stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kagyu
Alkuperä

Kagyu-koulukunnan alkulähteinä pidetään intialaisten mystikkojen Tilopan (988–1089) ja Naropan (1016–1100) opetuksia. Heidän linjansa välitti Tiibetiin suuri kääntäjä Marpa (1012–1097). Hän otti haltuunsa mahamudra ("suuren sinetin") välityslinjan Naropalta. Lisäksi hän opiskeli intialaisten mestarien Maitripan ja Kukuripan alaisena. Kolmantena matkanaan Intiaan hän tapasi Atiśan (982–1054) ja opiskeli Kadampa-mestarien opetuksia (sekä Kagyu- että Gelug-koulukuntien juuret löytyvät aikaisemmasta Kadampa-koulukunnasta). Marpa vietti 17 vuotta Intiassa ja hänet tunnetaan yhtenä suurista toisen käännöskauden kääntäjistä. Marpan ensisijainen oppilas oli Milarepa (1052–1135), eräs Tibetin suurista uskonnollisista runoilijoista ja meditoijista. Milarepan lukuisten oppilaiden joukossa oli Gampopa, suuri oppinut, joka voidaan tunnustaa Kagyu-koulukunnan todelliseksi perustajaksi erillisenä muista tiibetinbuddhalaisuuden koulukunnista. Milarepan oppilaana oli myös Rechung Dorje Drakpa, joka tunnetaan myös Rechungpana. Gampopan opetuksia seuraten kehittyivät niin sanotut "Neljä suurta" koulukuntaa ja Gampopan oppilaasta Phagmogrupasta "Kahdeksan pientä" Kagyu-linjaa.
Neljä suurta koulukuntaa

Barom Kagyu, jonka perusti Barompa Darma Wangchung
Pagdru Kagyu, jonka perusti Pagmo Drupa Dorje Gyalpo
Karma Kagyu, joka tunnetaan myös Kamtsang Kagyuna, perusti Düsum Khyenpa, myöhemmin tunnistettu ensimmäiseksi Karmapaksi
Tsalpa Kagyu, jonka perusti Zangyu Dragpa Darma Drag (Zhang Rinpoche)
Kahdeksan Pagdru Kagyun alikoulukuntaa

Drikung Kagyu, johon sisältyi Lhapa lahko, ensimmäisten Bhutanilaisten dzongien rakentajat. Jäi myöhemmin Drukpan varjoon.
Drukpa Kagyu, joka yhdisti linjoja sekä Gampopalta että Rechungpalta, on Bhutanin valtionuskonto ja antaa valtiolle nimen Druk Yul. Drukpa-luostareita löytyy myös Ladakhista, Zanskarista, Lahoulista, Kinnaurista, Spitistä ja muista osista Himalajaa.
Mar Kayu
Shugseb Kagyu
Taklung Kagyu
Trophu Kagyu
Yamzang Kagyu
Yelpa Kagyu
Koulukuntien järjestäminen neljään suureen ja kahdeksaan pieneen on perinteinen tapa, muttei aina käytännöllinen, kun yrittää ymmärtää niiden historiaa tai vaikutuksia. Esimerkiksi aivan ensimmäinen Kagyu koulukunta, Shangpa Kaguy, edeltää Gampopaa ja on siten tämän luokittelun ulkopuolella. Toinen koulukunta on Rechung Kagyu, jonka perusti Rechung Dorje Drakpa.
Ainoat koulukunnat, joilla on minkäänlaista merkitystä nykyään ovat: Karma Kagyu, Drukpa, Drigung ja Taklung -koulukunnat.
Opetuksia

