|
HISTÓRIA SLOVENSKA Slovenská republika sa rozprestiera vo východnej
časti strednej Európy. Jeho obyvatelia, príslušníci slovenského národa, tu žijú
spolu s národnostnými menšinami.Slováci sú potomkami slovanských kmeňov, ktoré
sa v 5. - 6. storočí usadili v Karpatskej kotline. Konflikty s Avarmi ich
prinútili zjednocovať sa. Tak vznikol prvý známy slovanský kmeňový zväz, ktorý
pravdepodobne zasahoval aj na dnešné územie Slovenska Samova ríša.
Od konca prvej tretiny 9. storočia do
začiatku 10. storočia bolo Slovensko súčasťou Veľkej Moravy.
Od začiatku 11.
storočia bolo jeho územie postupne začlenené do Uhorského kráľovstva. Aj keď
Slovensko v jeho rámci netvorilo osobitný územný a politický celok, predsa bolo
ekonomicky i etnicky odlišnou, vyspelou časťou Uhorska. Na tomto teritóriu sa
vytvárali predpoklady na formovanie slovenskej národnosti. Najstarší písomný
záznam slova "slovenský" sa objavuje v listine cirkevného hodnostára v Kláštore
pod Znievom z roku 1294. Dôkazom prejavu slovenského povedomia je Privilegium
Pro Slavis z roku 1381. I pôsobenie husitov a bratríkov v 15. storočí čiastočne
posilňovalo, najmä v mestách, slovenskú národnosť.
Po bitke pri Moháči v roku
1526 sa Uhorsko, teda aj Slovensko, stalo súčasťou habsburskej monarchie. V
dôsledku tureckej prítomnosti tvorilo územie Slovenska jadro Uhorska a
Bratislava sa na takmer tri storočia stala jeho hlavným a najdôležitejším
mestom. Po Satmárskom mieri sa v krajine skonsolidovali politické a hospodárske
pomery.
Koncom 18. storočia sa pod vplyvom osvietenských myšlienok a celkovej
modernizácie začali aj v strednej Európe formovať moderné národy. Slovenskí
predstavitelia sa usilovali o uznanie jazykových, kultúrnych a politických práv.
Prvý ucelený politický program Žiadosti slovenského národa sa zrodil v
revolučnom roku 1848. Narazil však na tvrdý odpor maďarských predstaviteľov
uhorskej moci, podobne ako aj druhý slovenský program - Memorandum národa
slovenského z roku 1861.
Po rakúsko-uhorskom vyrovnaní a vzniku dualistickej
monarchie roku 1867 sa zostrila maďarizácia. Medzi obranné prostriedky proti nej
patrila aj spolupráca medzi slovenskými a českými kultúrnymi či politickými
predstaviteľmi. Vyvrcholila v spoločnom odboji počas 1. sv. vojny. Najmä v jeho
zahraničnej zložke sa vykryštalizovala koncepcia spoločného československého
štátu. Vyjadrovala ju Clevelandská a Pittsburská dohoda.
Samostatný
česko-slovenský štát bol vyhlásený v Prahe 28. októbra 1918 a 30. októbra sa
Martinskou deklaráciou k nemu prihlásila slovenská politická reprezentácia. Roku
1920 bola schválená ústava Československej republiky. Československo sa stalo
parlamentnou demokratickou republikou. Problémy spôsoboval najmä jej
multietnický charakter. Vzťahy medzi Čechmi a Slovákmi komplikovali ekonomické a
sociálne rozdiely, rôzne historické tradície, oficiálna doktrína jednotného
'československého' národa. Na tieto problémy poukazovala Hlinkova slovenská ľudová
strana a Slovenská národná strana, ktoré sa usilovali o autonómiu Slovenska.
Bola vyhlásená po Mníchovskom diktáte 6. októbra 1938. Vytvoril sa slovenský
snem a vláda na čele s Jozefom Tisom. Politickú moc prevzala HSĽS.
