stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen valtiontalous
Valtionvelka > Valtion omaisuus ja nettovelkaantuneisuus

Suomen valtionvelka oli euromääräisesti noin 105 miljardia euroa ja osuutena bruttokansantuotteesta noin 61,4 prosenttia joulukuussa 2017.
Suomen valtio kuitenkin omistaa merkittävästi omaisuutta kuten kiinteistöjä Senaatti-kiinteistöjen kautta, Nesteen ja Fortumin osakkeita, Metsähallituksen kautta valtion metsät ja Solidium-yhtiön ja Ilmastorahaston (ent. Valtion kehitysyhtiö) kautta yritysten osakkeita. Kun valtionvelasta vähennetään valtion omaisuuseriä, saadaan nettovelkaantuneisuus. Vuonna 2014 Helsingin Sanomat arvioi, että Suomen valtiolla oli noin 83 miljardia euroa omaisuutta.
Valtionvelka > Matalat korot

Suomen valtio sai tammikuussa 2019 lainaa kansainvälisiltä rahoitusmarkkinoilta negatiivisella korolla (miinuskorko) kuuden vuoden juoksuajalla, puolen prosentin korolla 15 vuoden juoksuajalla ja aavistuksen alle prosentin korolla 30 vuoden juoksuajalla. Suomelle lainataan rahaa yhtä luottavaisesti kuin Saksalle. Negatiivinen korko tarkoittaa, että Suomelle lainataan rahaa siten, että lainanantaja tekee pienen tappion ja nollakorolla lainanantaja ei saa minkäänlaista korvausta.
Valtionvelka > Suomen Pankin omistama osuus velasta

Vuodesta 2015 alkaen tai sen jälkeen Suomen Pankki on hankkinut omistukseensa noin 28 miljardin euron arvosta Suomen velkaa. Taloustoimittaja Jan Hurrin mukaan Suomen valtio maksaa Suomen Pankille valtionvelan korkoja ja pääoman palautuksia, mutta Suomen Pankki maksaa saamansa korkotulot voitonjakona takaisin valtiolle. Suomen Pankki voi myös sijoittaa velkakirjojen erääntymisistä koituvat pääoman palautukset samanlaisiin Suomen valtion velkakirjoihin. Hurrin mukaan jos velkakirjat jäävät Suomen Pankin haltuun pysyvästi, muuttuu tämä epäsuora velkahuojennus myös pysyväksi.
Julkisuudessa esitettyjä talouspoliittisia näkemyksiä

Valtiovarainministeriön alivaltiosihteeri Timo Viherkenttä kannattaa rakenteellisia uudistuksia verojen korottamisen ja menojen leikkaamisen sijaan. Viherkenttä jättäisi menojen karsintaehdotukset poliitikkojen tehtäväksi. Talouspolitiikan arviointineuvosto suositteli, että hallitus ei tekisi uusia talouspolitiikkaa kiristäviä päätöksiä vuosina 2015 ja 2016. Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja Risto E. J. Penttilän mukaan keväällä 2015 valittava uusi Suomen hallitus joutuu tekemään viiden miljardin euron leikkaukset. Ben Zyskowiczin esittelemässä leikkauslistassa olisi leikkauksia 2,6 miljardia euroa. Kokoomuksen puheenjohtaja Alexander Stubb on pitänyt keskustan kahden miljardin euron säästösummaa liian pienenä. Juha Sipilän mielestä pelkkien leikkauslistojen tekeminen ei ole järkevää. Keskusta on kehitellyt ajatusta yritysten kasvurahastosta.lähde tarkemmin? Sipilä on esittänyt idean kasvurahastosta jo vuonna 2012. 2017 eläkkeelle jäävä Verohallinnon pääjohtaja Ruuhonen sanoi että monia tutkijoiden esittämiä uudistuksia ei toteuteta, vaan asioista päättävät etukäteen pienet piirit.
Aiheesta muualla

