scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
og i sitt brev til finanskomiteen så skriver Revisorforeningen blant anna følgende om forslaget
<ee> det vil innebære <ee> flere forslag at arbeidsgiver må etablere omfattende og detaljerte oppfølgings- og kontrollrutiner som vil legge beslag på betydelige ressurser for de næringsdrivende
i tillegg påv <ee> påføres virksomhetene en økt kostnad i form av arbeidsgiveravgift på tredjepartsytelsene
merutgiftene ved å gjennomføre forslagene er lite drøftet men vil være vesentlige
og de sier òg
regjeringen har gitt arbeidet med forenklinger for næringslivet høy prioritet
forslaget i denne proposisjonen tyder på at dette er ord med lite innhold
det forslaget som er lagt fram må avvises
det må være gjenstand for en grundigere prosess der ikke minst berørte parter og næringslivet blir involvert
så til forslaget om utenlandske arbeidstakere
det er skutte skattesubsidiering av utenlandske arbeidstakere
ei rein subsidiering som vil kunne skade norsk <ee> næringsliv som òg kan skade norske arbeidstakere
helt avslutningsvis president til forslaget om å flytte oppgaver ifra Skatteklagenemnda til Skattedirektoratet
det vil innebære ei sentralisering av arbeidsoppgaver ifra Stavanger til Oslo som blant anna Regnskap Norge og KPMG påpeker
det vil forverre skatteyterne sin rettssikkerhet og flytte arbeidsoppgavene tilbake til Skattedirektoratet
istedenfor så bør en styrke Skatteklagenemnda istedenfor å gå inn på det forslaget
og jeg vil med det her ta opp de forslag som Senterpartiet er en del av i innstillinga
da har <ee> representanten tatt opp det forslaget han refererer til
da er neste taler Kari Elisabeth Kaski
Kaski vær så god
personer med inntekt over ti millioner kroner har fått hundre ganger mer s i skattelette enn de med lav inntekt
også rangert etter formue så er det jo de med mest fra før som har fått de største skattelettene
og da er det grunn til å så minne representanten Njåstad om at <ee> folk flest ville kommet bedre ut av det med SV sitt skatte- og avgiftsopplegg
det har Finansdepartementet sine tall synliggjort
helheten i revidert budsjett de imidlertid skal vi diskutere fredag den her uka og vi har flere viktige debatter her i dag så jeg vil bare kort redegjøre for noen av SV sine standpunkter knytta til de saker som ligger i den her innstillinga
la meg ta <ee> utenlandske arbeidstakere først og innføringa av ordninga hvor utenlandske arbeidstakere med midlertidig opphold gis muligheten til å velge bruttoskatt uten fradrag ved skatteligninga
SV svi støtter prinsippet som foreslås og at det blir enklere skatt <ee> enklere regler for skattlegging av den her gruppa
jeg vil imidlertid i likhet med Arbeiderpartiet trekke fram bekymringer rundt nivået på skattesatsen som vedtas her og som også LO i sitt høringssvar har påpekt
det handler både om at han har blitt benytta det gjennomsnittlige nivået i dagens system for de her arbeidstakerne og bekymringa er jo at dagens nivå antagelig er kunstig lavt
derfor så mener SV sammen med Arbeiderpartiet og Miljøpartiet at regjeringa må foreslå en høyere skattesats som gir mer likebehandling mellom den her forenkla skattlegginga og ordinær skattlegging med fradrag
<ee> jeg tror det er viktig her at vi ikke får en permanent ordning som innebærer store skattekutt for utenlandske arbeidstakere så vi forventer jo at regjeringa vil følge utviklinga tett og høste erfaringer ifra den her endringa
en anna sak som vi også kommer tilbake til er eiendomsskatt å verk på verk og bruk
<ee> jeg vil jo minne om at SV gikk imot den her endringa i utgangspunktet
vi er også tilfreds med regjeringa sine presiseringer knytta til overgangsregelen men vi er mindre tilfreds med at det fortsatt er store uklarheter knytta til kompensasjonsordninga på inntil fem hundre millioner kroner
det dreier seg både om hvordan den skal innrettes og fordeles men også at fem hundre millioner kroner så åpenbart ikke er tilstrekkelig for å kompensere for kommunenes tapte inntekter som følge av endringer i eiendomsskatten
det er i det hele te ganske mye som er ganske uklart når vi skriver ellevte juni og endringene skal iverk i iverksettes til neste år som vi altså kommer tilbake til i neste sak
avslutningsvis så skal jeg knytte noen kommentarer til netthandel
SV kommer til å stemme imot det lovforslaget som fremmes av Arbeiderpartiet Senterpartiet Miljøpartiet og Rødt om å fjerne den tre-hundre-og-femti-kronersgrensa fra og med første august
<ee> det er viktig at det gjennomføres samtidig som det etableres gode løsninger for forbrukerne sånn at moms og toll enkelt kan betales
og da legger jeg til grunn at de merker seg hvor flertallet i realiteten står i den her saken
neste taler er Abid Q Raja
det skjer ingen <ee> dramatiske endringer av skatte- og avgiftssystemet i revisjonen av statsbudsjettet og det er jeg glad for og det skal vi være glad for president for vi trenger forutsigbarhet og vi trenger stabilitet
<ee> det skjer altså ingen dramatiske endringer til tross for <ee> at det er et par bevis <ee> på at det siden januar har kommet inn et nytt parti i denne regjeringen
det holdt oss gående
men det kan også forbrukerne gjøre som verdsetter kvaliteten og kulturen som kommer med å å opprettholde mangfoldet av mikrobryggerier rundt omkring i landet
og mangfold president det er veldig fantastisk
det er veldig flott <ee> også når det kommer til mikrobryggerier
og selv i ramadanmåneden kan en <ee> liberal politiker glede seg over mangfoldet i mikrobryggeriene
tidene har forandret seg men behovet for kvalitetsinformasjon i et demokratisk samfunn har ikke endret seg
derfor er det positivt at vi nå får regelverk inn i det tjueførste århundret slik at pendleren som leser lokalavisa på <ee> tabletten ikke betaler mer enn han som blar seg gjennom papirutgaven
det dette er god og moderne mediepolitikk president som gjør det rimeligere for forbrukeren å investere i kvalitetsjournalistikk kvalitetsjournalistikk
det kommer jeg ikke til å klare å si nå vet du
<ee> at <ee> skattereglene for midlertidig ansatt <ee> <ee> utenlandsk arbeidskraft også presiseres og forenkles er helt i tråd med en sosialliberal <ee> politikk som ser mulighetene ikke bare utfordringene med arbeidsinnvandring
