakin asevoimien johtajista näkivät nämä edelleen "arabiveljinään" ja voitto olisi joka tapauksessa varma.
Tasavaltalaiskaartista tuli tavallisesta armeijasta itsenäinen armeijansa Persianlahden sodan jälkeen vuonna 1995 ja yksi sen kahdesta uudesta armeijakunnan esikunnasta tuli "Al-Fath al-Mubin". Hamdanista tehtiin sen komentaja vuonna 1999.
Elämäkerta > Irakin sota

Vuoden 2003 Irakin sodan puhjetessa al-Hamdani oli tasavaltalaiskaartin II armeijakunnan komentaja ja sotilasarvoltaan kenraaliluutnantti. Sodan sytyttyä al-Hamdani tajusi Yhdysvaltojen joukkojen yrittävän edetä suoraan Bagdadiin Eufratin länsipuolella. Hän määräsi tasavaltalaiskaartin divisioona "Al-Madinan" joen yli puolustusasemiin Karbalan käytävässä Karbalan kauppungin ja Razzzazajärven välissä Bagdadin eteläpuolella. Ongelmaksi alkoi muodostua ylimmän johdon paniikki. Vain osa joukoista pääsi asemiin käytävässä, ennen kuin Saddam Hussein antoi määräyksen pysäyttää joukot peläten ansaa. Käytävään päätyi näin vain kaksi rykmenttiä. Bagdad-divisioona määrättiin puolustamaan Tigrisjoen siltoja ja Al-Nida-divisioona jäi takarintamaan. Nebukadressar-divisioona liikkui Al-Hillaan.
Ongelmat ylemmän johdon kanssa eivät päättyneet. Qusay Hussein piti tapamisen kenraaliensa kanssa. Hänen mukaansa Yhdysvallat suunnitteli hyökkäystä Jordaniasta ja Al-Nida-divisioona tulisi siirtää pohjoiseen Bagdadin suojaamiseksi. Hamdani vastusti mainiten Yhdysvaltojen yrittävän ylittää Eufratin nopeasti Karbalassa, minkä jälkeen he olisivat Bagdadin liepeillä etelästä. Hamdani vertasi tilannetta toisen maailmansodan strategiakeskusteluihin Hitlerin bunkkerissa. Al-Nida päädyttiin joka tapauksessa määräämään kohti pohjoista, minkä lisäksi kaikki joukot määrättiin vetäytymään Karbalasta Eufratin toiselle puolelle. Hamdani sai myöhemmin käskyn järjestää vastahyökkäyksen 2.–3. huhtikuuta Jurf al-Sakharin sillan tuhoamiseksi, yrittäen viivyttää amerikkalaisten etenemistä.
Hamdani oli siirtänyt kohti Karbalaa 10. panssariprikaatin. Suunnitelmana oli ajaa räjähteillä täytettyjä kuorma-autoja sillalle ja räjäyttää silta niitä käyttäen. 10. prikaati liikkui yön pimeydessä, mutta sen liike havaittiin tästä huolimatta. Koalition ilmavoimat alkoivat tuhota sen kalustoa. Aamun koittaessa sitä moukaroitiin myös tykistöllä ja panssariajoneuvoin. Prikaati vetäytyi ja 3. huhtikuuta al-Hamdani ilmoitti esimiehilleen hyökkäyksen epäonnistuneen. Koalition joukot ylittivät joen ja toisella puolella irakilaiset joukot pakenivat. Hamdani käski alaistensa palata koteihinsa. 10. prikaati, joka oli kunnostautunut Iranin vastaisessa sodassa, oli tuhoutunut. Saddam pakeni Bagdadista 9. huhtikuuta ja sota oli käytännössä hävitty.
Elämäkerta > Sodan jälkeen

