Česko-Slovensko
| Československo (Česko-Slovensko)
| |||||||||
| Hymna: Kde domov můj a Nad Tatrou sa blýska | |||||||||
| Motto: Pravda vítězí/Pravda víťazí/Veritas vincit | |||||||||
| Geografia
| |||||||||
Rozloha |
140 446 km² (1921) 127 900 km² (1992) | ||||||||
Najvyšší bod |
|||||||||
Najdlhšia rieka |
Vltava (430 km) | ||||||||
| Obyvateľstvo | |||||||||
Počet obyvateľov |
14 723 854 (1930) 15 576 550 (1991) | ||||||||
Národnostné zloženie |
|||||||||
| Štátny útvar | |||||||||
parlamentná republika (1918 – 1939), parlamentná republika s obmedzenou demokraciou (1945 – 1948), ľudovodemokratická republika (1948 – 1960), socialistická republika (1960 – 1968), federatívna socialistická republika (1969 – 1990), federatívna republika (1990 – 1992) | |||||||||
Vznik |
|||||||||
Zánik |
|||||||||
|
Česko-Slovensko[pozn 2] (v rokoch 1918 – 1938 a 1945 – 1990 písané ako Československo) bol vnútrozemský štát v strednej Európe, ktorý existoval v rokoch 1918 – 1992, s výnimkou obdobia druhej svetovej vojny (1939 – 1945), kedy však mal svoju exilovú vládu v zahraničí. Krajina zahŕňala územie Čiech, Moravy, českého Sliezska, Slovenska a do roku 1939 aj Podkarpatskej Rusi. Štát tak v čase svojho vzniku spájal značne odlišné oblasti strednej Európy – industrializované a urbanizované české krajiny na západe a rurálne, ekonomicky slabšie Slovensko a Podkarpatskú Rus na východe.[11]
Česko-Slovensko vzniklo 28. októbra 1918 ako jedna z nástupníckych krajín po rozpade Rakúsko-Uhorska.[12] Následné medzivojnové obdobie sa označuje ako prvá republika, pričom výraznou politickou osobnosťou tejto doby bol prvý česko-slovenský prezident Tomáš Garrigue Masaryk. Po Mníchovskej dohode v roku 1938 sa pohraničné Sudety stali súčasťou Nemecka a krajina prišla aj o ďalšie územie Prvou viedenskou arbitrážou v prospech Maďarska a anexiou Tešínska v prospech Poľska. V marci 1939 sa osamostatnilo Slovensko a Podkarpatská Rus bola obsadená Maďarskom. Vo zvyšku českých krajín bol vyhlásený Protektorát Čechy a Morava, formálne autonómna časť nacistického Nemecka. Po vypuknutí druhej svetovej vojny zostavil v októbri 1939 bývalý česko-slovenský prezident Edvard Beneš exilovú vládu, ktorá bola neskôr uznaná Spojencami.
Po druhej svetovej vojne bolo Česko-Slovensko v roku 1945 obnovené v hraniciach, ktoré malo pred rokom 1938, s výnimkou Podkarpatskej Rusi, ktorú si pripojil Sovietsky zväz. V rokoch 1948 až 1989 bola krajina súčasťou východného bloku s príkazovou ekonomikou a vládla tu komunistická strana. Od roku 1949 bola ČSR súčasťou hospodárskeho zoskupenia Rada vzájomnej hospodárskej pomoci a od roku 1955 vojenského paktu Varšavská zmluva. Politickú liberalizáciu v roku 1968, známu ako Pražská jar, násilne ukončila v auguste 1968 invázia vojsk Varšavskej zmluvy pod vedením ZSSR. Nasledovalo obdobie tzv. normalizácie, ktoré skončilo v novembri 1989 nežnou revolúciou, ktorá sa uskutočnila v rámci pádu komunizmu v strednej a východnej Európe. Po zosadení vlády komunistickej strany sa Česko-Slovensko stalo demokratickým štátom na čele s prezidentom Václavom Havlom. Česko-Slovensko zaniklo 31. decembra 1992 rozdelením na dva suverénne štáty, Česko a Slovensko.