Valtiontalouden kehykset Valtiovarainministeriö
Valtionbudjetti.fi Graafinen esitys hallituksen esityksestä eduskunnalle valtion talousarvioksi.
Pertsa ja Kilu (elokuva)

| Pertsa ja Kilu |
| --- | --- |
 Virallinen elokuvajuliste vanhalla ensi-iltapäivämäärällä.
Ohjaaja:  Taavi Vartia
Käsikirjoittaja:  Taavi Vartia
Perustuu:  Väinö Riikkilän romaaniin Viimeiset kaanit
Tuottaja:   Wille Lehtovaara  Johanna Kunttu 
Säveltäjä:  Panu Aaltio
Kuvaaja:  Jyri Hakala
Leikkaaja:   Ada Pajari  Benjamin Mercer 
Tuotantosuunnittelija:  Tanja Rautiainen
Pukusuunnittelija:  Saara Ryymin
Lavastaja:  Tanja Rautiainen
Pääosat:   Olavi Kiiski  Oskari Mustikkaniemi  Mimosa Willamo  Elias Westerberg  Anu Sinisalo  Turkka Mastomäki  Elsa Saisio  Ville Myllyrinne  Hannes Suominen  Sara Vänskä  Joonas Vartia  Veeti Kallio 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Taavi Vartia Film & TV
Levittäjä:  Nelonen Media
Ensi-ilta:   2021-07-1414. heinäkuuta 2021  
Kesto:  86 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Seuraaja:  Pertsa ja Kilu - Faaraon sormus
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pertsa ja Kilu on vuonna 2021 ensi-iltansa saanut suomalainen lastenelokuva, jonka on ohjannut Taavi Vartia. Elokuva perustuu Väinö Riikkilän Pertsa ja Kilu -kirjasarjan romaaniin Viimeiset kaanit. Elokuvan ensi-illan piti olla alun perin vuonna 2020, mutta se siirrettiin koronaviruspandemian vuoksi.
Pertsa ja Kilu sai ensi-iltansa 14. heinäkuuta 2021.
Elokuvasta on tekeillä Taavi Vartian ohjaama jatko-osa, jonka on määrä saada ensi-iltansa vuodenvaihteen 2022 tienoilla.
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Episodi Niko Ikonen: 
Film-O-Holic.com Jussi Lahtonen: 
Helsingin Sanomat Pertti Avola: 
Hufvudstadsbladet Krister Uggeldahl: 
Suomen Kuvalehti Tero Alanko: 
Voima Ilona Iida Simes:
Cecilia Damström

Cecilia Damström (s. 28. heinäkuuta 1988 Helsinki) on suomalainen taidemusiikin säveltäjä. Hän on saanut useita tunnustuksia, mukaan lukien Teosto-palkinnon vuonna 2022 teoksellaan ICE. Teosto-palkinto on eräs Pohjoismaiden merkittävimmistä taidepalkinnoista ja  Damström on ensimmäinen nainen, joka voitti sen taidemusiikin saralla. Damström oli ehdolla Pohjoismaiden neuvoston musiikkipalkinnon saajaksi vuonna 2024.
Damström tunnettaan kantaaottavista teoksistaan ja hänen musiikkiaan on kuvailtu “hätätilaekspressionismiksi” (Helsingin Sanomat 29.2.2024), ja lehdistö on kutsunut Damströmia sekä “tinkimättömäksi ekologiseksi sävelmaalariksi”  että “musiikin Greta Thunbergiksi”. Damström on säveltänyt orkesterimusiikkia, kuoromusiikkia, kamarimusiikkia, vokaalimusiikkia ja neljä oopperaa. Hänen teoksiaan kustantaa ruotsalainen kustantaja Gehrmans musikförlag.
Koulutus

