stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Créteil
Historia > Keskiaika

Créteilistä on 1800-luvulta lähtien löydetty useaan otteeseen merovingien sarkofageja ja kolikoita, ja jokirannassa on todistettu olleen rahapaja. Créteilin Saint-Cristophen kirkon kellotorni lienee peräisin 1000-luvulta ja loppuosa kirkosta 1200-luvulta. Kaupungissa on myös 1300-luvulla rakennettu kyyhkyslakka.
Keskiaikainen Créteilin kylä rakennettiin tukevan suojamuurin sisäpuolelle viiden tien risteykseen, ja kaupungistumisen edetessä näitä väyliä mukaillen se sai viisisakaraisen tähden muodon. Kylä hyötyi keskiajalla sijainnistaan tienristeyksessä ja joen rannassa, mikä edisti sen kasvua. Noin vuonna 1390 neliporttisen muurin suojaamassa kylässä on ollut kuutisenkymmentä taloa.
Kylän nimi sai nykyisen muotonsa vuonna 1406, mitä ennen se tunnettiin nimillä Cristoill (1278), Cristeuil, Cresteul ja Creteuil.
Vuosina 1315–1316 kylä kärsi pahasta nälänhädästä, joka johtui huonoista sääoloista. Myös satavuotinen sota (1337–1453) oli Créteilille kohtalokas, kun englantilaiset ja burgundilaiset valloittivat sen ryöstäen ja polttaen sen lähes maan tasalle. Kylä uudelleenrakennettiin ja sinne avattiin sairaala vuonna 1471.
Vuonna 1548 Créteilistä tehtiin osa Pariisin piispan Jean du Bellayn läänitystä. Kylän asukkaat olivat 1500-luvulla lähinnä viinin- ja maanviljelijöitä. Maata Créteilistä omisti tuolloin myös useita pariisilaisia kauppiaita ja virkamiehiä.
Historia > 1600-luku

Talvi 1614–1615 oli kylälle ankara, ja lumikinokset olivat miestä korkeammat. Mont-Meslyn viinitilat tuhoutuivat ja taloja sortui lumen alle. Fronde-kapinan aikaan vuosina 1648–1652 Créteilin asukkaat evakuoitiin kylästä. Toinen kylälle merkittävä luonnonkatastrofi oli Marnen suuri tulva vuonna 1658. Epäonnisten kyläläisten auttamiseksi kirkko perusti kylään apujärjestön nimeltä Compagnie de la Charité des pauvres de la paroisse.
Vuonna 1646 kylässä aloitettiin järjestelmällinen kivilouhostoiminta. Vuodesta 1652 Mont-Meslyssä louhittiin kalkkikiveä. Vuonna 1684 taas kaupunkiin avattiin uusi jauhomylly vanhasta alavirtaan.
Historia > 1700-luku

1700-luvun alussa pariisilaiset porvarit ryhtyivät rakennuttamaan talojaan Créteiliin, mutta kylä pysyi yhä varsin maaseutumaisena ja sen asukkaista suuri osa oli edelleen viinitilallisia ja maanviljelijöitä. Vuonna 1709, Ludvig XIV:n valtakauden lopulla, koko Ranska kärsi suuresta nälänhädästä kylmän talven johdosta, ja Créteilissä kirjattiin 69 ihmistä kuolleiksi.
Créteilistä tuli kunta Ranskan suuren paikallishallintouudistuksen yhteydessä 14. joulukuuta 1789, ja ensimmäiseksi kunnanjohtajaksi nimitettiin Louis Simon Piot (1746–1822), ammatiltaan lihakauppias.
Historia > 1800-luku

