الجريمة في النرويج
مراجع

↑  Offences reported to the police, 2015–2016, SSB , 2017. نسخة محفوظة 2021-01-25 على موقع واي باك مشين.
↑  "2020-06-24" (بالإنجليزية). Archived from the original on 2021-03-08. Retrieved 2019-11-14.
↑  "Svensk politi skulle ta tilbake kontrollen over lovløse områder. To år senere er situasjonen blitt enda verre". Aftenposten. مؤرشف من الأصل في 2019-08-14. اطلع عليه بتاريخ 2017-08-12.
↑  "Statistikk" (بالنرويجية). Norwegian Police Service. Archived from the original on 2011-10-26. Retrieved 2011-12-05.
↑  Melgård, Marie (30 Nov 2011). "500 prosent flere anmeldelser av vold i nære relasjoner". داغبلادت (بالنرويجية). Archived from the original on 2016-03-04. Retrieved 2011-12-05.
↑  "Working Together to Protect U.S. Organizations Overseas" (بالإنجليزية). Archived from the original on 2020-10-30. Retrieved 2021-04-12.
↑  Norsk Telegrambyrå (9 Oct 2012). "Oslo har like mange lommetyverier som Berlin". Vg.no (بالنرويجية). Archived from the original on 2013-10-15. Retrieved 2012-10-09.
↑  Norsk Telegrambyrå (4 Jul 2014). "2.000 færre lommetyverier i Oslo hittil i år". Osloby.no (بالنرويجية). Archived from the original on 2016-03-05. Retrieved 2014-07-17.
↑  Enerstvedt, Vidar (14 Nov 2011). "Voldtektsnorge utenfor hovedstaden: 63 anmeldte overfallsvoldtekter – to tatt". Vg.no (بالنرويجية). Archived from the original on 2013-10-15. Retrieved 2012-08-25.
↑  "Oslo politidistrikt – Voldtekt i den globale byen (2010) pages 52–54" نسخة محفوظة 2017-06-10 على موقع واي باك مشين.
↑  Synøve N. Andersen, Bjart Holtsmark & Sigmund B. Mohn (2017). Kriminalitet blant innvandrere og norskfødte med innvandrerforeldre En analyse av registerdata for perioden 1992–2015. Statistics Norway. ص. 29, 30 (Figur 3.2), 66 (Tabell B1). ISBN:978-82-537-9643-7. مؤرشف من الأصل في 2021-02-25. Figur 3.2 viser den ujusterte (M1) og de justerte (M2-M4) andelene gjernings-personer blant øvrig befolkning og blant innvandrere fra ulike land og verdens-regioner. De grønne og lilla søylene (M1 og M2) tilsvarer tallene i Tabell 3.3. Vedå kontrollere for alder og kjønn (M2) skjer det vesentlige endringer i andelgjerningspersoner, og da særlig for de landgruppene med høyest andel gjernings-personer. For eksempel synker andelen gjerningspersoner fra Afghanistan fra 127,6til 93,2 per 1000 (en reduksjon på 27 prosent), og for Irak synker andelen fra 125,3til 102,1 per 1000 (en reduksjon på 21 prosent). Dette betyr at for disse landenehenger overrepresentasjonen i vesentlig grad sammen med kjønns- og alders-strukturen. Korreksjon for alder og kjønn gir også en vesentlig reduksjon i andelengjerningspersoner blant innvandrere fra Litauen, Somalia og Irak, og en vissreduksjon ses også for alle andre grupper med unntak for innvandrere fra Danmark, Finland, Filipinene, Thailand og Nord-Amerika.[...] Å justere for bosted (M3) gir ingen eller liten endring for samtlige landgrupper.[...] Å kontrollere for sysselsetting (M4) reduserer imidlertid andelengjerningspersoner ytterligere for de landgruppene som fremdeles har relativt høyandel gjerningspersoner – herunder Somalia og øvrige Afrika, Irak og Iran.[...] Samlet sett er derfor rimelig åsi at sysselsetting forklarer noe av overrepresentasjonen for enkelte land ogregioner, selv om forskjellene jevnt over ikke er veldig store. Dette er i tråd medtidligere studier som finner at kjønn og alder er de viktigste sosiodemografiskeforklaringsfaktorene når man ønsker å forklare hvorfor innvandrere er over-representert i kriminalstatistikken. Det er også viktig å påpeke at kjønn, alder, bosted og sysselsetting kan forklare hele overrepresentasjonen kun blantinnvandrere fra Polen. For de andre landene som var overrepresentert i utgangspunktet består overrepresentasjonen også etter at disse faktorene er tatt hensyn til
↑  Skarðhamar, Torbjørn; Thorsen, Lotte R.; Henriksen, Kristin (12 Sep 2011). Kriminalitet og straff blant innvandrere og øvrig befolkning [Crime and punishment among immigrants and non-immigrants] (PDF) (بالنرويجية). Oslo: إحصاءات النرويج . ISBN:978-82-537-8124-2. Archived from the original (PDF) on 2012-03-08.
