stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ketolanperäntie
Tien historiaa > Tielinjausmuutokset 1980- ja 1990-luvun taitteessa

Ketolanperäntien alkuperäistä linjausta muutettiin 1980- ja 1990-luvun taitteissa. Tähän oli syynä Kempeleessä vuosia kasvanut liikenteen määrä, Oulun Kiviniemen ja Kempeleen välisen moottoritieosuuden valmistuminen sekä kauppakeskus Zeppelinin alueen rakentaminen.
Vuonna 1990 Oulun Kiviniemen ja Kempeleen välisen moottoritieosuuden valmistuttua tehtiin Ketolanperäntien tielinjaukseen muutoksia, jotka mainitaan alla olevassa luettelossa. Luettelossa on myös tietoja mitä muita muutoksia Kempeleen alueella olevaan tiestöön tuli tämän tielinjausmuutoksen myötä:
Ketolanperäntien länsipään aloituspiste siirtyi paikkaan, missä nykyisin sijaitsee Ristisuon kiertoliittymä, jonka kohdalta tie nykyisinkin kulkee Tyrnävälle. Tuolloin tämä uusi tieosuus kulki uuden valtatie 4:n eritasoliittymän ja vielä silloin rakenteilla olevan kauppakeskus Zeppelinin alueen halki. Uuden tieosuuden myötä tie kiersi kokonaan Honkasen ja Haapamaan asuinalueet sekä Ylikylän vanhan koulun alueen.
Tien alkuperäinen aloituspiste länsipäässä, joka alkoi Koskelassa valtatie 4:n risteyksestä nimettiin Kempeleen työväentalolle asti uudeksi Koskelantie-nimiseksi tieksi, jota jatkettiin vielä työväentalon kohdalla eteenpäin nykyisen Kempeleen Jehovan todistajien valtakunnansalin pihaan asti.  Alkuperäinen Koskelantie-niminen tie, joka sijaitsi Koskelan asuinalueella tien nimi vaihtui uudeksi Killerinkuja-nimiseksi tieksi. Kempeleen 1980-luvulla julkaistuissa osoitekartoissa Koskelan ja Honkasen välillä Ketolanperäntie oli myös merkitty nimillä Ylikyläntie ja Pekurintie. Moottoritien valmistuttua työväentalon ja Honkasen välinen vanha Ketolanperäntien tieosuus katkaistiin ja muutettiin kevyeen liikenteen väyläksi. Honkasen suunnasta Koskelaan johtanut tieosuus katkaistiin nykyisen Saparopolun risteyksen jälkeen.
Honkasesta Haapamaahan johtanut vanha Ketolanperäntien tieosuuden nimeksi vaihtui Pekurintie. Haapamaan asuinalueella olevaa Haapamaantietä jatkettiin lännen suuntaan, joka johti lännempää kiertäneelle uudelle Ketolanperäntien tieosuudella. Haapamaantien risteyksestä lähtenyt vanhan Ketolanperäntien tieosuus muutettiin Marjatieksi. Lännempää kiertäneen uuden Ketolanperäntien tieosuuden varteen rakennettiin muutamia uusia teitä alueella oleville taloille, joihin aiemmin oli ollut jonkin verran pitempi tieyhteys, silloin kun vanha tie kulki vielä Haapamaan kautta. Lännempää kiertänyt uusi tieosuus päättyi nykyisen Hovimetsäntien kohdille, josta eteenpäin alkuperäinen ja nykyinen Ketolanperäntie jatkuu.
Tien historiaa > Muita mainintoja Ketolanperäntien historiassa

Vuonna 2019 tehtiin Ketolanperäntielle liikenneturvallisuutta parantavia tietöitä kauppakeskus Zeppelinin alueella. Muun muassa liikennevalot uusittiin Ketolanperäntien ja Lehmikentäntien sekä Honkasentien risteyksiin sekä rakennettiin uudet, digitaalisilla infotauluilla varustetut joukkoliikennepysäkit.
Uudet tiehankkeet

