stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
American Idiot
Muuta

”Homecoming”-kappale sai alkunsa, kun Green Dayn basisti Mike Dirnt harjoitteli studiolla ja kirjoitti huvin vuoksi 30 sekunnin mittaisen kappaleen. Yhtyeen keulamies Billie Joe Armstrong piti ideasta ja kirjoitti oman lyhyen biisinsä. Pian myös rumpali Tré Cool teki oman versionsa. Nämä kolme liitettiin yhteen ja Billie Joe lisäsi ”East 12th St.”- ja ”We’re Coming Home Again” -osiot. ”Nobody Likes You” on Dirntin kappale, samalla kun ”Rock and Roll Girlfriend” on Tré Coolin käsialaa. Dirnt myös laulaa pääosin ”Nobody Likes You” -kappaleen live-esityksissä, ja Tré laulaa ”Rock and Roll Girlfriendin” kokonaisuudessaan. Ei ole saatu selville, laulaako ”Nobody Likes You” -kappaleen itse CD:llä Billie Joe vai Mike Dirnt – edes Green Day ei sitä ole kertonut.
Albumin kappaleissa toistetaan jatkuvasti sanoja ”lost”, ”found”, ”lie, lies”, ”care”, ”dope”, ”rage” ja ”love”. Vuoden 2006 lopussa ”Weird Al” Yankovic väänsi ”American Idiot” -kappaleesta ”Canadian Idiot” -kappaleen, vaikkei tästä usea kanadalainen olekaan suuttunut.
American Idiot -elokuva ja -musikaali

Pian albumin julkaisun jälkeen alkoi liikkua huhuja siitä, että Green Day aikoo tehdä American Idiotin aiheen ympärille täyspitkän elokuvan, kuten The Who teki Tommystä. Aluksi muun muassa yhdysvaltalainen VH1-kanava kertoi siitä, ja se oli vain huhu. Myöhemmin Billie Joe kuitenkin vahvisti, että elokuvan American Idiot: The Motion Picture kuvaukset alkavat vuoden 2006 aikana. Billie Joe aikoo henkilökohtaisesti pitää huolen siitä, että elokuva rokkaa CD:n lailla. 1. heinäkuuta 2006 Armstrong ilmoitti haastattelussa MTV:llä, että ”kyllä se vielä tulee” ja että ”joka viikko syntyy elokuvasta uusia ideoita, ja takuulla se vielä valmistuu”, mutta myöhemmin yhtye on ilmoittanut, että ”siihen menee vielä aikaa”.
Albumista on tehtiin myös musikaali, jonka käsikirjoitti Michael Mayer yhdessä Armstrongin kanssa. Ensi-iltansa musikaali sai syyskuussa 2009 Berkeleyssä, Kaliforniassa.
Arvostelut

Soundi:
Huomatukset

↑  Demos for Are We the Waiting and St. Jimmy
↑  Demo for Give Me Novacaine
↑  Demo for Extraordinary Girl
↑  Demo for Letterbomb
↑  Demo for Homecoming (We're Coming Home Again)
↑  Demo for Homecoming (The Death of St. Jimmy)
↑  Demo for Jesus of Suburbia (Dearly Beloved) and speculated to also be a demo for Strange Days are Here to Stay from Saviors
Taas kaipaan pieneen talliin