Kagyun keskeinen opetus on Mahamudra, "Suuri sinetti", niin kuin Gampopa valaisi aihetta lukuisissa kirjoituksissaan. Opinkappale keskittyy neljään ensisijaiseen meditaatioharjoituksen tasoon(Mahamudran neljä joogaa):
Mielen yksipisteisyyden kehittäminen
Kaiken käsitteellitsen kehittelyiden ylittäminen
Kaikkien ilmiöiden "yhden maun" näkökannan kehittäminen
Polun hedelmä tai tulos, joka ylittää kaiken keksityn tai suunnitellun meditaation
Näiden neljän tason kehityksen avulla sanotaan harjoittajan saavuttavan Mahamudran täydellisen oivalluksen. Tärkeitä harjoituksia kaikissa kagyu koulukunnissa ovat tantriset chakrasamvaran ja vajravarahin harjoitukset.
Karpasía

| Karpasía> Καρπασία |
| --- | --- |
 Karpasían niemimaan kärki satelliittikuvassa.
  Karpasía 
Sijainti:  35°29′32″N, 34°10′08″E Kypros
Merialue:  Välimeri
Valtio
Valtio:  Kypros (Pohjois-Kypros)
Alue:  Famagusta (İskele)
Karpasía (kreik. Καρπασία, turk. Karpaz) on Kyproksen saaren koillispään käsittävä pitkä niemimaa. Niemimaan kärki tunnetaan Apóstolos Andréaksen (apostoli Andreaan) niemenä. Kärjen edustalla sijaitsevat pienet Kleídes-saaret.
Karpasían pinta-ala on noin 898 km². Se on suhteellisen harvaan asuttua aluetta. Niemimaa kuuluu virallisesti Kyproksen tasavallan Famagustan alueeseen. Se on de facto Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa ja kuuluu sen aluehallinnossa İskelen alueeseen. Niemimaalla on 39 kylää, joista suurimmat ovat Rizokárpaso (Dipkarpaz) ja Tríkomo (İskele).
Antiikin aikana niemimaalla sijaitsivat Karpasian ja Uranian kaupungit. Niemimaan historiallisiin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Kantáran linna sekä Apostoli Andreaan luostari.
Niemimaan rannikkoa.
Davlóksen kylää.
Pyhän Filonin kirkko Karpasian kaupungin paikalla.
Apóstolos Andréaksen niemenkärkeä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karpasía Wikimedia Commonsissa
Karim Yoda

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Abdoul Karim Yoda
Syntymäaika: 25. lokakuuta 1988 (ikä 35)
Syntymäpaikka: Annemasse, Ranska
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 182 senttimetriä
Junioriseurat
2000–2007: Servette
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2006–2009 | Servette | 54 | (4) |
| 2009–2013 | Sion | 64 | (5) |
| 2013–2014 | Astra Giurgiu | 21 | (2) |
| 2014– | Getafe | 12 | (4) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 9. tammikuuta 2015.
Abdoul Karim Yoda (s. 25. lokakuuta 1988 Annemasse, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija. Hän on pelannut ammattilaisena Sveitsissä, Romaniassa, Espanjassa, Ukrainassa ja Saudi-Arabiassa. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Seurajoukkueura

Yoda on jalkapalloseura Servetten nuorisoakatemian kasvatti. Hän pelasi ensimmäistä kertaa seuran edustusjoukkueessa vuonna 2006. Kesäkuussa 2009 hän siirtyi Sioniin.
14. heinäkuuta 2014 Yoda teki kaksivuotisen sopimuksen espanjalaisseura Getafen kanssa.
Aiheesta muualla

Karim Yodan tilastot Soccerway-sivustolla (englanniksi)
Kaï

| Kaï |
| --- | --- |
 Kaï
 Koordinaatit: 10°58′10″N, 5°41′40″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Kadiolon piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  8 200
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaï on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kadiolon piirissä Malissa. Se sijaitsee 75 kilometriä Kadiolosta maanteitse pohjoiseen. Kunnassa on 8 200 ja keskuskylässä 3 600 asukasta (vuonna 2009).
Kaïn kunta rajoittuu idässä ja etelässä Kadiolon piirin Loulounin, lännessä Sikasson piirin Lobougoulan ja pohjoisessa Kaboïlan kuntiin. Pinnanmuodostusta leimaavat mäet ja tasangot. Ainoa pysyvä vesistö on Kaïdo. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on savannia.
Kuntaan kuuluu kuusi kylää. Asukkaat ovat etupäässä samoja. Lisäksi on fulbeja ja djulia. Uskontoja ovat islam ja animismi.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, hirssi ja durra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja.
Kari Tervo

