scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
president på vegne av stortingsrepresentantene Audun Lysbakken Solfrid Lerbrekk Freddy Øvstegård og meg selv vil jeg fremme et forslag om fast ansatte vikarer for bedre velferd og tryggere jobber
representanten Solfrid Lerbrekk vil fremsette et representantforslag
Kari Henriksen
jeg vil gjerne fremsette et representantforslag på vegne av representantene Anette Trettebergstuen Fredric Holen Bjørdal Jonas Gahr Støre Hadia Tajik og meg sjøl om offentlig og ideelt drevet barnevern
og representanten Freddy André Øvstegård vil fremsette et representantforslag
president jeg har gleden av å sette frem et representantforslag på vegne av Nicholas Wilkinson og meg selv om å legge ned Kringkastingsrådet
representanten Ingalill Olsen vil fremsette et representantforslag
representanten Steinar Ness vil fremsette et representantforslag
Steinar Ness
på vegne av Geir Jørgen Bekkevold og meg sjøl vil jeg fremme et forslag om en gjennomgang av offentlig oppreisning- og erstatningsordninger
representanten Geir Jørgen Bekkevold vil fremsette et representantforslag
Stortinget mottok mandag meddelelse fra statsministerens kontor om at statsrådene Monica Mæland Linda C. Hofstad Helleland og Georg Dale vil møte til muntlig spørretime
de annonserte statsrådene er til stede og vi er klare til å starte den muntlige spørretimen
og første spørsmål er fra Ingalill Olsen
mitt spørsmål går til kommunalministeren
Stortinget har med klapp knapt flertall i to omganger tvangssammenslått Troms og Finnmark
fylkespolitikerne i de to fylkene har prøvd å komme fram til en frivillig avtale
det har mislyktes
det endte med at staten stilte med en meklingsmann og det ble signert en avtale
denne avtalen satte sinnene i kok i Finnmark og kravet om å forkaste avtalen var bortimot unisont
ansvaret for sammenslåinga hviler på Høyre Fremskrittspartiet Venstre og Kristelig Folkeparti men utfordringene og fortvilelsen knytta til det her det bærer vi finnmarkinger
president <ee> representanten sa egentlig de bevingede ordene Stortinget har vedtatt
jeg forholder meg altså til at Stortinget i forrige periode vedtok nye fylker
<ee> i det ligger òg en sammenslåing av Troms og Finnmark
så er det slik at dette Stortinget etter valget behandlet en sak om en mulig reversering av det vedtaket
det fikk ikke flertall
det betyr at et demokratisk valgt storting vårt øverste folkevalgte organ både i forrige periode og i denne perioden har vedtatt at Troms og Finnmark skal slås sammen
da er det faktisk min jobb og min plikt som medlem av regjeringen å <ee> sørge for at det vedtaket følges opp og at det gjennomføres
akkurat nå så venter jeg på at fylkestingene i Troms og Finnmark skal fatte sine vedtak
det gjør de neste uke og så må vi komme tilbake til saken <ee> når vi ser utfallet av fylkestingsvedtakene
Finnmark er land landets største fylke i areal og det minste i folketall
en sånn motsats sier noe om problemer knytta til å gjøre fylket eller regionene enda større
det tvangssammenslåtte f Troms og Finnmark vil bli tre gang større i areal enn Viken
når inndelingsloven sier at fellesnemnda bør oppnevnes etter folketall så vet vi at vi har tapt før fellesnemnda nedsettes
vil statsråden ta initiativ til at også areal ikke bare folketall skal vektlegges ved en eventuell oppnevning av fellesnemnd for Troms og Finnmark
deler statsråden min bekymring for at Finnmark i så fall vil være i stort mindretall og i realiteten totalt uten innflytelse over egen framtid
president Finnmark er i aller høyeste grad nå der at de kan ta <ee> kontroll over egen fremtid
og min oppfordring til Finnmark og til Troms fra mitt første møte med <ee> representantene for de to fylkene <ee> var ta selv kontroll over prosessen videre bestem sjøl hvilke fremtid dere vil ha
det har vært min klare oppfordring
