scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
det er viktig med kontrollmekanismer og systemer for tilbakemelding på ansvarlig politikk som den politiske ledelsen kan bruke til å fatte beslutninger
Riksrevisjonens hovedfunn i saken er disse
økte bevilgninger har så langt i liten grad ført til at målene om driftsstabilitet nås
styringen og oppfølgingen av vedlikeholdsarbeidet har vært svak
Jernbaneverkets ledelse har ikke sørget for nødvendige styringsverktøy
Jernbaneverket har ufullstendig dokumentasjon av tilstanden på banen
Jernbaneverket har ikke et system for å måle produktiviteten i vedlikeholdsarbeidet og nødvendige tiltak for å bedre styringsinformasjonen for vedlikeholdsarbeidet er ikke prioritert
og til slutt departementet har lite informasjon om hvordan bevilgningene brukes effektivt
og dette gjelder altså perioden tjueseks til tjuefemten
disse merknadene slutter komiteen seg enstemmig til <ee> og vi slutter oss til Riksrevisjonens anbefalinger <ee> og komiteen har en del tilleggsmerknader
det burde være mulig for Jernbaneverket å vurdere om realøkningen som etaten har hatt i vedlikeholdskostnader siden totusenogseks har gitt en tilsvarende økning i utført vedlikeholdsarbeid
og gitt en økning i bevilgningene til vedlikehold så mener vi det er kritikkverdig at resultatene for driftsstabilitet ikke er bedret totalt i perioden gitt økningen som er kommet
informasjon om tilstanden på banen og resultatene av vedlikeholdsarbeid inngår som sentrale deler av styringsinformasjonen en etat må kunne forventes å framlegge i jevnlig rapportering til departementet
komiteen forventer derfor at ved oppstart av ny styringsstruktur for jernbanen første <ee> januar tjuesytten <ee> så var Riksrevisjonens anbefalinger i dokument tre ti <ee> tjuefemten til seksten innarbeidet
president bedre rutiner for datainnhenting og behandling må komme på plass
resultatmålbarhet må sikres
nødvendig styringsverktøy må være på plass og tas i bruk
og tilstrekkelig kompetanse på signalanlegg i Jernbaneverket må også komme på plass så snart som mulig
hvis toget skal være et reelt alternativ til mindre miljøvennlige transportformer er første bud at toget går
gjennom femten år har ulike statsbudsjetter omtalt forbedring i driftsstabiliteten i togtrafikken og ve drift og vedlikehold av jernbanen som høyt prioriterte områder
undersøkelsen så fra Riksrevisjonen tar for seg i perioden tjueseks til tjuefemten
og som vi vet president har vi hatt to forskjellige regjeringer i den perioden og nå er altså resultatene samferdselsminister Ketil Solvik-Olsens ansvar
og <ee> <ee> samferdselsministeren skriver også at <ee> prioritering av vedlikehold og drøfting av vedlikeholdsstrategi må gis en grundigere behandling i arbeidet med Nasjonal transportplan
<ee> jeg støtter den konklusjonen <ee> og når statsråden skal ta ordet så vil det være interessant å høre om han allerede nå kan si noe om hvordan dette vil bli behandlet i ny Nasjonal transportplan
og i tillegg vil det være interessant å få vite om ministeren kan redegjøre noe om hvordan Riksrevisjonens anbefalinger i Dokument tre ti nå er innarbeidet i ny styringsstruktur for jernbanen i tråd med komiteens forventinger
neste taler er Gunvor Eldegard
kan kanskje tillate oss å minne om i denne sammenheng at en gang var jo presise tog selve testen på om det var godt styresett <ee> i landet
den italienske diktator Mussolini <ee> fikk det jo til|1 å hete at det var under han i motsetning til den forrige regjering at <ee> togene <ee> kom og avgikk presis
<ee> nå mangler det ikke på internasjonale sammenliknings sammenligningsgrunnlag når det gjelder togdrift <ee> og det er jo heller ikke rocket science altså rakettvitenskap
<ee> så det er internasjonale standarder på hva som er en rimelig fordeling mellom det man kaller planlagt <ee> vedlikehold og det som er hendelsesbasert
den disiplineringen har man i ethvert privat <ee> selskap som er nødt til å behandle realkapitalen på en bedre og mer offensiv måte enn dette
og så kan man jo også se utover den øvrige realkapital som stat og kommune disponerer president
<ee> det er en del av det samme problemet <ee> nemlig at det å bevilge penger til vedlikehold <ee> ikke er så heroisk som det å <ee> innvie helt nye installasjoner
neste taler er Helge Thorheim
president <ee> hovedmålet for jernbanepolitikken er å bidra til at de som skal ut og reise får et godt jernbanetilbud
det er bred politisk enighet om dette og om viktigheten av en veldrevet jernbane der effektivitet og tilgjengelighet står sentralt
det store infrastrukturen som vi over svært mange år har bygget opp på jernbanenettet har kostet mange penger og det er således viktig at vi over nei at vi i ivaretar den investerte kapitalen på en god måte
hvordan er så tilstanden på jernbanenettet slik Riksrevisjonen har sett det
Riksrevisjonen har i sin undersøkelse sett på perioden totusenogseks til|1 femten og har dessverre avdekket nedslående funn
og jeg vil gjenta noen av disse
økte bevilgninger til Jernbaneverket har frem til|1 tjuefemten i liten grad ført til at målene for driftsstabilitet nås
svak styring og oppfølging av vedlikeholdsarbeidet tiltak for å bedre styringsinformasjonen for vedlikeholdsarbeidet er ikke prioritert
departementet har lite informasjon om hvorvidt bevilgningene brukes effektivt
det er bekymringsfullt president når det avdekkes at det er mangel på kompetanse innen signalanlegg i Jernbaneverket
signalanlegget er den viktigste faktoren i sikkerheten på jernbanen og <qq> dette området burde derfor ha vært prioritert mye høyere tidligere
det kan ikke være noe god unnskyldning at en har ventet på at det skal installeres nytt type signalanlegg
over ganske mange år har Jernbaneverket tillatt etterslepet i ve <ee> i vedlikeholdet å vokse og dette ble ved utgangen av tjuefjorten estimert til om lag sytten komma syv milliarder kroner
dette sier sitt om tilstanden på nettet
økte bevilgninger har gitt resultat i at punktlighetsmålene stort sett har blitt nådd og Jernbaneverket nådde oppetidsmålet for første gang i tjuefemten