vi vet hvor viktige disse arbeidstakerne er for norsk næringsliv og for den veksten som vi kan være så stolte av president
derfor er det <ee> derfor er det <ee> med rette at regjeringen nå gjør sitt for å legge til rette for slik arbeidsinnvandring
det er det ingen endringer på i forbindelse med revidering av dette budsjettet og det vil også være regjeringens <ee> forutsigbare og stabile linje i den skatte- og avgiftspolitikken de neste årene
<ee> gode president jeg vil au knytte et par kommentarer til noen av de punktene som vi skal vedta i dag
begynner med naturalytelser
<ee> der er jo holdninga både til flertallet i komiteen men au fra fra KrF si side at vi er glad for at det gjøres en opprydning og forenkling
<ee> så registrerer jeg president at det har vært en del kritikk knytta til den nye skatteordninga for utenlandske arbeidstakere
<ee> jeg er glad for den ordninga som blir lansert
jeg tror det vil være en forenkling og forhåpentligvis mindre byråkrati <ee> og så er det jo au sånn president at i eller etter høringsrunden så så er jo forslaget til regjeringa er jo at en legger seg på det høyeste satsen
det er jo <ee> i høringa var det tjueto til tjuefem prosent som var <ee> var forslagene og en legger seg på tjuefem prosent
<ee> så er det au flere som har tatt opp <ee> <ee> den såkalte tre-hundre-og-femti-kronersgrensa
der kjem|kommer vi jo tilbake igjen i den debatten <ee> seinere men <ee> det er jo viktig å se hva som skjer ellers i Europa
dette er jo ikke noe sånn at Norge er veldig spesielle på å ville forby <ee> eller pålegge moms fra fyrste|første kro krone
tvert imot det er jo Norge som er spesielle som ikke har moms fra første krone
resten av EU har jo en ordning seg imellom som gjelder f moms fra fyrste|første krone og det er vedtatt at au når det gjelder tredjeland så skal EU ha moms fra fyrste|første krone fra o eller innen tjuetjueén
så dette er jo <ee> noe som er direkte diskriminering av Norge norske arbeidsplasser og norske bedrifter
til slutt president så vil jeg au knytte noen kommentarer til <ee> maskinskatt eller eiendomsskatten på på verk og bruk
d <ee> fra KrF si side så var det en tosidig holdning til saken
vi ønsker jo fyrst|først og fremst en utredning av å se på åssen det kunne gjøres på en best mulig måte
<ee> når vi gikk inn i forliket i fjor høst knytta til til fjerning av skatten så så var det fordi at vi ser at den har jo gitt utfordringer for næringslivet og vi håper jo at resultatet er at det skapes nye bedrifter rundt om i landet
og når vi i tillegg klarte å få på plass en kompensasjonsordning så meinte vi at det var godt nok for at <ee> kommunene au kunne ivareta sitt inntektsgrunnlag som jo eiendomsskatten var en viktig <ee> viktig grunnlag for
<ee> så hadde vi au håpt at kompensasjonsordninga ville bli redegjort for i revidert eller i kommunepropen
det meiner jeg hadde vært en styrke for saken og gjort det lettere for kommunene
men vi er tydelige på at <ee> dette er en ordning som skal gjennomføres
<ee> og vi er tydelige på at kommunene må gjøre sin jobb
og jeg har tru på at de skal klare det og hvis de ikke klarer det så må en jo heller komme tilbake igjen til det
og det har vært en viktig forutsetning for KrF
neste taler er Seher Aydar
Aydar vær så god
Norge har vært igjennom snart fem år med skattekutt under denne regjeringa med økende forskjeller som resultat
i denne i dette reviderte budsjettet så gjør regjeringa heldigvis ikke så mange grep som vil kunne bidra til ytterlige økende forskjeller men noe gjør de da
finansminister Siv Jensen og regjeringa legger i denne proposisjonen fram et forslag om å innføre kildeskatt for utenlandske arbeidstakere
i stedet for å fylle ut vanlig skattemelding skal de fra neste år betale en flat skatt på tjuefem prosent
Rødt er faktisk enig i at det kan trenges en forenkling i skatteordningen for utenlandske arbeidstakere på midlertidig opphold
men vi ser ikke helt hvorfor en slik forenkling må innebære et skattekutt
regjeringas forslag er beregnet på å gi femti millioner kroner i redusert proveny fra den aktuelle arbeidsgruppa
flere partier har reagert på denne måten å innrette ordningen på nettopp av den grunn
i sin høringsuttalelse advarte LO mot at denne flate skattesatsens <ee> ikke måtte settes så lavt at det medførte skattekutt
men så må vi se så ser vi jo at det er akkurat det som har skjedd når regjeringen nå <ee> foreslå <ee> når regjeringens forslag er beregnet til å gi femti millioner kroner i provenytap
Rødt er bekymret for forsas forskjellsbehandlingen mellom arbeidstakere som bor i Norge og arbeidstakere gjennom bemanningsbyråer på midlertidig opphold
skattekuttet åpner for et lønnspress nedover og det vil kunne bidra til økende forskjeller
det er klart at når en arbeidsgiver vet at en arbeidstaker skal betale lavere skatt enn andre er det ikke så usannsynlig at han vil kunne tilby lavere lønn
president det er i realiteten skattesubsidiering av midlertidig tilreisende arbeidere i en situasjon der over hundre tusen arbeidsvillige og arbeidsføre står uten jobb i Norge
Rødt foreslår derfor at Stortinget ber regjeringen i forbindelse med forslaget til statsbudsjett for totusenognitten fastsette skattesatsen for kildeskatt for utenlandske arbeidere på midlertito midlertidig opphold til tjueseks prosent
dette vil ifølge beregninger som vi har fått fra Finansdepartementet være tilstrekkelig til at lovendringen i det minste ikke blir en måte for denne regjeringen å innføre et skattekutt på
president forenkling er bra
så Rødt er ikke imot selve lovendringen men det vi er mot er at skattekutt som fører til ytterligere lønnspress nedover
denne forenklingen ville være akkurat like enkel hvis satsen ble satt høyere enn regjeringens forslag
jeg tar med dette opp Rødt sine forslag
da har representanten ta tatt opp det forslaget hun refererte til
neste taler er statsråd Siv Jensen
statsråd Jensen vær så god
regjeringens hovedmål i skattepolitikken er å finansiere velferden så effektivt som mulig