Hamdani palasi itse kotiinsa Bagdadissa. Yhdysvaltalaisjoukot pidättivät ja kuulustelivat häntä, mutta hänet päästettiin vapaaksi. Hamdanin mukan hän alkoi saada uhkauksia Irakin uudelta šiiajohtoiselta hallinnolta. Hän muutti Jordanian Ammaniin. Hamdani oli Ammanissa yhteyksissä yhdysvaltalaisten kanssa ja keskusteli myöhemmin Yhdysvaltojen toteuttamasta ideasta aseistaa Irakin sunneja taistelemaan islamisteja vastaan.
Hamdani on sotien jälkeen antanut Irakin sodan tapahtumiin liittyviä haastatteluja.
Braveheart – taipumaton

| Braveheart – taipumaton> Braveheart |
| --- | --- |
 Elokuvan teatterijuliste.
Ohjaaja:  Mel Gibson
Käsikirjoittaja:  Randall Wallace
Tuottaja:  Mel Gibson Alan Ladd, Jr. Bruce Davey Stephen McEveety
Säveltäjä:  James Horner
Kuvaaja:  John Toll
Leikkaaja:  Steven Rosenblum
Pääosat:  Mel Gibson Sophie Marceau  Patrick McGoohan Angus Macfadyen Brendan Gleeson
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  Paramount Pictures InterCom Netflix Disney+
Ensi-ilta:   24. toukokuuta 1995  1. syyskuuta 1995
Kesto:  177 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  72 000 000 USD
Tuotto:  210 409 945 USD
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Braveheart – taipumaton (Braveheart) on vuonna 1995 ensi-iltansa saanut Mel Gibsonin ohjaama ja tähdittämä historiallinen seikkailuelokuva, joka seuraa 1200-luvun Skotlannissa maamiestensä kanssa Englannin kuningas Edward I:n tyranniaa vastaan taistelleen William Wallacen elämänvaiheita. Elokuvan ovat tuottaneet Gibson, Alan Ladd, Jr., Bruce Davey ja Stephen McEveety. Gibsonin ohella elokuvan keskeisimmissä rooleissa esiintyvät Sophie Marceau prinsessa Isabellena ja Patrick McGoohan kuningas Edward I:nä.
Elokuva sai kymmenen Oscar-ehdokkuutta ja voitti vuoden 1996 Oscar-gaalassa yhteensä viisi palkintoa, mukaan lukien paras elokuva ja paras ohjaus. Se oli ilmestymisvuotensa menestynein elokuva saavuttaen Oscar-palkintojen ohella myös kolme Bafta-palkintoa ja yhden Golden Globen. American Film Institute valitsi elokuvan vuonna 2006 listalleen sadasta kaikkien aikojen innostavimmasta yhdysvaltalaiselokuvasta.
Vaikka elokuva pohjautuu tositapahtumiin, se on lähinnä fiktioelokuva. Elokuvassa on kuvattu vuoden 1297 Stirling Bridgen taistelu, joka on elokuvassa siirretty avoimelle kentälle. Puvustuksen, maskeerauksen ja efektien yksityiskohtien takia elokuva vaikuttaa historiallisen tarkalta. Henkilöitä on kuitenkin muutettu helpottamaan elokuvan tarinan seuraamista ja tapahtumien kronologista etenemisjärjestystä on vaihdettu dramaattisen jännitteen luomiseksi.
Juoni

Vuonna 1280 Englannin kuningas Edvard I valloittaa vaille hallitsijaa jääneen Skotlannin. Nuori William Wallace todistaa kuninkaan tyrannian kasvua menettäessään sekä isänsä että veljensä. Williamin setä Argyle ottaa hänet kasvattaakseen ja vie Williamin kauas tämän kotipaikasta. Vartuttuaan William kuitenkin palaa Skotlantiin ja lapsuudenkyläänsä jossa hän tapaa kauniin nuoren neidon, Murron MacClannoughin, jonka kanssa hän menee pian salaa naimisiin. Kylää vartioivat englantilaissotilaat yrittävät raiskata Murronin ja lopulta teloittavat tämän viiltämällä hänen kurkkunsa auki. Surun murtama William päättää koota maanmiehistään sotajoukon taistellakseen englantilaisia vastaan Skotlannin vapauden puolesta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Mel Gibson   | … |   William Wallace   |
|   Sophie Marceau   | … |   Prinsessa Isabelle   |
|   Patrick McGoohan   | … |   Kuningas Edward I Pitkäjalka   |
|   Catherine McCormack   | … |   Murron MacClannough   |
|   Angus Macfadyen   | … |   Robert the Bruce   |
|   Brendan Gleeson   | … |   Hamish Campbell   |
|   Ian Bannen   | … |   Robert the Bruce, Sr.   |
|   Alun Armstrong   | … |   Mornay   |
|   Michael Byrne   | … |   Smythe   |
Tuotanto