Hans Adolph Brorson
”Taas kaipaan pieneen talliin” on alkuaan tanskalainen jouluvirsi (Mit hjerte altid vanker i Jesu føderum.) Virren tekstin on kirjoittanut tanskalainen virsirunoilija, Riben hiippakunnan piispa Hans Adolph Brorson.
Hans Brorson toimi pappina Tønderin kaupungissa vuosina 1729–1737. Siellä hän julkaisi vihkonsa Nogle Jule-Psalmer, jossa oli kymmenen laulua, niiden joukossa Mitt hjerte alltid vanker sekä lasten jouluvirtenä tunnettu Her kommer Jesus dine små, (Suomen ev. lut. kirkon virsikirja virsi 32 /Ruotsin kirkon virsikirja virsi 713 ”Me lapset pienet riennämme”.)
Virsi julkaistiin vuonna 1738 ”Troens rare Klenodie” -kokoelmassa, ja siinä oli 11 säkeistöä. Virsi ilmestyi norjaksi Magnus Landstadin Kirke-Salmebog ehdotuksessa 1861 (Mitt hjerte alltid vanker) .Ruotsiksi se on käännetty 1848. Tanskan kirkon virsikirjassa virrellä on kaksi sävelmää, säveltäjä Carl Nielsenin 1914 kirjoittama sävelmä ja Strassburgissa 1539 julkaistu sävelmä. Virressä on 9 säkeistöä.
Virsi voidaan sisltönsä puolesta jakaa kolmeen jaksoon, ensimmäinen jakso, säkeistöt 1 ja 2 kertovat laulajan kaipauksesta päästä seimen äärelle. Säkeistöissä 3-7 ihastellaan joulun ihmettä, miksi Jumala antoi Poikansa syntyä vaatimattomaan talliin. 7 ja 8 säkeistö ovat laulajan vastaus joulun ihmeeseen. Säkeistöjen kielikuvat muistuttavat jossain määrin Laulujen Laulun kukka- ja morsiusmystiikan ajatuksia.
Muissa pohjoismaissa virsi tunnetaan ennen muuta norjalais-ruotsalaisella kansansävelmällä, joka on merkitty muistiin Länsi-Göötanmaalla.
Norjan kirkon virsikirjassa virsi on kahdeksansäkeistöinen numerolla 38. Norjankielisten tekstien lisäksi kveenin kielellä (Se pieni pimmee talli sydämelle rakas oon.)
Ruotsissa virsi on muutamissa vapaitten suuntien vanhemmissa laulukirjoissa, mutta se ei ole Ruotsin kirkon virsikirjassa..Tunnetuin ruotsinkielinen teksti alkaa sanoin: ”Till Betlehem mitt hjärta”.
Virrestä on ainakin kaksi suomennosta. Hengellinen laulukirja -kokoelmassa se on viisisäkeistöinen ”Luo Beetlehemin seimen”, numero 35. Pekka Kivekäs on tehnyt virrestä uuden kahdeksansäkeistöisen suomennoksen 2004 ”Taas kaipaan pieneen talliin”. Kivekkään käännös oli vuoden 2022 Suomen lähetysseuran julkaisemassa Kauneimmat Joululaulut -vihkossa.
Åramin kirkko

| Åramin kirkko Åram kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2012.
Sijainti:  Vanylven, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Møren hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1927
Suunnittelija:  Sivert Storegjerde
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Åramin kirkko (norj. Åram kyrkje) on Vanylvenin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1927.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Åramin kirkko Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Taiteenala:  KulturNav
Nesheimin kirkko

| Nesheimin kirkko Nesheim kyrkje |
| --- | --- |
Sijainti:  Vaksdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1908
Suunnittelija:  Hartvig Sverdrup Eckhoff
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  120
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Nesheimin kirkko (norj. Nesheim kyrkje) on Vaksdalin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1908.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nesheimin kirkko Wikimedia Commonsissa
Quem pastores laudavere