Ketolanperäntielle Kempeleen keskustaajaman ja Ristisuon kiertoliittymän välillä ollaan suunnittelemassa tulevaisuudessa uutta tielinjausta, jonka myötä Pohjanmaan radan ylittävä silta purettaisiin ja rakennettaisiin uusi alikulku. Tämän yhteydessä rakennettaisiin uusi tieyhteys Ollakan alueelle sekä uusi kevyen liikenteen väylä.
Scandic Hotels

| Scandic Hotels Group AB |
| --- | --- |

Osake:  OMXS: SHOT
Perustettu:  1963
Toimitusjohtaja:  Jens Mathiesen
Puheenjohtaja:  Per G. Braathen
Kotipaikka:  Tukholma, Ruotsi
Toimiala:  matkailu
Tuotteet:  hotellitoiminta
Liikevaihto:   18 007 milj. SEK (2018)
Liikevoitto:   983 milj. SEK (2018)
Tilikauden tulos:   678 milj. SEK (2018)
Henkilöstö:   11 560 (keskim. 2018)
Kotisivu:  www.scandichotelsgroup.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Scandic Hotels Group AB on ruotsalainen hotellitoimintaa harjoittava yritys. Vuonna 2018 Scandicilla oli noin 280 hotellia kuudessa eri maassa: Ruotsissa, Suomessa, Norjassa, Tanskassa, Saksassa ja Puolassa.
Suomessa on 52 Scandic-ketjuun kuuluvaa hotellia. Lisäksi Scandic Hotels Oy operoi Suomessa franchising-periaatteella IHG-yhtiön hotelliketjuja (muun muassa Crowne Plaza ja Holiday Inn).
Historia

Scandicin historia alkaa vuodesta 1963, kun ensimmäinen Esso Motor Hotel aloitti toimintansa Laxåssa. Tienvarsihotellin konsepti osoittautui menestykseksi ja Esso Motor -hotelleja oli avattu Ruotsissa 23 vuoteen 1969 mennessä. Ensimmäiset Ruotsin ulkopuolella sijaitsevat hotellit avattiin vuonna 1972 Norjassa ja Tanskassa. Vuonna 1984 Esso Motor Hotels myi liiketoimintansa Scandicille ja samassa yhteydessä hotellit saivat nykyisen Scandic-nimensä.
Yhtiö kasvoi Pohjoismaiden suurimmaksi hotellioperaattoriksi 2000-luvun alkuun mennessä hankkimalla Reso Hotelsin Ruotsin-toiminnot vuonna 1995 ja ruotsalaisen Provobiksen vuonna 2000. Suomen markkinoille Scandic pyrki ensin 1990-luvun alussa lahtelaisen hotelli Salpauksen avulla mutta vetäytyi, kunnes palasi vuonna 1998 ostamalla Alkon tytäryhtiön Arctian hotellit ja ravintolat.
Scandic listautui Tukholman pörssiin vuonna 1996 ensimmäisenä hotellioperaattorina. Yhtiön pörssitaival päättyi, kun Hilton osti Scandicin vuonna 2001. Hilton puolestaan myi Scandicin vuonna 2007 pääomasijoittaja EQT:lle, joka listasi yhtiön uudelleen Tukholman pörssiin joulukuussa 2015.
Vuonna 2010 Scandic osti Next Hotels Finland -ketjulta Paasitorni-hotellin Helsingistä, Hotel Rivolin Järvenpäästä, Hotel Linnean Riihimäeltä sekä hankki uudelleen omistukseensa 1990-luvun alussa rakennuttamansa Hotelli Salpauksen Lahdesta.
Scandic osti vuonna 2017 Restelin koko hotelliliiketoiminnan. Kaupan myötä 43 Cumulus- ja kaikki franchise-sopimuksella toimineet InterContinental Hotels Groupin hotellit siirtyivät Scandicille. Vuonna 2019 Scandic Hotels Oy oli Suomen suurin majoitusalan yritys 422 miljoonan euron liikevaihdollaan, toiseksi suurin Sokos-hotelleja hallinnoiva Sokotel Oy 231 miljoonalla eurolla. Vuoden 2023 paikkeilla Scandic Hotelsilla oli Suomessa 61 hotellia ja miltei 13 000 hotellihuonetta.
Tunnettuja Scandicin hotelleja