Dobové oficiálne názvy
[upraviť | upraviť zdroj]- 28. 10. 1918 – 14. 11. 1918: Československý štát/Česko-Slovenský štát/Česko-Slovensko/Československo
- 14. 11. 19181 – 6. 3. 1920: Československý štát/Česko-Slovenský štát/Republika Česko-Slovenská/Republika Československá/Česko-Slovenská republika/Československá republika/Česko-Slovensko/Československo (vo vtedajších medzinárodných zmluvách sa píše názov vo všetkých jazykoch zásadne so spojovníkom); zaužívané skratky RČS / ČSR / (?) Č-SR
- 6. 3. 1920 – 23. 11. 1938: Československá republika/Československo (často písané s prehodeným slovosledom republika Československá – takto aj v zákonoch, napr. v ústave z roku 1920 je hlavný tvar „Československá republika“, ale vyskytuje sa tam aj tvar „republika Československá“); treba poznamenať, že písanie spojovníka bolo naďalej sporné, pretože jeho vynechávanie protirečilo Saintgermainskej mierovej zmluve [13]; zaužívaná skratka bola ČSR
- 23. 11. 1938 – 15. 3. 1939: Česko-Slovenská republika/Česko-Slovensko; zaužívaná skratka bola Č-SR alebo (?)ČSR
- (1940 – 1945 a) 1945 – 11. 7. 1960: Československá republika (republika Československá)/Československo, od roku 1945 (?)/1948 polooficiálne aj Československá ľudovodemokratická republika; zaužívaná skratka ČSR
- 11. 7. 1960 – 29. 3. 1990: Československá socialistická republika/Československo; zaužívaná skratka ČSSR
- 29. 3. – 23. 4. 1990: Česko-slovenská federatívna republika (po slovensky) / Československá federativní republika (po česky); na Slovensku sa začal (až do 1992) všeobecne používať krátky tvar Česko-Slovensko, kodifikovaný začiatkom roka 1991 pravidlami slovenského pravopisu, v Česku naďalej tvar Československo;[14] pozri aj pomlčková vojna
- 23. 4. 1990 – 31. 12. 1992: Česká a Slovenská Federatívna Republika (po slovensky) / Česká a Slovenská Federativní Republika (po česky) – tento názov sa písal (výnimočne, teda v rozpore s tradičnými pravidlami českého aj slovenského pravopisu) so všetkými začiatočnými písmenami veľkými; zaužívaná skratka ČSFR[15]
1:Štát bol 14. 11. vyhlásený za republiku.
Dejiny
[upraviť | upraviť zdroj]Periodizácia
[upraviť | upraviť zdroj]Dejiny Česko-Slovenska sa tradične členia najmä dvoma spôsobmi:
1. podľa zriadenia (podrobnejšie pozri kapitolu Zriadenie):
- predvojnové obdobie demokracie: prvá česko-slovenská republika (1918 – 1938)
- predvojnové obdobie čiastočnej demokracie a autonómie Slovenska a Podkarpatska: druhá česko-slovenská republika (1938 – 1939)
- obdobie druhej svetovej vojny (faktický zánik štátu):
- Protektorát Čechy a Morava a Slovenská republika (1939 – 1945)
- dočasné štátne zriadenie (1940 – 1945)
- povojnové obdobie čiastočnej demokracie: tretia česko-slovenská republika (1945 – 1948)
- obdobie vlády komunistickej strany (1948 – 1989)
- obdobie demokracie po období vlády komunistickej strany – obdobie ČSFR (1990 – 1992)
Obdobie 1945 – 1960 sa nazýva aj obdobie ľudovej demokracie, obdobie 1960 – 1989 aj socialistické obdobie.
2. podľa oficiálneho názvu štátu (tu trocha zjednodušene – podrobnejšie pozri kapitolu Dobové oficiálne názvy):
- Československá republika/Česko-Slovenská republika (1918 – 1960 s výnimkou rokov 1939 – 1945)
- Protektorát Čechy a Morava a Slovenská republika (1939 – 1945)
- Československá socialistická republika (1960 – 1989)
- Česká a Slovenská Federatívna Republika (1990 – 1992)
Udalosti
[upraviť | upraviť zdroj]Politická geografia
[upraviť | upraviť zdroj]Česko-Slovensko bolo vnútrozemským štátom v strede Európy. Jeho územie sa rozkladalo približne na území dnešného Česka, Slovenska a Zakarpatskej oblasti Ukrajiny.