Vuonna 1805 keisari Napoléonin tuttu, marsalkka Sérurier, osti suuren talon Créteilin itäosasta, jota alettiin kutsua "Créteilin linnaksi". Yhdeksän vuotta myöhemmin venäläiset joukot valloittivat Créteilin ja kylä joutui tekemään useita pakkoluovutuksia. Ranskan–Preussin sodan aikana vuonna 1870 puolestaan preussilaiset ryöstivät ja polttivat kylän, ja Mont-Meslyn taistelussa 30. marraskuuta kuoli 179 ihmistä.
1800-luvun suuria luonnonmullistuksia Créteilissä olivat useat merkittävät Marnen tulvat pitkin vuosisataa sekä hurrikaani, joka repi kirkon katon irti vuonna 1806. Créteilin silta Marnen yli Saint-Maur-des-Fossés'hen valmistui 9. huhtikuuta 1841 ja korvasi vanhan lautan.
Kasvava kaivostoiminta muutti Créteilin väestön koostumusta, ja 1800-luvulla kivilouhoksissa työskentelevien työläisten määrä kasvoi huomattavan suureksi. Kylän talouselämään vaikutti myös vanhan jauhomyllyn muuttaminen puuvillakehräämöksi vuonna 1804 sekä lannoitetehtaan perustaminen vuonna 1851.
Vuosisadan lopussa Créteilin ja Pariisin välille avattiin hevosvetoinen raitiotie.
Historia > 1900-luku

Ensimmäinen elokuva esitettiin Créteilissä vuonna 1907, ja ensimmäisen maailmansodan aikana elokuvat olivat suosittu viihdyke Créteiliin sijoitetuille sotilaille. Sodan päätyttyä Créteilin viihde-elämä elävöityi entisestään, ja siellä järjestettiin sirkusnäytöksiä, tanssiaisia ja konsertteja. Kylän ylpeys oli kuitenkin elokuvateatteri Cinéma Regina.
Toisen maailmansodan alkuvaiheessa Saksa valloitti suurimman osan Ranskasta, mukaan lukien Créteilin. Saksalaiset joukot saapuivat Créteiliin 27. elokuuta 1940, ja kylään sijoitettiin 200 saksalaista sotilasta. Amerikkalaisten pommitukset vuonna 1944 tuhosivat suuren osan Créteilistä, muun muassa koulun, sekä vaativat useita siviiliuhreja. 12. elokuuta 1944 vastarintaliike valtasi poliisiaseman ja onnistui vapauttamaan kylän saksalaisista joukoista yhdeksässä päivässä. Amerikkalaiset joukot saapuivat Créteiliin 30. elokuuta. Toinen maailmansota vaati Créteilistä yhteensä 67 siviiliuhria, ja vuosien 1870 ja 1962 välillä créteililäisiä sotilaita Ranskan sotavoimissa kuoli 374.
Sodan jälkeen Créteilin väestönkasvu lähti räjähdysmäiseen kasvuun, ja maaseutumaisuus sai väistyä kaupungistumisen tieltä. Kun Créteilin väkiluku vuonna 1954 oli 13 800, vuonna 1962 se oli jo 30 654. Kun uusi Val-de-Marnen departementti perustettiin 1. tammikuuta 1968, Créteilistä tuli sen pääkaupunki eli prefektuuri.
Kaupungistumisen myötä uusia alueita alettiin asuttaa, ja Mont-Meslyn kaupungistuminen käynnistyi vuonna 1955. Petites-Haiesin alue Mont-Meslyssä valmistui vuonna 1970 ja se voitti Ranskan arkkitehtuurin akatemian palkinnon vuonna 1972. Vuosina 1969–1974 rakennettiin kaupungin ehkä kuuluisimmat maamerkit, "Créteilin kaalit" (Choux de Créteil). "Kaaleiksi" kutsutaan Gérard Grandvalin suunnittelemia kymmentä 15-kerroksista pyöreää tornitaloa, jonka Ranskan kulttuuriministeriö on luokitellut kansallisperintökohteiksi.
Prefektuuriksi nimittämisen myötä Créteilin asema hallinnollisena keskuksena vahvistui, ja kaupunkiin perustettiin piispanistuin vuonna 1966 sekä akatemia vuonna 1972. Créteilin yliopisto, Université de Paris XII - Val-de-Marne, avasi ovensa vuonna 1970, ja sen yhteyteen perustettiin Henri Mondorin yliopistollinen keskussairaala.
Pariisin metro tuli Créteiliin 24. syyskuuta 1973, kun linjalle 8 avattiin Créteil-l'Échat'n asema. Seuraavana vuonna linja jatkettiin Créteilin keskustaan ja avattiin kaksi muuta asemaa, Créteil-Université ja Créteil-Préfecture.
Väestö