Hotelli Marski
Hotelli Aulanko
Imatran Valtionhotelli
Kylpylähotelli Eden (Nokia)
Kylpylähotelli Laajavuori
Scandic Hamburger Börs
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Scandic Hotels Group (englanniksi, ruotsiksi)
Scandic Suomi
Scandic Oulu City -hotelli Oulussa.
Mellitus

Canterburyn arkkipiispa Pyhä Mellitus.
Muistokivi Mellituksen haudan kohdalla Canterburyssa.
Pyhä Mellitus (k. 24. huhtikuuta 624 Canterbury) oli ensimmäinen Lontoon piispa ja kolmas Canterburyn arkkipiispa. Hänet tunnetaan lähetystyöstään sekä pyrkimyksistään vahvistaa Rooman ja Englannin kirkon välisiä suhteita.
Mellitus oli syntyjään roomalainen ylimys, ja hän on saattanut olla luostarin apotti Roomassa ennen kuin paavi Gregorius Suuri kutsui hänet lähetystyöhön. Paavi Gregorius lähetti Mellituksen vuonna 601 Englantiin avustamaan Canterburyn ensimmäistä arkkipiispaa, Augustinus Canterburylaista, saksien käännyttämisessä kristinuskoon. Paavi antoi Mellituksen mukaan kirjeen, jossa hän käski Augustinusta tuhoamaan saksien epäjumalankuvat, mutta säilyttämään heidän pyhät paikkansa ja muuttamaan ne kirkoiksi. Paavi myös kehotti muuntamaan paikalliset juhlat kirkollisiksi juhlapyhiksi. Nämä toimet edistivät kiristinuskon hyväksyntää ja kirkon aseman vahvistumista Englannissa.
Mellitus vihittiin piispaksi noin 604. Tämän jälkeen hänet ohjattiin saarnaamaan Essexiin. Mellitus kastoi Essexin kuninkaan Saberhtin, mutta hänen kolme poikaansa kieltäytyivät kasteesta. Saberhtin kuoltua tämän pojat karkottivat Mellituksen käyttäen tekosyynä sitä, että piispa oli kieltänyt heiltä ehtoollisleivän, koska he olivat pakanoita. Mellitus oli lyhyen aikaa maanpaossa Galliassa, kunnes Canterburyn arkkipiispa Laurentius Canterburylainen kutsui hänet takaisin Englantiin. Mellitus seurasi Laurentiusta arkkipiispana vuonna 619. Legendojen mukaan Mellitus pelasti Canterburyn tulipalolta rukouksen voimalla. Mellituksen rukous sai aikaan voimakkaan tuulen, joka puhalsi liekit pois kaupungista.
Mogwai

| Mogwai |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1995–
Tyylilaji:  post-rock space rock
Kotipaikka:   Glasgow, Skotlanti
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Stuart Braithwaite   Dominic Aitchison   Martin Bulloch   John Cummings   Barry Burns  
Levy-yhtiö:  Chemikal Underground   Matador Records   Play It Again Sam   Rock Action Records  
Aiheesta muualla
Mogwai.co.uk
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mogwai on skotlantilainen post-rock/space rock -yhtye, joka perustettiin vuonna 1995 Glasgow'ssa. Yhtyettä on luonnehdittu musiikkilehdissä post-rockin pioneeriksi, sillä se on vanhimpia ja tunnetuimpia tyylilajin yhtyeitä. Yhtye tunnetaan erityisesti kitarapainotteisista instrumentaalikappaleistaan.
Yhtyeestä