derfor så anmodet jeg òg partene om å la seg bistå med en meklingsperson som de stolte på og komme frem til en avtale som de ønsket å gjennomføre
det er jo slik at <ee> fylkesleder i Troms og fylkesordfører i <ee> <ee> Finnmark <ee> gjennomførte en mekling ved hjelp av tidligere stortingsrepresentant tidligere regjeringsmedlem Knut Storberget
jeg oppfattet at det var en veldig god prosess
de anbefalte denne avtalen
de er alle tre medlemmer av representantens eget parti
de er demokratisk folkevalgte i de to fylkene
og mitt håp er jo nå at de to fylkestingene <ee> slutter seg til den avtalen som deres egne folkevalgte har vedtatt og som jeg da selvfølgelig ikke har blandet meg opp i <INAUDIBLE>
president det er Stortinget som har bestemt det her vedtaket
det er ikke finnmarkingene som har ansvar for sin egen situasjon og dem har ikke valgt det sjøl
det her er tvang tvers igjennom
det er s det er et stort og rungende krav om at det avholdes folkeavstemning knytta til sammenslåing av Troms og Finnmark
Arbeiderpartiet meiner at utfallet ville vært gitt med et overveldende nei-flertall
president representanten inviterer meg til å spekulere i hva som ville skjedd hvis vi i Norge ikke hadde demokratiske valg <ee> og stolte på de
det hadde vi forrige høst
Stortinget har tatt en beslutning som Stortinget kan ta
den kan man godt være rivende uenig i og det oppfatter jeg at mange i Finnmark er
men så langt så må man altså forholde seg til det flertallet har bestemt
og da kan altså Finnmark nå sjøl bestemme sin egen fremtid eller overlate det til meg
jeg ønsker ikke å ta avgjørelser på vegne av Finnmark
jeg ønsker at Finnmark sjøl skal ta de og det håper jeg fylkestinget i Finnmark gjør
første tilleggsspørsmål er fra Kjell-Idar Juvik deretter Karin Andersen
tvang fører sjelden noe godt med seg
det ser vi nå på engasjementet og raseriet i Finnmark og det er forståelig
samme misnøye så vi i Nordland og da snudde regjeringa
i Møre og Romsdal og Oslo og Rogaland har beholdt si sjølstendighet som følge av lokal motstand
motstand fra Finnmark er enten blitt|1 undervurdert ifra regjeringa eller så har man rett og slett ikke brydd seg
prosessen har vært|1 både uryddig uholdbar fra regjeringa og så løfter man òg ansvaret over på fylkene og sågar står man i dag og skylder aleine på Stortinget
nå vil det bli opp til statsråden hvordan|1 den her prosessen skal foregå videre
det her vil være avgjørende for om man øker uvennskapet mellom det her fylkene
deler statsrådens manges frykt for at det her vedtaket som er fatta med et knapt flertall fører til en varig splittelse mellom Troms og Finnmark
og hva vil statsråden bidra med for at det her prosessen skal gjennomføres på en forsvarlig måte
ja <ee> president jeg forstår at noen prøver å de til å gjøre dette til et regjeringsprosjekt
dette er en regionreform som er initiert av Stortinget som er vedtatt av Stortinget og som regjeringen følger opp
hvis man <ee> tenker seg om så vil man vite at de to regjeringspartiene i forrige periode hadde ett primærønske og det var å avskaffe det tredje forvaltningsnivået få enda sterkere og større kommuner som kunne ta enda flere avgjørelser
det har vi ikke flertall for
da forholder vi oss til de vedtak Stortinget har gjort
og to demokratisk valgte storting har fattet en avgjørelse om at Troms og Finnmark skal bli ett fylke
jeg opplever at de to fylkesordførerne som representerer sine fylker har hatt en god prosess ved hjelp av en meklingsperson kommet frem til en avtale som de anbefaler <ee> og som jeg håper at de demokratisk valgte fylkestingene vil slutte seg til
neste tilleggsspørsmål er fra Karin Andersen
ja president <qq> nå slapp vel statsråden katta ut av sekken igjen
og viser at dette er en regjering som vil legge ned dette fylkesnivået
og som et skritt på veien som regjeringspartiene har sagt for flere anledninger kommer disse tvangssammenslåingene av fylkene