Po realizácii Mníchovskej dohody a Viedenskej arbitráže (t. j. od jesene 1938 do marca 1939) sa štát rozkladal:
- v Česku zmenšenom o Sudety a iné pohraničné územia (pripadli Nemecku a Poľsku),
- na Slovensku zmenšenom o pohraničie (pripadlo Maďarsku, Nemecku a Poľsku), a
- v Podkarpatskej Rusi zmenšenej o južné pohraničie (pripadlo Maďarsku)
Po druhej svetovej vojne sa štát rozkladal na území dnešného Česka a Slovenska.
Susedmi Česko-Slovenska teda boli:
- 1918 – 1939: Nemecko, Poľsko, Maďarsko, Rakúsko (do marca 1938) a Rumunsko
- 1945 – 1992: Nemecko (v rokoch 1949 – 1990 Nemecká spolková republika a Nemecká demokratická republika), Poľsko, Maďarsko, Rakúsko a Sovietsky zväz (resp. v rokoch 1991 – 1992 Ukrajina)
Ostatná geografia, reliéf, vodstvo, geológia
[upraviť | upraviť zdroj]Štát mal V-Z pozdĺžne podlhovastý tvar. Od východu na západ mal do roku 1939/1945, teda pred stratou Podkarpatskej Rusi, približne 950 km. Priemerná šírka územia v S-J smere bola len okolo 150 km. Geologicky ho tvorilo hercýnske horstvo Českého masívu, alpínske horstvo Západných a sčasti Východných Karpát a v južnej časti Slovenska a Podkarpatskej Rusi aj výbežky Panónskeho panvového systému.[16]
Príroda
[upraviť | upraviť zdroj]Náboženstvo
[upraviť | upraviť zdroj]V Česko-Slovensku prevládala rímskokatolícka cirkev. Na území Česka pôsobili aj Českobratská cirkev evanjelická, Cirkev československá husitská a iné. Na Slovensku zasa aj Evanjelická cirkev augsburského vyznania, Reformovaná kresťanská cirkev a iné. V Česko-Slovensku pôsobili aj gréckokatolícka a pravoslávna cirkev.
Zriadenie
[upraviť | upraviť zdroj]- 1918 – jeseň 1938: demokratická republika, unitárny štát
- jeseň 1938 – marec 1939: demokratická republika s autoritatívnymi črtami, federatívny štát (asymetrická federácia – existovala autonómna Slovenská krajina a autonómna Podkarpatská Rus, ale ostatné územie nemalo autonómiu)
- 1940 – 1945: vláda v exile – pozri dočasné štátne zriadenie
- 1945 – 1948: demokratická republika s autoritatívnymi črtami (oficiálne tzv. ľudová demokracia), centralistický štát
- 1948 – 1968: republika, komunistický štát (oficiálne do júla 1960 ľudová demokracia, odvtedy socializmus)
- 1969 – 1989: republika, komunistický štát (oficiálne socializmus), federatívny štát (federácia Českej socialistickej republiky a Slovenskej socialistickej republiky)
- 1990 – 1992: demokratická republika, federatívny štát (federácia Českej republiky a Slovenskej republiky)
Predstavitelia
[upraviť | upraviť zdroj]- Zoznam predsedov vlád Česko-Slovenska
- Zoznam prezidentov Česko-Slovenska
- Zoznam vodcov Komunistickej strany Česko-Slovenska
- Zoznam ministrov zahraničných vecí Česko-Slovenska
- Zoznam vlád Česko-Slovenska
- Zoznam predsedov vlád Slovenska
- Zoznam predsedov slovenských parlamentov
- Zoznam predsedov vlád Česka
Štátne symboly
[upraviť | upraviť zdroj]Ústavy
[upraviť | upraviť zdroj]Hlavné mestá
[upraviť | upraviť zdroj]- celý štát: Praha
- pre hlavné časti:
- Česko (od 1. 1. 1969 Česká socialistická republika resp. od marca 1990 Česká republika): od 1. 1. 1969 Praha
- Slovensko (od 1. 1. 1969 Slovenská socialistická republika resp. od marca 1990 Slovenská republika): od 22. 3. 1968 Bratislava
Administratívne členenie
[upraviť | upraviť zdroj]Krajiny a župy (1918/1919 – 31. 12. 1922)
[upraviť | upraviť zdroj]Bolo ponechané správne členenia z Rakúska (dnešné Česko) resp. Uhorska (ostatné územia), t. j.:
- dnešné Česko: Česká krajina, Moravská krajina a Sliezska krajina
- dnešné Slovensko a Podkarpatská Rus: župy – pozri župa (Česko-Slovensko)
Napriek dohodám nenastalo žiadne špeciálne vyčlenenie území Slovenska a Podkarpatskej Rusi.