14. marca
1939 bol vyhlásený samostatný slovenský štát, ktorý sa podľa ústavy z júla 1939
volal Slovenská republika. Proti jej totalitnému režimu sa postupne formoval
odboj, ktorý vyvrcholil Slovenským národným povstaním. Jeho predstavitelia sa
prihlásili k obnoveniu spoločného štátu Čechov a Slovákov na princípe
rovnoprávnosti. Od októbra 1944 do mája 1945 oslobodzovali územie Slovenska
Sovietska armáda spolu s 1. československým armádnym zborom.
Podľa Košického
vládneho programu sa obnovila Československá republika ako spoločný štát dvoch
rovnoprávnych národov. Predstaviteľkou zvrchovanosti slovenského národa sa stala
Slovenská národná rada. Tzv. tri pražské dohody z roku 1945 a 1946 však opäť
posilnili právomoci ústrednej vlády na úkor slovenskej samosprávy. Vznikol tak
centralistický model štátoprávneho usporiadania, ktorý sa zakotvil v Ústave 9.
mája. Bol to základný zákon totalitného režimu, ktorý bol nastolený
komunistickým prevratom 25. februára 1948. Jeho súčasťou bolo kruté
prenasledovanie skutočných či iba vymyslených odporcov režimu, tzv. triednych
nepriateľov.
V období socialistickej výstavby sa
začalo spriemyselňovanie Slovenska, čo spôsobilo zvyšovanie životnej a kultúrnej
úrovne väčšiny jeho obyvateľov. Začiatkom 60. rokov sa režim dostával do
morálnej i hospodárskej krízy, ktorej výsledkom bol demokratizačný proces rokov
1968 - 1969. Vtedy sa oživila otázka rovnoprávneho postavenia Slovenska v
spoločnom štáte. Slovenskí politici za podpory verejnosti žiadali federatívne
usporiadanie, čo sa v októbri 1968 uskutočnilo. V tom čase však bol už
"socializmus s ľudskou tvárou" potlačený okupáciou piatich armád Varšavskej
zmluvy na území Československa.
Nastalo obdobie "normalizácie". Pod týmto heslom
začali dogmatickí komunisti upevňovať svoju moc. Jej výsledkom boli opäť čistky,
tisíce ľudí prepustili zo zamestnania, odoberali im cestovné pasy a nesmeli
verejne vystupovať. Obeťou "normalizácie" sa stala aj federácia, ktorá zostala
len na papieri. Normalizačný proces sa prejavil aj v stagnácii hospodárskeho
života. Vládna moc prenasledovala nezávislé názory. Napriek tomu silneli prejavy
nesúhlasu s politikou "normalizačného procesu". Na Slovensku ich vyjadrovali
najmä katolícky veriaci, skupiny ochrancov prírody a nezávislej inteligencie.
K
pádu totalitného komunistického režimu prišlo v novembri 1989. Aj na Slovensku
prebiehali masové protestné akcie, ktoré viedlo demokratické hnutie Verejnosť
proti násiliu. V ponovembrovom vývoji sa jedným z hlavných problémov ukázala byť
štátoprávna otázka. Rokovania o nej v roku 1990 - 1992 medzi českou a slovenskou
reprezentáciou neviedli k obojstranne uspokojivým výsledkom.
Až po voľbách r.
1992 sa víťazi dohodli na rozdelení československej federácie na samostatný český a
samostatný slovenský štát.