| 1801 | 1817 | 1831 | 1846 | 1866 | 1881 | 1891 | 1901 | 1914 | 1921 | 1926 | 1936 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 945 | 1 062 | 1 496 | 1 721 | 2 541 | 3 430 | 4 090 | 4 923 | 7 312 | 8 169 | 9 612 | 11 665 |

| 1946 | 1954 | 1958 | 1962 | 1964 | 1970 | 1975 | 1976 | 1982 | 1990 | 1999 | 2004 |
| 11 008 | 13 793 | 20 120 | 30 515 | 40 476 | 52 284 | 59 214 | 65 447 | 71 705 | 82 390 | 82 630 | 87 300 |
Lähde: INSEE
Vuonna 2004 Créteil oli väkiluvultaan Ranskan 45. suurin kunta. Kaupungin väestö on yhä kasvussa.
Vuoden 2005 väestönlaskennan mukaan Créteilissä oli vuoden 2004 alussa 36 102 asuntoa (5,1 % enemmän kuin vuonna 1999), joissa asui 34 511 kotitaloutta (9,4 % enemmän kuin 1999). Näistä asunnoista 91 % oli kerrostaloasuntoja (90 % vuonna 1999), ja vuokralla asui 61 % talouksista (64 % vuonna 1999). Talouksista 71 prosentilla oli käytössään auto (73 % vuonna 1999).
Talous

Créteilin jokirannassa on ollut merovingien ajasta lähtien rahapajoja, mutta historiallisesti maatalous on ollut tärkein taloudellisen toiminnan muoto nykyisen kaupungin alueella. Kehräämöjä alettiin perustaa 1800-luvulla, ja kivilouhosten toiminta oli vilkkaimmillaan 1820-luvulta alkaen.
Nykyisin Créteilissä toimii noin neljä tuhatta yritystä, ja monella ranskalaisella suuryrityksellä on kaupungissa pääkonttori. Liikevaihdoltaan suurimmat Créteilissä pääkonttoriaan pitävät yritykset vuonna 2003 olivat Système U, Phoenix Pharma, Valeo ja Pernod Ricard. Kaupungissa on yhteensä noin 48 000 työpaikkaa, joista puolet julkisella sektorilla. Kaupungin työttömyysaste vuonna 2004 oli 8,6 %, kun se Ranskassa on keskimäärin 9,9 %.
Myös turismi on Créteilille tärkeä elinkeino. Kaupungissa on viisi hotellia, ja se on voittanut kansallisen "vihreiden kaupunkien" palkinnon puistojensa ja istutustensa ansiosta.
Hallinto

Créteil on toiminut Val-de-Marnen departementin prefektuurina (pääkaupunkina) siitä lähtien, kun departementin perustava asetus annettiin 25. helmikuuta 1965. Itse departementti kuitenkin syntyi vasta vuoden 1968 alusta. Prefektuurirakennus rakennettiin vuosina 1968–1971.
Créteilissä toimii akatemia eli Ranskan opetusministeriön paikallishallintoyksikkö, jonka toiminta-alueeseen kuuluvat Val-de-Marnen lisäksi Seine-et-Marnen ja Seine-Saint-Denis'n departementit. Akatemia on Ranskan toiseksi suurin, ja sen piirissä on noin 950 000 oppilasta ja opiskelijaa, 65 000 opettajaa sekä 3 300 oppilaitosta.
Kaupungissa on lisäksi merkittävien siviilioikeudellisten asioiden tuomioistuin (tribunal de grande instance) sekä kauppatuomioistuin (tribunal de commerce).
Créteil jakautuu kolmeen kantoniin (Créteil-Nord, Créteil-Ouest ja Créteil-Sud).
Hallinto > Kunnallinen hallinto

