Bylo prvorepublikové Československo na pokraji bankrotu? Je to jen mýtus, míní historik
Chcete-li mír, musíte zbrojit. Tak znějí slova klasika. Historie prvorepublikového Československa, které zažilo pouhých 20 let své existence mezi dvěma světovými válkami, zahrnuje jak léta ryze pacifistická, tak i léta horečného zbrojení.
Právě to bylo velmi drahou záležitostí. Stát byl nucen vydávat velké finanční částky, až to posléze vedlo k jednomu z tradovaných mýtů, že se republika ocitla na pokraji bankrotu.
Nakloněni míru
Symbolem pacifismu byl československý ministr zahraničí Edvard Beneš, který si dle hosta pořadu historika Jakuba Rákosník „získal světový diplomatický věhlas roku 1924, když v rámci Společnosti národů prosadil Ženevský protokol o mírových řešeních sporů. Jeho snaha pak kulminuje roku 1928 smlouvou o odmítnutí války, tzv. vyhlášení války válce.“
Čtěte také
Také veřejnost byla tomuto postoji nakloněna. Lidé měli v živé paměti hrůzy Velké války a svou roli sehrál také postoj vůči bývalé rakouské armádě.
„Lidé si pamatovali rakouský armádní dril, a tak byla jeho likvidace součástí celého tzv. odrakouštění. A navíc tehdejší nebezpečí nebylo tak velké, takže armáda a zbrojení prioritou nebyly,“ vysvětluje historik.
Posílení antisystémových stran
Ekonomika státu byla v dobré kondici, takže zpočátku se ani krach na newyorské burze roku 1929 nezdál tak zásadním. „Makroekonomické ukazatele roku 1930 byly v dobrých číslech, byť ne ve všech sektorech,“ říká Rákosník.
Čtěte také
„Až roku 1931 důsledky hospodářské krize zasáhly také Československo, a to pak byla velká turbulence. Posílily antisystémové strany, a když je posčítáme, měly ve volbách roku 1935 kolem 40 procent. V jejich podpoře ekonomika státu hrála určitou roli, ale klíčová nebyla. Byl to spíše nesouhlas s ústavní konstrukcí státu,“ dodává.
Po nástupu Adolfa Hitlera k moci v sousedním Německu začalo být Československo ostražité a lidé s obavami sledovali nárůst nacisty zaváděných nových pořádků. Zcela jasno pak bylo poté, kdy Německo opustilo dosavadní mírová jednání a také Společnost národů.
Začátek zbrojení
Československo začalo zbrojit: Výstavba bunkrů na hranicích, podpora zbrojního průmyslu, nová armádní politika a také nové zákony, třeba o branné výchově. A bylo třeba stále více a více peněz na výdaje na armádu.
Čtěte také
Peníze plynuly jak ze státního rozpočtu, tak i z mimorozpočtových fondů, vydávaly se státní dluhopisy. Půjčky ovšem vyčerpaly úspory občanů a posléze i bank, které půjčovaly jen zbrojním firmám.
„Výdaje byly ohromující, celá zbrojní konjunktura zahrnoval objem dvou až tří ročních rozpočtů státu,“ doplňuje historik. Ostatně i dobová atmosféra a nálada veřejnosti obraně republiky přála, a tak se jen málokdo tehdy nad danými výdaji pozastavoval.
Na pokraji bankrotu?
Možná i proto se pak objevil často tradovaný názor, že republika byla na pokraji bankrotu. Nositelem této teze byl například historik Antonín Klimek, ale podle hosta pořadu historika Jakuba Rákosníka současná historiografie tento názor nesdílí.
Čtěte také
Na otázku pořadu, jestli se prvorepublikové Československo neocitlo na pokraji bankrotu, pak odpovídá: „Neocitlo, čísla nás o tom utvrzují dostatečně. Na konci 30. let dluh činil zhruba 2/3 národního důchodu.“
Celý pořad najdete v audiozáznamu, poslechněte si víc.
Mohlo by vás zajímat
Nejposlouchanější
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Závěr příběhu staré Karviné, který měl zůstat pod zemí
Karin Lednická, spisovatelka
Šikmý kostel 3
Románová kronika ztraceného města - léta 1945–1961. Karin Lednická předkládá do značné míry převratný, dosavadní paradigma měnící obraz hornického regionu, jehož zahlazenou historii stále překrývá tlustá vrstva mýtů a zakořeněných stereotypů o „černé zemi a rudém kraji“.