Damström kävi Helsingin Rudolf Steinerkoulun ruotsinkielisen linjan, josta hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 2008. Hän soitti pianoa ja selloa ja kävi tunneilla Brages Musikskolanissa (nykyään Sandels Kulturskola) ja Musikinsititutet Kungsvägenissa. Hän harrasti musiikin lisäksi runsasti muita taideaineita, kuten öljymaalausta, keramiikkaa, teatteria, balettia, taitoluistelua ja intialaista temppelitanssia.
Damström soitti Dmitri Šostakovitšin Pianokonsertto Nro 2 Vaasan kaupunginorkesterin nuorten solistien konsertin solistina vuonna 2006. Hänen siskonsa Jacintha Damström soitti samassa konsertissa huilusolistina.lähde?
Damström opiskeli sävellystä Tampereen ammattikorkeakoulussa vuosina 2008–2014 tohtori Hannu Pohjannoron johdolla. Sävellysseminaareissa hänen opettajinaan olivat myös Juhani Nuorvala ja Jouni Kaipainen. Hän opiskeli (2010–2011) vaihto-opiskelijana Espanjassa Conservatorio Superior Juán Rodrigossa, Valenciassa ja kesällä 2012 hän opiskeli Samuel Adlerin johdolla Berliinissä. Lisäksi hän opiskeli pianonsoittoa Tampereella (2011–2017) tohtori Risto Kyrön ja tohtori Ristomatti Marinin johdolla. Hän jatkoi sävellysopintojaan Malmön musiikkikorkeakoulussa professori Luca Francesconin johdolla. Opintojaan hän on täydentänyt muun muassa Kaija Saariahon, Liza Limin ja Brian Fernreyhoughin mestarikursseilla. Damström on myös opiskellut musiikkitiedettä ja sukupuolentutkimusta Helsingin yliopistossa.
Damström perusti ystäviensä kanssa nykymusiikkiyhdistyksen Tampering ry vuonna 2013 ja toimi yhdistyksen ensimmäisenä varapuheenjohtajana. Ensimmäisessä hallituksessa olivat Damströmin lisäksi Henri Sokka, Matilda Seppälä, Timo Kittilä ja Roope Mäenpää. Yhdistys on järjestänyt Tampering-nykymusiikkifestivaalia vuodesta 2013 alkaen. Vuosina 2013–2014 Damström oli myös Korvat auki -yhdistyksen hallituksen jäsen.lähde?
Ura > Tyyli