Créteilin kaupunginvaltuustoon kuuluu 53 jäsentä, joista suurin osa edustaa vasemmistopuolueita. Edellisissä kunnallisvaaleissa vuonna 2001 eniten ääniä sai pormestari Laurent Cathalan johtama vaaliliitto Créteil avance sûrement - Le progrès partagé, johon kuuluivat Cathalan edustaman sosialistipuolueen (Parti socialiste) lisäksi Ranskan kommunistinen puolue (Parti communiste français) ja vihreät (les Verts). Vaaliliitto sai yhteensä 53,14 % annetuista äänistä. Toiseksi eniten ääniä, 28,45 %, sai oikeistolaisen UMP:n ja kristillisdemokraattisen UDF:n Oxygène pour Créteil -vaaliliitto.
Urheilu

Jalkapallojoukkue US Créteil-Lusitanos pelaa Ranskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ligue 2:ssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Créteil Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut
Pariisin esikaupunkialueen kunnat
| Väkiluku | Kunnat |
| --- | --- |
yli 2 000 000: Pariisi
yli 75 000: Argenteuil · Asnières-sur-Seine · Aulnay-sous-Bois · Boulogne-Billancourt · Champigny-sur-Marne · Colombes · Créteil · Montreuil · Nanterre · Rueil-Malmaison · Saint-Denis · Saint-Maur-des-Fossés · Versailles · Vitry-sur-Seine
yli 50 000: Antony · Aubervilliers · Le Blanc-Mesnil · Bondy · Cergy ·  Clichy · Courbevoie · Drancy · Évry · Fontenay-sous-Bois · Issy-les-Moulineaux ·  Ivry-sur-Seine · Levallois-Perret ·  Maisons-Alfort · Neuilly-sur-Seine ·  Noisy-le-Grand ·  Pantin · Sarcelles · Sartrouville
yli 25 000: Alfortville · Athis-Mons · Bagneux · Bagnolet · Bezons · Bobigny · Champs-sur-Marne · Charenton-le-Pont · Châtenay-Malabry · Châtillon · Chatou · Chelles · Le Chesnay · Choisy-le-Roi · Clamart · Clichy-sous-Bois · Conflans-Sainte-Honorine · Corbeil-Essonnes · La Courneuve · Draveil · Élancourt · Épinay-sur-Seine · Ermont · Franconville · Fresnes · Gagny · Garges-lès-Gonesse · Gennevilliers · Goussainville · Guyancourt · L'Haÿ-les-Roses · Houilles · Livry-Gargan · Malakoff · Mantes-la-Jolie · Massy · Meaux · Melun · Meudon · Montigny-le-Bretonneux · Montrouge · Les Mureaux · Neuilly-sur-Marne · Nogent-sur-Marne · Noisy-le-Sec · Palaiseau · Le Perreux-sur-Marne · Pierrefitte-sur-Seine · Plaisir · Poissy · Pontault-Combault · Pontoise · Puteaux · Rosny-sous-Bois · Saint-Cloud · Saint-Germain-en-Laye · Saint-Ouen · Sainte-Geneviève-des-Bois · Sannois · Savigny-sur-Orge · Savigny-le-Temple · Sevran · Stains · Suresnes · Taverny · Thiais · Trappes · Tremblay-en-France · Les Ulis · Vanves · Vigneux-sur-Seine · Villejuif · Villemomble · Villeneuve-Saint-Georges · Villepinte · Villiers-le-Bel · Villiers-sur-Marne · Vincennes · Viry-Châtillon · Yerres
alle 25 000: 1 470 muuta kuntaa, joista merkittävimmät Auvers-sur-Oise · Bougival · Le Bourget · Chantilly · Chessy · Crépy-en-Valois · Écouen · Enghien-les-Bains · Étampes · Fontainebleau · Gisors · Maintenon · Maisons-Laffitte · Marly-le-Roi · Montfermeil · Montmorency · Orly · Orsay · Le Raincy · Rambouillet · Roissy-en-France · Rungis · Saclay · Saint-Cyr-l'École · Sceaux · Sèvres · Le Vésinet
Créteilin vaakuna 1901-1986.
Mark van Bommel