det er meget bra at statsråden sier seg enig i at i Riksrevisjonens anbefalinger om å følge opp Jernbaneverkets ledelse og tar dette inn i styringsdialogen
det forventes derfor at Riksrevisjonens anbefalinger slik de kommer frem i Riksrevisjonens rapport er bakt inn i det nye styringsstrukturen for jernbanen fra første i første tjuesytten
jeg viser for øvrig til saksordførers gode fremleggelse av komiteens enstemmige innstilling
neste taler er Hans Fredrik Grøvan
jernbanen skal være et konkurransedyktig transportalternativ
toget skal spille en viktig rolle framover særlig for pendlertrafikken rundt de største byene og for transporten mellom landsdelene
dette er det tve tverrpolitisk enighet om
da er det svært viktig at vi har de rette virkemidlene og organisert på en sånn måte at vi får mest igjen for pengene
Riksrevisjonen peker imidlertid på noen sentrale forhold knyttet til|1 effektiviteten i vedlikeholdet
mye av det Riksrevisjonen tar opp handler om at det over tid har dratt på seg et stort etterslep i vedlikehold av infrastrukturen
de seinere årene er det satt mye penger inn i sektoren takket være en bevisst prioritering fra samarbeidspartiene KrF Venstre FrP og Høyre
det er en riktig prioritering
jernbanesektoren må prioriteres for å møte framtidas transportbehov
samtidig må vi sikre oss at midlene brukes effektivt
dessverre ser vi at midler i for liten grad har ført til|1 at målene for driftsstabilitet nås
Riksrevisjonen påpeker at styringen og oppfølgingen av vedlikeholdsarbeidet har vært for svak
fra tjueelleve har utviklingen vært positiv men nivået i tjuefjorten var likevel lavere enn i totusenogseks
i størstedelen av perioden ser vi altså at resultatene har ligget under det som er departementets måltall
det er imidlertid gledelig at målet for punktlighet totalt sett en nådd etter tjuetolv
det går rett vei
pilene peker i riktig retning men Riksrevisjonens funn skal og må tas alvorlig
det framgår i rapporten av Jernbaneverkets ledelse at Jernbaneverkets ledelse ikke har sørga for nødvendige styringsverktøy
etter Riksrevisjonens vurdering gir Jernbaneverkets styringssystemer i liten grad informasjon som kan sikre at målene for effektiv ressursbruk nås
det er ikke holdbart president og dette er en systemfeil som det er et ledelsesansvar å rydde opp i
utfordringene går selvsagt til departementet men i særlig grad er dette en oppgave for Jernbaneverket nye Bane NOR og for Jernbanedirektoratet
etablering av gode styringssystemer som sikrer effektiv ressursbruk bør være en selvfølge president
rapporten fra Riksrevisjonen viser at det er ufullstendig dokumentasjon av tilstanden på jernbanen som saksordfører <ee> var inne på
sjøl om det lokalt er god kjennskap til tilstanden så er det manglende registreringer i BaneData noe som svekker muligheten for overordna styring
Jernbaneverket har heller ikke et system for å måle produktiviteten i vedlikeholdsarbeidet og det mangler presis informasjon om samla utført vedlikehold
nødvendige tiltak for å bedre styringsinformasjonen for vedlikeholdsarbeidet er tydeligvis ikke prioritert
Jernbaneverkets ledelse har etter Riksrevisjonens vurdering heller ikke prioritert nødvendige tiltak for forbedring og ikke etablert god nok forbedringskultur i organisasjonen
samtidig viser departementet en mangelfull oppfølging i hen ifølge Riksrevisjonen
president KrF er bekymra for Riksrevisjonens funn om at departementet har lite informasjon om hvorvidt bevilgningene brukes effektivt
KrF slutter seg derfor til|1 de vurderingene som gjøres av Riksrevisjonen her
samtidig så vil jeg|1 understreke at de fornyelsesprosessene som nå er i gang innenfor jernbanesektoren og som er igangsatt av samarbeidspartiene nettopp har som formål å få mer og bedre jernbane for hver krone
etter regjeringsskiftet er jernbanen prioritert gjennom en historisk satsing og gjennom arbeidet med jernbanereformen
samarbeidspartiene har økt bevilgningene til jernbanen med over femti prosent og for første gang på ti år reduseres nå forfallet
jernbanens kunder vil gradvis oppleve et bedre tilbud
økt forutsigbarhet bedre materiell flere avganger samt at det kjøpes inn flere nye tog <ee> vognsett enn planlagt
de åtte årene de rød-grønne styrte økte vedlikeholdsetterslepet med en milliard per år
dette kom på toppen av system som allerede sleit med gammel og nedslitt infrastruktur
det akkumulerte etterslepet var på over sytten og en halv milliard da det ikke-sosialistiske flertallet overtok i tjuetretten
nå er etterslepet på vei ned
derfor er også jernbanereformen viktig
i kombinasjon med økte bevilgninger får vi en fornyelse som gir mer pålitelig jernbane og et bedre tilbud
dette krever imidlertid at Riksrevisjonens funn tas på alvor
statsråden skriver i sitt svar til Riksrevisjonen at Jernbaneverket i lang tid har prioritert å arbeide med å bedre sine egne styringssystemer
det gjelder blant annet regnskapssystemene systemene for dokumentasjon og registrering av tilstanden jernbaneinfrastrukturen datakvaliteten og komplettering av informasjonen
jeg|1 legger derfor til|1 grunn at arbeidet med forbedring av <INAUDIBLE> av styringssystemer blir fulgt opp i styringsdialoger framover
til|1 slutt president så er det selvsagt sånn som også departementet påpeker i det skriftlige svaret at én av de største utfordringene med å nå målene for en driftsstabil jernbane er det store etterslepet i fornyelsen av jernbaneinfrastrukturen
først i tjuefemten ble det prioritert nok midler til|1 å redusere vedlikeholdsetterslepet
økte bevilgninger til|1 vedlikehold av jernbanenettet har ført til|1 at punktlighetsmålene stort sett har blitt oppnådd i årene tjuetolv til|1 tjuefemten
i tjuefemten nådde Jernbaneverket oppetidsmålet for første gang
vi er på rett spor president men jeg|1 slutter meg til de vurderingene og anbefalingene som Riksrevisjonen gjør rede for i sin rapport
jeg|1 viser ellers til|1 saksordførers gode gjennomgang
president jeg vil slutte meg til saksordførers utredning men har noen kommentarer i tillegg
temaet er effektivitet i vedlikeholdet i jernbanenettet
det viktig for punktligheten og det er ikke minst viktig også for sikkerheten mot ulykker