Quem pastores laudavere (Yöhön synkkään päivä koittaa) on vanha, 1400-luvulta peräisin oleva latinankielinen joululaulu. Siitä on säilynyt käsikirjoitus vuodelta 1410 Hohenfurthissa, Saksassa sijaitsevassa luostarissa. Alkuaan laulussa oli kolme säkeistöä, joista ensimmäinen kuvasi Betlehemin kedon paimenia, toinen tietäjiä, jotka tulivat kunnioittamaan Jeesus-lasta ja kolmas säkeistö oli ns. doxologia, Kolmiyhteisen Jumalan ylistys. Myöhemmin lauluun on lisätty Jeesuksen äitiin, Mariaan liittyvä säkeistö, se on laulun 3. säkeistö.
”Quem pastores” on ollut keskiajan lopun tunnetuimpia joululauluja, jopa niin, että teinien joulun aikaan laulamia joululauluja on kutsuttu yhteisnimellä ”quempas” virren alkusanan mukaan (QUEM PAStores). Laulu ei kuitenkaan ollut Suomessa julkaistussa Piae Cantiones -kokoelmassa, mutta Quempaksen kanssa vuorotellen laulettava ”Nunc angelorum gloria” oli 1625 Piae Cantiones -kokoelmassa.
Quempas-perinne elää edelleen voimakkaana Saksassa, jossa kaupunkien ja kylien kirkkoihin kuorot kokoontuvat laulamaan Quempas-laulua muiden joululaulujen ohella (quempas singen). ”Der Quempas” koostuu "Quem pastores" -laulusta (Den die Hirten lobeten sehre), sen kanssa laulettavasta "Nunc angelorum gloria" -laulusta ja seurakunnan osuudesta. Solistit tai esilaulajat laulavat "Quem pastores" -laulun säkeistöjen eri säkeet kirkon eri nurkista tai eri puolilta kirkkoa antaakseen vaikutelman enkeleiden laulusta, joka kaikuu avaruudes­sa. Yhden solistisäkeistön jälkeen kuoro laulaa säkeistön "Nunc angelorum gloria" -laulusta (Heut sein die lieben Engelein in hellem Schein), ja sitä seuraa seurakunnan kertosäe, kaksi loppusäettä (Gottes Sohn ist Mensch geborn) virrestä, joka on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virsi 20. Koko Quempas-laulu on Saksan evankelisen kirkkojen virsikirjassa virsi 29 (Den die Hirten lobeten sehre). Michael Praetoriuksen sovitus Quempas-laulusta on yhä käytössä Quempas-laulussa.
Ruotsinkielisen, Britt G. Hallqvistin kääntämän tekstin pohjalta Anna-Mari Kaskinen käänsi laulun suomeksi 1966. Se on Ruotsin kirkon virsikirjan virsi 432 "Yöhön synkkään päivä koittaa" ja se on myös Helsingin katolisen hiippakunnan laulukirjassa Cantemus, laulu 67.
Aiheesta muualla

Dresdner Kreuzchor Dresdenin Kreuz-kirkon kuoro laulaa Quempas-lauluaː https://www.youtube.com/watch?v=LRNwHsqE9rk
U to vrijeme godišta

U to vrijeme godišta on kroatialainen perinteinen joululaulu, joka on erityisen suosittu
Dalmatiassa.
Sanat

Säkeistöjä on olemassa noin 30. Laulusta esitetään tyypillisesti vain neljä säkeistöä, mutta sitä esitetään joskus täydellisenäkin  kaikki säkeistöt esittäen.
Jokaisen säkeistön viimeinen virke toistetaan yleensä kahdesti.
| Alkuperäinen sanoitus kroatiaksi (trad>  1200-luvulta) | Suomenkielinen sanoitus   |
| --- | --- |
U to vrijeme godišta  Mir se svijetu naviješta    Porođenjem Djetešca  Kom je Majka Djevica. : Siihen aikaan vuodesta  rauha saapui maailmaan    syntyessä lapsosen  nyt helmoissa neitosen. 
Anđeli se javili  Rajsku pjesmu slagali    Slava Bogu pjevali  A mir ljudma prosili. : Enkelitkin iloitsi,  paratiisi veisasi:    Jumalalle kunnia,  olkoon ihmisten rauha. 
A mi Krista slavimo  S anđelima pjevamo    Radi žrtve njegove  Što je za nas započe. : Kristukselle kunniaa  taivaan enkelit laulaa:    Uhrilammas puhtoinen,  meille antaa vapauden. 
O, pastiri, tecite,  Stada vaša pustite,    Sina Božijeg vidite  Svetom Divom Marijom. : Paimenet nyt kiiruhtaa,  lampaat siihen jäädä saa:    Saatte nähdä Kuninkaan,  Jumalamme Messiaan.
Aiheesta muualla

kappaleen nuotit
perinteinen mieskuoron esitys
Sorjo

| Sorjo (Sorjos) Сорьё, Sorjo |
| --- | --- |
 Sorjon asema.
 Sorjo
 Koordinaatit: 61°26′59″N, 29°42′22″E 
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Lahdenpohjan piiri
Kunta:  Elisenvaara
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  maaseututaajama (posjolok)
Väkiluku (2013):  0
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sorjo (ven. Сорьё, ruots. Sorjos) on maaseututaajama (posjolok) Karjalan tasavallan Lahdenpohjan piirin Elisenvaaran kunnassa Venäjällä. Matkaa Elisenvaaraan on noin yhdeksän kilometriä. Vuoden 2013 väestönlaskennan mukaan Sorjossa ei ollut yhtään asukasta.
Historiaa