Damström on kertonut haastatteluissa säveltävänsä ohjelmamusiikkia, pyrkien kertomaan musiikkinsa kautta taustatarinoita. Hänen teoksissaan käsitellään laajoja teemoja, kuten ilmastonmuutosta, lajikatoa, mielenterveyttä, kroonisia sairauksia ja sukupuolten tasa-arvoa. Damströmin teoksia, kuten "Requiem for our Earth", "ICE", "Hav", "Fretus", "The Holocene Extinction", "Renewables", "Extinctions" ja "Permafrost", on inspiroinut luonnonsuojelu ja ekologiset kysymykset. Lisäksi hän on käsitellyt teoksissaan mielenterveys- ja terveysaiheita, kuten teoksissa "Sydänlaulu", "Infirmus", "Angor", "Nisus", "Vidkänning", "Nixus", "Cura", "Vibrations" ja "Aveo". Damström on myös nostanut esille historiallisten naisten tarinoita teoksissaan kuten "Minna", "Aino" ja "Helene".
Damström on ilmaissut, että hänen teoksensa käsittelevät posthumanistisia, intersektionaalisia ekofeministisiä aiheita. Hänen monikielinen taustansa ja kosketuksensa muihin taiteenlajeihin, kuten kuvataiteeseen, näkyvät hänen musiikissaan. Esimerkiksi hänen jousikvartettiteoksessaan "Letters" on luettu ääneen kirjeitä osana sävellystä. Damström on myöskin tehnyt yhteistyötä eri kuvataiteilijoiden kanssa, joiden työt projisoidaan samanaikaisesti joko seinälle (esimerkiksi teos Permafrost) tai osittain muusikoiden päälle (teos Requiem for our Earth).lähde?
Damström on kertonut kokevansa että hän musiikillaan yrittää popularisoida tieteellistä tutkimusta, tehdä sitä helpommin lähestyttäväksi. Esimerkiksi hänen teoksensa Extinctions kuvailee koko evoluutiohistorian massasukupuuttoineen ja Damström haluaa kiinnittää huomiota siihen että holoseeni-aikakausi (viimeiset 11 700 vuotta), jossa elämme nyt on ainoastaan 0,02 sekunttia koko 20-minuuttisesta teoksesta.
Damströmin tyyliä on kuvailtu “hätätilaexpressionismiksi”lähde? ja lehdistössä Damströmia on kutsuttu sekä “tingittömäksi ekologiseksi sävelmaalariksi” että “Musiikin Greta Thunbergiksi”. Hänen teoksensa hyödyntävät kekseliäästi eri soitinryhmiä ja värikästä ilmaisua. Rakenteelliset näkökohdat ovat yleensä selkeitä, tekstuurissa on runsaasti värejä ja rikkaus, ja dramaturgiset jännitteet ovat kiehtovasti viritettyjä. Hänen musiikkiaan on pidetty vaikuttavana, jättäen kuulijalle merkittävän vaikutuksen.lähde?
Medialla on ollut sanottavaa hänen musiikistaan: "Damströmin orkesterin käyttö on vaikuttava. Siksi se muistuttaa myös siitä, kuinka upea "instrumentti" sinfoniaorkesteri on taitavissa käsissä. Damströmin musiikillisessa kielessä on niin paljon ruutia, että sitä riittää yli. Tykkää siitä tai ei, olennainen asia on, että Nixus ei ole merkityksetöntä musiikkia vaan jättää muistijäljen. Se on se tärkeä asia."lähde? Eero Tarasti kirjoitti Science Frictionsin kantaesityksen jälkeen: “Damström on teoksellaan lunastanut paikkansa yhtenä nuorista johtavista modernisteistamme.” Hänen sävelkieltään kuvataan helposti lähestyttäväksi, selkeäksi ja monipuoliseksi, mikä tekee hänestä merkittävän säveltäjän nykyklassinsen musiikin kentällä.
Ura > Keskeisiä teoksia

Damströmin orkesteriteos ICE oli Euroopan ympäristöpääkaupunki Lahden 2021 tilaama teos, joka kantaesitettiin videon välityksellä Helsingin kansalaistorilla elokuussa 2021. ICE luotiin osana yhteistaideteosta yhteistyössä arkkitehti Erkko Aartin kanssa. Teos sai laajaa kansainvälistä huomiota. Sävellys voitti vuonna 2022 Teosto-palkinnon. ICE kuvaa elävästi ilmastonmuutoksen seurauksia, korostaen maapallon monimutkaisten jäärakenteiden tuhoisia vaikutuksia. Damströmin musiikki kannustaa pohtimaan toimettomuuden seurauksia ja visioimaan toiveikasta tulevaisuutta, jossa toiminnalla voidaan kääntää haitalliset vaikutukset.
Damströmin muita orkesteriteoksia "Tundo!", "Lucrum", "Nixus" ja "Fretus" on kaikkia monesti soitettu ympäri Suomea. Radion sinfonian tilaama orkesteriteosta "Extinctions" ja Keski-Pohjanmaan Kamariorkesterin tilaama harmonikkakonserttoa "Permafrost" on kehuttu useassa arviossa
Damströmin laajan kamarimusiikkituotannosta esiin nousee toinen jousikvartetto Letters, Brodsky-kvartetin kantaesittämä, jota on esitetty tähän mennessä neljässä eri maassa yhteensä noin parikymmentä kertaa.
Ura > Esityksiä ja kilpailuja