samtidig så er det vanskelig for det at|1 forbedring av vedlikeholdet på ett område henger sammen med andre områder
vi skriver i innstillinga at|1 driftsstabiliteten i togtrafikken og drift av vedlikehold på jernbanen er omtalt som høyt prioriterte områder i alle statsbudsjetter de siste femten åra
og det er korrekt
jeg vil nyansere noen av de foregående talere når det gjelder hva som skjedde under den rød-grønne regjeringa
jeg vil <ee> påstå det at|1 i den rød-grønne regjeringa så blei det satt faktisk økt oppmerksomhet på vedlikehold
så det her var president et arbeid som ikke minst blei starta opp under statsråd Magnhild Meltveit Kleppa som hadde en klar filosofi i også prioritere mer av sin ramme på vedlikehold
men det er meget krevende president
jeg slutter meg også til det som Riksrevisjonen sier at det er kritikkverdig at resultatene for driftsstabilitet ikke er bedra totalt i perioden gitt økningen i bevilgningen til vedlikehold
det er jeg altså enig i
og jeg vil bare da understreke at|1 for de fleste oss så har Jernbaneverket framstått på det som vi i Vestfossen kaller en tungrodd organisasjon
det har vært en tungrodd organisasjon vanskelig å få til å gi de nødvendige resultater og det er derfor behov for forbedringer
og når det i vår rapport <ee> skrives her om nyorganiseringa så er det <ee> vesentlig og viktig sjølsagt og det snakkes da om nødvendige styringsverktøy
så jeg vil bare si det i forhold til den her saken at en bør ikke gå for langt i å detaljere det å måle måle hva som skal skje
en må i større grad måle på resultater ikke hvordan en når <ee> resultatene
og det trur jeg er vesentlig
og det henger også sammen med at|1 det viktigste i forhold til styringsverktøy det er at du har en organisasjon kultur og ledelse hvor at|1 førstelinja i mye større grad tar ansvar
førstelinja tar ansvar og har også da myndighet president
det er vesentlig i <ee> denne her sektoren som er i én av de sektorene som har fungert etter min vurdering dårligst når det gjelder å levere gode resultater
helt til slutt en kommentar til <ee> det som vi skriver om <ee> at|1 vi forventer at tilstrekkelig kompetanse på signalanlegg i jernbaneverket prioriteres framover
det er ett eksempel på at|1 en jæ i Jernbaneverket eller da i den nye organisasjonen må ha en nødvendig egenkompetanse
og det vil jeg understreke president at en må prioritere egenkompetansen sterkere
og jeg vil si det sånn at dess mere en <ee> bruker av <ee> innleide entreprenører dess større behov for erfarne folk i egen stab for å sikre kvalitet i utøvelsen fra de innleide firmaene er nødvendig
derfor så er en klar sammenheng med at en må s samtidig som en effektiviserer organisasjonen ved å å også gå ut på <ee> leiemarkedet for å si det på den måten må ha den nødvendige egenkompetansen
og dette her har jo blitt synlig kanskje klarest i forbindelse med at en har hatt manglende kompetanse på signalanlegg som er en helt nøkkelfaktor for at|1 togene skal gå når dem skal president
neste taler er statsråd <ee> Ketil Solvik-Olsen
det å ha en god jernbane er viktig for samfunnet spesielt for å pendlere inn og ut av de store byene og for godstransport på lange distanser
der kan jernbanen gjøre en forskjell ved at han er arealeffektiv miljøvennlig og noe som folk opplever som behagelig
det er viktig hvis en skal få endra transportvaner for folk
derfor har regjeringen satsa betydelig på jernbane
sammen med KrF og Venstre så er bevilgningene økt kraftig
investeringsbudsjettet er rekordhøgt
vi|1 satser på vedlikehold og fornying sånn at forfallet som har økt i mange tiår nå endelig går ned
vi|1 sørger for at der er flere avganger og vi|1 kjøper stadig flere nye togsett
og når vi|1 nå ser en rekordstor trafikkvekst så er det tegn på at en holder på lykkes
når en ser at kundenes tilfredshet med NSB er på rekordhøge nivå så er det òg et tegn på at aktørene får et bedre omdømme når de kan levere bedre tjenester
riksrevisjonsrapport er en nyttig påminnelse om at|1 ting ordner seg ikke av seg sjøl
der må penger til|1
der må styring til|1
der må god organisering til|1
når en ikke leverer på det så kan du snakke så mye du vil om en god jernbane men det blir ikke levert
de kritiseres <ee> jern Jernbaneverket kritiseres fordi at|1 til|1 tross for økte bevilgninger så oppnådde han ikke alle målsettingene
ja det er riktig som flere har nevnt at|1 bevilgningene økte under forrige regjering men ikke nok til|1 at|1 du kommer opp på et nivå der forfallet gikk ned
bevilgningene var fortsatt så lave at forfallet økte kvart|hvert år
og selv om du får mer midler til|1 å drive brannslukning så var der ikke nok midler til|1 at du faktisk kunne be drive forebyggende arbeid
og dermed så blei det det korte perspektivet som var styrende
og det som jo er oppsiktsvekkende det er at til|1 tross for at systemet kollapsa ganske mange ganger i forrige stortingsperiode så så en en høyst varierende utvikling på jernbanevedlikeholdet
der år <ee> enkelte år så gikk faktisk bevilgningene ned fra Stortinget ikke opp
det er viktig for meg at vi|1 løyser disse|1 problemene og vi|1 har satt i gang en rekke grep nettopp for å gjøre det
vi|1 har økt bevilgningene kraftig
sammen med Venstre og KrF så er bevilgningene til fornying og vedlikehold av jernbanen mer enn dobla siden regjeringsskiftet
det gjør at|1 det går an å ha en heilt annen langsiktig strategisk tilnærming til det vedlikeholdsarbeidet som skal gjøres
dermed kan òg Jernbaneverket og nå Bane NOR bruke pengene på en bedre måte
for de kan ha lange planer
da|1 kan du disponere ressursene på en bedre måte
når det ikke er det korte perspektivet som styrer men det lange så er det lettere å drive effektivt gitt at en har god ledelse
det er òg <ee> viktig at en da|1 har god informasjon om hvordan|1 er jernbanen
de systemene Jernbaneverket disponerte og som direktoratet og Bane NOR rår over de var ikke gode nok
vi|1 har stressa det fra departementets si side men jeg|1 er òg glad for å konstatere at je ledelsen i daværende Jernbaneverket var veldig tydelig på at|1 de forsto de samme utfordringene og grep fatt i det
så systematisk heilhetlig og strategisk styring er blitt påpekt av Riksrevisjonen