Suomelle kuuluessaan Sorjo oli osa Kurkijoen kuntaa, ja sijaitsi Parikkalan kunnan rajalla. Ympäristöstään poiketen Sorjon kylässä oli ruotsinkielistä asutusta, koska vuosina 1867–1868 suurten nälkävuosien aikaan alueelle muutti useita perheitä muun muassa Pietarsaaren, Kruunupyyn, Alavetelin ja Teerijärven pitäjistä. Suuri osa Kurkijoen pitäjästä oli tuolloin Alexander von Etterin omistuksessa. Muutaman vuoden päästä von Etter joutui myymään omistuksensa valtiolle, ja siirtolaiset lunastivat raivaamansa maat itselleen.
Sorjolaiset perustivat oman ruotsinkielisen kansakoulun vuonna 1890, jolloin sinne ilmoittautui 33 oppilasta. Sorjon kehittyminen pieneksi taajamaksi alkoi rautatien valmistuttua alueelle vuonna 1907. Seuraavana vuonna Sorjoon perustettiin oma asema, jonka seurauksena kylään alkoi muuttaa suomenkielisiä asukkaita. Samaan aikaan myös metsätalouden merkitys alkoi kasvaa, ja 1920-luvulta lähtien asemaa käytettiin myös puutavaran lastauspaikkana. Maatalous säilyi kuitenkin kylän pääelinkeinona.
Sorjon asukkaat evakuoitiin ensimmäisen kerran vuonna 1940, jolloin kylässä oli 83 ruotsinkielistä asukasta. Vuonna 1944 ruotsinkielisille asukkaille tarjottiin maata Pernajan Suur-Sarvilahden kartanolta. Perheistä kahdeksan jäi asumaan Pernajaan, loppujen levittäytyessä ympäri maata.
Talous

Sorjon eteläpuolella 1,1 kilometrin päässä toimii louhos, josta louhitaan hiekkaa ja soraa.
Joulu omin päin

| ”Joulu omin päin” Yö |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : 1996, Headline Studio, Tampere ja Kvaak-studio
 Julkaistu: marraskuu 1996
 Formaatti: CD-single
 Tuottaja(t): Jani Viitanen
 Tyylilaji: suomirock
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Listasijoitukset
 Suomen virallinen lista: 9. (49/1996)
Yön muut singlet
| ”Yötä vastaanottamaan” 1996 | ”Joulu omin päin” 1996 | ”Miehen tie” 1997 |
Joulu omin päin on marraskuussa 1996 ilmestynyt Yön CD-single. Sen nimikappale on myöhemmin julkaistu vuoden 1998 kokoelmalla Yön pimeä puoli. Toisena kappaleena singlellä on versio Vesa-Matti Loirin alun perin levyttämästä joululaulusta Sydämeeni joulun teen, jota ei ole jälkeenpäin julkaistu yhdelläkään Yön kokoelmalla.
Single nousi Suomen viralliselle listalle kolmen viikon ajaksi ja oli korkeimmillaan sijalla 9.
Muusikot

Olli Lindholm – laulu
Markku Petander – kitara
Jani Viitanen – kitara
Jesu Hämäläinen – basso
Frogley – rummut
Kappaleet

Joulu omin päin – 3.25 (säv. Markku Petander, san. Pauli Hanhiniemi)
Sydämeeni joulun teen – 3.05 (säv. Kassu Halonen, san. Vexi Salmi)
Apollo 15

Apollo 15:n laukaisu.
Apollo 15 oli Apollo-ohjelman yhdeksäs miehitetty lento ja neljäs, joka laskeutui Kuuhun. Lennolla oli ensi kertaa mukana sähkökäyttöinen akuilla toimiva kuuauto, jolla ajettiin yli 27 km. Laskeutumispaikka oli "Hadleyn rilliksi" kutsutun laakson lähellä.
Apollo 15:n komentomoduulia kutsuttiin nimellä Endeavour ja kuumoduulia nimellä Falcon.
Tilastotietoa

Laukaisu tapahtui 26. heinäkuuta 1971 kello 13.34.00 UTC Kennedy Space Centeristä. Kuuhun laskeutuminen tapahtui 30. heinäkuuta kello 22.16.29 UTC ja paluu Maahan 7. elokuuta kello 20.45.53 UTC. Kokonaisaika Kuussa oli 66 tuntia, 54 minuuttia ja 53,9 sekuntia. Lennon kokonaiskesto oli 12 päivää, 7 tuntia, 11 minuuttia ja 53 sekuntia.
Kuvia