regjeringen har redusert skatte- og avgiftsnivået for å øke verdiskapingen <ee> og for å gi større frihet for familiene og den enkelte
vekstfremmende skattelettelser er en sentral del av regjeringens økonomiske politikk
skattereformen og skatteforliket er et viktig bidrag
reformen fremmer investeringer i norsk næringsliv legger grunnlag for økt sysselsetting og gir en bedre beskyttelse av det norske skattegrunnlaget
fremover blir det viktig å forenkle skattesystemet både for å redusere byrdene på skatteyterne og for å få ned de administrative kostnadene
i forbindelse med revidert budsjett <ee> tjueatten har regjeringen fremmet forslag til enkelte endringer i skatte- og avgiftsreglene
regjeringen foreslår blant annet bedre regler for rapportering og skattlegging av naturalytelser i arbeidsforhold
dagens regler er krevende å etterleve og håndheve både for arbeidsgivere arbeidstakere og skattemyndighetene
de foreslåtte reglene bidrar til forenkling og riktig etterlevelse
det foreslås en forenklet skatteordning for utenlandske arbeidstakere på midlertidig opphold i landet
beskatningen av denne gruppen har gitt mange feil og har vært svært ressurskrevende for Skatteetaten
den nye ordningen går i korte trekk ut på at lønnsinntekter blir underlagt kildeskatt etter en bruttometode med en fast sats på <qq> tjuefem prosent
for å redusere sakstilfanget i Skatteklagenemda og bidra til å få ned restansene der foreslås det å legge klagebehandlingen av enkelte saker til Skattedirektoratet
det gjelder vedtak om tvangsmulkt forsik <ee> forsinkelsesgebyr etter a-opplysningsloven <ee> ikke-prinsipielle saker der klagen gjelder beløp under tjuefem tusen kroner og saker om skattebegrensning ved liten skatteevne
i tillegg foreslår regjeringen avgiftsreduksjon for øl fra små bryggerier og fritak for avgift på driftsmidler til reindriftsnæringen
regjeringen foreslår også enkelte andre regelendringer blant annet unntak fra justeringsplikten for merverdiavgift ved kommunesammenslåing og -deling
jeg har merket meg at finanskomiteen har sluttet seg til samtlige forslag
et par av sakene har mindretallsmerknader og et mindretall i finanskomiteen har også fremmet andre forslag president
da vil det bli åpna opp for et <ee> replikkordskifte og første replikant er Svein Roald Hansen
president <ee> først til <ee> kommentaren om naturalytelser
hele hensikten med det regjeringen har foreslått er jo å forenkle
så er det jo mang på mange enkeltområder at vi skal komme tilbake til <qq> Stortinget med ytterligere informasjon i forbindelse med statsbudsjett for tjuenitten
det vil vi selvfølgelig gjøre men fortsatt med den samme hensikt nemlig forenkling
når det gjelder skattlegging av <ee> utenlandske skatteytere så mener jeg vi har funnet en ganske god balanse
dette handler jo først og fremst om å rydde opp i et <ee> <ee> et problem som har vært der lenge
så hvor vi har fått også påpekninger fra Riksrevisjonen
<INAUDIBLE> <INAUDIBLE> <INAUDIBLE> behov for å finne et <ee> bedre system <ee> s som ikke er kommer i konflikt med EØS-avtalen
det mener jeg vi har gjort
<ee> som høringen viste så har LO og NHO skilt lag i forhold til synet på hvor skattesatsen skal være
vi har lagt oss på den høyeste satsen som var på høring <ee> og vi har <ee> i i i realiteten fulgt det samme systemet som har vært <ee> gjennomført i Sverige gjennom mange år
da er neste replikant <ee> Sigbjørn Gjelsvik
ja president til den nye skatteordninga for utenlandske arbeidstakere så er jo det ingen utenlandske arbeidstakere som blir pålagt å gå inn i den nye ordninga
altså en etablerer det som ei valgfri ordning
sånn at i prinsippet så kan det jo ennå ende ut med at det er ingen som går over til den ny nye ordninga
i så fall blir jo det berre|bare mer byråkrati uten at en får noen|1 effekt ut av det
hvis en skal få folk til å gå over til den nye ordninga valgfritt så går jeg ut ifra at det er fordi at folk da <INAUDIBLE> å havne ut med en lavere skatt enn det som de har i dag altså ei rein subsidiering av utenlandske arbeidstakere
og hvorfor har har en ifra regjeringa si side valgt det her som ei valgfri ordning hvis målet var forenkling i systemet
president hovedgrunnen til at ordningen er valgfri er EØS-retten
det er hovedgrunnen verken mer eller mindre og jeg har lyst til å avvise påstandene som er kommet i innleggene om at dette først og fremst har som formål å subsidiere enkelte skatteytere
hovedmålet med denne endringen er å forenkle er å skape enklere regler for riktig beskatning og for å rydde opp i muligheten for fortsatte feil <ee> som vi jo har fått flere påvirkni påpekninger på fra Riksrevisjonen
jo <mm> president det fornuftige hadde jo vært|1 hvis en meinte at utenlandske arbeidstakere skal over på den nye ordninga og <ee> el innføre det som et pålegg
her har en valgt det som ei valgfri ordning og det er jo det logisk det at utenlandske arbeidstakere velger jo ikke den nye ordninga med mindre det medfører lavere skatt for de
og det er jo nettopp det som er problemet med det systemet her at en etablerer ei ordning som ikke norske arbeidstakere kan ikke velge hva for en skatt de skal være underlagt men utenlandske arbeidstakere får altså et privilegium som se statsråden nå sier er på grunn av EØS-avtalen
eller er det sånn at norske arbeidstakere i framtida òg vil få et slikt privilegium
president <ee> det er jo slik at hvis man velger denne ordningen så fratar jo man seg selv samtidig muligheten for ethvert fradrag som alle andre skatteytere har i skattesystemet
så man tar et valg <ee> men vurderingen så langt er at den satsen vi har lagt til grunn er en riktig sats
og det er <ee> <ee> i tråd med et system man har hatt i Sverige i mange år <ee> som har vært en god og forenklet ordning
så igjen hele hovedpoenget med å gjøre dette er å rydde opp forenkle fjerne risiko for feil og det får vi jo da erfare <ee> etter at ordningen blir innført
da er replikkordskiftet omme og vi går tilbake til talerlista og de talerne som nå får ordet får ei taletid på inntil tre minutter
og neste taler er Rigmor Aasrud
med lov skal landet bygges heter det
derfor foreslår Arbeiderpartiet å fjerne loven som gir avgiftsfritak for import under en bestemt beløpsgrense