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Mark Peter Gertruda Andreas van Bommel
Syntymäaika: 22. huhtikuuta 1977 (ikä 47) 
Syntymäpaikka: Maasbracht, Alankomaat
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 187 cm
Seura
Seura:  Royal Antwerp
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1992–1999 |  Fortuna Sittard | 153 | (13) |
| 1999–2005 |  PSV | 169 | (46) |
| 2005–2006 |  FC Barcelona | 24 | (2) |
| 2006–2011 |  Bayern München | 123 | (11) |
| 2011–2012 |  AC Milan | 39 | (0) |
| 2012–2013 |  PSV | 28 | (6) |
Maajoukkue
| 2000–2012 |  Alankomaat | 79 | (10) |
Valmennusura
2014–2015:  Alankomaat U17 (apuv.)
2015–2017:  Saudi-Arabia (apuv.)
2017–2018:  Jong PSV
2018:  Australia (apuv.)
2018–2019:  PSV
2021:  VfL Wolfsburg
2022–:  Royal Antwerp
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Mark Peter Gertruda Andreas van Bommel (s. 22. huhtikuuta 1977 Maasbracht, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja. Kesästä 2022 lähtien hän toimii belgialaisen Royal Antwerpin päävalmentajana.
Ura

Van Bommel nousi huipulle PSV Eindhovenin pelaajana mutta pelasi seuratasolla myös Espanjassa, Saksassa ja Italiassa. Alankomaiden maajoukkueessa hän pelasi 79 ottelua ja teki niissä kymmenen maalia. Van Bommelin pelipaikka oli puolustava keskikenttäpelaaja.
Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 1992 Fortuna Sittardissa. Hän edusti seuraa vuoteen 1999 asti, jolloin hän siirtyi maansa kärkiseuroihin lukeutuvaan PSV Eindhoveniin. PSV-vuosiensa aikana hän nousi maajoukkueeseen ja voitti neljä liigamestaruutta, kolme Alankomaiden supercupia ja yhden Alankomaiden cupin. Vuonna 2005 Bommel siirtyi Barcelonaan, jossa hän viihtyi kuitenkin vain yhden kauden. Elokuussa 2006 varmistui alankomaalaisen siirtyminen Bayern Müncheniin.
Van Bommel edusti Alankomaita vuoden 2006 MM-kilpailuissa. Hänet on valittu maansa parhaaksi pelaajaksi vuosina 2001 ja 2002.
Bommel tunnettiin todella kovasta ja rajusta pelityylistään. Bommelin räiskyvä pelitapa aiheutti hänelle urallaan hyvin paljon kortteja.[lähde? ]
Pelaajauransa jälkeen van Bommel siirtyi valmennustehtäviin. Hän aloitti tammikuussa 2014 Alankomaiden alle 17-vuotiaiden maajoukkueen apuvalmentajana. Hän työskenteli myös appensa Bert van Marwijkin apuvalmentajana Saudi-Arabian ja Australian maajoukkueissa. Seurajoukkuetasolla hänestä tuli PSV Eindhovenin U19-joukkueen valmentaja huhtikuussa 2017. Hän nousi seuran edustusjoukkueen päävalmentajaksi kesällä 2018. PSV sijoittui hänen johdollaan Eredivisiessä toiseksi kaudella 2018/19. Hän sai potkut seurasta joulukuussa 2019, kun PSV oli liigassa neljäntenä.
Kesäkuussa 2021 van Bommel palasi valmennustehtäviin, kun Saksan Bundesliigan VfL Wolfsburg palkkasi hänet päävalmentajakseen. Joukkue aloitti Bundesliiga-kautensa vahvasti van Bommelin johdolla ja voitti kolme ensimmäistä liigaotteluaan. Lokakuussa Wolfsburg ajautui kolmen ottelun tappioputkeen ja Wolfsburg erotti van Bommelin yllättäen SC Freiburgille kärsityn tappion jälkeen 24. lokakuuta 2021.
Toukokuun lopussa 2022 van Bommel allekirjoitti kaksivuotisen sopimuksen Belgian liigan Royal Antwerpin kanssa.
Michel Louis Coloni