Kari Tervo (s. 1950) on suomalainen entinen Ylen toimittaja, uutisankkuri ja Tukholman-kirjeenvaihtaja sekä nyt jo lakkautetun tv-tuotantoyhtiö Tarinatalo Oy:n hallituksen puheenjohtaja ja osaomistaja. Hän toimi vuosina 2002–2011 Tarinatalon toimitusjohtajana.
Tampereen yliopiston tiedotusopin laitoksen kasvatti päätyi 1977 kesätoimittajaksi Yleisradion tv-uutisiin. Tervo pettyi tv-uutisten kuivakkaan virallisuuteen ja siihen, ettei toimittajilla ollut omia aiheita, vaan mentiin suunnitellun aihelistan mukaan. Urho Kekkosen ero ravisteli poliittista elämää 1980-luvulla ja MTV:n uutisten alkaminen lisäsi kilpailua. Tv-uutisten päällikkö Jaakko Heino pyysi Tervoa kehittämään omia juttuja ja niin Tervo valitsi aiheikseen esimerkiksi vapaamuurarit ja homoseksuaalit. Hän kehitteli toimituksen muiden nuorten toimittajien tapaan tuoretta tyyliä, nopeaa rytmiä ja svengaavaa taustamusiikkia juttuihinsa.
Tervo harjoitti tutkivaa journalismia ja selvitti yhteiskunnan rakenteita sekä järjesti Yleisradion tv-uutisiin ensimmäisen mielipidekyselyn, jossa selvitettiin ydinvoiman kannatusta. Kesällä 1977 alkanut työ tv-uutisten kotimaantoimittajana päättyi 1987 siirtymiseen Tukholman kirjeenvaihtajaksi. Sieltä hän palasi 1991 tv:n ajankohtaisjournalismin pariin. Ari Korvolan kanssa Tervo teki 1993–1995 A-mok -ohjelmaa, jossa tutkiskeltiin poliittisia virkanimityksiä, veroparatiisisaaria ja vaalirahoitusta. Tervo työskenteli toimittajana ja tuottajana myös A-studiossa ja K. Tervo sekä Tervo ja Päivärinta -ohjelmissa.
Kari Tervon isännöimiä ohjelmia ovat olleet muun muassa tutkivan journalismin ohjelma A-mok, keskusteluohjelma K.Tervo ja keskusteluohjelma Tervo & Päivärinta, jota hän juonsi yhdessä Susanne Päivärinnan kanssa. Brittiläinen ITV Studios osti Tarinatalon lokakuussa 2012, minkä jälkeen Tervo toimi vuoteen 2015 ITV Studios Finlandin CCO:na (Chief Creative Officer) ja hallituksen puheenjohtajana.
Aiheesta muualla

Kari Tervo Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kansallisgalleria (Ateena)

| Kansallisgalleria Εθνική Πινακοθήκη |
| --- | --- |


Tyyppi:  taidemuseo
Sijainti:  Pagkráti, Ateena, Attika, Kreikka
Perustettu:  1900
Kotisivut:  www.nationalgallery.gr
Koordinaatit:  37°58′32″N, 23°44′57″E
 fiKansallisgalleria 
   
Kansallisgalleria (kreik. Εθνική Πινακοθήκη, Ethnikí Pinakothíki) on taidemuseo Ateenassa Kreikassa. Se keskittyy länsimaiseen taiteeseen renessanssiajalta nykypäiviin.
Museo on perustettu vuonna 1900. Sen nykyinen moderni rakennus, joka valmistui vuonna 1976, sijaitsee Pagkrátin kaupunginosassa. Museoon kuuluu erillinen Kansallisglyptoteekki (Εθνική Γλυπτοθήκη, Ethnikí Glyptothíki), joka sijaitsee Goudín kaupunginosassa.
Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu yli 9 500 maalausta, veistosta ja kaiverrusta.
El Greco, Kristuksen hautaus, 1560-luku.
Pieter Aertsen, Simon Marten Dircszin muotokuva, 1565.
Tiepolo, Eliezer ja Rebekka, 1700-luku.
Lázaros Fytális, Paimen ja vuohi, 1856.
Nikólaos Gýzis, Ηistoria (Allegoria historiasta), 1892.
Geórgios Jakovídis, Lasten konsertti, 1853.
Leonídas Drósis, Penelope, 1873.
Antoine Bourdelle, Kuoleva kentauri, 1914.
Kansallisglyptoteekin rakennus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kansallisgalleria Wikimedia Commonsissa
Εθνική Πινακοθήκη. Museon verkkosivut. (kreikaksi)
Keilakrunni