Mogwain musiikkiin vaikuttaneita bändejä ovat muun muassa The Dirty Three, Joy Division, Pink Floyd, The Jesus and Mary Chain, My Bloody Valentine ja Slint. Vuonna 2004 yhtye oli mukana Pixiesin ja The Curen kiertueilla.
Mogwain musiikkia löytyy monien elokuvien soundtrackeillä. Esimerkiksi yhtye teki kokonaisen soundtrackin ranskalaisesta jalkapallolegendasta Zinédine Zidanesta kertovaan elokuvaan Zidane: A 21st Century Portrait. Yhtyeen nimellä Mogwailla on itse asiassa taustana elokuva, sillä yhtye on saanut nimensä Gremlins-elokuvien mogwai-olion mukaan.
Alun perin yhtyeen julkaisijana toimi glasgowlainen Chemikal Underground. Nykyään yhtyeen levyjä julkaisee useampi yhtiö: Matador Records Yhdysvalloissa ja Play It Again Sam Records Isossa-Britanniassa. Mogwailla on nykyään myös oma levytysyhtiö Rock Action Records, joka kantaa samaa nimeä kuin yhtyeen kolmas albumi Rock Action ja Stooges-yhtyeen rumpali Scott Asheton, joka on vaihtanut nimensä Rock Actioniksi.
Yhtye esiintyi ensimmäisen kerran Suomessa 6. heinäkuuta vuonna 2006 Helsingin Tavastia-klubilla ja päivää myöhemmin Turun Ruisrockissa.
Kokoonpano

Stuart Braithwaite – kitara ja laulu
Dominic Aitchison – basso ja kitara
Martin Bulloch – rummut
John Cummings – kitara
Barry Burns – kitara, kosketinsoittimet ja huilu
Graeme Ronald (keikkajäsen)
Kokoonpano > Entiset jäsenet

Brendan O'Hare
Diskografia > Studioalbumit

Young Team (1997)
Come on Die Young (1999)
Rock Action (2001)
Happy Songs for Happy People (2003)
Mr. Beast (2006)
Zidane: A 21st Century Portrait (2006)
The Hawk Is Howling (2008)
Hardcore Will Never Die, But You Will (2011)
Rave Tapes (2014)
Atomic (2016)
Every Country's Sun (2017)
As the Love Continues (2021)
The Bad Fire (2025)
Diskografia > Kokoelma-, remix- ja livealbumit

Ten Rapid (Collected Recordings 1996-1997) (1997)
Kicking a Dead Pig (1998)
EP+6 (2000)
Government Commissions: BBC Sessions 1996-2003 (2005)
Diskografia > EP:t

4 Satin (1997)
No Education = No Future (Fuck the Curfew) (1998)
Mogwai:EP (1999)
Travels in Constants (2001)
U.S. Tour EP (2001)
UK/European Tour EP (2001)
Travel Is Dangerous (2006)
Batcave (2008)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mogwain viralliset kotisivut (englanniksi)
Follow The Beast:  Virallinen Mr. Beast -sivu (Matador Records) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Mogwai Myspacessa (englanniksi)
Tilisiirto

Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Giro (banking)
Tilisiirto (myös pankkisiirto) on pankkialan terminologian mukaan tapahtuma, jossa laitos siirtää maksajan toimeksiannosta rahaa saajan pankkitilille. Laitos on pankki tai muu maksuliikenteeseen pystyvä taho. Rahat joko siirretään maksajan tililtä tai maksaja maksaa rahat käteisellä.
Historiaa

Tilisiirtojärjestelmän juuret ulottuvat Ptolemaioksen ajan Egyptiin 4. vuosisadalle eaa. Valtion viljavarasto toimi varhaisena "talletuskonttorina", johon tehdyt viljatalletukset hyväksyttiin Aleksandriassa sijainneessa valtion keskuspankissa.
Tilisiirto Suomessa

