Kráva | chov krav | krmení a chov krav
Kráva je samičí exemplář domestikovaného poddruhu divokého býka.
Samci se nazývají býci, mláďata jsou telata nebo jalovice.
Terminologicky je jalovice samice před první březostí. Kastrovaní dospělí býci užívaní jako tažná zvířata se nazývají voli.
Krávy jsou klasifikovány jako artiodaktylní přežvýkavci. Poddruh býka domácího patří do rodu pravých býků, který je součástí čeledi bovidů.
V současné době existující plemena krav lze rozdělit podle oblastí ekonomického využití na maso, mléčné výrobky a maso a mléčné výrobky.
Celkem jich je dnes asi 1080 plemen skotu. Za zmínku stojí také přibližně 121 plemen zebu (další poddruh divokého býka, domestikovaný a vyšlechtěný původně v Indii), 38 plemen buvolů a asi 30 kříženců zebu a evropské krávy.
Kráva předkové
Nejbližšími příbuznými krávy domácí jsou buvol zebu, asijský nebo vodní a africký (kafir) banteng (jehož jeden z poddruhů je domestikovaný a chovaný na ostrově Bali), yak (který je také částečně domestikován a chován v Tibetu, v určitých oblastech Mongolska, Tuvy, Altaj), gaur (Zdomácnělá forma se nazývá gayal nebo mitan).
Hmotnost krav a býků
Hmotnost a velikost dospělých zástupců kravské říše se poměrně výrazně liší v závislosti na plemeni. Například zakrslé krávy, které jsou nyní v módě, váží jen 250–300 kg a nejmenší dospělci dosahují 90–150 kg. s výškou 80-90 cm.
Nejmenší krávou v Guinessově knize rekordů je kráva Swallow z Cheshire (Anglie), její výška je 80 cm.
Průměrná hmotnost krávy je 750 kg a může se pohybovat od 147 do 1363 kg.
Provedeme-li výběr podle hospodářsky významných plemen, zjistíme, že masná zvířata jsou o něco větší než dojná zvířata.
Hmotnost býků největšího masného plemene Charolais (Francie) je tedy 1000–1200 kg. (může někdy dosáhnout až 1,5 tuny). Krávy charolais váží 700–800 (až 1150 kg). A držitelé rekordů mezi mléčnými plemeny – holštýny – váží býky – 960-1200 (maximální hmotnost – 1250 kg) a krávy – 670-700 (s maximální hmotností tuny). Výška holštýna: asi 144 cm u krav a asi 160 cm u býků.
Průměrně se hmotnost býků pohybuje od 550 kg. do tun a krávy od 450 kg. do 750 kg.
Hmotnostní rekordman mezi kravami Mount Katahdin (Holstein-Durham hybrid), zapsaný v Guinessově knize rekordů, měl hmotnost 2 tuny, 270 kg, kohoutkovou výšku 1,88 m a obvod 3,96 metru.
Barva krávy
Krávy mají různé barvy (viz foto krav). Existuje krémově bílá (Charolais), černá (někteří zástupci plemene Istobensky, plemeno Jaroslavl), černá a pestrá (Holštýnsko, Kholmogory, černá a pestrá), červená od světlých až po tmavé tóny (Bestuzhevskaya), třešňová červená (Santa Gertrude, červená gorbatovská), červenostrakatá (plemeno Ayrshire, červenostrakatá), tmavě plavá (Obrak), plavá pestrá (Sychevskaja), plavá (Simmental), hnědá (Lebedinskaya) a červená (někteří zástupci plemene Jersey).
Trávicí soustava krav
Jednou z nejdůležitějších biologických vlastností krávy, kterou člověk aktivně využívá, je schopnost produkovat největší množství užitečného produktu na jednotku krmiva ze všech domácích zvířat.
Na 100 kg krmiva tedy kráva vyprodukuje 139 kg mléka. Tato schopnost je vysvětlena zvláštností trávicího ústrojí zvířete, vyvinutého v průběhu let evoluce. V procesu vývoje přežvýkavci získali čtyři žaludky, což jim umožnilo používat potravu s malou výživou pro ostatní býložravce.
Trávicí proces u krav probíhá v několika fázích. Nejprve se do bachoru dostává potrava – obrovský vak obsahující celé kolonie mikroorganismů – symbiontů. Zde je potrava fermentována a bakterie, které ji konzumují, jsou požírány nálevníky a amébami, které natrávené ve slezu slouží krávě jako zdroj živočišných bílkovin a esenciálních aminokyselin. Koneckonců, nebýt predátorů, nemohou krávy získat kompletní protein žádným jiným způsobem.