jeg|1 er heilt enig og jeg|1 mener at vi|1 har gjort mye for å komme i den retning
det skjer både gjennom etatstyringsdialogen som vi|1 har hatt med Jernbaneverket og som vi|1 nå har direktorat
<ee> vi|1 har òg vært|1 opptatt der av at en må være med å bidra til|1 utvikling av et leverandørmarked
hvis du ikke har et effektivt og gode aktører innenfor leverandørmarkedet så er det vanskelig å få mye igjen fra for ressursene
og da|1 handler det igjen om ha langsiktige bevilgninger som gjør at|1 du får aktører som vil satse som vil investere i utstyr som gjør at|1 du får økt produktiviteten på leverandørsida nettopp for at du skal kunne cashe inn den gevinsten òg fra bestillersida
vi|1 får andre signaler i dag
det er investeringsviljen er større rett og slett fordi vi vet at avskrivingstiden <ee> lettere kan håndteres gjennom at|1 du har bedre kontrakter og aktivitet
Jernbanereformen er en annen del av det å følge opp dette
det å sørge for at vi|1 får tydeliggjort ansvarsområdet at ting som i dag har vært|1 splitta mellom NSB Jernbaneverket og departement samles tydligere et sted er òg en måte å få bedre styring på situasjonen
det gjør at|1 du kan håndtere risiko på en heilt annen måte
leverandørmarkedet kan investere i utstyr på en heilt annen måte og du vil gene generelt få en bedre effektivisering
innenfor Nasjonal transportplan og arbeidet med det så har vi|1 vektlagt punktlighetsmål og oppetid som svært viktig
for den reisende så er det ikke nødvendigvis hvor|1 mye jernbaneinfrastruktur du har men hvor|1 ofte toget går og hvor|1 sikker du kan være på at toget kommer fram til|1 på avtalt tid
det er det viktigste
og det for å det å styre etter punktlighetsmål og oppetid viktigere for oss enn å bare styre etter hvor|1 mange kilometer infrastruktur du har
feilfrekvensen på å je på infrastrukturen må bli lavere og vi|1 begynner å sjå|se resultatene ikke fordi at vi|1 sier det politisk men rett og slett fordi at brukerne kommenterer det utad
jeg|1 tror det var i dag så la NHO Logistikk ut en pressemelding som en finner på NHO sine sider som kunne peke på at nå var trenden snudd når det gjaldt containerfrakt på jernbanen
etter en jevn nedgang fra totusenogåtte så er vi|1 nå på vei opp igjen
totusenogseksten var det beste året på fire år når det gjaldt containerfrakt
og det interessante det er jo når NHO peker på ja hva|1 er de sannsynlige årsakene til dette
jo det er driftsstabilitet på grunn av økt vedlikehold
nå kan de peke på at togene går når det er avtalt da|1 kommer kundene tilbake
for ASKO og andre kan ikke bruke av jernbanen hvis hvert|1 femte togsett blir innstilt eller kraftig forsinka
da|1 fungerer ikke logistikkjeden
når den type reduksjoner når de uforutsette <ee> innstillingene er redusert med åtti prosent på få år så gir det tilliten
og så er det riktig at noen|1 ganger så på grunn av vedlikehold så kan ikke togene går rett og slett fordi at <INAUDIBLE> vedlikeholdet er planlagt
men det fine det er jo det at ASKO og andre sier at vet du hva|1 helt greit for oss for det at|1 det får vi|1 vite om mange måneder i forveien
da|1 kan vi|1 fortsatt ha CargoNet eller Green Cargo som leverandør fordi at vi|1 vet at|1 de håndterer de avvikene
det er når togene står og du får vite om det etter det egentlig skulle|1 gått det er da|1 og krise oppstår for da kan du ikke lenger sikre at varene dine kommer fram til kunde til|1 avtalt tid
og det er da|1 mange som har brukt jernbanen før har gått over til|1 lastebil
det syns jeg|1 er uheldig
og jeg|1 syns som sagt det er kjekt når NHO peker på økt vedlikehold og den godsmilliarden som de fire borgerlige partiene har sikra og kommet inn at|1 det nå gir resultat
vi|1 skal fortsette det arbeidet vi|1 har satt i gang
jeg|1 mener det er svært viktig at der er gode langsid <ee> langsiktige rammer rundt den jernbanereformen vi|1 nå har satt i gang
jeg mener det er uheldig når enkelte partier gir inntrykk av at|1 det er en reform de ønsker å skrote og reversere når resultatene allerede nå viser at den faktisk har vært|1 fornuftig
at en syns at|1 organisasjonen har vært tungrodd ja det kan godt være en årsak til at resultatene har uteblitt men da|1 burde en sannelig ha vist resultat når en sjøl hadde mulighet til|1 å endre på systemene
det skjedde ikke
og når en da|1 i tillegg er imot de reformene vi|1 har gjort så vil jeg|1 si at|1 det er feil svar på de problemene som Riksrevisjonen har påpekt
den jobben vi|1 er i gang med er langt ifra over
der er fortsatt mye forfall som må hentes inn igjen men vi|1 ser nå at der er lys i tunellen
ingen flere har bedt om ordet og dermed er debatten på sak to omme
første taler er sakens ordfører Rasmus Hansson
for også dette i likhet med den forrige saken er en sak som gir grunn til bekymring og må tas på alvor
Riksrevisjonen har gått gjennom sikkerheten i norske veituneller og de har gjort følgende hovedfunn
og til dette konkluderer komiteen med at Riksrevisjonens funn tilsier at veitunellsikkerheten i Norge må forbedres betydelig og komiteen har en rekke bemerkninger som framkommer i innstillingen
det gir god grunn til bekymring
sikkerhetsforvaltningen er ikke godt nok dokumentert
risikoanalysene tar ikke ordentlig for seg de særskilte forholdene i hver tunell
planverket er ofte ikke tilgjengelig
og for flere av tunnelene er det ikke gjennomført brannøvelser en gang
og vi kjenner jo hendelser med brann i tuneller som forteller oss hvor veldig alvorlig det kan være
kunnskap om hvordan man kritiserer krisesituasjoner hvordan man håndterer krisesituasjoner må selvsagt formidles på måter som når fram til trafikantene
og forutsetningen for vellykket selvredning må være til stede i alle norske tuneller slik at trafikantene kan føle seg sikre på hva vi skal gjøre dersom en hendelse oppstår
og det er alvorlig president at dette ikke har vært på plass
Vegdirektoratets arbeid med sentrale retningslinjer kvalitetssystem og veiledere som skal bidra til god tunellsikkerhet på norske veier er også mangelfullt ifølge Riksrevisjonen
skal trygghetskrav ha ønsket effekt så må de jo iverksettes og praktiseres i det konkrete sikkerhetsarbeidet