Suomessa oli pitkään kaksi tilisiirtojärjestelmää: postisiirto ja pankkisiirto.
Postisiirto otettiin Suomessa käyttöön vuonna 1939. Postisiirron saattoi tehdä Postisäästöpankin (myöh. Postipankki) välityksellä käyttäen erityistä postisiirtotiliä. Laki postisiirtotoiminnasta ("postisiirtoliikkeestä") oli annettu 9. joulukuuta 1938.
Postisiirron ensimmäinen suuri käyttäjä Suomessa oli puolustuslaitos, jolle talvisodan syttyminen loi tarpeen suorittaa korvauksia hevosten ja ajoneuvojen pakko-otoista. Postisiirtojen avulla maksettiin myös sotakuukausipalkkoja.
Kilpaileva pankkisiirto tuli mahdolliseksi 1942 liikepankeissa. Säästöpankit liittyivät pankkisiirtojärjestelmään 1943 ja osuuskassat 1950. Aluksi pankkisiirto oli mahdollinen vain shekkitililtä. Muihin tilityyppeihin se tuli myöhemmin.
Vuodesta 1948 alkaen toimivat postisiirto ja pankkisiirto yhteistyössä siten, että maksu oli mahdollinen myös järjestelmästä toiseen. Postisiirto yhtenäistettiin pankkisiirron kanssa 1990-luvun alussa. Postisiirto lakkautettiin.
Tilisiirto Suomessa > Tilisiirron ehtoja

Tilisiirron ehtoja Suomessa säätelee maksupalvelulaki (30.4.2010/290).
Tilisiirrossa rahat siirretään yksinomaan saajan tilinumeron perusteella. Saajan nimi tai viitenumero ei vaikuta siihen, minne rahat siirretään. Tilinumerona käytetään nykyisin ns. IBAN-tilinumeroa. Tätä käytetään sekä kotimaisissa että kansainvälisissä maksuissa.
Tilisiirto Suomessa > Tilisiirtolomake

Finanssialan Keskusliitto määrittelee kotimaan (Suomen) maksuliikenteessä käytettävän tilisiirtolomakkeen. Lomakkeelle on määritelty värit, mitat, tietokentät, viivavahvuudet (paksuudet) ja kirjainkoot. Lisäksi on määritelty lomakkeen osat, lomakkeeseen käytettävä paperi ja painovärisuositukset.
Tilisiirtolomakkeella on kentät seuraaville tiedoille:
saaja: tilinumero, nimi ja osoite
maksaja: tilinumero, nimi ja osoite, allekirjoitus
viesti tai viitenumero
eräpäivä
summa
Lisäksi lomakkeella voi olla pankkiviivakoodi. Viivakoodi sisältää tilisiirron tiedot koneella luettavassa muodossa.
Viesti ja viitenumero ovat toistensa kanssa vaihtoehtoiset. Viesti voi olla enintään 70 merkkiä pitkä.
Tilisiirto Suomessa > Viitenumero