loven bidrar ikke til å bygge landet
den undergraver arbeidsplasser den belaster miljøet den gir staten unødvendige utgifter og reduserer statens inntekter
inntekter som kan brukes til å forsterke tilbuda i sjukehusa i barnehagene og for å øke innsatsen for et bedre klima
NHO sier at det er tidskritisk at myndighetene viser handlekraft og avvikler ordningen
Virke sier sitat
vi ser virkelig ingen grunn til å kaste bort tid og ikke minst arbeidsplasser og skattekroner på en utredningen
ordningen burde avvikles på dagen
fagforeningenes holdning er også klar og følger samme argumentasjon
president at regjeringa ikke legger mye vekt på fagforeningene er kanskje ikke uventa men at verken NHO eller Virke har gjennomslag hos partiene som meiner de er opptatt av norsk næringsliv er oppsiktsvekkende
regjeringas mantra i fem år har vært at d vært nødvendig å gi bedriftene ved deres eiere store skatteletter
det skal angivelig være gjort for å sikre norske arbeidsplasser
er omsorgen for arbeidsplasser bare knytta til skattelette
hvorfor gjør ikke regjeringa og stortingsflertallet mer for å ta vare på arbeidsplasser i dagligvarehandelen og annen detaljhandel som rammes av tre-hundre-og-femti-kronersgrensen for fritak
det er bransjer som ofte omtales som en av regjeringas viktigste inkluderingsarenaer
mange som trenger hjelp inn i arbeidslivet får arbeidstrening nettopp i disse bransjer
hvorso hvorfor skal nettopp disse bransjene da møte en ekstra konkurranse fra biri billig direkte import
ifølge Virkes tall kommer femten millioner pakker fra Kina inn i Norge med en gjennomsnittsvekt på hundre og sytti gram
økningen er stor og utgjør mellom tjuefem og tredve|tretti prosent av totalen
postforsendelser fra Kina sendes omtrent fri for fraktkostnader fordi Kina omtales av FNs postavtale som skal bidra til at utviklingsland har råd til å sende posten
Postens direktør sier at de taper penger på alle brev som kommer inn fra disse landa
det skaper uheldige konsekvenser for Posten sjølsagt
dem taper penger på dette og felleskassa altså statsbudsjettet må bidra
norske nettbutikker må betale langt mer i porto når dem sender sine varer til norske kunder
det er langt dyrere å sende samme vare fra Sandefjord enn fra Kina
president sånn bygger vi ikke landet
neste taler er Vetle Wang Solheim som også er sakens ordfører
Solheim vær så god
vi har jo
dette her er jo en generell sak men den går også inn i mange av dem debattene vi skal ha senere i dag
kildeskatten for utenlandske arbeidstakere
det er jo da betimelig å spørre <ee> dem som er imot innføringa sånn som den ligger i dag
hvor høy sats er ønska
for det ønskes en vurdering
vel vurderinga er gjort
det kan omtrent ikke vurderes mer enn det som er gjort
det har vært|1 på ei brei høring
alle høringsinstanser har fått lov til å sagt sitt ståsted og regjeringa har lagt seg på det høyeste satsen som ble|1 <ee> sagt i høringsbrevet
tjuefem prosent er et samlende <ee> skattesats med dem med dem hensyna som har meldt inn sine ønsker og meininger
i tjuefjorten så så vi det at <ee> rundt trettifire prosent av|1 dem skatteyterne i Norge som har D-nummer hadde minst ett utslag for mulig feil i sin selvangivelse
at det her er valgfritt er av hensyn til EØS-avtalen
at ordninga innføres er av hensyn til å kreve inn rett skatt
og så vet jeg det at Senterpartiet i utgangspunktet er imot EØS-avtalen i sin helhet
men det her fremhever jo også i den her saken hvor viktig det er at vi har utenlandske arbeidstakere som kjem|kommer og bidrar til den veksten vi har i Norge
jeg synes det er en veldig merkelig argumentasjon av Senterpartiet at man nå ikke ønsker å innføre ei ordning som vil skattlegge utenlandske arbeidstakere bedre enn i dag
så hvis Senterpartiet faktisk er for kutt i byråkrati og forenkling i det offentlige så er det her v <ee> valget enkelt
da bør man støtte opp om ordninga
hva vil Arbeiderpartiet og Senterpartiet ha av|1 sats
og hvordan|1 meiner dere da at flere vil gå inn i ei ordning som er en forenkling framfor dagens l løsning som er pekt på har mange svakheter
jeg håper at vi kan få svar på det for hovedproblemet er jo nettopp at dagens system er det som er problemet med å innføre rett skatt
det er svært arbeidskrevende for Skatteetaten å kreve inn rett skatt i dag
hvis det her er en ordning som kan medføre ei forenkling som kan medføre at vi kan kreve inn riktig skatt så meiner jeg at det er noe som bør støttes opp om i denne sal takk
Gjelsvik <ee> vær så god
til skatteordninga for utenlandske arbeidstakere
det blir fra flere talere si side <ee> sagt at det her det bidrar til <ee> forenkling
ja her etablerer en altså ei ordning som er valgfri for den enkelte arbeidstaker
i prinsippet så er ikke det sikkert at det er en eneste utenlandsk arbeidstaker som vil benytte seg av ordninga
det gjenstår å sjå|se og det har jo sjølsagt òg med hva slags <ee> skattesats en legger seg på
hvis den enkelte utenlandske arbeidstaker da ser seg tjent med å være en del av det eksisterende system som er i dag og ikke går u over til den nye ordninga ja så er d en altså fullt fri til det
og derfor så må jeg seie|si òg at jeg <ee> stussa litt over <ee> resten av opposisjonen som vi|1 meiner at det her er ei grei ordning å gå inn på
i så fall så oppnår en ingenting av forenkling
en o oppnår ingenting av bedre kontroll og at derfor Senterpartiet avviser heile den nye ordninga
hvis vi skal ha en ny ordning så er jo det fornuftig å ha ei ordning som gjelder generelt for utenlandske arbeidstakere der en er tydelig på hva slags re regler som gjelder
til representanten Njåstad som i stad var innom og skrøt av skatte- og avgiftslettelser ifra regjeringa si side
vel altså regjeringa har altså sø og sammen med <ee> Venstre og KrF sørga for seks komma seks milliarder kroner i økte avgifter netto i løpet av den perioden som en har sotte|sittet
det gjelder sukker- og sjokoladevareavgifter
det gjelder cirka to milliarder kroner i økte avgifter på innenlands lufttransport
gjelder økt elavgift i flere runder økte avgifter på drift drivstoff
Senterpartiet har et anna alternativ som blant anna innebærer lavere skatt for alle som har sju hundre tusen eller mindre i inntekt hvert eneste år