og det betyr at utdatert informasjon om faktiske forhold i verste fall kan øke risikoen i <ee> sammenheng med tunellene
for at politisk ledelse skal kunne styre etater politisk og kontrollere hvorvidt vei <ee> hvorvidt vedtak gjennomføres så må etatene dele informasjon om sitt eget arbeid
det gjelder ikke minst Vegdirektoratet
oppgradering av tuneller har ifølge Riksrevisjonen kommet svært kort og status for disse oppgraderingene vil ifølge Samferdselsdepartementet bli et tema i arbeidet med Nasjonal transportplan
og jeg håper ministeren kan gi oss litt mer innblikk i dette arbeidet i sitt innlegg allerede nå
i sitt svar til Riksrevisjonen første juli <ee> president redegjorde samferdselsministeren i detalj for hvordan man vil følge opp anbefalingene overfor Statens vegvesen også overfor Justisdepartementet som har ansvaret for brann- og gjenrings redningstjenesten
og jeg håper Statsministeren statsråden kan <ee> informere Stortinget ytterligere om hvilke tiltak som allerede er gjennomført og hva som er videre planer
og til|1 slutt en liten stemmeforklaring <ee> president for denne og foregående sak
neste taler er Gjermund Hagesæter
denne undersøkelsen tar for seg perioden totusenogsju til|1 totusenogfemten og er basert på et utvalg av førtién tuneller som er vurdert som særlig risikoutsatte
Riksrevisjonen har sett på oppgradering av tunellene i forhold til|1 tunellforskriftene og de har sett på utarbeidelse av og innhold i risikoanalyser og beredskapsplaner samt gjennomføring av øvelser og inspeksjoner
Riksrevisjonen har også vurdert informasjonen som gis <INAUDIBLE> til <ee> trafikanter om sikkerhet i tuneller
dessverre viser Riksrevisjonens funn at sikkerheten i norske veituneller ikke er god nok og den er ikke på nivå med de standardene som er satt
oppgraderingen av tuneller har ifølge Riksrevisjonen kommet svært kort og noe av årsaken til dette er rett og slett at det har tatt for lang tid før arbeidet ble satt i gang
jeg|1 er glad for at Samferdselsdepartementet i rapporten oppgir at status for oppgraderingene blant annet vil være tema i arbeidet med Nasjonal transportplan men det er selvsagt ikke tilstrekkelig at tematikken omtales i NTP
her må Riksrevisjonens anbefalinger følges opp punkt for punkt
derfor er det bra at departementet allerede har begynt på oppfølgingen av riksrevisjonens anbefalinger
spesielt vil jeg peke på at det må prioriteres å ha mod moderne og oppgradert sikkerhetsutstyr i tunellene
samtidig må folk vite hvordan man skal bruke dette utstyret i en nødsituasjon
og som Riksrevisjonen peker på er nytten av investering i utstyr avhengig av at trafikantene har kunnskap om tiltakene
dessuten bør trafikantene ha kunnskap om sikker atferd og selvberging
også på dette området inneholder rapporten noen forslag til tiltak som er verd å se nærmere på for med tanke på oppfølging
i rapporten nevnes flere elementer som hittil ikke har vært høyt nok prioritert
det være seg tilstrekkelig øving på brann og redning og rapporterte og oppdaterte beredskapsplaner
dette er viktig å få på plass president
samtidig er tunellsikkerhet i all hovedsak et spørsmål om å prioritere midler til|1 en sikker fysisk infrastruktur i tillegg til|1 vedlikehold
det krever ressurser
og med Riksrevisjonens rapport som grunnlag er det svært gode grunner for å styrke arbeidet med tunellsikkerhet framover
så president det er bra at Riksrevisjonen har tatt tak i dette og fra KrF si side så kan jeg|1 si at vi slutter os oss til|1 de vurderingene og anbefalingene som framkommer i rapporten
veitunellsikkerheten i Norge den må forbedres
og som komiteen skriver det må ha konkret <ee> og høy prioritering med tilstrekkelige budsjett
det er mange ganger lettere å klippe snorer på nye veier enn det å sikre sikkerheten i eldre tunneler
det er vært veldig mye oppmerksomhet rundt <ee> tuneller hvor det kjøres mye biler
ikke minst <ee> Oslofjordtunnelen har fått stor oppmerksomhet og det er en viktig tunell med en <ee> store problemer med sikkerheten og det er riktig å ha det
men jeg vil også <ee> påpeke nødvendigheten av at vi har oppmerksomhet på de mange og de trange tuneller på Vestlandet
og jeg vil si det at et liv er like mye verdt over hele landet
og jeg syns det må større oppmerksomhet mot de <ee> små tuneller til|1 de grisgrendte strøk rundt omkring fordi at|1 der står det veldig veldig mye tilbake
det er <ee> dårlige tuneller
det er trange tuneller
det er mye is i tunellene
i det hele tatt så er det en <ee> en <ee> kunnskap om å kjøre de tunellene som langt langt overstiger det som en <ee> vanlig beboer i de sentrale strøk blir utsatt for
det skal være trygt å ferdes i landet
vi|1 er ikke der i dag men vi|1 skal likevel strebe i den retning
det gjelder både <ee> på veiene normalt men jeg|1 tror det området som gjerne føles mest hjelpeløs hvis ulykka skjer er nettopp i tunell
jeg|1 har vært|1 i flere tuneller der ulykker har skjedd Gudvangatunnelen blant annet
bare følelsen av å står der nede uten noe|1 lys som virker og tanken på hvor|1 mye røyk som kan være der gjør at|1 du kan få dødsangst av mindre
det tilrettelegge for at folk kan redde seg hvis uhell oppstår er svært viktig
da|1 er der mye som må gjøres
det handler både om måten vi|1 utformer tuneller når vi|1 bygger nye
det handler om hvordan|1 vi|1 <ee> utbedrer de tunellene vi|1 allerede har
det handler om kjøretøy og det handler om <ee> kunnskap og informasjon til trafikantene
vi|1 er et av de landene i verden med mest tuneller
det å sørge for at|1 de er trygge er da|1 en viktig oppgave for meg sånn som det har vært|1 en viktig oppgave for Stortinget og mine forgjengere
de funnene som Riksrevisjonen påpeker i rapporten for undersøkelsene fra tjuenullsju til|1 femten er alvorlige og det viktig at vi|1 håndterer de
jeg|1 mener vi|1 er i gang med veldig mye av dette
og derfor <ee> tror jeg|1 at neste gang Riksrevisjonen ser på dette så vil en komme til|1 andre konklusjoner
men det er viktig at vi|1 har folk som ser oss i kortene både for å avdekke ting som er feil men òg for å minne oss om <ee> at ting kan bli bedre
det pågår et arbeid for å oppdatere retningslinjer og prosessbeskrivelser på kvalitetssystemene for tunellene