Keilakrunni
| --- | --- |
Sijainti:  65°38.1′N, 024°18.6′E, Kemi Lapin lääni, Lapin maakunta Suomi
Merialue:  Perämeri
Pinta-ala:  0,15 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Keilakrunni on Perämeren kansallispuiston rajoitusosaan kuuluva luoto Kemin edustalla, noin 15 kilometriä eteläkaakkoon Tornion Röyttästä ja noin 10 kilometriä länsilounaaseen Kemin Ajoksesta. Saari sijaitsee Sarvenselällä, Maa- ja Selkä-Sarven saarten itäkoillispuolella Tornioon johtavan laivaväylän varrella. Saaren läheisyydessä sijaitsee pienempiä luotoja, joista suurimmat ovat Ylä-Keila pohjoisessa ja Ala-Keila eli Eteläkrunni etelässä.
Keilakrunni on pinta-alaltaan 1,5 hehtaarin kokoinen kivikoinen ja louhikkoinen luoto, jonka keskiosissa kasvaa pihlajaa. Saaren keskustassa on myös merimerkki. Saaren linnusto on runsas, ja se on kansallispuiston parhaita lintujen pesimäpaikkoja. Linnusto on ollut monipuolisimmillaan 1980–1990-luvuilla. Saarella pesiviin lajeihin kuuluvat mm. harmaalokki, lapintiira, naurulokki, kalatiira sekä västäräkki. Saarta on 1970-luvulle saakka käytetty kalastajien leiriytymispaikkana.
Saari on maihinnousukiellossa 1.5.–31.7. välisenä aikana.
Kazys Grinius

| Kazys Grinius |
| --- | --- |
 Kazys Grinius vuonna 1926.
Liettuan 3. presidentti
 7. kesäkuuta 1926 – 17. joulukuuta 1926  
Edeltäjä:  Aleksandras Stulginskis
Seuraaja:  Jonas Staugaitis
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. joulukuuta 1866  Selema, Liettua, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 4. kesäkuuta 1950 (83 vuotta)  Chicago, Illinois, Yhdysvallat
Puoliso:  Joana Pavalkytė-Griniuvienė
Tiedot
Puolue:  Liettuan talonpoikien kansallinen liitto
Kazys Grinius (17. joulukuuta 1866 Kazlų Rūda – 4. kesäkuuta 1950 Chicago) oli Liettuan kolmas presidentti muutaman kuukauden ajan vuonna 1926. Hänet syrjäytettiin vuoden 1926 vallankaappauksessa.
Grinius syntyi Kazlų Rūdassa, lähellä Marijampolėn kaupunkia Liettuan ollessa osa Venäjän keisarikuntaa. Hän opiskeli lääketiedettä Moskovan yliopistossa ja valmistui fyysikoksi. Nuorena miehenä hän oli mukana Liettuan poliittisessa toiminnassa ja joutui tämän takia venäläisten viranomaisten vainoamaksi.
Vuonna 1896 hän meni naimisiin Joana Pavalkytėn kanssa. Vuonna 1899 syntyi heidän poikansa Kazys ja 1902 tytär Gražina. Ensimmäisen maailmansodan aikana he asuivat Kislovodskissa. Vaimo ja tytär saivat surmansa vuonna 1918 puna-armeijan hyökkäyksessä. Heidät haudattiin Kislovodskin hautausmaalle.
Liettuan itsenäistymisen jälkeen 1918 Griniuksesta tuli kansalliskokouksen jäsen ja Liettuan talonpoikien kansallisen liiton jäsen. Hän toimi pääministerinä vuosina 1920–1922. Seimas valitsi hänet presidentiksi vuonna 1926, mutta hän ehti toimia virassa vain puolen vuoden ajan. Hänet syrjäytettiin vallankaappauksessa, jonka toimeenpanijana oli Antanas Smetona.
Grinius kieltäytyi yhteistyöstä saksalaisten kanssa, kun Natsi-Saksa oli valloittanut maan 1941. Neuvostoliiton vallattua uudelleen Liettuan vuonna 1944 hän pakeni länteen Yhdysvaltoihin.
Grinius kuoli Chicagossa vuonna 1950 83-vuotiaana. Griniuksen jäännökset haudattiin Liettuaan vuonna 1990, kun Liettua itsenäistyi uudelleen.
Kalattomanlammit