så innebærer det riktignok at noen av de som har høgest inntekt i Norge må bidra noe mer til fellesskapet men det har de rygg til å bære president
neste taler er Ingrid Heggø
Heggø vær så god
da har ingen flere bedt om ordet og debatten i sak én er dermed over
innstilling tre hundre og nittiåtte s tjuesytten tjueatten
jamfør dokument åtte hundre og femtiåtte s tjuesytten tjueatten
etter ønske fra komiteen vil presidenten foreslå at taletida blir begrensa til tre minutter til hver partigruppe og tre minutter til medlemmer av regjeringa
videre vil presidenten foreslå at det innafor den fordelte taletid blir gitt anledning til replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringa og at dem som måtte tegne seg på talerlista utover den fordelte taletid får ei taletid på inntil tre minutter
Soleim
president jeg vil først takke <ee> for arbeidet som er gjort i komiteen
deretter vil jeg seie|si at det å fjerne maskinskatten er en viktig seier for næringslivet over hele landet
i likhet med formuesskatten er det her en skatt som rammer norske bedrifter uavhengig av om dem går i overskudd eller underskudd
man tapper norsk industri for egenkapital i tunge tider noe som igjen går utover evnen til å holde seg gående og ikke minst investere for framtida
å senke skattene for norske bedrifter og arbeidsplasser er et av dem viktigste måla for den her re regjeringa
uten arbeidsplasser i Norge vil ikke vårt velferdssamfunn holde seg gående
den kompetansen vi har bygd opp vil ikke bli værende i landet med mindre dem kloke hoda har kapital til å forske og drive fram nye innovative løsninger i næringslivet
jeg skal ikke bruke <ee> mykje|mye mer tid nå <ee> på å seie|si hvorfor|1 det|1 her er et riktig grep
men jeg vil likevel seie|si at vi allerede nå ser effekten av den endringa som er gjort
for eksempel signaliserer Statkraft nå tydelig at dem nå kan begynne å investere i datasenter i Norge nå som en av våre ulemper og uforutsigbare faktorer er fjerna
framveksten av|1 datasenter skyldes nok også behovet for mer tilgang på grønn kraft men det er ingen tvil om at slike positive endringer i rammebetingelsene spiller en stor og avgjørende rolle når investeringsbeslutninger skal tas
så til representantforslaget fra Arbeiderpartiet president
for det første hevdes det at det ikke er tid til å gjennomføre den takseringsjobben som er nødvendig
vel president den her endringa ble|1 vedtatt i desember i fjor og fristen for å finne eiendomsskattegrunnlaget som skal inngå i kompensasjonsordninga må gjøres innen første mars tjuenitten
med andre ord har man godt over ett år på å gjøre den nødvendige takseringa
og det er differansen mellom den takst som er satt for det gjeldende anlegget i tjueatten og den nye taksten for tjuenitten som er det som skal kompenseres og trappes ned over sju år
og fra tjuenitten er verker og bruk fjerna som et beskatningsalternativ
dermed trengs det berre|bare éi ny taksering for tjuenitten og det som òg da må takseres er tomt og bygning med maskiner og utstyr som tjener bygget
det her er ei vesentlig lettere taksering og lovforberederen som ble|1 lagt fram med statsbudsjettet for tjueatten er tydelig
når jobben blir såpass mykje|mye enklere vil også antallet takstmenn som kan gjennomføre jobben øke betraktelig
dessuten er det sånn president at allerede i dag skiller mange takstrapporter mellom dem ulike kategoriene
blant anna gjør arbeiderpartistyrte Oslo det i sine takstrapporter for tjuesytten noe som fører til at jobben nesten allerede er gjort
og det påkviler nå kommunene å gjennomføre den nødvendige taksering i god tid før fristen noe som er fullt mulig
når det gjelder presisering av|1 overgangsregelen berørte jeg det i mitt innlegg i forrige sak president
den her endringa er veldig positiv for næringslivet
vi fjerner en gammel bestemmelse som har vist seg veldig vanskelig å bruke i rettsvesenet og det er sørga for kapital og investeringsevne for å skape flere arbeids arbeidsplasser over hele landet også i dem kommunene som er imot den her endringa
representanten kanskje hun skal ta opp forslaget i saken
da har representanten tatt opp <ee> forslaget hun refererer til
da er neste taler <ee> Sigbjørn Gjelsvik
ei endring som <ee> flertallet sjøl <ee> anslår til en <ee> en reduksjon på fem hundre millioner kroner
mens nå det samme flertallet da øker over natta <ee> sukker- og sjokoladevareavgift og avgift på ikke-alkoholholdige drikkevarer med to milliarder kroner så er det tydeligvis helt greit
<ee> når en har <ee> je økninger i avgiftene på innenlands lufttransport på to milliarder kroner så skal en tydeligvis òg kunne leve helt fint med med det
man fjerner startavskrivningene i saldogruppe gre d for de som investering <ee> i blant anna nye maskiner innafor industrien
òg fordi at det er krevende grensedragninger
en hadde gjort noen grensedragninger i regjeringa sitt forslag
så kom den nye grensedragninga gjennom budsjettavtalen og en ser fortsatt at det er svært uklart for de kommunene som er berørt
det eneste som en veit er at de kommunene som er berørt vil tape mens internasjonale <ee> aktører og staten sikrer seg gjennom endringene som <ee> blir gjennomført
det er et stort problem at de <ee> den kompensasjonsordninga som varsla ikke blir lagt fram mens en da held|holder framdrift i det som går på iverksettelsestil <ee> tidspunkt på endringene
det er tre hundre og åtteogførti|førtiåtte kommuner som i dag utskriver <ee> <ee> eiendomsskatt på verk og bruk som skal foreta retaksering i løpet av noen få måneder
hva som er bygg hva som er installasjon hva som tjener produksjonen og hva tjener bygget
og det er blant anna uklart <ee> hva som <ee> ligger i markedsverdi
det er særdeles <ee> viktig å <ee> få til ei utsatt gjennomføring
det er klokt å bruke tid her
det har flertallet så langt ikke gjort
jeg syns det er synd at en ikke støtter våre forslag
SV var og er imot de endringene i eiendomsskatten som ble vedtatt i forbindelse med statsbudsjettet i høst
kommunal eiendomsskatt er med på å sikre velferden i lokalsamfunnene rundt omkring i hele landet og gir lokale ringvirkninger av næringsvirksomheter