Viitenumerolla yksilöidään tietty tilisiirto, käytännössä yrityksen tai vastaavan tahon asiakkaalle lähettämä lasku.
Kotimainen viitenumero on 4–20-numeroinen kokonaisluku. Viitenumero esitetään viiden numeron ryhmissä, jotka on erotettu toisistaan välilyönnillä. Viitenumeron viimeinen numero on tarkiste, joka lasketaan muusta viitenumerosta siten, että numerot kerrotaan oikealta vasemmalle painoilla 7, 3, 1, 7, 3, 1..., saadut tulot lasketaan yhteen ja summa vähennetään seuraavasta täydestä kymmenestä. Jos erotus on 10, merkitään se nollaksi. Viitenumero voi vapaasti perustua esimerkiksi laskun numeroon tai asiakasnumeroon.  Esimerkiksi tarkisteen laskeminen viitenumerosta 1234: 7 · 4 + 3 · 3 + 1 · 2 + 7 · 1 = 28 + 9 + 2 + 7 = 46, seuraava täysi kymmen on 50, eli tarkiste on 50 - 46 = 4, eli koko viitenumero tarkisteen kanssa on 12344.
Kansainvälinen viitenumero ("Creditor Reference") taas on 5-25-merkkinen merkkijono jota voidaan käyttää SEPA-alueen sisällä potentiaalisesti rajat ylittävissä maksuissa. Viitenumeron rakenne on RFXX YYYY YYYY YYYY YYYY YYYY Y jossa RF on viitteen yksilöivä tunniste, XX on 2-numeroinen tarkiste ja YYYY... on 1-21 merkkinen viite/perusosa joka koostuu numeroista ja/tai kirjaimista (A-Z). Tarkiste XX lasketaan samalla kaavalla kuin IBAN-tilinumero.
Kotimaista viitenumeroa voi muuntaa kansainväliseksi viitenumeroksi (ja takaisin) jolloin siitä tulee 6-24-merkkinen merkkijono. Kansainvälistä muotoa viitenumerosta voi käyttää sekä kotimaan maksuissa että Suomen rajat ylittävissä SEPA-alueen maksuissa. Tässä tapauksessa kansainvälisen viitenumeron YYYY... osa on suomalainen viitenumero josta on etunollat poistettu (täten sisältäen myös kotimaan viitenumeron yksinumeroisen tarkisteen).
Finanssialan Keskusliitto suosittelee, että näppäilyvirheiden välttämiseksi sekä kotimainen että kansainvälinen viitenumero olisivat lyhyet.
Tilisiirto Suomessa > Viitenumero > Esimerkki kansainvälisen viitenumeron laskemisesta suomalaisesta viitenumerosta

Suomalainen viitenumero: 1000371
Lisätään numerosarja 271500, jolloin saadaan 1000371271500.
1000371271500 modulo 97 = 73
98 - 73 = 25
Kansainväliseksi viitenumeroksi saadaan: RF251000371
Aiheesta muualla

Maksupalvelulaki 30.4.2010/290
FK: Tilisiirto-opas ja tilisiirtolomakkeet
Finanssivalvonta: Maksut tililtä toiselle kulkevat monen järjestelmän kautta (Arkistoitu – Internet Archive)
Tarkkuus