Damström on tuottelias säveltäjä ja hänen teoksiaan esitetään säännöllisesti ympäri Suomea ja Eurooppaa lukuisilla festivaaleilla. Damströmin musiikkia ovat esittäneet muusikoita kuten Pekka Kuusisto, Jonathan Roozeman, Brodsky-kvartetti ja orkesterieta kuten Colorado Springs Philharmonic,  Suomen Radion sinfoniaorkesteri, Tapiola Sinfonietta, Sinfonia Lahti, Keski-Pohjanmaan kamariorkesteri, Oulu Sinfonia, Kuopion kaupunginorkesteri, Jyväskylän kaupunginorkesteri, Joensuun kaupunginorkesteri, Vaasan kaupunginorkesteri, Seinäjoen kaupunginorkesteri, Kymi Sinfonietta, Avanti!, Norrlandsoperan sinfoniaorkesteri, Gävlen sinfoniaorkesteri ja Helsingborgin sinfoniaorkesteri.lähde?
Damström on voittanut monia kansallisia ja kansainvälisiä tunnustuksia ja sävellyskilpailuja vuosina 2009–2022. Hänen kuorosävellyksstään viisi on palkittu eri sävellyskilpailuissa. Vuonna 2016 hän voitti kansainvälisen VocalEspoo-sävellyskilpailun teoksellaan Angor. EMO Ensemblen laulama kantaesitys teoksesta radioitiin. Sävellyskilpailujen ansiosta Damströmiltä on tilattu useita kuoroteoksia, kuten esimerkiksi “Requiem for our Earth”, jonka Helsingin Sanomat ylisti olevan “pääkaupungin konserttikauden kohokohtia”. Hänen tilausteos “De vita nätterna” kantaesitettiin 1200-hengen kuorolla Sång och Musikfesten festivaalilla 2022 Helsingin pääkirjasto Oodin edessä.
Damströmin musiikkia on soitettu lukuisilla festivaaleilla. Hän on toiminut residenssisäveltäjänä Korsholman musiikkijuhlilla 2023, RUSK Festivaalin vierailevana säveltäjänä 2017 ja Kokonainen Festivaalin residenssisäveltäjänä 2016–2020.lähde?
Damström sävelsi Kansallisoopperalle ensimmäisen ruotsinkielisen koululaisoopperan “Djurens planet”, joka sai kantaesityksensä maaliskuussa 2019. Myös tätä teosta Damström on kuvannut posthumanistiseksi ekofeministiseksi aiheeltaan. Teos on esitetty ympäri maata yhteensä 14 eri koulun kanssa.
Damström on lisäksi säveltänyt ensimmäisen kaksikielisen lastenoopperan “Vickan & Väinö”, joka on esitetty lähes kolmekymmentä kertaa Suomen Länsirannikolla.lähde?
Vuonna 2018 Damströmille myönnettiin Rosenborg-Gehrmans Award vuoden nuori säveltäjä -palkinto Ruotsissa. Vuonna 2021 Bayerin osavaltio myönsi Damströmille elämätyöpalkinnon, kansainvälisessä taiteilijaresidenssissä Villa Concordia Bambergissa.lähde?
Palkintoja ja ehdokkuuksia

Pohjoimaiden neuvoston musiikkipalkinnon ehdokkuus 2024
International Composer's Rostrum, Suomen edustaja 2024
Teosto palkinto, Suomi, 2022
Free State of Bavaria: International Artist-in-Residence-Programme Villa Concordia in Bamberg 2021-2022 (elämäntyöpalkinto), Saksa
Vuoden lastenooppera Aino-palkinto 2018
Rosenborg-Gehrmans Award vuoden nuori säveltäjä -palkinto, Ruotsi 2018
Kansainvälinen VocalEspoo kuorosävellyskilpailu 2016
International Linköpings Studentsångare Composition Award, Ruotsi 2016
International Josef Dorfman Composition Competition, Saksa 2015
Majaojasäätiön sävellyskilapilu 2010
Sävellyksiä > Orkesteriteoksia