Krajiny a veľžupy (1. 1. 1923 – 1. 7./1. 12. 1928)
[upraviť | upraviť zdroj]Členenie bolo takéto:
- dnešné Česko: ako 1918 – 1922
- dnešné Slovensko a Podkarpatská Rus: vytvorené tzv. veľžupy (oficiálne župy) – pozri župa (Česko-Slovensko)
Napriek dohodám žiadne špeciálne vyčlenenie území Slovenska a Podkarpatskej Rusi.
Krajiny (1. 7./1. 12. 1928 – 14./15. 3. 1939)
[upraviť | upraviť zdroj]Územie bolo administratívne (a čisto formálne) rozdelené na štyri zeme/krajiny (pozri krajinské zriadenie):
- Zem Česká/Česká zem (Česká krajina) – t. j. Čechy (od 1. 10. 1938 bez pohraničia, ktoré postupne pripadlo Nemecku)
- Zem Moravskosliezska/Moravskosliezska zem (Moravsko-sliezska krajina) – t. j. Morava a České Sliezsko (od 1. 10. 1938 bez pohraničia, ktoré postupne pripadlo Nemecku, a od 2. 10. 1938 bez pohraničia, ktoré postupne pripadlo Poľsku)
- Krajina Slovenská/Slovenská krajina – t. j. Slovensko (bez Jaroviec, Rusoviec a Čunova, ktoré patrili od roku 1918 Maďarsku; od 2. 10. 1938 bez pohraničia, ktoré postupne pripadlo Poľsku, od 10. 10. 1938 bez Devína a Petržalky, ktoré pripadli Nemecku, od 5. 11. 1938 bez pohraničia, ktoré postupne pripadlo Maďarsku)
- Podkarpatská Rus (Podkarpatskoruská krajina) – t. j. Podkarpatská Rus (od 5. 11. bez pohraničia, ktoré pripadlo Maďarsku)
Od jesene 1938 navyše Slovensko (6. 10. 1938, pozri aj Žilinská dohoda) a Podkarpatská Rus (11.10.1938; od novembra už pod názvom Karpatská Ukrajina) dostali postavenie autonómnych krajín.
Krajiny (apríl 1945 – 24. 12. 1948/1. 1. 1949)
[upraviť | upraviť zdroj]Ako pred jeseňou 1938 (od 29. 6. 1945 bez územia Podkarpatskej Rusi, ktoré pripadlo ZSSR)
Kraje (24. 12. 1948/1. 1. 1949 – 30. 6. 1960)
[upraviť | upraviť zdroj]Členenie na kraje – pozri kraj (1949 – 1960).
Kraje a republiky (1. 7. 1960 – 31. 12. 1992)
[upraviť | upraviť zdroj]Členenie na (väčšie) kraje – pozri kraj (1960 – 1990).
Od 1. 1. 1969 navyše federatívne rozdelenie na Českú socialistickú republiku (od 6. marca 1990 Českú republiku) a Slovenskú socialistickú republiku (od 1. marca 1990 Slovenskú republiku) – pozri aj Ústavný zákon o česko-slovenskej federácii.
Na území Slovenska boli kraje zrušené od 1. 7. 1969 do 28. 12. 1970 a znova zrušené od 20. 12. 1990.
