Balanç de l'ús del català a Internet al 2006
La situació general del català a Internet és bona però té un punt feble, les webs de les empreses. Veiem alguns aspectes significatius de la bona situació general del català a Internet a les dades que s'exposen a continuació: \- Article “[La salut del català a Internet el 2005](http://www.softcatala.org/articles/article60.htm)” (15-10-2005, Jordi Mas, Softcatalà, dades octubre 2005, cercador Google). En aquest article s'hi pot comprovar que el català, amb 7.140.000 pàgines web, és la 26a llengua a Internet i, amb 1,09 pàgines web per parlant, es troba en el lloc 19è, molt per davant d'altres llengües amb molts més parlants que el català, com el castellà, el rus, el xinès, l'àrab, el polonès, el romanès, el portuguès o el grec. \- [ El domini .cat](http://www.domini.cat), aprovat el 16 de setembre del 2005, és el primer domini genèric (gTLD) que s'atorga a una comunitat lingüística i cultural: la catalana. Considerem l'aprovació d'aquest domini un fet molt important que pot ajudar molt a millorar i consolidar la presència del català com una de les llengües amb més projecció a Internet. El pas fet amb l'aprovació del .cat és la millor demostració de la força de la presència del català a Internet i un gran reconeixement internacional d'una llengua i una cultura. En 10 mesos, des que es va activar el 13-2-2006, ja hi havia més de 19.000 dominis .cat actius (que funcionaven), amb la qual cosa el .cat és el més exitós dels dominis restringits: ja hi ha gairebé 3,5 milions de pàgines .cat indexades al Google, moltes més que les del .museum, o del .travel, etc. creats per a una comunitat especialitzada. \- Després de més d'un milió de visites, el català és la quarta llengua més utilitzada al Fòrum de debat Europeu, dins de la pàgina de la [Comissió Europea](http://europa.eu/debateeurope), que depèn de Relacions Institucionals, segons Eurotribune.net. Les aportacions que s'hi han fet només són superades per les fetes en anglès, francès i alemany, i estan per davant de les fetes en castellà i italià. Cal destacar-ho perquè per accedir a la pàgina en català s'ha de fer des d'un enllaç de la [pàgina en castellà](http://europa.eu/debateeurope/index_es.htm). \- Existeixen una sèrie de campanyes inspirades en el domini .cat que intenten aconseguir per a les seves comunitats lingüístiques i culturals l'èxit que es va aconseguir amb aquest: Escòcia (.sco) - The Campaign for a .sco Internet Domain (http://www.dotsco.org). Gal·les (.cym) - Campanya dotCYM Group - Campaigning for a .cym Internet domain (http://www.dotcym.org). Galícia (.gal) - Asociación PuntoGal (http://www.puntogal.org). Bretanya (.bzh) - Association pointBZH (http://bzh.geobreizh.com). \- El català és la segona llengua més utilitzada als blocs després de l'anglès, segons un estudi nord-americà de l'organització Nitle (http://www.blogcensus.net/?page=lang) (estudi Nitle Blog Census, blocs que contenen, com a mínim, cinc-cents bytes de text). Aquest estudi, que pot ser discutible, ens indica però una molt bona presència del català al món dels blocs. Molt important en la bona situació del català a Internet són, especialment a Catalunya, les webs de les administracions públiques, així com l'empenta de la societat civil organitzada, amb iniciatives destacades com VilaWeb (http://www.vilaweb.cat) o Softcatalà (http://www.softcatala.cat), les associacions i entitats de defensa de la llengua, culturals i de tot tipus, moltes noves publicacions digitals, així com moltes webs i blocs personals. També alguns projectes importants de programari lliure, com Mozilla o GNU/Linux. Dins d'aquesta bona situació general de la llengua catalana a Internet, el Baròmetre de l'ús del català a Internet (http://wiccac.cat/webscat.html) de WICCAC (Webmàsters Independents en Català, de Cultura i d'Àmbits Cívics) (http://wiccac.cat), vol informar i denunciar que hi ha un punt feble on l'ús del català és encara molt baix i que cal treballar per a normalitzar-lo. Són les webs de les empreses, especialment de les més grans i les multinacionals, moltes de les quals no tenen versió en català. Si