Michel Louis Coloni (25. elokuuta 1927 Pariisi – 6. heinäkuuta 2016 Tivernon) oli ranskalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihki papiksi Pariisin arkkihiippakuntaan Emile-Arsène Blanchet 17. huhtikuuta 1954. Hänet nimitettiin Pariisin vihkipiispaksi ja Oëan titulaaripiispaksi 11. toukokuuta 1982, ja piispaksi vihkiminen seurasi 8. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Jean-Marie Lustiger, jota avustivat Louis-Paul-Armand Simonneaux ja Daniel-Joseph-Louis-Marie Pézeril.
Coloni sai 30. tammikuuta 1989 nimityksen Dijonin piispaksi ja 16. joulukuuta 2002 arkkipiispaksi. Hän jäi eläkkeelle 13. helmikuuta 2004.
Matt Graham

| Mitalit> Maa:  Australia.Miesten freestylehiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Australia.Miesten freestylehiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Australia.Miesten freestylehiihto. Olympialaiset  | Maa:  Australia> Miesten freestylehiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Pyeongchang 2018 | kumparelasku |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Deer Valley 2019 | kumparelasku |  |
|  Hopeaa | Almaty 2021 | parikumparelasku |  |
Matthew ”Matt” Graham (s. 23. lokakuuta 1994) on australialainen freestylehiihtäjä, jonka lajina on kumparelasku.
Graham sai kumparelaskun olympiahopeaa Pyeongchangin olympialaisissa 2018. Hän kilpaili jo Sotšin olympialaisissa 2014, jossa hän sijoittui seitsemänneksi. Kolmansissa olympialaisissaan Pekingissä 2022 hän oli 29:s.
Maailmanmestaruuskilpailuihin Graham on osallistunut viisi kertaa, joista hän on saavuttanut kaksi mitalia. Freestylehiihdon ja lumilautailun maailmanmestaruuskilpailuissa Deer Valleyssa 2019 Graham sai kumpareissa hopeamitalin. Vuonna 2021 Almatyssa hän sai hopeamitalin parikumpareissa.
Maailmancupissa Graham oli ensimmäisen kerran palkintokorokkeella Deer Valleyssa tammikuussa 2015 ja ykkönen samassa paikassa helmikuussa 2016. Urallaan hän on voittanut kolme maailmancupin osakilpailua ja ollut yhteensä 18 kertaa kolmen joukossa. Kaudella 2020–2021 hän voitti kumparelaskun kokonaiscupin.
Manuel Merino