Rozložené živiny se vstřebávají stěnou bachoru do krve a slouží k udržení života zvířete nebo k produkci mléka. Neúplně natrávená potrava končí v síti, zatímco potravní hmoty, které nejsou dostatečně navlhčeny slinami, se vhazují do dutiny ústní a důkladně žvýkají – tento proces se nazývá žvýkání. V pletivu se potrava ředí tekutinou a mele v důsledku rytmických kontrakcí tohoto proventrikulu. Poté jde dostatečně rozdrcené krmivo do knihy, svalový útvar, ve kterém je vytlačena přebytečná tekutina a příliš velké částice jsou vrženy zpět do bachoru. Poté se potravní hmoty, které prošly knihou, dostanou do slezu krávy, kde se pomocí žaludeční šťávy rozloží na své základní chemické prvky. Kráva je tedy obrovská továrna na výrobu živin.
Krávy – délka života
Při běžné údržbě a nepříliš intenzivním používání se kráva může dožít až 20–25 let. Některé exempláře se dožily až 35 let.
Délka života býků je 15–20 let. Ale ve velkých moderních farmách se kráva obvykle používá pouze 3–4 roky.
Tělesná teplota krávy, dechová frekvence, puls
Tělesná teplota krávy je 37,5–39,5 C. U mladých zvířat 38,5–40 C.
Dechová frekvence krav je 12–25. Mladá zvířata mají 30–70 dýchacích pohybů za minutu.
Puls 50–80 tepů za minutu. Mladá zvířata mají 120–160 tepů za minutu.
krmení krav
Pitné režimy
Obsah vody v těle krávy je 60 %. Bez vody může zvíře žít ne více než 4-8 dní, zatímco bez potravy může vydržet 30-40 dní. Teplota vody pro pití dospělých krav by měla být alespoň 10–12 C a pro mladé krávy 15–30 C, proto je při napájení zvířat na ulici nutné nainstalovat vyhřívané napáječky nebo nalít teplou vodu do žlabu a ujistěte se, že jeho teplota byla v pohodlném rozmezí.
Optimální režim napájení krav při použití automatických napáječek je 12–21 jednorázových napájení v malých dávkách. Individuální a skupinové napáječky jsou průmyslově vyráběny. Samostatné napáječky jsou vhodné pro uvazovací ustájení. Skupinové napáječky se používají pro volnou stájovou a stájovou pastvu. Při použití skupinových napáječek je třeba dbát na to, aby přední strana napájení na krávu byla alespoň 60 cm.
Při absenci automatických napáječek jsou krávy napájeny 3x denně. Zvířata s největší pravděpodobností pijí ihned po dojení nebo krmení.
Každou minutu ztratí tělo krávy s mlékem až 0,6 g. bílkoviny, 0,66 g. tuku a 0,8 g. laktóza. Taková intenzivní zátěž vyžaduje včasné doplnění ztrát v důsledku benigního vyváženého krmiva.
Vysokodojná kráva by měla přijmout asi 30 kg. krmiva za den. Použití skupinových krmítek vyžaduje, aby krávy měly pro každou krmnou přední část o šířce 70–80 cm.
Kráva dieta
Strava krav závisí na příslušnosti k věkové a pohlaví a ekonomické skupině (býci, dojnice, mladá zvířata, telata ve výkrmu). U dojnic závisí strava na fyziologickém stavu zvířete. Rozlišujte mezi krmením během období na sucho, období březosti a období laktace.
Producenti býků potřebují zvýšené krmení. V zimě se jim jídlo podává 2-3krát denně, v létě se počet krmení zvyšuje a je přiváděn až 3-4krát. V jejich obsahu jsou použita pouze čerstvá a kvalitní krmiva vyvážená živinami, vitamíny a mikroelementy.
Hlavním úkolem krmení plemeníků je neustále je udržovat v továrním stavu a předcházet vyhublosti nebo obezitě, proto se v období intenzivního používání dávky krmení zvyšují a s poklesem aktivity snižují.
Obzvláště složité a pestré je krmení mladých zvířat, což je dáno rychlým vývojem a s tím spojenou častou změnou stravy. V prvních 30-60 minutách po porodu potřebuje tele vypít matčino mlezivo. Nejlepší je krmit dítě z lahvičky. Pití mleziva z kbelíku může vést k vytvoření husté sraženiny mleziva ve slezu telete a dyspepsii. V prvních dnech se telata krmí 5-6krát denně, postupně se zvyšujícími se porcemi, snižováním frekvence krmení.