Apollo 15:n miehistön käyttämä kuuauto.
Apollo 15:n laskeutumisalue laajassa mittakaavassa. Hadleyn rilli on kiemurteleva halkeaman näköinen pinnamuoto keskellä. Apollo 15 laskeutui keskellä näkyvän suuren vuoren pohjoispuolelle, rillin itäisimmästä mutkasta koilliseen.
Apollo 15:n laskeutumispaikka tarkemmin.
Hadleyn rilli pinnalta kuvattuna.
Miehistö

David Scott, komentaja (3. ja viimeinen avaruuslento)
Alfred Worden, komentomoduulin pilotti (ensimmäinen ja ainoa avaruuslento)
James Irwin, kuumoduulin pilotti (ensimmäinen ja ainoa avaruuslento)
Kuukävely

EVA – extravehicular activity, aluksen ulkopuolinen toiminta
Scott – EVA – seisoen kuumoduulin yläluukulla kuvaten näkymää
Alkoi: 31. heinäkuuta 0.16.49 UTC
Päättyi: 31. heinäkuuta 0.49.56 UTC
Kesto: 33 minuuttia ja 7 sekuntia
Scott ja Irwin – EVA 1
Alkoi: 31. heinäkuuta 13.12.17 UTC
Päättyi: 31. heinäkuuta 19.45.59 UTC
Kesto: 6 tuntia, 32 minuuttia ja 42 sekuntia
Scott ja Irwin – EVA 2
Alkoi: 1. elokuuta 11.48.48 UTC
Päättyi: 1. elokuuta 19.01.02 UTC
Kesto: 7 tuntia, 12 minuuttia ja 14 sekuntia
Scott ja Irwin – EVA 3
Alkoi: 2. elokuuta 8.52.14 UTC
Päättyi: 2. elokuuta 13.42.04 UTC
Kesto: 4 tuntia, 49 minuuttia ja 50 sekuntia
Avaruuskävely

Paluumatkalla Maahan Worden suoritti avaruuskävelyn komentomoduulin ulkopuolella.
Worden – EVA 4
Alkoi: 5. elokuuta 15.31.12 UTC
Päättyi: 5. elokuuta 16.10.19 UTC
Kesto: 39 minuuttia ja 7 sekuntia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Apollo 15 Wikimedia Commonsissa
Apollo-ohjelma
| n k Kuun valloituksen aikajana |
| --- | --- |
  Neuvostoliitto   Yhdysvallat   Japani   Kiina   Eurooppa   Intia

  Neuvostoliitto   Yhdysvallat   Japani   Kiina   Eurooppa   Intia
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Saksa  Yhdysvallat
Wuchereria bancrofti

| Wuchereria bancrofti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Sukkulamadot Nemata
Luokka::  Secernentea
Lahko::  Spirurida
Alalahko::  Spirurina
Heimo::  Onchocercidae
Suku::  Wuchereria
Laji::  bancrofti
Kaksiosainen nimi
 Wuchereria bancrofti  Otto Wucherer / Joseph Bancroft 
Katso myös
   Wuchereria bancrofti Wikispeciesissä   Wuchereria bancrofti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Wuchereria bancrofti on ihmisparasiitti, jonka vektoreina toimivat hyttyset. Wuchereria bancrofti on yksi kolmesta rihmamadosta, joka aiheuttaa ihmisessä elefanttitautia eli elefantiaasia. Kyseinen tartunta arvioidaan olevan noin 200 miljoonalla ihmisellä maapallon trooppisella ja subtrooppisella alueilla lähinnä Afrikassa ja Etelä-Amerikassa. Tauti on invalidisoiva, eikä siihen ole rokotetta.
Aiheesta muualla

UniProt: Taxonomy - Wuchereria bancrofti (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Wuchereria bancrofti (englanniksi)
Centers for Disease Control and Prevention (CDC): Biology - Life Cycle of Wuchereria bancrofti (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Wuchereria bancrofti (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q311109  Wikispecies: Wuchereria bancrofti  AFD: Wuchereria_bancrofti  BioLib: 166328  BOLD: 32823  EoL: 10455979  EPPO: WUCHBA  GBIF: 2284455  iNaturalist: 417608  IRMNG: 10785963  NCBI: 6293  NZOR: 10e738e9-7b9e-477c-b322-a3f486ebbb1a  Open Tree of Life: 245091
Kutritti