eiendomsskatten er en viktig del av det lo lokaldemokratiske handlingsrommet som den eneste lokalt bestemte inntektskilden som mu kommunene sjøl kan bestemme over
det er i dag tre hundre og førtiåtte kommuner som skriver ut eiendomsskatt på verk og bruk
og lovendringa innebærer jo at de samtlige av de her verk og brukene må retakseres innen første mars til neste år
arbeidsbyrden og kompleksiteten er forskjellig for hvert av de her brukene
og det burde jo kunne gjøre større inntrykk når en samla kommunesektor sier at det ikke er mulig å få gjennomført retakseringa av alle verk og bruk samtidig i alle kommunene innen fristen
og det er også interessant president at <ee> den her regjeringa som sjøl mener å være så opptatt av effektivisering ikke ser de store utfordringene som ligger i at den her retakseringa må skje parallelt med kommunesammenslåing
finansministeren anerkjenner at det blir vanskelig for kommunene å rekke fristen men ber om at de her kommunene harmoniserer så raskt som mulig
så man bestiller i realiteten en solid porsjon med dobbeltarbeid
så president har Stortinget vedtatt en kompensasjonsordning som ordning som er oppadbegrensa til fem hundre millioner kroner
beløpet er altså ikke tilstrekkelig til å kompensere kommunenes inntektsbortfall
kartlegginger viser at hundre og nitten kommuner vil få et tap som overstiger fem hundre millioner kroner
og når vi vet at det er hele tre hundre og førtiåtte kommuner som skriver ut eiendomsskatt på verk og bruk så burde det vært åpenbart at kompensasjonen må økes
og iverksettelsen av den her endringa burde i alle fall utsettes til en har utreda bedre det reelle skattetapet og hvordan kompensasjon faktisk skal fordeles
ulikt <ee> talerne fra Arbeiderpartiet Senterpartiet SV som var på talerstolen nå før meg så er jeg og vi fra Venstre veldig glad for at maskinskatten ble fjernet i statsbudsjettet <ee> for tjueatten
det er en seier for økt næringsliv i hele landet
maskinskatten var byråkratisk uforutsigbar og vilkårlig
og representantforslaget er dermed president et forsøk på omkamp fra opposisjonen
heldigvis ikke en omkant <ee> omkamp de vinner
fjerning av maskinskatten vil føre til flere arbeidsplasser og bedre vilkår for norske bedrifter
det skal vi være glade for president
det er nemlig noe grunnleggende feil med å skattlegge produksjonsmaskiner verktøy som trengs for å skape merverdi arbeidsplasser o og verdiskapning
og det er <ee> vi har fått med oss at noen kommuner er bekymret <ee> for frafallet av en inntekt
men saken er at ved å fjerne skatten gjør vi det lettere for bedrifter å etablere seg i nettopp disse kommunene
det vil skape flere lokale arbeidsplasser og ha positiv virkning på en hel rekke andre sektorer som er avhengig av hjørnesteinsbedrifter for å blomstre
og etablering av datasentre er bare ett eksempel på hvor skadelig maskinskatten er og hvor viktig det er at fjerningen av maskinskatten gjennomføres
og president <qq> det er det er altså en vi må ha med oss at dette også er en har en <ee> en utfasingstid på syv år over tilnærmet full kompensasjon til kommuner som får redusert sine inntekter
og derfor president er jeg veldig glad for at forslaget ikke fører frem
eiendomsskatt på maskiner og produksjonsutstyr har vært tyngende for mange bedrifter i lang tid
dette var derfor et riktig og viktig grep
nå ser vi også nyetableringer som følge av den bedrede forutsigbarheten som regelendringen utgjør
en utsettelse på bakgrunn av en påstand om at kommunene ikke rekker å retaksere mener jeg er både uklokt og unødvendig
overgangsregelen har betydning for differansen mellom taksten for tjueatten og den nye taksten for tjuenitten hvor sistnevnte ikke inkluderer produksjonsutstyr og produksjonsinstallasjoner
det er derfor bare nødvendig å foreta én ny taksering
denne taksten vil bare omfatte tomt og bygning
jeg legger til grunn at det normalt er produksjonsutstyret som er mest krevende å taksere
taksering basert på den nye avgrensningen vil være vesentlig enklere og mindre tidkrevende enn full taksering av anlegget inkludert maskiner og utstyr som etter de tidligere reglene
de nye takstene skal baseres på markedsverdi mens man for verk og bruk bygde på gjenanskaffelsesverdien noe som normalt krever en bredere vurdering
taksering etter de nye reglene vil kreve mindre spesialkompetanse og antallet potensielle takstmenn vil øke
videre viser jeg til at eksisterende takster i mange tilfeller skiller mellom bygning tomt og maskiner
det vil derfor kunne være arbeidsbesparende å basere de nye takstene på disse
vanligvis vil det heller ikke være vanskelig å avgjøre hva som utgjør produksjonsutstyr da dette i mange tilfeller vil være sammenfallende med hva som utgjorde arbeidsmaskiner etter de tidligere reglene
det er også argumentert med at kommunesammenslåing i de kommunene hvor dette er aktuelt tilsier en utsettelse
problemer i forbindelse med kommunesammenslåinger løses normalt gjennom overgangsordninger med hjemmel i inndelingslova
så er det anført at overgangsregelen er uklar og bør presiseres
dette gjelder blant annet med hensyn til om kommuner som i tjueatten bare skriver ut eiendomsskatt på verk og bruk må utvide utskrivingen til all næringseiendom for å kunne benytte overgangsregelen
regjeringen har fremmet forslag i proposisjon åttiseks ls tjuesytten tjueatten om en presisering av overgangsregelen slik at det fremgår direkte av ordlyden at en slik utvidelse ikke vil være nødvendig
da åpnes det opp for et replikkordskifte og første replikant er Ingrid Heggø
først president til denne påstanden om en sen nattetime
dette er altså et <ee> forslag som har vært grundig utredet <ee> og diskutert gjennom lang tid før regjeringen <ee> foreslo det for Stortinget
president <qq>
la meg først understreke hva denne saken handler om
den handler om å legge til rette for næringsvirksomhet rundt omkring i <ee> landet
<ee> og som jeg sa i mitt innlegg denne endringen fører altså til <ee> at det blir flere nyetableringer i norsk næringsliv
<ee> så jeg merker meg jo at l litt av diskusjonen s og og argumentasjonen som kommer fra opposisjonen den er litt vikarierende litt avhengig av hvilken sak vi diskuterer