det <ee> arbeidet som Riksrevisjonen har gjort blir tatt med i vårt arbeid videre
Statens vegvesen vil|1 sjekke ut beredskapsplaner som er utgått på dato og vil påse at disse|1 revideres
det pågår et arbeid med ny mal for beredskapsplaner som nå er under utprøving i to regioner og det arbeides med å forbedre styringsdialogen mellom Vegdirektoratet og regionene for å innarbeide sikkerhetsforvaltningen i tunellene
Statens vegvesen jobber innenfor brannvern sånn at Vegdirektoratet har etablert ei nasjonal arbeidsgruppe innen brannvern og brannvernledelse
dette er tiltak som er etablert og som samsvarer godt med tilrådingene fra nettopp Riksrevisjonen
vi|1 må sørge for at|1 trafikantene er bedre kjent med de forutsetningene som ligger til grunn for selvredning i veituneller
det ene er å sørge for at|1 det er en bedre del av trafikkopplæringen
samtidig så må vi|1 påminne alle de som har hatt førerkort i lang tid hvordan|1 dette er
så er det alltid en utfordring med turister som ferdes på norske veier å sørge for at|1 de òg er best mulig forgrep forberedt hvis ulykka skjer
det er attraktivt å være turist i <ee> natur <INAUDIBLE> storslått naturterreng men der er der òg gjerne mye tuneller
derfor er opplysningskampanjer som både retter seg mot etablerte sjåfører i Norge men òg <ee> den tilfeldige bilturist fra utlandet viktig
så er der flere som har påpekt <ee> det arbeidet som skjer med tunelloppgraderingen
det er òg svært viktig
det handler om å sørge for at|1 der er reservestrøm <ee> og -lys at|1 der er reflekser ved oppmerking at|1 ja ting rett og slett fungerer i tråd med normal <ee> og moderne <ee> forventning og krav
tunellsikkerhetsforskriften ligger til grunn for dette men jeg|1 mener at uavhengig av EUs forskrifter så er det eller u EUs direktiv så ville dette vært|1 nødvendig og viktig å gjøre
jeg|1 syns det er litt rart likevel å høre fra Arbeiderpartiet at|1 dette arbeidet regjeringa allerede vært|1 ferdig med
da|1 minner jeg|1 om at dette direktivet blei <ee> vedtatt i EU i ja totusenogseks var det vel cirka
<ee> der skjedde veldig lite i Norge <ee> i de påfølgende årene
faktisk så gikk bevilgningene tunellsikkerhet i den grad vedlikehold og fornying ned fra totusenogtolv til|1 totusenogtretten og fjorten i de rød-grønnes budsjett
dagens bevilgning er på nesten to og en halv milliard kroner
han var på rundt f seks hundre millioner kroner ved regjeringsskiftet
vi|1 skal alle jobbe i sammen med dette men det å etterlyse resultat når en sjøl ikke har vist vilje til|1 å prioritere det opp da|1 syns jeg|1 avsenderen av den beskjeden bør sjå|se litt mer i eget speil
det er òg litt rart å høre at|1 alle statsråder har hatt lyst til|1 å gjøre dette men Finansdepartementet har stoppet det
det er ikke en Finansdepartement som styrer regjeringen
det er en regjering som styrer Finansdepartementet
men da|1 er jeg|1 veldig godt fornøyd med å ha en statsminister og en finansminister som sammen har gått inn og overtatt kontrollen over Finansdepartementet og sørgd for at bevilgningene er mer enn firedobla etter regjeringsskiftet
og det var åpenbart det som trengtes hvis det var penger det sto på på dette området
men det er la ikke den politiske debatten forkleine viktigheten av det Riksrevisjonen på påsett
der er mange ting som må bli bedre både når det gjelder penger og når det gjelder måten en jobber på
og det er vi|1 i gang med å gjennomføre og vi|1 kjem|kommer til|1 å ta med de innspill Riksrevisjonen har gitt oss på en veldig god måte i det videre arbeidet
ingen flere har <ee> bedt om ordet og dermed er debatten i sak tre omme
ingen har bedt om ordet og dermed er dagens kart ikke ferdig enda for vi skal da ringe inn til votering
vi er hvert fall ferdig med debatten
Stortinget er da er klare til å gå til votering
sak én innstilling fra justiskomiteen om endringer i s tinglysingsloven inkassoloven og tvangsfullbyrdelsesloven med videre
vedtak til lov om endringer i tinglysingsloven inkassoloven og tvangsfullbyrdelsesloven med videre er opptatt samtlige romertall
<ee> ja det voteres over lovens <ee> overskrift og loven i sin helhet
det er da heller ingen som har reist seg og dermed er det enstemmig vedtatt
sak to innstilling fra kontroll- og konstitusjonskomiteen om Riksrevisjonens undersøkelse av effektivitet i vedlikehold av jernbanenettet
Dokument tre ti tjuefemten tjueseksten Riksrevisjonens undersøkelse av effektivitet i vedlikehold av jernbanenettet vedlegges protokollen
sak tre innstilling fra kontroll- og konstitusjonskomiteen om Riksrevisjonens undersøking av arbeidet til styresmaktene med å styrkje tryggleiken i vegtunellar
Dokument tre seksten tjuefemten tjueseksten Riksrevisjonens undersøking av arbeidet til styresmaktene med å styrkje tryggleiken i vegtunellar vedlegges protokollen
de som reis stemmer imot bes reise seg
sak fire er annen gangs behandling av lovvedtak
det er lovvedtak énogfemti|femtién
det foreligger ingen forslag til anmerkning og Stortingets lovvedtak blir dermed bifalt <ee> ved annen gangs behandling og blir å sende kongen i overensstemmelse med Grunnloven
og det er også enstemmig
referatet er omdelt på representantenes plasser og blir publisert på salappen
presidenten refererer bare sakens nummmer og forslag til vedtak
sak hundre og trettifem foreslås sendt arbeid- og sosialkomiteen
hundre og trettiseks foreslås energi- og miljøkomiteen som forelegger sitt utkast i innstilling til næringskomiteen til uttalelse før innstilling avgis
hundre og trettisju foreslås sendt til|1 energi- og miljøkomiteen som foreligger sitt utkast til innstilling for utenriks- og forsvarskomiteen til uttalelse før innstilling avgis
ett hundre og trettiåtte foreslås sendt familie- og kulturkomiteen
ett hundre og trettini foreslås sendt familie- og kulturkomiteen som foreligger sitt utkast til innstilling for næringskomiteen til uttalelse før innstilling avgis
ett hundre og førti foreslås sendt helse- og omsorgskomiteen som foreligger sitt utkast til innstilling for familie- og kulturkomiteen til uttalelse før innstilling avgis
ett hundre og førtién foreslås sendt kontroll- og konstitusjonskomiteen