og det skaper store problemer kostnader bortkasta tid vondt blod
og vil du ikke så skal du
aksepterer du ikke tvangsekteskapet og betingelsene så har statsråden i hvert fall i media lovt å komme opp og rydde opp
ja president det er ingen skam å snu hvis man forstår at et vedtak er feil
og min anbefaling ville være at statsråden nå tar saken på alvor reiser opp og snakker med finnmarkingene og de det gjelder og setter seg ordentlig inn i saken
vil statsråden gjøre det eller vil man nå holde på å <ee> tvangssammenslå <ee> på armlengdes avstand uten å ha vært der og snakket med de <INAUDIBLE> <INAUDIBLE>
ja president jeg kan forsikre representanten Andersen at jeg satt meg inn i saken
<ee> jeg var i Finnmark for to uker siden og jeg har hatt flere møter med de folkevalgte fra Finnmark og Troms
dette handler ikke om å ikke kunne en sak
det handler altså om å forholde seg til stortingsvedtak og jeg tror det er første gang jeg opplever at opposisjonen i Stortinget roper på at regjeringen ikke skal gjøre det Stortinget har bestemt
sånn kan vi altså ikke ha det
vi må følge opp disse vedtakene og det gjør vi ved at Finnmark og Troms sjøl bestemmer hvordan de ønsker å ta denne prosessen videre
men dette er altså en sak der statsråden nå i Stortinget også i dag innrømmer at målet er å legge dette nivået ned
og så inviterer man altså et folkevalgt nivå til å være med på noen slags liksomvedtak på veien til å legge seg selv ned
og president det er ingen god invitasjon
og når det gjelder Finnmark spesielt så er situasjonen der så spesiell at det ville ikke være noen skam å snu
altså det er regjeringer som har endra se standpunkt
det er partier som har endra standpunkt når de i møte med virkeligheten ser at dette ikke skaper noe godt
det skaper tvert imot mere problemer koster mer og blir ikke en løsning som er god nok
ser ikke statsråden at det i noen tilfeller kan være slik at vedtak bør gjøres om fordi de ikke i utgangspunktet var verken hensiktsmessige eller gode
<ee> president jeg oppfatter representanten Andersen som en svært erfaren politiker og hvis hun først i dag har oppdaget hva som var Fremskrittspartiet og Høyres primærstandpunkt så blir jeg veldig forbauset
dette er ikke noe katta ut av sekken
dette er våre primærstandpunkt
de er veldig godt kjent både gjennom partiprogrammer og valg
men så har jeg lyst til å si alternativet til ikke å fjerne det tredje forvaltningsnivået det er å få større og sterkere regioner som faktisk er i stand til å utføre de oppgavene de skal
og Finnmark er som representanten sier i en veldig spesiell situasjon
de er i en situasjon hvor de sliter med frafall i skolen
de er i en situasjon hvor de roper på arbeidskraft roper på kompetanse
de er altså den <ee> det fylket i landet som har færrest innbyggere
da vil det styrke Finnmark å bli større og sterkere
og derfor så er det mitt mål å sørge for at gjennomføringen av det vedtaket Stortinget har gjort blir gjennomført og at aller helst Finnmark og Troms selv styrer den gjennomføringen
vi går da videre til neste hovedspørsmål som er fra Trygve Slagsvold Vedum
president statsråd Mæland sier dette her er ikke et regjeringsprosjekt
Norge har fått en regionreform egentlig ingen vil ha
for hvem syns egentlig det er klokt å tvangssammenslå Østfold Akershus og Buskerud til et nytt gigantfylke Viken
hvem er det som brenner for at Finnmark og Troms skal tvangssammenslås der vi får en region som er større enn Irland som har enorme avstander
og der det er ingen lokal begeistring i Finnmark i det hele tatt
så Høyre og Fremskrittspartiet har k knapt vært villige til å forsvare reformen godt representert her ved Monica Mæland som skylder på alle andre
det er Høyre som har tvunget det igjennom
men de har sagt det er et kompromiss med KrF og Venstre
hva var det Kristelig Folkeparti sa i juni når det her ble tvangsvedtatt i Stortinget