V období mléka jsou telata krmena speciálními dietními krmnými přísadami (acidofilní jogurt, lysozym, ovesné mléko, umělé mlezivo). Během prvních 10–20 dnů jsou telata postupně navykána na koncentrované a objemné krmivo, tedy krmné směsi a seno. Telata se krmí do 1,5 měsíce věku, vracejí se od jednoho měsíce, seno a koncentráty od dvou měsíců a siláž od čtyř měsíců.
Celkově od narození do věku 6 měsíců rychle rostoucí tele spotřebuje asi: 200–250 kg. mléko, 400-450 kg. hřbet, 2,5 centů sena, 4 century. silo a 1,5 c. okopaniny a koncentráty.
Mladé krávy ve věku 12–14 měsíců nebo dospělá zvířata se 70–90 dní před porážkou vykrmují, aby se dostaly do kondice.
Je třeba rozlišovat mezi výkrmem a krmením. První zahrnuje držení zvířat uvnitř a aktivní krmení po krátkou dobu (70 dní u dospělých zvířat a 90 dní u mladých zvířat). Krmení je výkrm produkovaný na pastvě, nejčastěji hnaným způsobem spásání pastvin. Krmení vyžaduje méně krmiva ve srovnání s výkrmem, ale trvá déle (90 u dospělých zvířat a 120–150 dní u mladých zvířat).
Při umístění krav na výkrm jsou prvních 5-10 dní zvyklé na nové krmivo. Velmi často se k výkrmu používá zemědělský odpad: bard, dužina, bramborová drť. Kromě toho dávají obvyklou potravu pro krávy: seno, senáž, siláž, koncentrované a zelené krmivo. Při výkrmu na výpalcích a dužině musíte pečlivě sledovat stav jídla, protože může rychle zkysnout a způsobit otravu.
Normálně by dospělá kráva měla přijmout 60–80 kg denně a mladá zvířata 40–50 kg. bardy. Kromě toho se podává další seno nebo jiné objemné krmivo v dávce 1–1,5 kg. za každých 100 kg. hmotnost zvířete.
Při dobrém krmení a údržbě by se výkrmným mláďatům mělo denně přidávat 900–1000 g.
Krávy ve výkrmu jsou nejen aktivně krmeny, ale jsou jim také poskytovány podmínky, které výkrm dále urychlují. Plochy krvácení jsou umístěny v těsné blízkosti sebe a od míst pití, aby se zabránilo dlouhým tahům. Vodní živočichy vydatně 2-3x denně.
Strava dojnic závisí na jejich kondici. Během laktace dostává kráva kompletní krmnou dávku, sestávající ze sena, senáže, koncentrátů, v létě se do krmné dávky zavádí zelené krmivo, v zimě se přidává siláž.
Při převodu krávy do sušiny je šťavnaté krmivo zcela vyloučeno ze stravy. Výrazně také omezují přísun koncentrátů, preferují objemné krmivo (seno, sláma).
V období před otelením je siláž z jídelníčku krav zcela vyloučena a je nahrazena kvalitním senem. Krmení krav kyselým krmivem (siláží) může způsobit zvýšení acidózy plodu, což vede k hypoxii tkání. Pokud není možné vyloučit siláž ze stravy březí krávy, je nutné neutralizovat její škodlivé účinky podáváním cukrové řepy a jiných okopanin. Do stravy krav v době porodu musí být zavedeny další vitamínové a minerální doplňky.
Chov krav
Plánování inseminací
Mezi chovateli hospodářských zvířat a výzkumníky často vznikají spory o vhodnosti každoroční inseminace krav. Zastánci přestávek v inseminaci tvrdí, že každoroční březost a porod mají škodlivý vliv na tělo krav, což vede k rychlému opotřebení a utracení.
Upozorňují také, že množství mléka produkovaného krávou dosahuje maxima až na třetí a čtvrté laktaci. Předčasné opotřebení krav tak vede ke ztrátám možné dojivosti. Možná má tento přístup právo na existenci, ale pouze v rámci malých rolnických farem. Právě u tohoto způsobu hospodaření je nevyhnutelný pokles dojivosti krav, které rodí každé 2-3 roky, zcela přijatelnou cenou za výrazné prodloužení délky života zvířete.
Ve velkých produkcích určených pro použití vysokodojných krav je výhodnější inseminovat ročně.
Věk a živá hmotnost krav pro plodnou inseminaci
Krávy jsou povoleny k chovu ve věku 16–18 měsíců a zástupci pozdních plemen ve věku 20–22 měsíců.