| Manuel Merino |
| --- | --- |

Perun presidentti
 10.–15. marraskuuta 2020  
Edeltäjä:  Martín Vizcarra
Seuraaja:  Francisco Sagasti
Perun kongressin puhemies
 16. maaliskuuta – 10. marraskuuta 2020  
Edeltäjä:  Pedro Olaechea
Seuraaja:  Luis Valdez Farías
Kansanedustaja
 2001–2006, 2011–2016, 2020–2021  
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. elokuuta 1961 (ikä 63) Tumbes, Peru
Tiedot
Puolue:  Acción Popular
Manuel Arturo Merino de Lama (s. 20. elokuuta 1961 Tumbes, Peru) on perulainen poliitikko, joka oli marraskuussa 2020 viisi päivää Perun presidenttinä Martín Vizcarran viraltapanon jälkeen. Merino erosi, kun häntä vastustaneet protestit tukahdutettiin väkivaltaisesti. Merino on Acción Popular -puolueen jäsen, joka on ollut kolmesti kongressissa. Vuonna 2020 hänet valittiin kongressin puhemieheksi.
Manuel Merino syntyi Tumbesin kaupungissa vuonna 1961. Hän kävi peruskoulunsa siellä ja jatkoi opintojaan Piuran kansallisessa yliopiston maataloustieteellisessä tiedekunnassa. Valmistuttuaan hän teki töitä maataloudessa karjankasvatuksen parissa.
Merino liittyi vuonna 1979 Acción Popular -puolueeseen. Hän toimi ensin puolueen nuorisojaostossa. Merino valittiin vuonna 2001 kongressiin Tumbesin vaalipiiristä. Hänen ensimmäinen kautensa edustajana kesti vuodesta 2001 vuoteen 2006. Tuona aikana hän toimi muun muassa kuluttajansuojakomission johtajana. Merino oli ehdolla myös vuoden 2006 vaaleissa, mutta häntä ei valittu uudelleen kongressiin.
Merino valittiin uudelleen kongressiin kaudeksi 2011–2016. Hän oli vuosina 2011–2012 kongressin varapuhemies, ja vuosina 2012–2013 hän johti asumiskomissiota. Kolmannen kerran Merino valittiin kongressiin vuonna 2020, jolloin järjestettiin välivaalit presidentti Martín Vizcarran hajotettua parlamentin. Merinosta tuli kongressin puhemies.
Merinosta tuli Perun presidentti, kun kongressi pani Martín Vizcarran viralta marraskuussa 2020. Kongressi äänesti Vizcarran erottamisesta äänin 105–130. Merino vannoi virkavalansa 10. marraskuuta. Merinoa on syytetty vallankaappauksesta. Hän on puolestaan yrittänyt vakuuttaa perulaisia pysymään rauhallisena ja kertonut olevansa presidenttinä vain siirtymäkauden. Perussa on tarkoitus järjestää presidentinvaalit vuonna 2021.päivitettävä
Vizcarran erottamisen jälkeen Perussa on ollut mielenosoituksia hänen puolestaan. Mielenosoittajat syyttivät kongressia vallankaappauksesta. Mielenilmaisut olivat rauhallisia, mutta 14. marraskuuta poliisi otti heidän kanssaan yhteen. Poliisi ampui kyynelkaasua ja hauleja mielenosoittajia kohtaan, jotka puolestaan olivat käyttivät ilotulitteita ja heittelivät kiviä. Kaksi miestä kuoli lääkäreiden mukaan ampumahaavoihin, ja seuraavana päivänä Merino erosi tapahtumien seurauksena. Ennen Merinoa oli uudesta hallituksesta ehtinyt erota jo 12 ministeriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Manuel Merino Wikimedia Commonsissa
Perun presidentit
San Martín
Luna Pizarro
La Mar
Bernardo de Tagle
Riva Agüero
Sucre
Bernardo de Tagle
Bolívar
Santa Cruz
Salazar y Baquíjano
La Mar
Gutiérrez de la Fuente
Gamarra
Luna Pizarro
Orbegoso
Bermúdez
Salaverry
Santa Cruz
Gamarra
Menéndez
Torrico
Vidal
Figuerola
Vivanco
Nieto
Castilla
Elías
Menéndez
Figuerola
Menéndez
Castilla
Echenique
Castilla
San Román
Castilla
Diez Canseco
Pezet
Diez Canseco
Prado
Diez Canseco
Balta
Gutiérrez
Diez Canseco
Zevallos
Pardo
Prado
Piérola
García Calderón
Montero
Iglesias
Arenas
Cáceres
Morales Bermúdez
Borgoño
Cáceres
Piérola
Romaña
Candamo
S. Calderón
Pardo y Barreda
Leguía
Ponce
Sánchez Cerro
Elías Arias
Jiménez
Samanez Ocampo
Sánchez Cerro
Benavides
Prado Ugarteche
Bustamante y Rivero
Odría
Noriega
Odría
Prado Ugarteche
Pérez Godoy
Lindley
Belaúnde
Velasco
Morales Bermúdez
Belaúnde
García
Fujimori
Paniagua
Toledo
García
Humala
Kuczynski
Vizcarra
Merino
Sagasti
Castillo
Boluarte
Marraskuu (albumi)