s'aconseguís millorar aquest punt feble, la situació del català a Internet passaria de ser bona a excel·lent. Després de més de quatre anys i mig des de la creació del baròmetre de WICCAC, es pot considerar que la situació global del català a les webs de les empreses i organitzacions radicades a Catalunya i a altres llocs dels Països Catalans, o que hi ofereixen els seus productes i serveis, algunes d'elles amb centres molt importants, malgrat haver millorat de manera significativa, segueix sent molt insuficient i cal continuar treballant per a millorar-la. Aquestes empreses demostren una manca total de sensibilitat, cultural i cívica, envers la llengua, tant com una manca de respecte a una bona part dels seus clients i usuaris. S'ha de fer veure que estan, a Catalunya i a altres llocs de parla catalana, fora de la normalitat. El català és la llengua pròpia de Catalunya i d'altres terres dels Països Catalans i hauria d'estar, com a mínim, en situació d'igualtat amb el castellà. Les empreses no poden tenir cap excusa, ni tècnica ni de costos, per a no tenir la seva web en català, ja que actualment hi ha eines de traducció automàtica que poden ajudar molt a fer-ho i el cost és molt més baix, per exemple, que el de l'etiquetatge. Només cal tenir la voluntat de fer-ho. Considerem que el baròmetre ha estat i és una eina molt útil per anar fent un seguiment de l'evolució del percentatge d'ús del català a les webs ja que, des d'agost del 2002, es va fent una actualització mensual del resum de situació (http://wiccac.cat/resum.html). Si analitzem el punt més baix (setembre del 2002) des que anem fent el seguiment d'aquesta evolució, veiem que llavors el percentatge global d'ús del català era del 38,75%, i ara, a desembre del 2006, és del 52,23%, és a dir, 13,48 punts percentuals més. Aquest percentatge s'ha anat incrementant de forma constant però, considerem, amb molta -massa- lentitud per a considerar-ho com a satisfactori. El detall de l'evolució del percentatge global de l'ús del català a les webs es pot comprovar a la pàgina de l'històric dels resums de situació del Baròmetre de l'ús del català a Internet (http://wiccac.cat/hist_resums.html), de la qual en fem una actualització cada mes des d'agost del 2002. Hi ha més de quatre anys d'històric, amb enllaços al detall del resum de cada mes, on s'hi pot veure l'evolució produïda mes a mes per sectors i global. Un dels principals problemes que existeixen per la normalització del català a Internet i a les noves tecnologies en general és la seva invisibilitat a nivell legislatiu. A la legislació actual, Internet i les noves tecnologies pràcticament no s'hi tracten, com si no existissin. Tampoc no se'n diu res al nou Estatut de Catalunya. Creiem que s'hauria de fer una modificació de la legislació existent, concretament a la Llei de Política Lingüística de la Generalitat de Catalunya, afegint-hi un capítol sencer sobre noves tecnologies i Internet, ja que la llei actual és del 1998 (llei 1/1998 del 7-1-1998) i llavors les noves tecnologies, i molt especialment Internet, no tenien la importància, la força i la utilitat que tenen actualment, 9 anys després. Analitzant l'evolució del baròmetre en aquests més de 4 anys i mig d'existència, veiem que, dels 35 sectors o grups en que està dividit, els que tenen un percentatge més alt d'ús del català estan, en general, relacionats amb el món de la cultura i els sectors que tenen un percentatge més baix d'ús del català estan, en general, relacionats amb el món de l'economia productiva, com es pot comprovar a la pàgina del resum de situació (http://wiccac.cat/resum.html). En les empreses d'aquests darrers sectors és on hi ha més feina a fer per a aconseguir la normalització del català a les seves webs. Cal doncs continuar treballant des de tots els àmbits implicats per intentar aconseguir una normalització del català al més ràpida possible a les webs de les empreses que treballen a casa nostra. Joan Soler i Martí membre de l'equip de coordinadors de WICCAC - http://wiccac.cat Webmàsters Independents en Català, de Cultura i d'Àmbits Cívics Barcelona, gener del 2007 
