Čo poviete na myšlienku, že nebyť Maďarov a uhorského štátu, tak by sa možno nikdy nekonštituoval slovenský národ, pretože by sa vo svojom vývoji neodlíšil od iných slovanských národov? Je to jeden zo záverov etnografa, vysokoškolského profesora Jána Botíka. Autor nedávno vydal publikáciu o etnickej histórii Slovenska, v ktorej sa venuje aj histórii ďalších národov na Slovensku a prináša tak súhrnné pohľady na etnickú históriu Slovenska. K napísaniu publikácie motivovala autora absencia takto obsahovo vymedzenej študijnej príručky a tiež úsilie o odbúranie mytologizujúcich obrazov a interpretácií, ktoré sa niekedy objavujú pri výklade národných dejín. Publikácia má v prvom rade slúžiť ako vysokoškolské skriptá, ale jej obsah ju robí zaujímavou aj pre čitateľov - neštudentov, ktorí sa zaujímajú o históriu Slovenska. Práca je výsledkom dlhodobého bádania autora na poli slovenského národopisu. Viac o obsahu knihy sa dozviete z jej úvodu, ktorý prinášame nižšie.
ÚVODOM
Kniha, ktorú ste práve zobrali do rúk, má vám pomôcť zorientovať sa v etnickej problematike. Rozvrhol som ju do štyroch častí. V prvej sú obsiahnuté základné pojmy, teoretické prístupy a koncepcie k problémom etnicity a etnickej/národnej identity. V druhej je prehľad o etnickej štruktúre a formovaní multietnického obrazu Slovenska. Tretia charakterizuje etnokultúrny profil spoločenstiev, skupín a komunít, zastúpených v etnickom spektre Slovenska. Štvrtá kapitola je venovaná vysťahovalectvu a zvláštnostiam etnokultúrneho vývinu zahraničných Slovákov.
Akže z charakteristiky obsahu a z názvu publikácie Etnická história Slovenska nie je dostatočne zrejmé jej etnologické zameranie, upozorňujem na to už v týchto úvodných poznámkach. Zároveň však poznamenávam, že to platí iba podmienečne, pretože v súčasnosti sa rozpracovávanie problematiky etnickej histórie a etnickej identity vlastne nedá ohraničiť iba na jednu či niektorú zo spoločenskovedných disciplín. Jednak preto, že táto problematika zahrnuje viac ako tisícročie trvajúci časový úsek, ako aj najrozličnejšie druhy písomných, hmotných, ikonografických, umeleckých, folklórnych, demografických a ďalších prameňov a informácií, ktoré spadajú do sféry bádateľských záujmov viacerých špeciálnych vied. Taktiež aj preto, lebo pri rozmanitosti najčastejších zložiek a atribútov toho, čo sa označuje pojmami etnicita a etnická/národná identita určitého spoločenstva ľudí (spoločný pôvod a historické osudy, vedomie spolupatričnosti, spoločný jazyk, etnické pomenovanie, osobitosti kultúrnych tradícií, náboženská príslušnosť atď.), špecialisti jedného vedného odboru by mohli preskúmať a osvetliť nanajvýš iba niektoré z aspektov takýchto komplexných a mnohovrstevných javov. Z týchto dôvodov sa zodpovedajúci obraz etnickej histórie Slovenska dal zostaviť iba interdisciplinárnym prístupom. Čiže zužitkovaním poznatkov, ktoré k danej problematike zhromaždila slovenská historiografia, archeológia, jazykoveda, etnológia, folkloristika, sociológia, psychológia, politológia, demografia, umenovedné a ďalšie vedné odbory. Nedá sa pritom, pravdaže, prehliadnuť, že publikácia bola koncipovaná z metodologických pozícií národopisnej vedy/etnológie. Prejavuje sa to hlavne v dôraze na tie sociálne vrstvy obyvateľstva, ktoré sú označované aj v súčasnosti bežným pojmom "ľud", ako aj na reálie tradičnej kultúry a spôsobu života, ktorých tvorcami a nositeľmi boli práve tieto vrstvy spoločnosti. Dominantná pozícia etnológie je zrejmá aj z využívania takých teoretických a metodických prístupov, ako aj odbornej terminológie, ktoré sú špeciálnou poznávacou výbavou práve tejto vednej disciplíny. Z interdisciplinárneho charakteru publikácie však vyplynulo, že sú v nej zužitkované nielen faktografické poznatky z rôznych sociálnych vied, ale aj ich metodologický a terminologický arzenál. Keďže teoretické a metodické postupy je najvhodnejšie konkretizovať tam, kde vstúpia do tvorivého procesu, na tomto mieste sa vyjadrím iba k niektorým najpodstatnejším koncepčným východiskám.