Information (2024), sinfoniaorkesterille, 10 min
Permafrost (2023), harmonikalle ja jousiorkesterille, 20 min
Extinctions (2023), sinfoniaorkesterille, 20 min
Wasteland (2021–2022), sinfoniaorkesterille, 20 min
Earth Songs (2023), viululle ja yhtyeelle, 27 min
Fretus (2021), jousiorkesterille, 10 min
ICE (2021), sinfoniaorkesterille, 10 min
Nixus (2020), sinfoniaorkesterille, 10 min
Lucrum (2018), sinfoniaorkesterille, 7 min
Tundo (2016–2018), sinfoniaorkesterille, 10 min
Infirmus (2015), jousiorkesterille, 7 min
Unborn (2012–2014), sinfoniaorkesterille, 10 min
Paradiso (2015), puhallinorkesterille, 4 min
Sirens (2015), vaskipuhallinorkesterille, 7 min
Sävellyksiä > Oopperat

Vickan & Väinö (2019), kaksikielinen lastenooppera sopraanolle, tenorille, baritonille ja harmonikalle, 40 min
Djurens planet (2018), ruotsinkielinen lastenooppera sopraanolle, mezzosopraanolle, baritonille, kosketinsoittimille ja sähkökitaralle, 40 min
Dumma Kungen (2016), ruotsinkielinen lastenooppera seitsemälle laulajalle, 10 soittajalle ja lapsikuorolle, 65 min
Sävellyksiä > Vokaaliteoksia

Science Frictions (2022) kantaatti kontratenorille, sekakuorolle ja orkesterille, 20 min
Framtidens skugga (2019–2020) lauluja mezzosopraanolle ja pianolle, 18 min
Öar i ett hav som strömmar (2018–2019) lauluja sopraanolle ja pianolle, 15 min
Tidens ordning (2017) lauluja bassobaritonille ja pianolle, 9 min
Ordet (2015–2016) nais- ja miesäänelle, cla, 2 viulua, alttoviulu, sello, kontrabasso, 13 min
Dagbok (2011) lauluja sopraanolle ja orkesterille tai pianolle, 10 min
Landet som icke är (2009), sopraano, baritoni, 2 viulua, alttoviulu, sello, cembalo, trumpetti, perkussionit, 7 min
Sävellyksiä > Kamarimusiikkia

Vibrations (2021), nokkahuilulle, viululle ja uruille, 17 min
Helene (2020), pianolle ja puhallinkvrtetille, 20 min
Cura (2020), viululle ja pianolle, 7 min
Nisus (2019), jousitriolle, 12 min
Letters (2018), jousikvartetille, 15 min
Aino (2018), Pierrot-kvintetille, 23 min
Minna (2017), pianokvintetille, 24 min
Celestial beings (2016), viululle ja alttoviululle, 13 min
Summer Memories (2015), pianotriolle, 13 min
Groove (2015), huilulle ja harmonikalle, 7 min
Via Crucis (2012–2014), jousikvartetille, 20 min
Expressionen (2012), klarinetille, sellolle ja harmonikalle, 10 min
Sävellyksiä > Sooloteoksia

Unda (2024) pianolle, 5 min
Renewables (2022) harmonikalle, 14 min
Epitaph (2018) pianolle, 5 min
Shapes (2016) harmonikalle, 16 min
Characters (2015) 11 miniatyyrejä pianolle, 6 min
Loco (2010), altviolin, 5 min
Under Stjärnhimmelen (2014) pianolle/uruille/kitaralle, 2:30 min
Piano Delirium (2009), pianolle, 3 min
Psychedelic (2012), pianolle, 11 min
Sydänlaulu (2014), viululle, 6 min
Sävellyksiä > Kuoroteoksia