Kutritti (engl. qutrit 
eli quantum trit, suom. kvanttitritti) on kolmikantaisen lukujärjestelmän, ternäärijärjestelmän, mukainen kubitin vastine. Tritti on ternäärijärjestelmässä bitin vastine.
Varpunen jouluaamuna

Varpunen jouluaamuna (ruots. Sparven om julmorgonen) on Zacharias Topeliuksen runo vuodelta 1859. Sen on suomentanut Konrad Alexis Hougberg (myöh. Waaranen). Runossa kajastaa Topeliuksen oma suru: hänen poikansa Rafael kuoli vain vuoden ikäisenä runon kirjoittamista edeltäneen vuoden keväänä.
Runo on sävelletty lauluksi useaan kertaan. Tunnetuin niistä lienee Otto Kotilaisen säveltämä joululaulu, joka ilmestyi vuonna 1913 Joulupukki-lehdessä. Sovituksia laulusta ovat levyttäneet muun muassa Anna Eriksson, Mauno Kuusisto, Sulo Saarits, Tapani Kansa, Hector, Marco Hietala, Vesa-Matti Loiri, Viikate & Timo Rautiainen, Matti Esko, Jani Wickholm, Pepe Willberg, Tarja Turunen, Matti ja Teppo, Petri Laaksonen, Richard Järnefelt, lauluyhtye Rajaton, Remastered, Suvi Teräsniska, Diandra, Saara Aalto, Club for Five, Jarkko Ahola, Elastinen ja Waltteri Torikka.
Sanat

| --- | --- |
 Sparven om julmorgonen Nu så föll den vita snö, föll på björk och lindar.  Frusen är den klara sjö, väntar vårens vindar.   Liten sparv, fattig sparv, ätit upp sitt sommararv.   Frusen är den klara sjö, väntar vårens vindar.  Vid den gröna stugans dörr stod en liten flicka:  – Sparvelilla, kom som förr, kom ett korn att picka!   Nu är jul i vart skjul, sparvelilla, grå och ful.   Sparvelilla, kom som förr, kom ett korn att picka!  Sparven flög till flickans fot, flög på glada vingar:   – Gärna tar jag kornet mot, kornet som du bringar.   Gud skall än löna den, som är här de armas vän.   Gärna tar jag kornet mot, kornet som du bringar.   – Jag är icke den du tror, ty ditt öga tåras.  Jag är ju din lilla bror, som dog bort i våras.  När du bjöd glad ditt bröd åt den fattige i nöd,  bjöd du åt din lilla bror, som dog bort i våras.  :  Varpunen jouluaamuna Lumi on jo peittänyt kukat laaksosessa,  järven aalto jäätynyt talvipakkasessa.  Varpunen pienoinen, syönyt kesäeinehen,  järven aalto jäätynyt talvipakkasessa.  Pienen pirtin portailla oli tyttökulta:  – Tule, varpu, riemulla, ota siemen multa!  Joulu on, koditon varpuseni onneton,  tule tänne riemulla, ota siemen multa!  Tytön luo nyt riemuiten lensi varpukulta:  – Kiitollisna siemenen otan kyllä sulta.  Palkita Jumala tahtoo kerran sinua.  kiitollisna siemenen otan kyllä sulta!  – En mä ole, lapseni, lintu tästä maasta,  olen pieni veljesi, tulin taivahasta.  Siemenen pienoisen, jonka annoit köyhällen,  pieni sai sun veljesi enkeleitten maasta.
Aiheesta muualla

Topelius, Zacharias: Sparven om julmorgonen Topelius-seura ry – Topeliussällskapet rf. Arkistoitu 17.12.2009. Viitattu 21.12.2008. (ruotsiksi)
Laulun nuotit ja sanat sekä suomeksi että ruotsiksi (Arkistoitu – Internet Archive)
Carro Celeste