representantene Norunn Tveiten Benestad Nils Aage Jegstad Abid Q Raja Bente Stein Mathisen Marianne Synnes Siv Mossleth Solveig Sundbø Abrahamsen og Trond Giske som har vært permittert har igjen tatt sete
de innkalte vararepresentanter for Hedmark fylke Per-Gunnar Sveen og for Nordland fylke Rita lega Lekang tar nå sete
fra representanten Steinar Reiten om sykepermisjon i tida fra og med ellevte juni til og med femtende juni og fra representanten Bjørnar Moxnes om omsorgspermisjon mandag ellevte juni
vararepresentantene for Møre og Romsdal fylke Simon Molvær Grimstad og for Oslo Seher Aydar foreslås innkalt for å møte i permisjonstida
Simon Molvær Grimstad og Seher Aydar er til stede og vil ta sete
det er proposisjon nittisju s samtykke til godkjenning av avgjerd i EØS-komiteen nummer hundre og åttiseks tjuesytten og så videre og det er proposisjon nittiåtte l endringer i finansforetaksloven
proposisjonene vil bli behandla på reglementsmessig måte
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer nittién
før sakene på dagens kart tas opp til beh behandling vil presidenten opplyse at møtet i dag fortsetter utover klokka seksten til dagens kart er ferdig behandla
innstilling fra finanskomiteen om endringer i skatte- og avgifts- og tollovgivinga
innstilling tre hundre og nittini l tjuesytten tjueatten jamfør proposisjon åttiseks ls tjuesytten tjueatten
videre vil presidenten foreslå at det innafor den fordelte taletid blir gi gitt anledning til replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringa og at dem som måtte tegne seg på talerlista utover den fordelte taletid får ei taletid på inntil tre minutter
første taler er Vetle Wang Soleim som er sakens ordfører
Soleim vær så god
jeg vil begynne mitt innlegg med å ønske Stortinget og finanskomiteens medlemmer velkommen til en lang og debattrik dag
<ee> det er da første sak og totalt tolv som finanskomiteen skal ha innstilt på så får vi jo sjå|se om debatten er like livlig når vi avslutter med det europeiske statistikkprogrammet
kanskje ikke den saken som vil ha høgest temperatur i dag men president men det har vi nok andre saker som kan få
president regjeringa har lagt fram et revidert na nasjonalbudsjett som er nettopp det
derfor er det ikke store satsinger eller mange nye tiltak som blir presidert som blir presentert i det her <ee> budsjettet
det er slik et revidert <ee> budsjett som oftest er og hovedhensikten er altså å få seg forelagt oppdaterte tall analyser foreta justeringer der det trengs og få svar fra <ee> regjeringa på ulike anmodningsforslag som har blitt|1 fremma tidligere
jeg vil nevne noen av dem endringene og forslaga som er fremma i den her proposisjonen
det første gjelder ei eiendomsskatt på verker og bruk utfasing av|1 maskinskatten
det ble|1 vedtatt før jul som en del av inneværende års statsbudsjett at maskinskatten skal fjernes
i etterkant av forhandlingene ble|1 det stilt spørsmålstegn rundt overgangsregelen som ble|1 vedtatt
enkelte tolka den slik at kommuner som bare hadde eiendomsskatt på verker og bruk også måtte innføre eiendomsskatt på annen næringseiendom
sia dem her spørsmåla ble|1 reist var flertallets innstilling fra finanskomiteen tydelig på at slik skulle bestemmelsen ikke tolkes
det var aldri ønska eller ment at kommunene skulle måtte utvide eiendomsskattegrunnlaget sitt for å få del i kompensasjonsordninga
debatten for øvrig når det gjelder maskinskatt tar jeg under neste sak <ee> president noe jeg forholder meg til at også komiteens medlemmer for øvrig gjør når dagsorden er slik den er
det andre gjelder enklere skattlegging av utenlandske arbeidstakere
regjeringa foreslår i revidert budsjett å innføre en kildeskatt for utenlandske arbeidstakere som er her på midlertidig arbeidsopphold
forslaget har vært|1 gjennom ei brei høring som har leda fram til det regelverket som nå foreslås
jeg merker meg president at andre parti i den her salen går imot den her lovendringa fordi man mener det vil gi bedre betingelser for utenlandske arbeidstakere enn for norske
til det er det å seie|si president at det må da være bedre å i større grad få inn rett skatt enn feil eller ingen skatt overhodet
den største forskjellen mellom norske og utenlandske arbeidstakere i dag er jo nettopp at det er enklere å kreve inn skatt fra nordmenn fordi det ikke trengs like mye informasjonsarbeid
det er lettere å kreve inn det er lettere å kontrollere og Skatteetaten har mer informasjon om norske skatteytere
videre er prosentsatsen i den forenkla ordninga et tema
hvis man har høgere skattesats enn tjuefem prosent president er det nærliggende å tru at dem færreste utenlandske arbeidstakerne vil velge å benytte seg av ordninga som her foreslås
man har med dagens forslag balansert hensynet til blant anna LO som ønsker en høgere sats og NHO og Skattedirektoratet som ønsker en lavere sats
med tjuefem prosent ligger vi også likt med den svenske ordninga og så innføres det et inntektstak slik at arbeidstakere med høg inntekt ikke kan ta del i ordninga
det her er en forenkling president som man har ønska seg faglig og som vil gjøre det lettere for dem mange tusen utenlandske arbeidstakere vi har i Norge å bli skattlagt riktig
regjeringa følger her opp svakheter som har blitt|1 oppdaga i egne kontroller og avdekka av Riksrevisjonen
det tredje president er bedre regler for rapportering og skattlegging av naturalytelser
det er alleradi allerede i dag hovedregelen at alle ytelser som en får gratis gjennom jobb men som gir en privatøkonomisk fordel skal beskattes
det er enighet mellom næringsliv og skattemyndigheter om at det trengs klargjøringer og forbedringer i hvordan|1 de nettopp det her skal skje
jeg skal ikke gå nærmere inn på dem her endringene president utenom å å bemerke at regjeringa vil komme tilbake til den her endringa også i statsbudsjettet i tjuenitten med utfyllende regler
avslutningsvis vil jeg takke komiteen for arbeidet og samarbeidet og ser fram til debatten
neste taler er Svein Roald Hansen
president jeg vil konsentrere meg om de forslagene hvor Arbeiderpartiet har anmerkninger
det første gjelder beskatning av utenlandske arbeidere som skal kunne velge en forenklet skatteordning med tjuefem prosent skatt uten fradrag opp til et visst nivå