The Holocene Extinctions (2023), mieskuorolle, 9 min
Hav (2020), mieskuorolle, 15 min
De vita nätterna (2020), sekakuorolle, 3 min
Requiem for our Earth (2019), naiskuorolle, nauhalle, videoprojisoinnille ja valoille, 30 min
Vidkänning (2019), naiskuorolle, 8 min
Pauli Ord (2017), mieskuorolle, 10 min
Missa brevis (2017), sekakuorolle, 12 min
At Teasdale’s (2016), mieskuorolle, 5 min
Angor (2015), sekakuorolle, 6 min
Credo (2012), sekakuorolle, 7 min
El jardín de las morenas (2014), lapsikuorolle, 7 min
Han som du älskar finns inte mer (2009), sekakuorolle, 7 min
Min Gud (2010), sekakuorolle tai naiskuorolle, 11 min
Aiheesta muualla

Cecilia Damströmin verkkosivut (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz
Margareeta Tudor

Margareeta Tudor
Margareeta Tudor (28. marraskuuta 1489 – 18. lokakuuta 1541) oli Englannin prinsessa ja Skotlannin kuningas Jaakko IV:n puoliso.
Perhe

Margareeta oli kuningas Henrik VII:n ja Yorkin Elisabetin vanhin tytär ja kuningas Henrik VIII:n vanhempi sisar. Hän syntyi Richmond Palacessa vanhempiensa toiseksi lapseksi. Hänellä oli ennestään isoveli, Arthur. Margareetan äiti Elisabet kuoli samana vuonna kuin hän meni naimisiin.
Avioliitto

Vuonna 1503, Margareetan ollessa neljätoistavuotias, hänet naitettiin Englannin ja Skotlannin välillä vallitsevan rauhan vahvistuksena Skotlannin kuninkaalle Jaakko IV:lle. Henrik VII nimittäin toivoi Margareetan avioliiton kautta rikkovansa Skotlannin ja Ranskan välisen "Vanhan liiton", Auld Alliancen. Pari sai kuusi lasta, joista vain myöhemmin Jaakko V:ksi kruunattu poika eli aikuisikään saakka. Kun Jaakko IV kuoli Flodden Fieldin taistelussa, Margareetasta tuli vastasyntyneen poikansa Jaakko V:n sijaishallitsija.
Henrik VII
Walesin prinssi Arthur
Margareeta Tudor
Henrik VIII
Elisabet Tudor
Maria Tudor
Edmund Tudor, Somersetin herttua
Katariina Tudor
Henrik VIII
Henrik, Cornwallin herttua
Maria I
Elisabet I
Edvard VI
Maria I
Elisabet I
Edvard VI
Lapset

Rothesayn herttua James (21. helmikuuta 1507, Edinburgh – 27. helmikuuta 1508, Stirling).
Kuolleena syntynyt tytär (15. heinäkuuta 1508, Edinburgh).
Rothesayn herttua Arthur (20. lokakuuta 1509, Edinburgh – 14. heinäkuuta 1510, Edinburgh).
Jaakko V (10. huhtikuuta 1512, Linlithgow – 14. joulukuuta 1542, Falkland).
Kuolleensa syntynyt tytär (marraskuussa 1512, Edinburgh).
Alexander Stewart, Rossin kreivi (30. huhtikuuta 1514, Stirling – 18. marraskuuta 1515, Stirling).
Margareetan pojan Jaakko V:n tytär oli kuningatar Maria Stuart.
Myöhemmät avioliitot