1. januára 1993 vstúpila do svetovej rodiny
samostatných štátov Slovenská republika. Je demokratickým štátom, je členom Európskej únie, NATO a ďaľších medzinárodných organizácií (OSN, OBSE, Rada Európy...). Chronológia udalostí 35 000 pred Kristom z tejto doby pochádza odliatok
lebky neandertálca z Gánoviec pri Poprade 1900 - 1500
pred Kristom staršia doba bronzová, dolovanie medi v Slovenskom Rudohorí
3. - 1. storočie pr. Kristom Kelti na Slovensku
(Kotíni), dolovanie železa, razenie mincí (Nonnos, Bussumarus, Biatec) 1. - 4. storočie po Kristovi Slovensko v susedstve Rímskej
ríše, na juhozápade Germáni (Kvádi a Markomani), na východe keltsko-dácke
osídlenie 5. - 6. storočie príchod slovanských
kmeňov 623 - 658 Samova ríša, spojenie slovanských
kmeňov proti Avarom koniec 8. storočia vojská Karola Veľkého porážajú
Avarov, upevňuje sa Nitrianske kniežatstvo 828
salzburský arcibiskup Adalrám vysvätil kniežaťu Pribinovi kostol na jeho
hradisku v Nitre 833 kniža Mojmír porazil Pribinu a
spojil obe kniežatstvá - vznik Veľkej Moravy 846
knieža Rastislav odstránil Mojmíra 863
príchod vierozvestcov Konštantína Filozofa a Metoda 867 odchod Konštantína a Metoda, príchod do Ríma 868 pápež Hadrián II. schvaľuje slovanské preklady svätého
písma a bohoslužobných kníh 869 (14.február) skon
Konštantína - Cyrila v Ríme, pápež Hadrián II. vysiela Metoda ku kniežatám
Rastislavovi, Svätoplukovi a Koceľovi (Pribinov syn) 870
Metod arcibiskupom a pápežským legátom 870
nitriansky údelný knieža (vojvoda) Svätopluk zajal ujca Rastislava a
vydal Nemcom 870 - 873 franskí biskupi zajali
arcibiskupa Metoda a internovali v kláštore Ellwangen 871
veľkomoravské povstanie proti franskej nadvláde pod vedením kňaza
Slavomíra - vládu nad Veľkou Moravou preberá Svätopluk 874
Svätoplukoví vyslanci uzavierajú mier s východofranským kráľom Ľudovítom
Nemcom vo Forchheime 880 arcibiskup Metod v Ríme
dosahuje potvrdenie slovanskej liturgiskej reči, zriadenie veľkomoravskej
cirkevnej provincie a Nitrianskeho biskupstva (Wiching) 885
(6.apríl) skon arcibiskupa Metoda 890
Svätopluk si definitívne podrobuje Čechy 894 smrť
kráľa Svätopluka, nástup Mojmíra II. 895 české
kniežatá sa odtrhli od Veľkej Moravy 896 príchod
kočovných maďarských družín do východného Podunajska 900 Mojmír II. si vymohol obnovenie veľkomoravskej cirkevnej
provincie (arcibiskup a traja biskupi) 906 v boji s
Maďarmi pri Tate padol knieža Svätopluk 907 Maďari
porážajú Nemcov pri Bratislave (Brezalauspurk) 970
vojvoda Michal na čele nitrianského údelu 995
nitrianskym údelným kniežaťom sa stáva kráľovič Štefan, neskorší uhorský
kráľ Štefan I. Svätý 1032 smrť zoborského pustovníka
sv. Svorada - Andreja 1075 obnovenie benediktínskeho
kláštora vo Sv. Beňadiku 1105 Álmoš, posledný údelný
vojvoda v Nitre 1150 príchod prvých nemeckých
osadníkov na Spiš 1231 uzákonenie činnosti
hodnoverných miest 1238 udelenie mestských výsad
Trnave, Banskej Štiavnici, Zvolenu, Krupine a o desať rokov aj Nitre 1241 - 1242 tatársky vpád 1291
Ondrej III. udeľuje mestské výsady Bratislave 1308 po vymretí
dynastie Arpádovcov (1301) sa stáva uhorským kráľom Karol Róbert z Anjou
1312 porážka Omodejovcov (spojenci Matúša Čáka
Trenčianského) v bitke pri Rozhanovciach 1321 smrť
Matúša Čáka 1328 udelenie mestských výsad Kremnici a
následné založenie mincovne 1381 kráľ Ľudovít I.