Hospodárstvo a politika
[upraviť | upraviť zdroj]Literatúra
[upraviť | upraviť zdroj]Poznámky
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ 29. 2. 1920 – 9. 10. 1938 oficiálne „jazyk československý“, s českým a slovenským znením, ale de facto sa rozlišovala čeština a slovenčina; do 1939 pre územie Podkarpatskej Rusi (aj?) „ľudový jazyk“ (t. j. de facto rusínčina a modifikovaná ruština)
- ↑ Z hľadiska súčasnej pravopisnej úpravy slovenského jazyka platí:
- kodifikačná príručka Pravidlá slovenského pravopisu (2013) uvádza iba tvar „Česko-Slovensko“,[1]
- kodifikačná príručka Krátky slovník slovenského jazyka (2020) heslo „Česko-Slovensko“ neuvádza, uvádza iba heslá „československý“ („český a slovenský v jednote, t. j. (v duchu čechoslovakizmu) popierajúci národný princíp“)[2] a „česko-slovenský“ („český a slovenský al. slovenský a český; k názvu býv. štátu Česko-Slovensko“),[3]
- Slovník súčasného slovenského jazyka (A – G, 2015) uvádza obe tvary „Česko-Slovensko, Československo“, pričom ďalej rozlišuje odlišné písanie dlhého názvu štátu podľa historického obdobia („1918 – 1938 a 1945 – 1960 Československá republika, skr. ČSR, 1938 – 1939 Česko-Slovenská republika, 1960 – 1990 Československá socialistická republika, skr. ČSSR, 1990 – 1992 Česká a Slovenská Federatívna Republika, skr. ČSFR“),[4]
- jazyková poradňa Jazykovedného ústavu Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied odporúča pri písaní postupovať podľa vyššie citovaného Slovníka súčasného slovenského jazyka,[5]
- jazykovedec PaedDr. Matej Považaj, CSc., redaktor Pravidiel slovenského pravopisu, v tejto veci uvádza: „Súčasné základné jazykové príručky zvyčajne uvádzajú obidva spôsoby písania názvu spoločného štátu a s ním súvisiaceho prídavného mena, niekedy aj s príslušným vysvetlením. Závisí od autora textu, ktorý spôsob písania si zvolí (spôsob písania často odzrkadľuje aj postoj autora k pomenúvaným entitám). Pri presnom citovaní dokumentov však treba rešpektovať dobový stav písania.“[6]
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ Česko-Slovensko. In: Pravidlá slovenského pravopisu. 4., nezm. vyd. Bratislava : Veda, 2013. Dostupné online. ISBN 978-80-224-1331-2.
- ↑ československý. In: Kačala, Ján; Pisárčiková, Mária (eds.). Krátky slovník slovenského jazyka. 5., dopl. a upr.. vyd. Martin : Matica slovenská, 2020. ISBN 978-80-8128-261-4.
- ↑ česko-slovenský. In: Kačala, Ján; Pisárčiková, Mária (eds.). Krátky slovník Slovenského jazyka. 5., dopl. a upr.. vyd. Martin : Matica slovenská, 2020. ISBN 978-80-8128-261-4.
- ↑ Česko-Slovensko, Československo. In: Buzássyová, Klára; Jarošová, Alexandra (eds.). Slovník súčasného slovenského jazyka. 1. vyd. Bratislava : Veda, 2015. Dostupné online. ISBN 80-224-0932-4. Zväzok A-G.
- ↑ Jazyková poradňa : Ako mám správne písať v odbornej práci názvy ČSR v jednotlivých obdobiach vrátane skratiek? [online]. Bratislava: Petit Press, 2013-02-01, [cit. 2022-09-13]. Dostupné online.
- ↑ POVAŽAJ, Matej. Pravopis názvu bývalého spoločného štátu Čechov a Slovákov. Quark (Bratislava: Centrum vedecko-technických informácií SR), 2016-08-25. Dostupné online [cit. 2022-09-13].
- ↑ Česko-Slovensko. In: Encyclopaedia Beliana. 1. vyd. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV; Veda, 2003. 702 s. ISBN 80-224-0761-5. Zväzok 3. (Č – Eg).
- ↑ česko-slovenské vojsko. In: Encyclopaedia Beliana. 1. vyd. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV; Veda, 2003. 702 s. ISBN 80-224-0761-5. Zväzok 3. (Č – Eg).