det er en løsning egentlig ingen partier vil ha
det var KrF sitt sitat
og Hareide var i Hallingdal i vinter og sa mange har problemer med å se at Viken er en optimal region
det var ganske godt sagt
og så fikk han oppfølgingsspørsmål
tror du Viken vil bli delt i to ble det spurt om
ja det tror jeg
vi må nå må vi jobbe ut fra det
så det er KrF sitt standpunkt
de vil heller ikke ha den herre Viken
de tror det blir delt i to
og i Finnmark er det opprør
men Høyre-statsråd Mæland har varslet at det skal brukes ytterligere tvang og at da skal regjeringa sitte i Oslo og bestemme
så president hvorfor mener statsråd Mæland at det er klokt at hun på vegne av regjeringa og Høyre skal sitte i Oslo og tvangssammenslå to fylker som ikke vil det
president det er en fasinerende beskrivelighet <ee> beskrivelse av en virkelighet jeg overhodet ikke kjenner meg igjen i
jeg tror det er veldig klokt av en statsråd <ee> særlig som medlem av en mindretallsregjering å forholde seg til de vedtak Stortinget har gjort
så skjønner jeg at Vedum og mange andre er uenig i de vedtakene men det er altså sånn at Stortinget seinest før jul diskuterte om man skulle reversere dette standpunktet
det besluttet et flertall i denne sal ikke å gjøre
så er det ikke slik at jeg har truet Finnmark med at vi skal styre fra Oslo
jeg har jo tvert imot på inn- og utpust i alle samtaler jeg har hatt med representanter fra Troms og Finnmark i alle intervjuer jeg har gitt sagt det er opp til Finnmark å styre Finnmark og jeg ønsker at de skal gjøre det
jeg har ikke noe ønske om å gjøre det fra et kontor i Oslo
men så vet jo representanten veldig godt at lovens system er slik at hvis partene ikke blir enig ja så kan partene anmode departementet om å fatte vedtak
det har Troms gjort
når de gjorde det ba jeg partene om å la seg bistå av en meklingsperson
jeg ønsket altså ikke at vi skulle sitte i Oslo og styre utviklingen i Finnmark
partene lot seg bistå av en <ee> person som de stolte på som de fikk hjelp til å utferdige en avtale med som partene altså har anbefalt ovenfor sine <ee> fylkesting
jeg skjønner at Vedum er uenig i vedtaket Stortinget har gjort men det er altså gjort
og mitt håp er at representanter fra Troms og Finnmark selv styrer utviklingen videre
men hvis ikke så er altså systemet slik at da kan vi fatte vedtak og da gjør vi selvsagt det
det er jo nettopp Høyre med sine stortingsrepresentanter som har fratatt Finnmark og andre fylker rundt omkring i landet muligheten til å styre sitt eget fylke
og såpass redelig bør en statsråd være å forsvare det standpunkt Høyre nå har tvunget igjennom i Stortinget
og hvorfor mener Monica Moland Mæland og Høyre at det er så klokt å lage nye store regioner som egentlig ingen vil ha
hva blir bedre i Finnmark
hvilke tjenester blir bedre
hvordan blir det bedre skoleresultater som hun løfta fram i stad med å tvangssammenslå Finnmark med Troms når det ikke er noen lokal begeistring
hva er grunnen for at Høyre mener det er så klokt å tvinge finnmarkinger til å gjøre noe de ikke ønsker
ja <ee> president man kan gjerne synes det er hult
jeg har på en ryddig måte nå forsøkt å redegjøre for Høyres primærstandpunkt og for det faktum at Stortinget har fattet vedtak som jeg følger opp
det <ee> lar seg altså ikke <ee> forklare på noen annen måte enn det jeg har forsøkt å gjøre her
så er det slik at når vårt primærstandpunkt ikke lar seg gjennomføre fordi vi ikke har flertall <ee> i denne sal så er jeg for større og sterkere regioner
det trodde jeg faktisk <ee> Senterpartiet òg var den gangen de satt i regjering og hadde en kommunalminister ved navn Åslaug Haga som vel tegnet et regionkart med ni regioner
nå får vi faktisk elleve
og det handler om både å følge opp de oppgavene fylkene har i dag men det handler ikke minst om å få nye og tyngre oppgaver
og da handler det om størrelse
det handler om kapasitet
det handler om kompetanse