Syyskuussa 1513 Jaakko V kruunattiin Stirlingin linnassa, mutta koko hänen lapsuutensa vallassa oli sijaishallitsijoita, joista yksi hänen äitinsä. Vuonna 1514 Margareeta meni salaa naimisiin Archibald Douglasin, Anguksen 6. jaarlin kanssa. Samalla hän menetti sijaishallitsijan asemansa.
Parin vuoden päästä hän kuitenkin vieraantui aviomiehestään ja erosi tästä. Jonkin aikaa eron jälkeen hän otti seuraavaksi miehekseen Henry Stuartin, josta tuli lordi Methven. Pari ei saanut lupaa erota.
Kuolemaansa asti Margareeta yritti järjestää tapaamista poikansa ja veljensä Henrik VIII:n välillä, mutta Jaakko V syytti häntä petoksesta, eikä suostunut tapaamiseen.
Tudorien hallitsijasuku sammui hänen veljentyttärensä Elisabet I:n kuolemaan. Elisabetia seurasi valtaistuimelle Skotlannin kuningas Jaakko VI, Margareetan pojantyttärenpoika. Jaakosta tuli Englannin ensimmäinen Stuart-sukuinen hallitsija, Englannin Jaakko I.
Kuolema

Margareeta kuoli pahaan aivohalvaukseen Methvenin linnassa, Perthshiressä 18. lokakuuta 1541.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Margareeta Tudor Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  SNAC  IdRef 
Margareeta Tudorin vaakuna
Los Grandes Éxitos En Español

| Los Grandes Éxitos En Español Cypress Hill |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 19. lokakuuta 1999
 Tyylilaji: Rap
 Kesto: 47.25
 Levy-yhtiö: Ruffhouse / Columbia Records
Cypress Hillin muut julkaisut
| IV 1998 | Los Grandes Éxitos En Español 1999 | Skull & Bones 2000 |
Los Grandes Éxitos En Español (Greatest Hits in Spanish) on Cypress Hillin espanjankielinen kokoelma-albumi. Se julkaistiin vuonna 1999. Se myi Yhdysvalloissa platinaa
Kappaleluettelo

Yo quiero fumar (I Wanna Get High)
Loco en el coco (Insane In The Brain)
No entiendes la onda (How I Could Just Kill a Man)
Dr. Dedoverde (Dr. Greenthumb)
Latin Lingo
Puercos (Pigs)
Marijuano locos (Stoned Raiders)
Tú no ajaunta (Checkmate)
Ilusiones (Illusions)
Muévete (Make A Move)
No pierdo nada (Nothin' To Lose)
Tequila (Tequila Sunrise)
Tres equis
Siempre peligroso (Featuring Fermín IV of Control Machete)
Listasijoitukset

| Vuosi | Lista | Sija |
| --- | --- | --- |
| 1999 | Top Latin Albums | 6 |
Johannes Ilmanen

Johannes Ilmanen (13. syyskuuta 1849 Ilmajoki – 9. tammikuuta 1915 Helsinki) oli suomalainen pappi ja valtiopäivämies.
Ilmasen vanhemmat räätäli, talollinen Johan Mannberg ja Sofia Amalia Biri ja puoliso vuodesta 1880 Mathilda Riddelin. Ilmanen tuli ylioppilaaksi 1871 ja suoritti teologisen erotutkinnon 1873, papiksi hänet vihittiin 1874. Varapastorin arvon Ilmanen sai 1890 ja rovastin arvon  1910. Hän oli ensin Kurikan kappalaisen sijainen ja sitten Ilmajoen kirkkoherran apulainen 1874, Taivassalon kappalaisen sijainen 1877, Lopen kappalainen 1879, Ilmajoen kappalainen 1883, Seinäjoen vt. kappalainen 1897, Ilmajoen vt. kirkkoherra 1898 ja 1902 ja kirkkoherran apulainen lokakuusta 1902, Kurikan vt. kirkkoherra 1904, Orimattilan kirkkoherra 1904 ja Iitin vt. lääninrovasti 1909. Ilmajoen kirkkoherraksi hänet valittiin 1914, mutta hän ei ehtinyt ottaa virkaa vastaan. Ilmanen oli kansakoulujen piiritarkastaja 1882–1883 ja valtiopäivämies pappissäädyssä 1894, 1897, 1899, 1900 ja 1904. Kirkolliskokouksen jäsen hän oli 1898 ja 1903.
Johannes Ilmasen poika oli juristi ja diplomaatti Martti Ilmanen.