| Kalattomanlammit |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Loppi
Koordinaatit:  60°46′37″N, 24°05′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.887.1.037 ja 35.887.1.038 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,1 m  
Rantaviiva:  1,316 km  ja1,104 km 
Pinta-ala:  6,538 ha  ja3,834 ha 
 fiKalattomanlammit 
Kalattomanlammit  on Kanta-Hämeessä Lopella Vojakkalan kylän lähellä sijaitsevat kaksi vierekkäistä umpilampea, jotka ovat yhteydessä toisiinsa.
Maantietoa

Lampia on kaksi, jotka pitkiä kaakko-luoteis-suunnassa, ja ne sijaitsevat rinnakkain yli 50 metrin välein. Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Lammet ovat yhdessä alle 10 metriä leveällä kanavalla tai salmella, joten niiden vedenpinnat ovat samalla tasolla. Lounaassa sijaitsee suurempi lampi, jonka pinta-ala on 6,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Pienempi lampi on vastaavasti 3,8 hehtaaria, alle 500 metriä pitkä ja yli 100 metriä leveä. Niiden rantaviivat ovat 1,3 ja 1,1 kilometriä pitkät. Rannat ovat kangasmetsää ja lammet ovat asutuksesta autiot. Lampien ohi kulkee kuitenkin Voijakkalasta lähtevä yhdystie 2824, joka jatkaa Somerolle. Yhdystieltä tulee metsäautotie suuremman lammen rantaan. Lampien rannan läheltä on kaivettu soraa laajalta alueelta.
Vesistösuhteet

Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Niiden vedenpinnan korkeus on 123,1 metriä mpy. Lampien ympäristössä olevissa sandurin painaumissa on muitakin lampia kuten esimerkiksi Kyläntaustanjärvet, Kakaristonlammi, Ämmälammi, Sonninlammi, Vaunulammit, Lintulammi ja Ruuttanalammi.
Kalatonlampi (Saarijärvi)

| Kalatonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°47′05″N, 25°07′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.629.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  176,6 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,557 km  
Pinta-ala:  1,715 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalatonlampi 
Kalatonlampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Löytänänrannan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 210 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Iso-Löytänän valuma-alueeseen (14.629) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 176,6 metriä mpy.
Keuhkopaise

Keuhkopaise (abscessus pulmonis, abscessus pulmonum) on tulehduksen seurauksena tulehduseritteestä ja tuhoutuneesta kudoksesta kehittynyt mätäpaise. Keuhkopaise oireilee yskänä, liman erityksenä, yleiskunnon heikkenemisenä sekä hengenahdistuksena. Suurin osa keuhkopaiseista voidaan hoitaa antibiooteilla.
Kalattomat (Pihtipudas)

| Kalattomat |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°28′57″N, 25°06′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Isojoen–Jääjoen valuma-alue (14.45)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.457.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  174,2 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,895 km  
Pinta-ala:  3,336 ha  
Tilavuus:  0.000060 km³ 
Keskisyvyys:  1,8 m  
Suurin syvyys:  3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalattomat 
Kalattomat tai Kalatonlammi on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Harjuntaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 320 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 60 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 3,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Isojoen–Jääjoen valuma-alueella (14.45), jonka Jääjoen valuma-alueeseen (14.457) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 174,2 metriä mpy.
Keuhkomonni