det er ikke sånn at jo mindre en kommune eller fylke er jo mer kompetent er de jo bedre tjenester yter de
tvert imot så viser jo alle oversikter at små kommuner og særlig i Nord-Norge sliter man nettopp på disse områdene
president Monica Mæland har gjort det sånn som favorittøvelse å skyve alle alle foran seg <ee> i den herre tvangsbruken
og jeg skjønner det for så vidt godt at en statsråd syns det er behagelig si hele tida det er Stortingets vedtak
men hvis Høyre vil så blir det flertall på et blunk for at man ikke bruker denne tvangsbruken fordi det er var knappest mulig flertall før jul
Knut Arild Hareide leder i Kristelig Folkeparti har jo nå allerede nå varsla at man ønsker å dele Viken i to
kan Monica Mæland si at det her er en godt gjennomarbeida klok reform som har hatt gode lokale prosesser som har lak skapt lokal begeistring eller har det blitt en prestisje bare å gjennomføre det koste hva det koste vil på grunn av at det var en del av kommunereformen
hva er det beste argumentet for Monica Mæland å tvangssammenslå Finnmark når hun lar for eksempel Møre og Romsdal stå videre som eget fylke
ja president jeg kan gjenta og gjenta jeg forholder meg altså til de vedtak og de forhandlinger som er skjedd i Stortinget
og alternativet det kan jeg òg gjenta til små fylker som mangler kompetanse som har problemer med å skaffe arbeidsplass det å få større og sterkere regioner
det betyr at når Stortinget har fattet dette vedtaket så beliter jeg meg som vi sier på Vestlandet
det betyr at jeg ønsker at denne reformen skal bli mest mulig vellykket
og den blir aller mest vellykket hvis fylkene sjøl styrer denne prosessen ikke at vi gjør det på et departementskontor i Oslo
og første tilleggsspørsmål er fra Heidi Greni deretter Marit Arnstad
president regionreformen starta som en invitasjon fra regjeringa til naboprat mellom fylkene der dem sjøl skulle vurdere om sammenslåing var <ee> <ee> var fornuftig
konklusjonene etter forhandlinger med nabofylkene ble|1 i neste omgang brutalt overkjørt av|1 regjeringa og det endte med tvangssammenslåing på tvers <ee> <ee> av|1 de <ee> fylkeskommunale vedtaka
et av|1 vedtaka som er vanskeligst å forstå for sentrale politikere for innbyggere i fylket og ikke minst for lokalpolitikere fra alle parti er sammenslåinga av|1 Østfold <ee> Akershus og Buskerud til Viken
en konstruksjon som bryter med alle forutsetninger rejæng regjeringa hadde for etablering av|1 funksjonelle regioner
ikke en felles bo- og arbeidsmarkedsregion
folketallet blir én komma to millioner mot lille Møre og Romsdal som blir mindre og midt i Viken ligger Oslo som er felles arbeidsmarkedsregion med Akershus
<ee> samtidig så velger regjeringa sjøl å organisere fylkesmannsembeta på en anna måte dem sier altså sjøl at det her er uforståelig
kan statsråden kå forklare meg hvordan|1 den her konstruksjonen kan være fornuftig og hvordan|1 vil statsråden møte de sterke reaksjonene som har kommet på etableringa av|1 <INAUDIBLE>
da er det statsråd Mæland
president jeg hører at representanten er uenig i de vedtak som er gjort
det kan vi godt spekulere i
jeg forholder meg til at de er gjort
de er gjort av forrige storting
de er bekreftet av dette Stortinget
da er min jobb å sørge for at denne regionreformen den disse fylkessammenslåingene blir så vellykket som mulig
og da gjør de det ved at fylkespolitikerne selv styrer <ee> prosessen enten det er på Østlandet eller i Nord-Norge eller på Vestlandet
neste replikant er Geir Adelsten Iversen deretter Marit Arnstad
Iversen
president jeg lurer på om statsråden forstår bakgrunnen for det store enorme engasjementet frustrasjonen og det opprøret som skjer i Finnmark
det er forferdelig rart at når statsråden kalte inn Troms og Finnmark til mekling så var det enklest å møtes i på Gardermoen
president Troms og Finnmark blir ikke et fylke det blir et kontinent