det ene øyeblikket så fremstiller man det som man er rørende opptatt av næringslivet men i det neste øyeblikket så er det ikke næringslivet som står på dagsorden i det hele tatt
da er det kompensasjon til kommunene
kommuneøkonomien i Norge er god
Kommune-Norge går med solide overskudd
det er f aldri vært færre kommuner på ROBEK-listen noen gang
og det tenker jeg taler for at å rydde opp i dette og legge til rette for næringsvirksomhet er en god løsning
da er neste replikant Sigbjørn Gjelsvik
<ee> <ee> finansministeren har i sitt <ee> svar for å <ee> avvise behovet for utsatt iverksetting sagt at taksering etter de nye reglene vil kreve mindre spesialkompetanse
det her er jo direkte i strid med det som kommunene sjøl <ee> framheva
blant anna så har industrikommunene <ee> skrev følgende
kommunene vil reise spørsmålet om korvidt|hvorvidt departementet har tilstrekkelig innsikt i hvordan gjeldende takster er bygde opp
for mange kommuner er situasjonene at takstene i stor grad må bygges opp på nytt fordi det ikke er spesifisert i tomt bygning og tilbehør som tjener bygningen
industrikommunene meiner det er feil når finansministeren gir inntrykk av at kommunenes retakseringsarbeid <ee> mi være med mindre komplisert og lite tidkrevende
hva slags informasjon er det finansministeren sitter på og som industrikommunene som sjøl er inn på problemstillingene som kjenner sin kvardag|hverdag
hva slags informasjon er det de ikke har som finansministeren da tydeligvis sitter på
president <ee> disse detaljene redegjorde jeg godt og grundig for i mitt innlegg som jeg nettopp har holdt
<ee> jeg mener at opposisjonen lager unødvendige <ee> problemstillinger ut av dette
vi har altså varslet dette
det er en betydelig <ee> periode med en overgangsordning
nå kommer det nye presiseringer i forhold til dette
<ee> d og det <qq> i en situasjon hvor kommuneøkonomien er bunnsolid
Kommune-Norge går med solide overskudd og jeg mener at det er et godt egnet tidspunkt for å gi en lettelse til næringslivet rundt omkring i Distrikts-Norge
til det som går på eiendomsskatten på verk og bruk
det er jo fornuftig å foreta det her gjennom et lovutvalg når en ser de krevende avgrensningene som er når en òg ser det i den saka som vi nå behandler når det gjelder i iverksettelsestidspunkt
når de da ikke får kompensasjon så må de finne andre løsninger for å hente i inntektene
er det det som en vil sjå|se i framtida s <ee> ifra finansministeren si side at det er i utviklinga med økt eiendomsskatt i kommunene vil eskalere med den endringa som her skjer
president det er opp til kommunene selv <ee> å bestemme om de vil innføre eiendomsskatt eller ikke
jeg an registrerer jo at det er svært mange Senterparti-ledede kommuner som gjør nettopp det
de følger jo da åpenbart det samme prinsippet som Senterpartiet gjør i Stortinget
<ee> later som at man er <ee> næringslivets beste venn men skjerper skatte- og avgiftsbeleggingen samlet sett med mange milliarder kroner
president det er en ærlig sak at Senterpartiet er uenig i denne lettelsen for norsk <ee> næringsliv i distriktene
<ee> men å komme med et forslag <ee> som i realiteten egentlig er å be om en utsettelse på en sak det det fremstår bare som en omkamp
dette har vært et godt utredet forslag dette er fornuftig dette gir <ee> arbeidsplasser i distriktene og vi har til hensikt å gjennomføre det president
spesielt når det er <ee> behov for å foreta retaksering i tre hundre og førtiåtte kommuner i Norge
det er fornuftig
Senterpartiet har bidratt til gjennom sine opplegg til å redusere skattebelastninga for <ee> for norsk næringsliv i mange sammenhenger
vi foreslår òg en vesentlig styrka kommuneøkonomi sånn at en blant anna kan redusere eiendomsskatten i i Norge i motsetning til det som regjeringa gjør som <ee> som isteden foreslår reduserte s <ee> skatter for de som har mest ifra før
hvorfor kan en ikke istedenfor ifra regjeringa si side <ee> styrke kommuneøkonomien sånn at en slipper eiendomsskatt i så mange kommuner i Norge
denne regjeringen har jo styrket kommuneøkonomien men jeg vet ikke hvor sterk kommuneøkonomien må være i Senterpartiets øyne før Senterpartiets ordførere rundt omkring i landet lar være <ee> å enten innføre eller øke eiendomsskatten rundt omkring
det er et valg
det er det enkleste en politiker kan gjøre det er å stikke skatterøret inn i folks lommer for å løse oppgaver som man har lyst til å finansiere i kommunen
jeg er grunnleggende ikke tilhenger av eiendomsskatt for jeg mener den er grunnleggende usosial og i denne saken så handler det altså om eiendomsskatt på verk og bruk på maskiner for norsk næringsliv l lokalisert i distriktene
<ee> for det første så er dette en ordning som er grundig utredet
den krever ikke mere utredninger
for det andre så har man gjennom behandlingen i Stortinget sikret gode overgangsordninger president
da er neste replikant er Kari Elisabeth Kaski
og spørsmålet mitt da var når h <ee> kommunen får vite om <ee> hva slags kompensasjon hvor lenge den kompensasjonen vil være og når den kompensasjonen kommer og hvilken fordeling det vil være
da svarte finansministeren at det skulle <ee> finansministeren komme tilbake til Stortinget på på <ee> et egna måte
<ee> og det spørsmålet gjør seg jo gjeldende i dag også
ja det siste president er jeg helt enig i
<ee> det er noen av oss som mener at lavere skatter og avgifter er bra for husholdningene er bra for norsk næringsliv <ee> fordi man får beholde verdiskapingen sin selv beholde mer av inntektene sine selv fremfor at det er politikerne som skal fordele pengene på deres vegne
dette viser seg altså <ee> a allerede nå å være en god ordning som skaper ny verdiskaping i Distrikts-Norge
jeg er veldig tilfreds med at vi har innført dette
og jeg mener at vi har svart ut mye av de problemstillingene som har vært på tapetet i løpet av saksbehandlingen president
<INAUDIBLE> president jeg jeg opplevde ikke at jeg fikk et svar på spørsmålet mitt
altså for Narvik kommune konkret da så er det trettisyv millioner kroner som er inntektsbortfallet og <ee> <ee> vi kan godt være uenige om eiendomsskatten