- ↑ Atlantická charta. In: Encyclopaedia Beliana. 1. vyd. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV; Veda, 1999. 696 s. ISBN 80-224-0554-X. Zväzok 1. (A – Belk).
- ↑ Karabin, Dan. In: Encyclopaedia Beliana. 1. vyd. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV; Veda, 2016. 678 s. ISBN 978-80-970350-2-0. Zväzok 8. (Kalh – Kokp).
- ↑ NOVÁČEK, Aleš. Střední Evropa a území Československa mezi Západem a Východem. Geografické rozhledy, 2018, roč. 28, čís. 1, s. 4-7. Dostupné online [cit. 2026-01-07].
- ↑ PRECLÍK, Vratislav. Masaryk a legie (Masaryk and legions), váz. kniha, 219 str., vydalo nakladatelství Paris Karviná, Žižkova 2379 (734 01 Karviná) ve spolupráci s Masarykovým demokratickým hnutím (Masaryk Democratic Movement, Prague), 2019, ISBN 978-80-87173-47-3, pp. 8 - 52, 57 - 120, 124 - 128, 140 - 148, 184 - 210
- ↑ Interpellácia poslanca Andreja Hlinku a spoločníkov vláde o spôsobu písania názvu Česko-Slovenskej republiky Archivované 2007-09-29 na Wayback Machine, (posledný príspevok)
- ↑ Pomlčková válka: Československo nebo Česko-Slovensko? Jak se válčilo o pomlčku a ignoroval pravopis
- ↑ Česká a Slovenská Federativní Republika. Zdá se vám, že vidíte pravopisnou chybu?
- ↑ Fordinál, K., Nagy, A., Maglay, J. a Malík, P., 2019: Československo na prehľadných geologických mapách. Geologické práce, Správy 133, s. 107 - 122
Pozri aj
[upraviť | upraviť zdroj]Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]- Commons ponúka multimediálne súbory na tému Česko-Slovensko
- Wikislovník ponúka heslo Česko-Slovensko.
| Česko-Slovensko (dobové písanie v rokoch 1918 – 1938, v ČSNV a Dočasnom štátnom zriadení a v rokoch 1945 – 1990: Československo) | ||||||||||
|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| Pred 1918 | 1918 – 1938 | 1938 – 1939 | 1939 – 1945 | 1945 – 1948 | 1948 – 1960 | 1960 – 1990 | 1990 – 1991 | 1991 – 1992 | 1993 | |
| Čechy Morava časť Sliezska |
súčasť Predlitavska | Československá republikaa ČSR |
Ríšska župa Sudetyb (súčasť Nemecka) |
Československá republikae ČSR |
Československá republikaf ČSR |
Československá socialistická republikag ČSSR |
Česko-slovenská federatívna republika resp. Česká a Slovenská Federatívna Republika ČSFR |
Česká republika ČR | ||
| Česko-Slovenská republikac Č-SR |
Protektorát Čechy a Morava | |||||||||
| Slovensko | súčasť Uhorska (Zalitavska) | Slovenská republika 1939 – 1945 | Slovenská republika SR | |||||||
| súčasť Maďarskad | ||||||||||
| Podkarpatská Rus | Zakarpatská oblasťh (súčasť Sovietskeho zväzu) |
Zakarpatská oblasťi (súčasť Ukrajiny) | ||||||||
Dočasné štátne zriadenie v Londýne (1940 – 1945) | ||||||||||
|
a V historiografii známa ako prvá republika. Štátne hranice vytýčené saintgermainskou a trianonskou mierovou zmluvou, štátne usporiadanie definované Ústavou z 29. februára 1920. |
f Po februárovom prevrate 25. februára 1948 bol nastolený komunistický totalitný režim. Obdobie rokov 1948 – 1953 sa v historiografii označuje ako zakladateľské obdobie komunistického režimu, v rokoch 1953 – 1957 došlo (po smrti J. V. Stalina a vzápätí aj K. Gottwalda) k prvej kríze komunistického režimu, po ktorej upevnil svoju mocenskú pozíciu A. Novotný. V júli 1960 bolo celoštátnou konferenciou KSČ konštatované „víťazstvo socializmu“ v ČSR. |