det kjem|kommer til å bli store utfordringer pro på grunn av avstander kostnader og ikke minst det å tilby folk som bor i det nye gigantfylket gode tjenester
om statsråden tar Finnmark på alvor da bør hun selvfølgelig lytte til det som folk i Finnmark meiner
president vil statsråden støtte å gjennomføre ei folkeav avstemming om sammenslåing av Troms og Finnmark
<ee> president det er ikke slik som representanten beskriver at jeg kalte partene inn til mekling
det er slik at partene ønsket et møte for å diskutere situasjonen med meg
jeg inviterte den
invitasjonen fra begge kom faktisk <ee> nokså nokså på samme tidspunkt
vi hadde et møte hos meg hvor Troms anmodet om at departementet satte ned en fellesnemnd
og de redegjorde for at de ikke kom videre i forhandlingene
da ba jeg om at partene lot seg bistå av en mekler
det diskuterte vi
de fremmet forslag til hvem mekleren skulle være og de hadde kontakt med mekleren bestemte tid og sted og gjennomføring av meklingsmøtet
det blandet jeg meg overhodet ikke opp i
jeg var bare opptatt av at partene sjøl tok styring i prosessen ikke at jeg gjorde det
president den her svarrunden har jo vært|1 en heil rekke av bortforklaringer fra statsråden
<ee> det statsråden har gjort ved hvert eneste svar gjennom heile spørretimen nå det er å distansere seg ifra den tvangsreformen hun sjøl skal gjennomføre
først så skylder hun|1 på alle andre
<ee> hun sier at det er ikke et regjeringsprosjekt
hun sier at vi må forholde oss til Stortinget
det er ikke hun som har invitert til megling heller det er det jo d partene sjøl som har gjort
<ee> og trur du ikke at hun også sier at vi må ha tvangsreformen i Finnmark for å stanse frafallet i skoler i Finnmark i en tid da regjeringa har vedtatt en lærernorm som kjem|kommer til å tappe Finnmark for lærerkrefter
altså når skal statsråden være kommunalminister og faktisk stå opp og ta et ansvar for det hun nå har tenkt å gjennomføre
og det <ee> mitt bekymring er jo at hvis Mæland og staten har tenkt å møte finnmarkingene på den måten her så kjem|kommer det til å bli en meget interessant øvelse
statsråden svarte ikke på Geir Iversen sitt spørsmål
er det aktuelt å gjennomføre en folkeavstemning sånn at finnmarkingene sjøl får lov å si hva dem meiner om tvangssammenslåing av fylkene
<ee> president jeg skjønner at Senterpartiet har lyst til å <ee> drive en annen virkelighetsbeskrivelse enn den som er den faktiske
<ee> på spørsmålet om folkeavstemning så er svaret på det rett og slett nei
vi har et godt system i Norge basert på stortingsvalg
det ble gjennomført i september
jeg skjønner at Senterpartiet ikke er fornøyd med valgresultatet
det er jeg
så er det sånn at Stortinget rett før jul diskuterte om man skulle reversere dette vedtaket
svaret på det ble nei
da er det er altså min jobb som kommunalminister å gjennomføre de vedtak Stortinget har fattet
det akter jeg å gjøre
jeg har hatt en veldig god dialog med partene i både Troms og Finnmark
og det er partene som ønsket å la seg bistå av departementet
jeg blandet meg altså ikke bort i det
det handler om å ta folkevalgte nivået fylkesnivået på alvor
det handler om ikke å overstyre
det handler ikke å tvinge igjennom løsninger som jeg mener jeg er bedre skikket til enn partene
partene er best skikket til å styre sin egen fremtid og det håper jeg de vil gjøre
president statsråden vil altså ikke vurdere at finnmarkingene sjøl skal få lov å ta stilling til det her igjennom folkeavstemning
hun skylder på at vi har hatt et stortingsvalg og at Stortinget har bestemt med knappest mulig flertall
og det er da en reform som egentlig ingen vil ha heller ikke Mælands eget parti ønsker den reformen
allikevel ble|1 det tvæng ble|1 det s be be s <ee> vedtatt i Stortinget med et knappest mulig flertall
det er et <ee> reform som partiet Høyre ikke ønsker og som statsråden har brukt nå seks eller sju svar på å distansere seg ifra