Tarkkuus merkitsee luonnontieteissä joko sisäistä tarkkuutta (engl. precision) tai ulkoista tarkkuutta (engl. accuracy). Tarkkuus kuvaa mittaustuloksen hyvyyttä ja se ilmaistaan yleensä virherajojen avulla. Sisäinen tarkkuus liittyy tilastolliseen virheeseen ja ulkoinen tarkkuus systemaattiseen virheeseen.
Sisäisesti tarkka, ulkoisesti epätarkka
Ulkoisesti tarkka, sisäisesti epätarkka
Ulkoisesti tarkka mittaus antaa tuloksen, joka on lähellä mitatun suureen niin sanottua todellista arvoa. Tätä todellista arvoa ei tietenkään koskaan voida saada selville mittaamalla täysin tarkasti, mutta ulkoista tarkkuutta voidaan parantaa ottamalla huomioon mittaustekniikkaan liittyvät systemaattiset virheet, esimerkiksi kalibroimalla laite jollain standardinäytteellä. Tutkittavan muuttujan todellinen arvo on hyvin harvoin tiedossa, joten ulkoista tarkkuutta voi olla vaikea arvioida. Esimerkiksi pH-mittaria kalibroidessa käytetään ns. standardiliuoksia, joiden todellinen pH-arvo "tunnetaan" riittävän tarkasti etukäteen. Mittarin antamaa lukua verrataan tuohon "tunnettuun" lukuun, jonka perusteella arvioidaan mittalaitteen ulkoinen tarkkuus.
Sisäisesti tarkassa mittauksessa tilastollinen eli statistinen virhe on pieni. Toisin sanoen, jos mittaus suoritetaan useita kertoja, se antaa aina lähes saman tuloksen. Jokaiseen mittaukseen liittyy tilastollista virhettä, jota ei pystytä koskaan täysin poistamaan. Koejärjestelyä voidaan usein parantaa siten, että tilastollinen virhe pienenee. Diskreettejä muuttujia mitatessa sisäistä epätarkkuutta ilmenee harvemmin. Keskihajonta ja varianssi kuvastavat sisäistä tarkkuutta.
Näitä kahta eri tarkkuutta havainnollistetaan usein maaliinammuntakuvalla. Oletetaan, että ampuja on täydellisen tarkka ja osuu aina keskelle taulua. Ampuja testaa kahta kivääriä, joista toinen on sisäisesti tarkka ja toinen ulkoisesti tarkka. Ensimmäinen kivääri on sisäisesti tarkka (luodit osuvat lähelle toisiaan eli hajonta on pieni), muttei ulkoisesti tarkka eli tähtäimet ovat väärin säädetyt. Tällöin luodit eivät osu keskelle maalitaulua. Toisella kiväärillä ammuttaessa taas tulos ei ole sisäisesti tarkka (luodit ovat kaukana toisistaan eli hajonta on suuri), mutta tuloksista otettu keskiarvo on silti ulkoisesti tarkka eli lähellä maalitaulun keskipistettä.
Mittaustarkkuus

Mittaustarkkuudella tarkoitetaan yleensä mitta-asteikon lukematarkkuutta. Mikäli yksittäisen mittauksen tarkkuus on huonompi kuin asteikon tarkkuus, mittaustuloksen tarkkuutta voidaan parantaa tekemällä riittävä määrä toistomittauksia ja ottamalla niistä keskiarvo. Useamman mittauksen keskiarvo on tarkempi kuin yksittäinen mittaus ja samalla saadaan tulokselle virhearvio. Toistomittauksilla voidaan parantaa mittausta, mutta mitattavan suureen todellista arvoa silläkään menetelmällä ei ikinä saavuteta. Toistomittausten lukumäärän kasvaessa mitattavan suureen estimaatti paranee ja mittauksen keskihajonta pienenee. Kyseessä on kuitenkin aina estimaatti, eli arvio siitä mikä mitattavan suureen numeerinen arvo todellisuudessa on. Tilastollisten menetelmien käyttö virheen arvioinnissa alkaa olla perusteltua, kun mittauksia on noin 30 kpl. Tällöin estimaatti alkaa olla kohtuullisen luotettava.
Monissa mittalaitteissa tarkkuus on muotoa esim. ±0,1 mm. Tämä ei tarkoita, että 1 mm mittaus voisi enimmillään vaihdella välillä 0,9...1,1 mm. Merkintä ±0,1 ilmoittaa mittauksen keskihajonnan ja samalla normaalijakauman σ:n. Tällöin on siis hyvinkin mahdollista, että mittaustulos poikkeaa enemmänkin kuin 0,1 mm todellisesta tuloksesta.
Aiheesta muualla

Suitian tuotantoympäristön mittausyksikön perusmittausjärjestelmä Mittaamisesta ja sen tarkkuudesta
Kotivara (yritys)