rozhodol o rovnakom zastúpení Slovákov a Nemcov v mestskej rade Žiliny
(Privilegium pro Slavis) 1412 kráľ Žigmund
Luxemburský dáva Poľsku do zálohy trinásť spišských miest a hrad Stará Ľubovňa s
panstvom (tento stav trval do r.1770) 1428 prvý vpád
českých husitov na juhozápadné Slovensko 1440
žoldnierske vojská Jana Jiskru obsadzujú Slovensko 1465 pápež Pavol II. povoľuje založiť univerzitu v Bratislave
(Akadémia Istropolitana) 1471 - 1492 vpády poľského
vojska na Slovensko 1473 preklad magdeburského práva
do slovakizovanej češtiny v Žiline 1495 vznik
Turzovsko-Fuggerovskej spoločnosti na ťažbu medi 1514
schválenie šľachtického zákonníka Tripartitum 1526
banícka vzbura v Banskej Bystrici 1526
(29.august) v bitke pri Moháči armády Osmanskej ríše (Turci) porážajú
uhorské vojsko 1530 vpád Turkov na Slovensko
1543 preloženie ostrihomskej kapituly do Trnavy
1561 založenie jezuitského kolégia v Trnave
1567 osamostatnenie uhorských kalvínov a luteránov
1573 banský poriadok kráľa Maximiliána 1610 Žilinská synoda (zriadenie troch slovenských
protestantských obvodov - superintendencií) 1620
snem v B. Bystrici volí za uhorského kráľa Gabriela Betlena 1635 založenie univerzity v Trnave 1660
založenie univerzity v Košiciach 1683 porážka
Turkov pri Viedni 1703 vpád oddielov Františka II.
Rákociho na východné Slovensko 1711 mier v Satu Mare
(Rumunsko), ukončenie Rákociho povstania 1713
poprava Jura Jánošíka v Liptovskom Svätom Mikuláši 1725
založenie súkenníckej manufaktúry v B. Bystrici 1735
založenie Banskej akadémie v Banskej Štiavnici 1785
zrušenie nevoľníctva v Uhorsku 1787 Anton
Bernolák - prvý pokus o spisovnú slovenčinu 1792
založenie Slovenského učeného tovarišstva 1831
roľnícke povstanie na východnom Slovensku 1843
Ľudovít Štúr uzákonil spisovnú slovenčinu 1845
Dušan Jurkovič zakladá v Sobotišti prvé sporiteľničné družstvo v Európe
1848 (máj) zhromaždenie v Liptovskom Svätom Mikuláši
prijíma Žiadosti slovenského národa 1848
(19.september) založenie Slovenskej národnej rady 1852 reforma spisovnej slovenčiny, vydanie krátke Hattalovej
gramatiky 1861 (6.-7.júl) memorandové zhromaždenie v
Turčianskom Sv. Martine 1863 (4.august) založenie
Matice slovenskej v Martine (Štefan Moyses - prvým predsedom) 1869 založenie Spolku sv. Vojtecha v Trnave 1874 maďarská vláda ruší slovenské gymnázia v Revúcej, Martine
a Kláštore pod Znievom 1875 maďarská vláda zakázala
Maticu slovenskú 1881 založenie Tatrabanky 1895 kongres utláčaných národnosti Uhorska v Budapešti
1905 založenie Ústredného slovenského nár. výboru v
USA 1907 Apponyiho zákony, pomaďarčujúce ľudové
školstvo 1907 (27.október) masakra pri vysviacke
kostola v Černovej 1913 vznik Slovenskej ľudovej
strany 1914 -1918 prvá svetová vojna 1914 memorandum Slovenskej ligy (USA) o rozchode Slovenska s
Uhorskom 1915 založenie Zväzu česko-slovenských
spolkov v Rusku 1916 (február) vznik
Česko-slovenskej národnej rady v Paríži 1918
(30.máj) podpísanie Pittsburskej dohody (19.október) poslanec Ferdiš
Juriga žiada na Uhorskom sneme samourčovacie práva pre Slovákov (28.október)
vyhlásenie samostatného Česko-Slovenska v Prahe (30.október) Martinská
deklarácia o sebaurčení slovenského národa 1919
obnovenie Matice slovenskej 1919 (4.máj) - tragická
smrť Milana Rastislava Štefánika - boje o Slovensko s inváznymi oddielmi