| Keuhkomonni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Keuhkomonnit Heteropneustidae
Suku::  Keuhkomonnit Heteropneustes
Laji::  fossilis
Kaksiosainen nimi
 Heteropneustes fossilis  (Bloch, 1794) 
Katso myös
   Keuhkomonni Wikispeciesissä   Keuhkomonni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keuhkomonni (Heteropneustes fossilis) on keuhkomonnien heimoon kuuluva akvaariossakin pidetty kalalaji. Lajia tavataan laajalla alueella Aasiassa. Yleisin se on Pakistanissa, Sri Lankassa ja Myanmarissa. Keuhkomonnin uhanalaisuusluokitus on Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN) mukaan elinvoimainen.
Keuhkomonni kasvaa yleensä korkeintaan 31 senttimetrin mittaiseksi. Luonnonvaraisena keuhkomonni elää lammissa, puroissa ja joskus myös joissa. Keuhkomonni on kaikkiruokainen, ja se lisääntyy monsuuniaikoina. Keuhkomonnit erittävät myrkkyä rintapiikeistään. Keuhkomonnin pistos on erittäin tuskallinen ja kivulias.
Laura Marano

| Laura Marano |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Laura Marie Marano
Syntynyt: 29. marraskuuta 1995 (ikä 28)  Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, laulaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  2003–
Merkittävät roolit:  Kate Malone (Ilman johtolankaa) Ally Dawson (Austin ja Ally)
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
AllMovie
Laura Marie Marano (s. 29. marraskuuta 1995 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on parhaiten tunnettu Kate Malonen roolista televisiosarjassa Ilman johtolankaa sekä naispääosasta Disney Channelin komediasarjassa Austin ja Ally.
Tausta

Maranon vanhemmat ovat professori Damiano Marano ja entinen näyttelijä Ellen Marano. Lauran isosisko Vanessa Marano on myös näyttelijä. Hänen äitinsä omistaa Agoura Children’s Theater -lastenteatterin, jota siskokset kutsuivat lapsina "toiseksi kodikseen". Maranon isä on sukujuuriltaan italialainen.
Marano on soittanut pianoa 9-vuotiaasta lähtien. Alun perin hänen äitinsä ei halunnut kumpaakaan tytärtään työskentelemään viihdealan kovaan maailmaan ja toivoi, että tiukka kykytoimisto Abrams hylkäisi heidät. Yllättäen kykytoimisto halusikin sekä Lauran että Vanessan, ja tällöin he aloittivat uransa lapsinäyttelijöinä.
Ura > Näyttelijänä

Marano on näytellyt viisivuotiaasta lähtien. Hän on ollut mukana monissa teatterituotannoissa kalifornialaisessa Stage Door -teatterissa. Maranon ensimmäinen tv-rooli oli sarjassa Ilman johtolankaa, jossa hän näytteli päähenkilön tyttäriä sisarensa Vanessan kanssa vuosina 2003–2005.
Vuonna 2007 Marano oli juontajana ja mentorina FOX-kanavan Fiksumpi kuin koululainen -ohjelmassa. Samana vuonna hän esitti komediaelokuvassa Superbad Beccaa (Martha MacIsaac) nuorena.
2011 hän sai Ally Dawsonin roolin Disney Channelin komediasarjasta Austin ja Ally.
Marano on vieraillut useissa televisiosarjoissa, kuten Aavekuiskaaja, Dexter, Takaisin ruutuun, Heroes, FlashForward ja Isojen tyttöjen leikit. Alvin ja pikkuoravat: Reissussa -elokuvassa Marano näyttelee hotellin lastenvahtia.
Vuonna 2015 Marano ja Leigh-Allyn Baker näyttelivät Disney Channelin Bad Hair Day -elokuvaa.
Ura > Laulajana

Marano on laulanut neljä kappaletta Austin ja Ally -sarjan toiselle soundtrack albumille nimeltä Austin & Ally: Turn It Up.
Marano ja Ross Lynch tekivät ”I Love Christmas” -kappaleen Holidays Unwrapped -levylle, joka julkaistiin Walt Disney Recordsin kautta. He lauloivat kappaleen myös vuonna 2015 Austin & Ally: Take It from the Top -soundtrackille. Marano on julkaissut myös yhden soolosinglen nimeltä ”Boombox”.
Ura > Radiossa

Tammikuussa 2016 Marano alkoi juontaa Radio Disney -kanavalla viikoittaista For the Record with Laura Marano -ohjelmaa.