| Kotivara Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1943
Toimitusjohtaja:  Janne Piikivi
Kotipaikka:  Oulu
Toimiala:  liha- ja siipikarjatuotteiden valmistus
Liikevaihto:  18,4 miljoonaa euroa (2022)
Kotisivu:  www.kotivara.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kotivara Oy on oululainen elintarvikevalmistaja, joka valmistaa erilaisia meetvursteja, kylmäsavupaisteja ja muita makkaroita.
Yritys perustettiin Oulussa huhtikuussa 1943. Alkuvuosina yritys valmisti elintarvikkeita hyvin laajasti toimien muun muassa leipomona. Myöhemmin yritys alkoi keskittyä makkaroiden valmistukseen. Yrityksen tehdas sijaitsee Limingantullin kaupunginosassa, jonne se siirtyi Raksilasta keväällä 1972. Aiemmin Raksilassa sijainnut tehdas sijaitsi Ratakadun ja Topinkadun kulmassa.
Kotivaran liikevaihto vuonna 2022 oli noin 18,4 miljoonaa euroa.
Kirjallisuutta

Parhi, Katariina: Vormusuolalihasta valkosipulivenäläiseen : Kotivaran tie meetwurstien mestariksi 1943-2013.  Oulu:  Kotivara, 2013.
Contra Academicos

| Contra Academicos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Augustinus
Kieli:  latina
Genre:  filosofia
Julkaistu:  386
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Contra Academicos (”Akateemikkoja vastaan”) on kirkkoisä Augustinuksen vuonna 386 kirjoittama filosofinen teos, joka oli suunnattu Platonin Akatemiassa eräässä vaiheessa vaikuttanutta niin kutsuttua akateemista skeptisismiä vastaan.
Contra Academicos on Augustinuksen varhaisin säilynyt teos. Augustinus kirjoitti sen siinä elämänsä vaiheessa, jossa oli kääntymässä uusplatonilaisuuteen ja kristinuskoon. Augustinus oli aiemmin omaksunut skeptisismin ja saanut tietonsa siitä ennen kaikkea Ciceron teoksista Academica ja Hortensius. Vielä tätä aiemmin hän oli kannattanut manikeolaisuutta oikeaoppisen kristinuskon sijasta. Skeptisismi oli kuitenkin voittanut Augustinuksen hänen päätyessään epäilemään Manin oppeja, jotka pyrkivät vetoamaan järkeen ja epäilemään Vanhaa testamenttia sen ristiriitojen vuoksi. Uusplatonismi ja oikeaoppinen kristinusko puolestaan voittivat Augustinuksen skeptisismistä mahdollisesti Ambrosiuksen ja tämän Raamatun puolustuksen vaikutuksesta. Contra Academicos on käytännössä Augustinuksen vastaus Cicerolle.
Teos koostuu kolmesta kirjasta. Se käsittelee erityisesti tietoteoriaa ja tiedon mahdollisuutta. Kirjassa I Augustinus toteaa, että ainoastaan viisas voi olla onnellinen. Tämän jälkeen hän käsittelee sitä, koostuuko viisaus tiedon löytämisestä vai sen etsimisestä. Kirja II käsittelee akateemista skeptisismiä ja sen väitettä siitä, ettei tieto eikä varsinkaan filosofinen tieto ole mahdollista ja että viisaan tulisi pidättäytyä hyväksymästä mitään todeksi. Kirja III esittää vastaväitteitä, joilla Augustinus pyrkii osoittamaan akateemisen skeptisismin opit vääriksi. Augustinus esittää perusteluja muun muassa sen puolesta, että on olemassa asioita jotka voidaan tietää ja että tällaisia asioita sisältyy myös filosofiaan.
Kirjallisuutta

Augustinus: Contra Academicos. Teoksessa Migne, Jacques-Paul (toim.): Patrologia Latina.  (Osa 32)  Paris:  Migne, 1835.  Google Books. (latinaksi)
Augustinus: Contra Academicos.  (Patrologia Latina 32. Translated with introduction and notes by J. J. O'Meara. Ancient Christian Writers, no. 12)  Newman Press, 1951.  (englanniksi)
Augustine & Curley, James: Augustine's Critique of Skepticism: A Study of Contra Academicos.  P. Lang, 1996.  ISBN 0820423793
Aiheesta muualla

Aurelius Augustinus: Contra Academicos. Wikisource. (latinaksi)