Hneď na začiatku chcem povedať, že obraz etnickej histórie Slovenska som nekoncipoval ako etnocentricky a izolacionisticky poňaté dejiny majoritného etnika či štátotvorného národa - Slovákov. Ponúkam obraz vytváraný kombináciou etnických a územných princípov. Čiže obraz Slovenska, ktorého dejiny a kultúra sú výsledkom dlhodobého spolužitia Slovákov s príslušníkmi ďalších etník - Maďarov, Nemcov, Rusínov, Židov, Rómov, Čechov atď. Z uvedených princípov vyplynulo, že do takto rámcovaných dejín Slovenska som začlenil aj slovenské ostrovy a komunity v zahraničí. Hlavne preto, lebo dokiaľ sa u týchto vysťahovalcov uchováva vedomie slovenskosti, alebo aspoň vedomie slovenských koreňov/pôvodu, ich vysťahovalecké osudy sú prirodzeným pokračovaním dejín Slovákov a ich synkretizmom poznačené subkultúry v rôznych krajinách sveta, sú organickou zložkou národnokultúrneho imania Slovákov. Napriek tomu, že to vo svojej knihe nebudem môcť podrobnejšie dokumentovať, nechcem však strácať zo zreteľa ani to, že Slováci a Slovensko sa formovali ako súčasť širšieho stredoeurópskeho regiónu. Takže do tohto ich procesu zasahovali aj viaceré civilizačné a kultúrne iniciatívy celoeurópskeho významu, akými sú kultúrny odkaz grécko-rímskeho antického dedičstva, duchovné princípy kresťanstva v jeho viacerých konfesionálnych modifikáciách, hospodársko-sociálne princípy feudalizmu, kapitalizmu a socializmu, osvietenstvo, priemyselné revolúcie, liberalizmus a demokracia, ale aj fašizmus a genocída. Všetky tieto veľké európske iniciatívy sa v nejakej podobe dotkli aj nášho národa a našej krajiny. V týchto súvislostiach renomovaný historik Ľubomír Lipták vyslovil zovšeobecnenie, že špecifiká dejín (a dodajme, že aj kultúry) európskych národov treba hľadať v rôznej štruktúre, v rôznej časovej následnosti spoločných prvkov. V tom spočíva tajomstvo najpodstatnejšieho rozlišovacieho znaku Európy - jednoty v rôznosti (LIPTÁK 1999:167).