vi støtter prinsippet men stiller spørsmål ved om ikke tjuefem prosent som regjeringen foreslår gir for stor fordel i forhold til ordinær skattlegging med fradrag
her savner vi en grundigere saksframstilling slik at vi kan se forskjellen mellom denne forenklede og ordinær skattlegging på ulike inntektstrinn og mener regjeringen må vurdere en høyere skattesats enn tjuefem prosent
så til skattlegging av naturalytelser som jo i hovedsak er en modernisering og forenkling
vi støtter hovedlinjene men det er høringsinstanser som påpeker noen behov for ytterligere klargjøring
de bør regjeringen studere grundigere før de endelige forslagene utformes
det er også regjeringspartienes representanter enig i så da lytter vel statsråden
så vil vi minne om LOs uttalelse i høringsrunden at personalrabatter og naturalytelser bør reguleres slik at det ikke blir en erstatning for deler av en anstendig ordinær lønn med opptjening av pensjon sykepenger og feriepenger
når det gjelder <ee> flytting av klagesaker fra Skatteklagenemnda til Skattedirektoratet støtter vi overføringen av klager som gjelder tvangsmulkt herunder klager tilknyttet a-opplysningsloven til direktoratet
disse klagene bør etter vårt syn fortsatt gå til nemnda som bør tilføres mer ressurser for å unngå restanser
når det gjelder eiendomsskatten på maskiner i verker og bruk støtter vi innstillingen
det er i samsvar med hva Arbeiderpartiet har foreslått
men jeg vil minne om at det i behandlingen av dokument åtte ett hundre og femtiåtte s ble enighet om at regjeringen skulle komme tilbake i revidert med forslag til hvordan kompensasjonsordningen på inntil fem hundre millioner kroner skal innrettes og fordeles
dette har regjeringen ikke gjort
det er også brakt på det rene at kompensasjonsordningen på inntil fem hundre millioner ikke vil dekke de berørte kommuners inntektstap og kommunene kjenner fortsatt ikke til kriteriene for hvordan fordelingen blir til den enkelte kommune
så president til et forslag Arbeiderpartiet har lagt inn i denne innstillingen om å fjerne subsidiene på utenlandsk netthandel ved at varer under tre hundre og femti kroner slipper moms eventuelt toll og særavgifter
det gir et betydelig inntektstak tap og representerer en betydelig konkurranseulempe for norsk næringsliv
derfor foreslår vi en lovendring i paragraf fem til ni i tolloven at den oppheves fra første august i år som jeg anbefaler alle å støtte
innstillingen i saken som vi skal behandle senere i dag dokument åtte to hundre og fem og to hundre og tretten viser jo at det egentlig er flertall i denne sal for å fjerne dette avgiftssmutthullet
det er viktigere enn noen gang å få tettet dette avgiftssmutthullet etter den tredje avgiftspåfunnet fra regjeringspartiene og samarbeidspartiene for å få en avtale om statsbudsjettet i havn sukkeravgiften
den første var poseavgiften som jo måtte puttes i skuffen
så var det flyseteavgiften som dessverre ikke ble skrinlagt
den førte til at Rygge sivile lufthavn ble lagt ned og til tap av hundrevis av arbeidsplasser i Østfold og også andre steder i landet
denne gangen var det altså sukkeret og produktavgiften som skulle få et kraftig hopp
man trengte jo nær et par milliarder for å få inntektene til å møte utgiftsnivået og la nivået på økningen deretter
hva det kunne bety for norsk næringsmiddelindustri brydde man seg ikke om å tenke på i hvert fall ikke å utrede og resultatet av prishoppet i snop og drikkevarer her hjemme er at netthandelen har gjort et kraftig hopp
ifølge Virke sendes det seksten til tjue tonn snop og drikke inn over grensen hver uke
hvor lenge skal finansministeren sitte stille og se på at norske arbeidsplasser og avgiftsinntekter til statskassa renner ut mellom fingrene på henne
forhåpentligvis oppdager finansministeren president at hun vil trenge disse inntektene for å få inntektene til å dekke utgiftene
representanten ønsker kanskje å ta opp forslaget
ja med dette tar jeg opp forslaget som Arbeiderpartiet <INAUDIBLE>
da har representanten tatt opp <ee> forslaget han refererte
Senterpartiet trur på heile Norge
vi vil styrke beredskapen i heile landet sikre tjenester nær folk vi vil kutte i byråkrati og sikre grunnlaget for norske arbeidsplasser og vi har et heilhetlig <ee> alternativ til revidert nasjonalbudsjett som synliggjør disse prioriteringene
til de lovforslaga som vi skal behandle i dag så er flere av lovforslaga ifra flertallspartia
det bidrar til å svekke norske arbeidsplasser og norsk næringsliv samtidig som en ikke gjennomfører helt nødvendige endringer for å trygge norske arbeidsplasser
til den såkalte tre-hundre-og-femti-kronersgrensa som flere talere allereie|allerede i dag har berørt
altså det er jo et særdeles spesielt system at hvis du handler på nett hos en norsk aktør så skal du betale ordinære skatter og avgifter moms ifra første krone
men hvis du handler akkurat de samme <ee> varene ifra en utenlandsk nettbutikk så slipper jo du både moms og du slipper alle andre avgifter
det er et system som|1 er direkte i strid med norske interesser som tapper oss for arbeidsplasser
Virke har anslått at <ee> tre-hundre-og-femti-kronersgrensa aleine vil ha <ee> tappet oss for seks tusen arbeidsplasser
det haster å gjøre noe med det her og når jeg hører representanten Njåstad som er opptatt av at ting skal utredes
det var heilt greit å gjøre i en sein nattetime uten utredning og uten at <ee> de som var berørt hadde noen informasjon <INAUDIBLE> forhånd
det herre tre-hundre-og-femti-kronersgrensa
vel land etter land fjerner tilsvarende ordninger
fullt mulig å finne løsninger for e <ee> sånn at en i unngår fortollingsgebyr
det har Senterpartiet foreslått
andre land finner gode løsninger på det
det gjelder berre|bare å vise vilje til å handle
så til endringene når det gjelder naturalytelser
det er sjølsagt bra å rydde opp og forenkle
problemet med de endringene som blir gjennomført er jo at de verken er bra for arbeidstakerne og heller ikke for bedriftene
det vil føre til mer byråkrati det vil føre til økte kostnader for bedriftene noe som blant anna Virke har påpekt