og så skal ikke skal ikke regjeringa la finnmarkingene sjøl få lov å si hva dem meiner om reformen
det altså det er en sånn motsetning det er en sånn bortforklaring av i det som <INAUDIBLE> statsråden her sier <ee> at det er helt <ee> bemerkelsesverdig
men la meg få lov å stille et annet spørsmål da
hvis det nå er så gjennomtenkt og viktig og Stortinget har vedtatt hvorfor f er det viktig
hvorfor er det sånn at Rogaland som har en femtedel av arealet til Finnmark hvorfor er det fornuftig at dem får lov å stå aleine mens Finnmark skal bli tvangssammenslått
statsråd Mæland <qq>
president det bemerkelsesverdige her er jo at Senterpartiet ikke har noe tillit til <ee> et stortingsvalg ikke har noe tillit til demokratisk folkevalgte representanter på fylkesnivå
det er jo altså fylkeslederne i Troms og Finnmark som har fremforhandlet denne avtalen som har latt seg bistå av en meklingsperson
det er det er jo en <ee> mistillit til det hele vårt politiske system som jeg knapt har sett maken til
når det gjelder vurderingen som er gjort av Rogaland så er det ju vurdering som er gjort av de som forhandlet i denne salen men det kan jo være et tips å se på innbyggerantallet i Rogaland
Rogaland er over fire hundre tusen <ee> innbyggere <ee> og veldig mye større enn det Troms og Finnmark blir til sammen
vi går videre til neste hovedspørsmål som er fra Freddy André Øvstegård <qq>
<qq> åf Øvstegård
president i morgen er det åttende mars derfor vil jeg stille likestillingsministeren et spørsmål
samfunnsdebattanten og poeten Sumaya Ali Jirde har den siste tiden blitt utsatt for en grov kvinnehatende og rasistisk hetskampanje ledet an fra det ytre høyres såkalte nettavis Resett
truslene trakasseringen og skjellsordene har gått så langt at Sumaya har måttet trekke seg fra blant annet åttende mars-markeringa i Bergen i morgen
hun har blitt kalt et tragisk eksemplar av et menneske et ufyselig vesen som burde sendes hjem til Somalia og en har kommentert slå ring om henne søl bensin og tenn faklene
dette er et angrep på demokratiet og ytringsfriheten og det rammer spesielt unge minoritetskvinner
mange har svart på hetskampanjen mot Sumaya med vår egen kampanje til støtte for henne
og først etter flere dagers øredøvende stillhet og etter press fra media så kom omsider Erna Solberg på banen og fordømte hatytringene mot Sumaya
men å vise sin støtte og gi synlighet til kampen for ytringsfrihet kvinners likestilling og bekjempelse av sosial kontroll ved å gå i åttende mars-toget som Sumaya har blitt hetset vekk ifra ser det imidlertid ikke ut som hun akter å gjøre
bortsett fra statsministerens sene respons så har det virka som det er lite politisk engasjement rundt denne alvorlige og viktige saken fra høyresiden
likestillingsministeren som er tildelt et stort konstitusjonelt politisk ansvar for å bekjempe diskriminering og fremme likestilling har så langt vært både taus og usynlig
president <ee> jeg setter veldig stor pris på å få det <ee> spørsmålet fra representanten Øvstegård
<ee> jeg er veldig bekymra <ee> for <ee> debattklimaet <ee> som <ee> vi nå <ee> opplever
jeg er bekymra for omfanget av hatefulle ytringer på bakgrunn av etnisitet <ee> religion <ee> og livssyn
<ee> Sumaya er en av de som <ee> rammes veldig hardt og som <ee> trues til hvert fall en midlertidig <ee> taushet
det viser at vi ikke er et plass et samfunn som har plass til alle
<ee> ikke minst ser vi også det mot <ee> politikerne
jeg ble veldig lei meg og jeg ble veldig sint når jeg ser det som Sumaya blir <ee> blir utsatt for
derfor så tok jeg kontakt med Sumaya
<ee> og jeg ønsker å å høre fra en som opplever det sjøl
<ee> hva er de viktigste tiltakene vi bør ta initiativ til <ee> i kampen mot hatefulle ytringer
regjeringa har også presentert en strategi mot hatefulle ytringer <ee> som og en handlingsplan som er viktig å <ee> følge opp