Jednou z kľúčových otázok koncepcie tejto knihy bol časový horizont, presnejšie časový medzník, od ktorého by sa mala začať odvíjať etnická história Slovenska. Z viacerých možností (napr. od Keltov ako prvého spoločenstva na území Slovenska, ktoré poznáme podľa jeho etnického pomenovania, od etnogenézy Slovanov, od príchodu staroslovanských predkov do priestranstva na strednom Dunaji a ďalšie), priklonil som sa k vytýčeniu tohto východiskového predelu dobou raného stredoveku na prelome tisícročí. Hlavne preto, lebo práve v tom období sa formovali historické základy mnohých európskych národov a štátov. Do tohto obdobia spadá aj zrod Nitrianskeho kniežatstva, o ktorom historikovia usúdili, že ním boli položené národné, územné a historické základy Slovenska a Slovákov (STEINHŰBEL 2004:336). Koncepciu a obsah tejto knihy som kontúroval počas môjho pedagogického účinkovania na Univerzite Konštantína Filozofa v Nitre. K jej napísaniu ma motivovala potreba sprístupniť študijnú príručku k rozvetvenej, značne neprehľadnej a v mnohom aj protirečivej etnickej problematike. Podobne ako u iných národov, aj u Slovákov národné dejiny boli, a ešte aj sú, nielen predmetom exaktného, vedeckého poznávania, ale aj predmetom mytologizujúcich obrazov a interpretácií. Spoločným úsilím vedcov aj mýtotvorcov bolo vplývať na sebapoznávací a sebauvedomovací proces Slovákov, aby napomohli zjednocovaniu národného spoločenstva, posilňovaniu jeho identity a v konečnom dôsledku aj k docieleniu jeho národnej svojbytnosti a štátnej zvrchovanosti. Keďže mýtotvorcom na dosiahnutie takýchto cieľov nepostačovali reálne historické fakty, nahradzovali ich fiktívnymi prostriedkami a tvorivou imagináciou, pričom sa opierali o čiastkové pravdy alebo aj úplné nepravdy. Za takejto situácie jedným z cieľov tejto knihy je prispieť k posilneniu poznávacích funkcií odbornej publicistiky. Jej ambíciou je pomôcť tým, ktorí sa odhodlali poznávať národnú minulosť aj za cenu toho, že nebude vždy taká, ako by si želali. Tiež aj za cenu toho, ako to už ktosi napísal, že ich takéto poznanie oberie o romantickú krásu a oduševnenosť mnohých milosrdných klamstiev.
Autor
OBSAH
ÚVODOM 4 1.
ZÁKLADNÉ POJMY TEÓRIE ETNICITY A ETNICKEJ IDENTITY 6
Koncepcie národa a etnickej/národnej identity 7
Etnicita, etnické spoločenstvo a etnická identita 9
Jazyk a kultúra ako atribúty etnicity a identity 10
Etnonym, etnocentrizmus, etnické stereotypy a predsudky 11
Sociálna/kolektívna pamäť, etnické/národné symboly a mýty 13
Procesuálnosť etnicity a etnickej identity 14
II. ETNICKÝ OBRAZ SLOVENSKA 18
Pred príchodom Slovanov 19
Slovania v karpatsko-dunajskej kotline 20
Príchod starých Uhrov/Maďarov a vznik Uhorska 25
Slovensko v období stredoveku 29
Slovensko v období novoveku 30
Po vzniku česko-Slovenska a Slovenskej republiky 33
III. MULTIETNICKÉ SLOVENSKO A JEHO KULTÚRNA MNOHOTVÁRNOSŤ 34
SLOVÁCI 36
K zvláštnostiam etnogenézy 37
Staroslovanské korene 38
Vo vrcholnom stredoveku (13.-15. stor.) 45
Integračné a dezintegračné trendy (16.-18. stor.)49
Jednota a rozmanitosť kultúry 50
Elitná kultúra 51
Ľudová kultúra 52
Od etnika k modernému národu 59
MAĎARI 62
Spoločnosť a spôsob života starých Uhrov 63
Maďarsko-slovanská symbióza 64
Kultúrno-geografické členenie Maďarov 66
V pozícii národnostnej menšiny 73
Činitele pretrvávania a transformácie identity Maďarov na Slovensku 76
NEMCI 82
Sídelné oblasti Nemcov na Slovensku 83
Šoltýske dediny a privilegované mestá 85
Baníctvo a vinohradníctvo 87
Habáni, Handelci, Huncokári, Mantáci 90
Kultúrna diverzita, medzietnické interakcie, transformácia identity 93
ŽIDIA 98
Etnonym a jazyk 99