↑  "Etterlyste mer info om innvandrere og kriminalitet – svaret overrasker ikke SSB-forskerne". Aftenposten (بالنرويجية البوكمول). Archived from the original on 2021-01-17. Retrieved 2017-12-23.{{استشهاد بخبر}}:  صيانة الاستشهاد: لغة غير مدعومة (link)
↑  Synøve N. Andersen, Bjart Holtsmark & Sigmund B. Mohn. Kriminalitet blant innvandrere og norskfødte med innvandrerforeldre En analyse av registerdata for perioden 1992–2015. ص. 24. مؤرشف من الأصل في 2021-02-25. For å begrense rapportens omfang, og fordi det i alle befolkningsgrupper er en relativt lav andel som begår kriminalitet, og analyser av relativt små befolkningsgrupper derfor er lite hensiktsmessig, rapporterer vi tall for enkeltland dersom antall innvandrere fra landet var minst 4000 personer per 1.1.2010, jfr. Skarðhamar et al. (2011).
↑  Synøve N. Andersen, Bjart Holtsmark & Sigmund B. Mohn. Kriminalitet blant innvandrere og norskfødte med innvandrerforeldre En analyse av registerdata for perioden 1992–2015. ص. 38 (Tabell 3.6). مؤرشف من الأصل في 2021-02-25. Tabell 3.6 viser oss det totale antallet gjerningspersoner blant norskfødte med innvandrerforeldre, brutt ned etter foreldrenes landbakgrunn og innvandringsgrunn. Tallet i den øverste raden i tabellen kjenner vi igjen fra tidligere; det er 44,9 gjerningspersoner per 1000 bosatt i den øvrige befolkningen. Blant norskfødte med innvandrerforeldre er tallet 112,9.
↑  Synøve N. Andersen, Bjart Holtsmark & Sigmund B. Mohn (2017). Kriminalitet blant innvandrere og norskfødte med innvandrerforeldre En analyse av registerdata for perioden 1992–2015. Statistics Norway. ص. 29, 30 (Figur 3.2), 66 (Tabell B1). ISBN:978-82-537-9643-7. مؤرشف من الأصل في 2021-02-25. Figur 3.2 viser den ujusterte (M1) og de justerte (M2-M4) andelene gjernings-personer blant øvrig befolkning og blant innvandrere fra ulike land og verdens-regioner. De grønne og lilla søylene (M1 og M2) tilsvarer tallene i Tabell 3.3. Vedå kontrollere for alder og kjønn (M2) skjer det vesentlige endringer i andelgjerningspersoner, og da særlig for de landgruppene med høyest andel gjernings-personer. For eksempel synker andelen gjerningspersoner fra Afghanistan fra 127,6til 93,2 per 1000 (en reduksjon på 27 prosent), og for Irak synker andelen fra 125,3til 102,1 per 1000 (en reduksjon på 21 prosent). Dette betyr at for disse landenehenger overrepresentasjonen i vesentlig grad sammen med kjønns- og alders-strukturen. Korreksjon for alder og kjønn gir også en vesentlig reduksjon i andelengjerningspersoner blant innvandrere fra Litauen, Somalia og Irak, og en vissreduksjon ses også for alle andre grupper med unntak for innvandrere fra Danmark, Finland, Filipinene, Thailand og Nord-Amerika.[...] Å justere for bosted (M3) gir ingen eller liten endring for samtlige landgrupper.[...] Å kontrollere for sysselsetting (M4) reduserer imidlertid andelengjerningspersoner ytterligere for de landgruppene som fremdeles har relativt høyandel gjerningspersoner – herunder Somalia og øvrige Afrika, Irak og Iran.