det er SV og Fremskrittspartiet
men men det må allikevel være mulig å få en forståelse fra regjeringa og finansministeren sin side på at det er ønskelig for kommunene å vite <ee> hvordan fordelinga av kompensasjonen blir
altså man setter jo kommunene i en ganske umulig situasjon når de ikke får vite engang når de får vite om hvordan inntektene vil bli framover
det mener jeg finansministeren burde kunne svare på
ja president <ee> vi har altså <ee> gitt den informasjonen som er tilgjengelig til Stortinget og vil komme tilbake med ny informasjon når den er tilgjengelig
da er replikkordskiftet omme og vi går tilbake til talerlista og neste taler er Åsunn Lyngedal
lovendringa er i seg sjøl ikke god og med det her utsettelsesforslaget så har vi forsøkt å hindre noen av de dårligste utslagene
for kommunene har hatt ansvar for tre typer takseringer
det har vært på boliger det har vært på næringseiendom og det har vært på verk og bruk
store komplekse fabrikkanlegg
det endrer ikke fakta om taksering av verk og bruk at man finner på et nytt navn maskinskatten
den har aldri ramma dataservere
i statsbudsjettet så fjerner man kategorien hele kategorien verk og bruk uten en lovutredning i forkant og uten at kommunene visste hvordan skulle vi nå taksere
skal fabrikkanlegget takseres som kiosken på hjørnet
regjeringa vet ikke noen ting om hvem som tjener mest på endringa
for eksempel hvor mange store utenlandske konserner er det nå som slipper å betale noe som helst slags skatt til Norge
jeg stilte et skriftlig spørsmål om det før jul og regjeringa bekrefta
vi vet ikke hvor mye av disse pengene som går til utlandet
i Nordland betaler tre store produksjonsanlegg til sammen femogførti|førtifem millioner
det er amerikanske Alcoa i Mosjøen det er BlueStar i Sørfold og det er LKAB i Narvik
staten har jo sagt at de vil betale den her skatten for dem gjennom en kompensasjonsordning til kommunene
i tillegg til at det er ganske uvettig bruk av skattepengene våre så er det uholdbart at kommunene enda ikke vet hvor my stor kompensasjon får de
sånn går det når en man har et håp om at en endring skal skape nye arbeidsplasser men ikke tar seg bryet med å utrede fakta
jeg hører det påstått i salen her i dag at det har skapt nye arbeidsplasser men jeg er redd at den her endringa er som med den generelle lettinga i formuesskatten
det kan ikke dokumenteres at det skaper arbeidsplasser og man ønsker ikke å bygge på fakta
det trengs tru
Arbeiderpartiet vet at det er mye anna som har avgjort at de store bedriftene har valgt Norge
det er kraftressursene våre som er grunnleggende for flere av de store bedriftene det er tilgang på arealer det er reint vatn og andre naturressurser og det er ordna myndighetsforhold
vi har vært karakterisert av forutsigbarhet
denne regjeringa er ikke forutsigbar når det gjelder skatteregimer verken for bedrifter eller for kommuner
da er neste taler Vetle Wang Soleim som også er sakens ordfører
<mm> jeg har lyst til å kommentere mange ting men for å ta d siste representants innlegg <ee> så seies|sies det at det har aldri ramma datasenter
vel det er i så fall merkelig når vi ser at det faktisk nå er økning i antall datasenter og når store aktører som Statkraft signaliserer at nå er det på tide å investere
president i forslaget så skriver Arbeiderpartiet at det vil være et omfattende takseringsarbeid hvis kommunene som vil miste inntekter som følge av den her endringa må innføre eiendomsskatt også på næringseiendom for å få inn nok penger
<ee> president jeg er sterkt uenig i at kommunene nå må sjå|se seg sjøl tvunget til å innføre en helt ny skatt på all næringsvirksomhet i sin kommune
i alle fall når man vet at det er næringslivet som i stor grad sørger for arbeidsplasser verdiskapning sponsinga av frivillige og at unge flytter tilbake til sin kommune
i alle fall når vi vet at kommunene blir kompensert for det inntektsbortfa bortfallet dem får i overgangsordninga
skal da virkelig kommunene både innføre en ny skatt og få kompensert for gammel skatt
det er ingen grunn til å øke skatte skattetrykket på næringslivet nå og jeg vil fra det her talerstol også minne om at alle kommuner i det her landet får basert på dem samme kriteriene og nøklene nok penger til å drive sin kommune
faktisk har kommunenes frie inntekter økt under den her <ee> re regjeringa og antallet kommuner som er på ROBEK har aldri vært|1 så lavt
derfor president er det med det her ingen grunn til å følge forslaget fra Arbeiderpartiet med å utsette iverksettinga av den her endringa
en endring som er en etterlengta og positiv bidrag til flere arbeidsplasser i Norge
og så s så så til se Senterpartiet som ønska et lovutvalg
vel er det slik da at Senterpartiet er for det her forslaget berre|bare det skal gjennom et lovutvalg eller er det berre|bare en ny måte å utsette det på for å så i neste omgang seie|si nei
den her saken har vært|1 gjennom på høring fra tjuefemten
den ble|1 presentert i statsbudsjettet i for inneværende år
den har vært|1 utreda og den har vært|1 utreda godt
så til takstmenn og kapasitet
ja hvis kommunene nå setter i gang med den nødvendige takseringa og setter i gang med det tidlig så er det ingen signal ifra takst be <ee> bransjen om at det her ikke let|lar seg gjei ikke let|lar seg gjøre
og så når det gjelder verker og bruk
ja man trong|trengte spisskompetanse for <ee> det gamle regelverket for verker og bruk
men det er ingen grunn til å kreve en sånn spisskompetanse når man skal taksere bygg og tomt som jo er den jobben som nå skal gjøres
Arbeiderpartiet må kunne ks kunne svare på vil dem også i sitt alternative budsjett for tjuenitten gå imot dem her endringene
vil man faktisk reversere en skattelettelse for bedrifter som har store maskiner i sin virksomhet
kanskje bør man legge neste besøk til næringsdrivende i stedet for til det lokale rådhuset
det er altså ikke slik at det er kommunebudsjettet i ri i den i kongeriket som skaper velferd i det her landet
det er næringsliv og det er arbeidsplasser som skaper en verdi som beskattes til fellesskapet
det har venstresida glømt og det her utsettelsesforslaget er direkte næringsfiendtlig