Historický vývin Židov na Slovensku 99
Židovské náboženské obce 102
Život v tradičnej komunite 106
Synagóga a cintorín 108
RUSÍNI A UKRAJINCI 112
Rutheni/Rusnáci-spoloční predkovia Rusínov a Ukrajincov na Slovensku 113
Základné črty a trendy etnokultúrneho vývinu Rusínov 115
Etnoidentifikačné a národotvorné procesy Rusínov 120
Ako ďalej? 122
RÓMOVIA 124
Pôvod, jazyk a etnonym Rómov 125
Z histórie slovenských Rómov 127
Rómske spoločenstvo, skupina a rodina 129
Tradičné spôsoby obživy a zamestnania 130
Obydlia a spôsob bývania 132
Z duchovnej a umeleckej kultúry 133
Rozporuplnosť a problémy s rómskou identitou 136
CHORVÁTI 138
Chorvátske osídlenie na Slovensku 139
Etnonym, historické a etnické vedomie 140
Materinský jazyk v živote slovenských Chorvátov 143
Tradičná kultúra a spôsob života slovenských Chorvátov 145
Chorvátska šľachta na Slovensku a jej identita 145
SRBI 152
Komárno-hlavné mesto Srbov na Slovensku 153
Pravoslávie ako prejav identity Srbov 154
Zánik srbskej minority a jej ohlasy v literárnej tvorbe 155
BULHARI 158
Bulharskí zeleninári 159
Bulharskí štúdenti a robotníci 161
Spolkový a kultúrno-spoločenský život 162
Etnokultúrne charakteristiky a súvislosti slovenských Bulharov 164
ČESI 168
Náboženskí exulanti po bitke na Bielej hore 169
Migrácie Čechov na Slovensku po vzniku ČSR (1918) 171
V pozícii národnostnej menšiny po vzniku SR (1993) 173
IV. ZAHRANIČNÍ SLOVÁCI 176
Slováci v priestranstve Dolnej zeme 178
Slováci v zámorských krajinách 196
Reemigrácia a spätné väzby 208
ZÁVEROM 213
LITERATÚRA 214
O autorovi
Národopisný bádateľ, múzejník, publicista a univerzitný profesor. Začínal ako asistent na Katedre národopisu Filozofickej fakulty UK v Bratislave (1963-1967). Najdlhšie pôsobil ako vedecký pracovník Národopisného ústavu SAV (1968-1988). V rokoch 1989-1990 bol riaditeľom Slovenského národného múzea - Etnografického múzea v Martine. Odtiaľ prešiel do Historického múzea SNM v Bratislave, kde pôsobil ako vedúci Dokumentačného centra chorvátskej kultúry a kustód pre úsek zahraničných Slovákov (1991-2005). Od roku 2001 je profesorom na Katedre etnológie a etnomuzikológie Filozofickej fakulty UKF v Nitre. Prednáša k problémom etnicity, multietnického Slovenska a zahraničných Slovákov.
Oblasťami jeho odborného záujmu sú tradičná rodina, ľudová architektúra a bývanie, teória etnicity, etnické minority na Slovensku a zahraniční Slováci. Ťažiskom jeho bádateľskej činnosti bol výskum tradičnej kultúry a spôsobu života v autentickom prostredí Slovenska. Absolvoval aj dlhodobé študijné pobyty v Maďarsku, Rumunsku, Srbsku, Bulharsku, Argentíne, Spojených štátoch amerických a v Kanade.
Za svoju odbornú a pedagogickú činnosť získal viaceré ocenenia: dvakrát Cena Slovenskej národopisnej spoločnosti za najlepšie dielo roka (1988, 2001), strieborná Plaketa Ľ. Štúra udelená SAV za zásluhy o rozvoj spoločenských vied, Dopisujúci a potom aj Riadny zahraničný člen Maďarskej národopisnej spoločnosti (1988, 2005), Cena Predsedu vlády SR za tvorivý podiel pri spracovaní Encyklopédie ľudovej kultúry Slovenska (1996), Pocta Karola Plicku za tvorivý prínos k rozvíjaniu národného vedomia, udelená ministrom kultúry SR (1997), Cena Rektora UKF za dielo Slováci v argentínskom Chacu (2003) a ďalšie.
| ||
| Etnická história Slovenska - vypredané Autor: Ján Botík Cena: 12.95 EUR Mierka: 0 Kategória: História, memoáre Vydavateľ: Ostatní Vydanie 1. Rok vydania: 2007 ISBN: 978-80-7114-650-6 Počet strán: 231 Mäkká väzba Rozmery: 21.50 x 30.00 cm | ||
| Nákupné podmienky | ||
| Pozrite ďalšie v kategórii >> História, memoáre |
Vydané: 2008-03-14
Aktualizované: 2008-03-14
Kategórie: - História