Elokuvan käsikirjoittaja Randall Wallace sai idean elokuvasta nähtyään nähtyään William Wallacen patsaan Edinburghin linnassa. Hän oli kysynyt patsaasta vartijalta, joka oli selittänyt William Wallacen olevan Skotlannin kansallissankari, joka taisteli englantilaisia vastaan keskiajalla. Elokuvan ensimmäinen käsikijroitus valmistui vuonna 1988 ja se perustui skotlantilaisen runoilija Blind Harryn (n. 1440–1492) teokseen The Actes and Deidis of the Illustre and Vallyeant Campioun Schir William Wallace, tai yleisemmin vain The Wallace. Teos oli kirjoitettu noin 170-vuotta William Wallacen kuoleman jälkeen ja sen tyyli on myyttisen isänmaallinen. Randall Wallacen käsikirjoituksessa William Wallacen tarinaa on väritetty vielä lisää. MGA/UA osti käskikirjoituksen vuonna 1992. Kun yhtiön johtaja Alan Ladd Jr. lähti studiolta vuonna 1993, hän sai käsikirjoituksen mukanaasa hänen perustaessaan uuden elokuvayhtiön The Ladd Company.
Elokuvaa oli aikanaan tarjottu Mel Gibsonille, joka oli nyt kiinnostunut siitä uudelleen. Gibson tarjoutui ohjaamaan elokuvan ja työstämään sen käsikirjoitusta uudelleen. Elokuvan päärooliin harkittiin ensin Jason Patricia, mutta lopulta Gibson päätyi rooliin itse. Gibsonin oma tuotantoyhtiö Icon Entertainment pisti elokuvaan 15 miljoonaa dollaria. Paramount Pictures rahoitti sitä 17 miljoonalla dollarilla ja 20th Century Fox 43 miljoonalla dollarilla.
Elokuvan kuvaaminen käynnistyi 6. kesäkuuta 1994 ja ne päättyivät 22. syyskuuta 1994. William Wallacen nuoruutta käsittelevät kohtaukset tehtiin Glen Nevisissä Skotlannin Ylämaalla, Elokuvan suuria sotakohtauksia kuvattiin puolestaan Curraghin tasangolla Irlannissa. Taistelukohtauksien 1 500 näyttelijää olivat Irlannin puolustusvoimien reservihenkilöstöä. Kohtauksien valmisteluihin kului joka kerta tunteja, kun suuri määrä näyttelijöitä saatettiin rooliasuihinsa. Stirling Bridgen taistelun kuvauksissa kului kuusi viikkoa, kun oikea taistelu kesti vain pari tuntia ja elokuvan lopullinen leikattu kohtaus kestää vain seitsemän minuutia. Elokuvassa oli alkujaan paljon verisempiä kohtauksia, kuten esimerkiksi Wallacen teloitus suolistamalla, joita kuitenkin poistettiin kun niistä oli saatu huonoa palautetta koenäytöksissä. Näin vältettiin myös MPAA:n yleisömerkintä NC-17 ja elokuva sai lievemmän merkinnän R.
Lukuisia elokuvan taistelukohtauksia täytyi kuvata uudelleen, koska monilla sivuosassa esiintyneillä näyttelijöillä oli kuvatuissa kohtauksissa käsissään muun muassa rannekelloja ja silmillään aurinkolasit. Gibson joutui myös elokuvan julkaisun aikaan lukuisten eläintensuojelujärjestöjen paheksunnan kohteeksi, sillä järjestöt olivat vakuuttuneita siitä, että elokuvassa esitetyt, surmatut hevoset olivat kuvaushetkellä elossa. Vaikka kuvaksissa käytettiin oikeita hevosia, niiden kuolemaa kuvanneissa kohtauksissa käytettiin animatrooneja. Gibson sai paheksujat muuttamaan mieltään, kun hänen avustajansa esitti eri järjestöjen edustajille elokuvan kuvauspaikalla taltioituja videoleikkeitä, jotka todistivat ettei elokuvanteossa satutettu oikeita hevosia.