Mariella Bettineschi, Carro celeste, 1994.
Carro Celeste on italialaissyntyisen Mariella Bettineschin ympäristötaideteos Turussa. Se paljastettiin vuonna 1994 kaupunginteatterin ja Wäinö Aaltosen museon välisellä Itsenäisyydenaukiolla, mutta on siirretty pois paikalle rakennettavan Turun uuden musiikkitalon työmaan tieltä.
Teos on kumipyörillä varustettu koboltinsininen laatta, joka oli sijoitettu aukion nurmikkorinteeseen. Poptaidetta ja konstruktivismia henkivä teos loi illuusion liikkeestä, vaikka oli kiinnitetty maahan näkymättömällä tukirakenteella.
Bettineschin mukaan teos liittyy suomalaiseen kulttuuriin ja pohjoisten kansojen mytologiaan, jossa Otava on tärkeä tähtikuvio. Italiaksi Otavaa kutsutaan Carro Celesteksi eli ”taivaalliseksi vaunuksi”.
Lujitemuovista, ruostumattomasta teräksestä ja kumista valmistetun teoksen mitat ovat 440 × 700 cm, korkeus noin 80 cm.
Kiiltäväpintainen teos herätti keskustelua eikä kestänyt kovin hyvin Suomen sääoloja. Teoksen kymmenen paikallaanolovuoden jälkeen taiteilija Jarmo Ahlqvist uudisti sen pinnan akryylimaalilla 2004, edellisen entistysyrityksen epäonnistuttua lujitemuovikerroksen osoittauduttua ilmoitettua ohuemmaksi. Teosta on myös silloin tällöin pesty erilaisin tempauksin. Vuonna 2003 pesijänä oli Turun Saippuatehtaan perinteitä jatkanut Johnson Diversey -yhtiö, ja Taiteiden yönä 2005 teoksen pesi Turun siivoustekninen yhdistys yritystukijoineen.
Turkulainen-kaupunkilehden yleisöäänestyksessä Turun suosituimmista julkisista taideteoksista vuonna 2018 Carro celeste sai vähiten mainintoja, kuusi ääntä siinä missä yleisön suosikki Posankka sai 223 ääntä. Turku – kaupunkiopas -kirjan mukaan teosta on luultu remonttifirman rinteeseen unohtamaksi muovilevyksi.
Järavallen

Järavallen
Järavallen on Skånen läänin lounaisrannikolla Ruotsissa sijaitseva Itämeren Litorinavaiheen aikana noin 9 800–3 000 vuotta sitten muodostunut entinen rantavalli, joka kulkee noin viisi metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella ja on paikoitellen jopa sata metriä leveä. Hiekasta ja sorasta koostuva Järavallen oli aikoinaan tärkeä kulkuväylä muutoin savisella alueella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Järavallen Wikimedia Commonsissa
Stegelnesetin kappeli

| Stegelnesetin kappeli Stegelneset kapell |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2020.
Sijainti:  Vuoreija, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nord-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1908
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  48
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Stegelnesetin kappeli (norj. Stegelneset kapell) on Vuoreijan kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1908.
Kuvia

Alttari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stegelnesetin kappeli Wikimedia Commonsissa
Lonely This Christmas

| ”Lonely This Christmas” Mud |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ”I Can’t Stand It”
 Julkaistu: marraskuu 1974
 Formaatti: 7- ja 12-tuumainen vinyylisingle
 Tekijä(t): Nicky Chinn, Mike Chapman
 Tuottaja(t): Nicky Chinn, Mike Chapman
 Kesto: 03.33
 Levy-yhtiö: Rak Records
Mudin muut singlet
| ”Rocket” 1974 | ”Lonely This Christmas” 1974 | ”The Secrets That You Keep” 1975 |
Lonely This Christmas on Nicky Chinnin ja Mike Chapmanin kirjoittama ja brittiläisen Mud-yhtyeen esittämä jouluaiheinen musiikkikappale vuodelta 1974. Se oli Mudin järjestyksessään toinen listaykköseksi noussut single Britanniassa, ja sitä myytiin yli 750 000 kappaletta. Kappale oli listaykkönen myös Alankomaissa ja Belgiassa.
Tyyli

Kappaleen kirjoittivat ja tuottivat Nicky Chinn ja Mike Chapman. Se kertoo joulun viettämisestä ilman rakastamaansa henkilöä. Kertojaminä muistelee tyttöystävänsä kanssa edellisjouluna viettämiään mukavia hetkiä.
”Lonely This Christmas” esitettiin samanlaisella tyylillä kuin Elvis Presleyn myöhemmän uran hitaat kappaleet. Mudin solisti Les Gray myös lauloi kappaleen Presleytä imitoiden. Kappaletta luullaankin usein Presleyn esittämäksi.