V době prvního krytí by hmotnost krávy měla být alespoň 70 % průměrné hmotnosti dospělého zvířete odpovídajícího plemene.
U plemenných býků je věk začátku užívání o něco vyšší. Producenti masných plemen se mohou začít používat již od 15 měsíců věku, ale i pro ně je optimální přibírání na váze povinné.
V prvním roce používání je plemenným býkům věnována mírná zátěž – ne více než 1-2 klece denně.
Od pradávna byl chov krav pod kontrolou majitelů. Volné páření, kdy jsou krávy a dospělí býci chováni společně ve stádě, bylo využíváno pouze na začátku chovu těchto zvířat. V současné době se ve velkých chovech používá především umělá inseminace, která umožňuje získat velké množství potomků od jednoho býka. Vytvoření spermobanky z ušlechtilých samců umožňuje využít jejich vynikajících vlastností i po smrti zvířete.
V malých rolnických farmách se stále používá metoda ručního připouštění, kdy se býk přivede k určité krávě a ta je fixována ve speciálním stroji nebo uvázána.
Březost krav je 9 měsíců. Rodí se jedno, mnohem méně často, dvě telata. V soukromých chovech je tele ponecháno s matkou až do šesti měsíců věku. Celou tu dobu je krmen mateřským mlékem. Existuje metoda odchovu telat s ošetřovatelkou krav, ke které jsou přiřazeny 2 až 4 hlavy mladých zvířat. Tento způsob pěstování se používá v malých farmách zaměřených na produkci mléka.
Pro roli mokrých ošetřovatelů se používají nízkodojné krávy nebo jedinci s nestandardními struky nebo vemeny, pokud farma používá metodu strojového dojení.
Ve velkých mléčných farmách, které intenzivně využívají vysokodojné krávy, jsou telata chována odděleně od matek a často jsou od prvních dnů života převáděna na umělou výživu. Tento přístup vede ke vzniku hromadných onemocnění u telat, zbavených možnosti získávat imunitní těla z mateřského mléka.
Zvláštnosti chování krav.
Kráva je velmi konzervativní zvíře, které má extrémně negativní vztah ke změně zaběhnutého rozvrhu a ke změně prostředí.
Například zpoždění dojení o 20–30 minut snižuje dojivost krav o 5 % a obsah tuku v mléce klesá o 0,2–0,4 %. Přemístění laktujících dojnic do jiné místnosti také vede ke snížení dojivosti. Překvapivě, ale pravdivě: zvířata vnímají změny, které nastávají ráno, mnohem klidněji.
Dalším znakem chování skotu je sklon dospělých plemeníků k nemotivované agresi vůči ostatním. Agresivita se projevuje spontánně a nelze ji nijak předvídat.
Proto je při spolupráci s výrobci nutné přísně dodržovat bezpečnostní opatření. Nemotivovaná agresivita je pozorována u domácích i divokých býků. Buvoli kafirové jsou v přírodě obzvlášť zlí. Právě agresivita bránila ochočení těchto příbuzných domácích krav.
Krávy reagují na hudbu, a to ne jakýmkoli způsobem, ale změnou své produktivity. Tato funkce byla pozorována již dlouhou dobu a je používána na některých experimentálních farmách. Krávy preferují klidnou relaxační hudbu.
Poslech klasické hudby zvyšuje produkci mléka u krav. Má se za to, že býci ve výkrmu lépe přibírají při poslechu hudby a někteří labužníci tvrdí, že se zlepšuje i kvalita masa.
Od pradávna byla kráva nejcennějším hospodářským zvířetem.
Mezi výrobci potravin je dodnes na prvním místě. Všude se používá mléko a mléčné výrobky, stejně jako maso krav nebo jejich blízkých příbuzných, asijských buvolů. I hinduisté, kteří evropské krávy a zebu považují za posvátné, plně využívají maso domácích buvolů, kteří jsou ochuzeni o kategorii svatosti.
V současné době se jako lovecké předměty používají především afričtí buvoli. Tato nebezpečná a silná zvířata, schopná na krátkou vzdálenost dosáhnout rychlosti až 50 km/h a nebojácně zaútočit na člověka, jsou dodnes považována za velmi úctyhodnou loveckou trofej, a to i pro bílé lovce používající pušky. Rozvoj lidské civilizace změnil technologii chovu dobytka, aniž by jakkoli ovlivnil zvláštní místo tohoto druhu domácích zvířat v zemědělství a životě lidí.