| 20 suosikkia – Marraskuu Miljoonasade |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 24. huhtikuuta 1995
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 75.59
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Miljoonasateen muut julkaisut
| Käärmeenkantaja 1994 | 20 suosikkia – Marraskuu 1995 | Poikapainia ja digitaalidaameja 1996 |
20 suosikkia – Marraskuu on suomalaisen Miljoonasade-yhtyeen toinen kokoelma-albumi vuodelta 1995. Levy on osa 20 suosikkia -kokoelmalevysarjaa.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sanoittanut Heikki Salo.
Marraskuu – 3.51  (Säv. Matti Nurro & Heikki Salo, sov. Janne Louhivuori & Miljoonasade)
Rakkauden ABC – 4.40  (säv. Olli Heikkinen, sov. Miljoonasade, Jukka Viitasaari & Louhivuori)
Meitä jyrätään – 3.55  (säv. Salo, sov. Miljoonasade & Louhivuori)
Mayday Mayday – 3.34  (säv. Nurro, sov. Miljoonasade)
Roskaa – 2.53  (Säv. Nurro, sov. Miljoonasade)
Harakan suudelma – 4.07  (Säv. Nurro, sov. Miljoonasade)
Meillä on voimaa – 3.39  (säv. Nurro, sov. Miljoonasade)
Radiorakkautta – 3.23  (säv. Nurro & Salo, sov. Louhivuori & Miljoonasade)
Enkeleitä onko heitä – 3.36  (säv. Salo, sov. Miljoonasade)
Lapsuuden sankarille – 4.24  (Säv. Salo, sov. Miljoonasade)
Ikäväni Tallinnaan – 3.25  (säv. Heikkinen, sov. Louhivuori & Miljoonasade)
506 ikkunaa – 4.05  (säv. Heikkinen, sov. Miljoonasade)
Ootko muistanu, Iiris? – 4.39  (säv. Salo, sov. Miljoonasade)
Ryyppyruusu – 2.56  (säv. Salo, sov. Miljoonasade & Louhivuori)
Karhunlankaa – 3.22  (säv. Nurro, sov. Miljoonasade)
Vampyyri – 4.02  (säv. Salo, sov. Miljoonasade)
Pullopuu – 3.46  (säv. Nurro, sov. Miljoonasade)
Tulitikku – 3.45  (säv. Maarit Hurmerinta, sov. Miljoonasade)
Lelukaupan häät – 4.43  (säv. Jarmo Hovi, sov. Miljoonasade)
Made in Hong Kong – 3.08  (säv. Heikkinen, sov. Miljoonasade, Heikki Keskinen & Hannu Saarinen)
Aiheesta muualla

Marraskuu Discogsissa (englanniksi)
Marttisenalainen

| Marttisenalainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°15′37″N, 23°42′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskujoki:  Keiturinsalmi Vaskiveteen 
Järvinumero:  35.412.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,2 m  
Rantaviiva:  2,448 km  
Pinta-ala:  22,968 ha  
Saaria:  2 
 fiMarttisenalainen 
Marttisenalainen  on Pirkanmaalla Virroilla Herraskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 23 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Vaskiveden lähialueeseen (35.412) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,2 metriä mpy.
Mark van Eldik

Mark van Eldik vuonna 2008.
Mark van Eldik on hollantilainen ralliautoilija.