[...] Samlet sett er derfor rimelig åsi at sysselsetting forklarer noe av overrepresentasjonen for enkelte land ogregioner, selv om forskjellene jevnt over ikke er veldig store. Dette er i tråd medtidligere studier som finner at kjønn og alder er de viktigste sosiodemografiskeforklaringsfaktorene når man ønsker å forklare hvorfor innvandrere er over-representert i kriminalstatistikken. Det er også viktig å påpeke at kjønn, alder, bosted og sysselsetting kan forklare hele overrepresentasjonen kun blantinnvandrere fra Polen. For de andre landene som var overrepresentert i utgangspunktet består overrepresentasjonen også etter at disse faktorene er tatt hensyn tilSynøve N. Andersen, Bjart Holtsmark & Sigmund B. Mohn (2017). Kriminalitet blant innvandrere og norskfødte med innvandrerforeldre En analyse av registerdata for perioden 1992–2015. Statistics Norway. pp. 29, 30 (Figur 3.2), 66 (Tabell B1). ISBN 978-82-537-9643-7. Figur 3.2 viser den ujusterte (M1) og de justerte (M2-M4) andelene gjernings-personer blant øvrig befolkning og blant innvandrere fra ulike land og verdens-regioner. De grønne og lilla søylene (M1 og M2) tilsvarer tallene i Tabell 3.3. Vedå kontrollere for alder og kjønn (M2) skjer det vesentlige endringer i andelgjerningspersoner, og da særlig for de landgruppene med høyest andel gjernings-personer. For eksempel synker andelen gjerningspersoner fra Afghanistan fra 127,6til 93,2 per 1000 (en reduksjon på 27 prosent), og for Irak synker andelen fra 125,3til 102,1 per 1000 (en reduksjon på 21 prosent). Dette betyr at for disse landenehenger overrepresentasjonen i vesentlig grad sammen med kjønns- og alders-strukturen. Korreksjon for alder og kjønn gir også en vesentlig reduksjon i andelengjerningspersoner blant innvandrere fra Litauen, Somalia og Irak, og en vissreduksjon ses også for alle andre grupper med unntak for innvandrere fra Danmark, Finland, Filipinene, Thailand og Nord-Amerika.[...] Å justere for bosted (M3) gir ingen eller liten endring for samtlige landgrupper.[...] Å kontrollere for sysselsetting (M4) reduserer imidlertid andelengjerningspersoner ytterligere for de landgruppene som fremdeles har relativt høyandel gjerningspersoner – herunder Somalia og øvrige Afrika, Irak og Iran.[...] Samlet sett er derfor rimelig åsi at sysselsetting forklarer noe av overrepresentasjonen for enkelte land ogregioner, selv om forskjellene jevnt over ikke er veldig store. Dette er i tråd medtidligere studier som finner at kjønn og alder er de viktigste sosiodemografiskeforklaringsfaktorene når man ønsker å forklare hvorfor innvandrere er over-representert i kriminalstatistikken. Det er også viktig å påpeke at kjønn, alder, bosted og sysselsetting kan forklare hele overrepresentasjonen kun blantinnvandrere fra Polen. For de andre landene som var overrepresentert i utgangspunktet består overrepresentasjonen også etter at disse faktorene er tatt hensyn til
↑  "Persons sanctioned, by group of principal offence and citizenship (and category of principal offence −2014). Absolute figures". Statistics Norway. مؤرشف من الأصل في 2017-12-26. اطلع عليه بتاريخ 2017-12-25.
↑  "Åpning av Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress", 24 August 2004, Government.no نسخة محفوظة 2018-10-31 على موقع واي باك مشين.
بوابة النرويج
مخطط شريطي يوضح عدد الجناة الذين تتراوح أعمارهم بين 15 عامًا فأكثر لكل 1000 مقيم لكل سكان مولودين في الخارج للأعوام 2010-2013, وفقًا لإحصاءات النرويج . لكل بلد من البلدان أربعة أشرطة, حيث تمثل M1 (الأخضر) نسبة الجناة غير المعدلين للعوامل الاجتماعية والاقتصادية, و M2 (الأرجواني) يرمز إلى التعديل حسب العمر والجنس, وتعديل M3 (الأصفر) للإقامة, وتعديل M4 (الأزرق) للتوظيف . يعتمد التمثيل الزائد إلى حد كبير على متغيرات M2-M4, وينخفض بشكل كبير عند أخذها في الاعتبار.