Maďarskej republiky - založenie Univerzity Komenského v Bratislave -
určenie hraníc Slovenska na konferencii v Paríži 1920
(1.marec) založenie Slovenského národného divadla 1920 (4.jún) podpísanie mierovej zmluvy s Maďarskom v Trianone
1921 (8.november) smrť P.O.Hviezdoslava 1922 Slovenská ľudová strana predkladá v pražskom parlamente
prvý návrh autonómie Slovenska 1928 zavedenie
krajinského zriadenia na Slovensku 1932 dohoda
A.Hlinku a M.Rázusa vo Zvolene o autonómii Slovenska 1930 -
1934 veľká hospodárska kríza 1937 založenie
Slovenskej vysokej školy technickej 1938 zjazd
Hlinkovej slovenskej ľudovej strany v Bratislave prijíma nový návrh autonómie
Slovenska 1938 (16.august) skon Andreja Hlinku
(29.september) mníchovský diktát štyroch veľmocí (6.október) Žilinská
dohoda (2.november) Viedenský diktát o odstúpení južného Slovenska Maďarsku
- odstúpenie územia na severnom Slovensku Poľsku (22.november) pražský
parlament schvaľuje zákon o autonómii Slovenska 1939
(14.marec) autonómny snem vyhlasuje samostatnú Slovenskú republiku
(23.marec) napadnutie východného Slovenska Maďarskom (14.apríl)
Nariadenie vlády o Slovenskej národnej banke (26.október) Dr. Jozef Tiso
zvolený za prezidenta Slovenskej republiky 1941
vstup Slovenska do vojny proti ZSSR 1942
založenie Slovenskej akadémie vied a umení 1943
vytvorenie ilegálnej Slovenskej národnej rady 1944
(29.august) Slovenské národne povstanie 1944
(6.október) I.česko-slovenský armádny zbor v ZSSR dosahuje hranice
republiky na Dukle 1945 (5.apríl) vyhlásenie
Košického vládneho programu (8.máj) koniec druhej svetovej vojny v Európe
(24.október) znárodňovacie dekréty Edvarda Bebeša 1947 (18.apríl) poprava Dr. Jozefa Tisu 1948 (25.február) nastolenie komunistickej diktatúry v
Česko-Slovensku 1954 súdny proces s tzv. buržoáznymi
nacionalistami (Husák, Clementis, Novomeský a iní) 1960
podľa novej ústavy sa Česko-Slovensko stáva socialistickou republikou
1968 (január) Alexander Dubček zvolený za prvého
tajomníka Ústredného výboru KSČ 1968 (21.august)
okupácia Slovenska vojskami piatich krajín Varšavskej zmluvy (ZSSR, NDR, Poľsko,
Maďarsko a Bulharsko) 1968 (27.október) zákon o
federácii 1969 (17.apríl) Gustáv Husák zvolený za
prvého tajomníka ÚV KSČ 1975 Gustáv Husák zvolený za
prezidenta ČSSR 1977 (30.december) pápež Pavol VI.
vyhlásil Slovensko za samostatnú cirkevnú provinciu 1989
(25.marec) manifestácia veriacich v Bratislave (16.november)
protestná demonštrácia bratislavských študentov (27.november) generálny
štrajk 1990 Federálne zhromaždenie prijalo zmenu
názvu nášho štátu na Českú a Slovenskú Federatívnu Republiku 1990 (jún) prvé slobodné voľby do Federálneho zhromaždenia a
Slovenskej národnej rady 1992 (jún) druhé slobodné
voľby, víťazstvo Hnutia za demokratické Slovensko (17.júl) Deklarácia SNR o
zvrchovanosti Slovenskej republiky (1.september) Ústava Slovenskej republiky
(25.november) zákon Federálneho zhromaždenia o zániku Českej a Slovenskej
Federatívnej Republiky 1993 (1.január) vyhlásenie
samostatnej Slovenskej republiky (19.január) prijatie Slovenska do
Organizácie Spojených národov (2.marec) Inaugurácia prezidenta Slovenskej
republiky Michala Kováča (30.jún) vstup SR do Rady Európy 2000 (28. september) podpis Dohody medzi SR a OECD o pozvaní
Slovenska k prístupuk Dohovoru o OECD NATO 2004 (1.máj) Slovenská republika sa stáva členom Európskej
únie
|