jeg er glad for at statsministeren <ee> så tydelig gikk ut og <ee> stempla hva dette her er for noe
jeg kjem|kommer til i videre dialog med Sumaya og andre kjempe <ee> mot <ee> det som dem nå opplever og <ee> videre også kjempe kampen mot hatefulle ytringer
president det er vel og bra med strategier <ee> men da ingen i regjeringen gikk i åttende mars-toget i tjuesytten så sa nåværende statsråd Helleland og jeg siterer
jeg har aldri vært spesielt opptatt av å gå i tog
jeg har meldt meg heller inn i Høyre for å påvirke kvinners muligheter og situasjon
da er det interessant å se hva likestillingsministeren faktisk gjør politisk
tjuetredje mai i fjor vedtok Stortinget at regjeringen skal nedsette et utvalg som ser på hvilke likestillingsutfordringer barn møter
statsråden uttaler i januar i år i et brev at de vil komme tilbake med Stortinget med informasjon om oppfølging av det vedtaket
det har snart gått et år siden det vedtaket ble gjort
i mellomtiden har vi fått vite fra barneombudet at mens voksne kvinner som opplever voldtekt får tilbud om voldtektsmottak har ikke barn det samme tilbudet
det er diskriminering
president hvor lenge skal norske barn og ungdommer vente før likestillingsministeren får satt ned et sånt utvalg og enda viktigere når kan vi forvente å se konkrete forslag som vil styrke likestillingen blant barn og ungdom
ja president <ee> nå har jeg vel snart vært likestillingsminister i seks uker
<ee> det har <ee> vært <ee> veldig spennende
og ikke minst er en av de områdene som jeg har prioritert og gått inn i er nettopp ungdoms utfordringer <ee> i dag
vi skal sette ned et eget ungdomspanel
og på åttende mars inviterer jeg også <ee> bloggere og influensere til et møte om den negative påvirkninga jeg mener <ee> mange har på likestillingsperspektivet for barn og unge
president jeg spurte om et annet konkret vedtak men det men det er greit
<ee> i fjor sommer så vedtok Stortinget at regjeringen skulle utrede et lavterskeltilbud for håndhevelse av forbudet mot seksuell trakassering
og statsråden uttaler i et brev i år at departementet vil komme tilbake til Stortinget med informasjon om oppfølging av det anmodningsvedtaket også
i mellomtiden har modige kvinner fortalt og varslet om krenkelser og trakassering
president hvor lang tid mener statsråden hun trenger på å utrede behovet for et lavterskeltilbud og en utvidelse av Diskrimineringsnemndas håndhevelsesmyndighet på dette området et spørsmål som ble utreda allerede i totusenogtolv av Skjeie-utvalget
president <ee> jeg <ee> går i gang nå i disse dager med utredning av lavterskeltilbudet
og det er fordi vi <ee> har to hensyn vi skal ivareta både den som <ee> varsler men også den det blir varsla mot
ja president vi venter spent på det
<ee> som nevnt er det åttende mars i morgen
da har det gått to hundre og femtitre dager siden regjeringen ble bedt om å bevare og styrke aktivitets- og redegjørelsesplikten
i mellomtiden så har regjeringa svekka redegjørelsesplikten ved at cirka nitti prosent av virksomhetene er blitt unntatt
i tillegg ser vi altså at de anmodningsvedtakene som Stortinget har gjort fremdeles henger i løse lufta og bortforklares med at vi venter på utredninger
det er derfor fristende å minne statsråd Hofstad Helleland på hva hun sa om daværende statsråd Audun Lysbakken i tjueti
Lysbakken skriver seg inn i rekken av en håndfull rødgrønne barneministre den siste fem årene som utreder evaluerer og setter ned utvalg
han kunne i stedet lagt fram saker til Stortinget
men han har kanskje møtt veggen
mitt spørsmål blir da hvor raskt vil statsråden sørge for at Stortingets vedtak blir gjennomført og fører til handling som gir barn kvinner og menn en mer likestilt og trygg hverdag eller har kanskje statsråden møtt veggen
Helleland
ja president altså utfordringa i denne saken er jo at <ee> stort Stortinget har vingla litt
<ee> først gjør familie- og kulturkomiteen <ee> et vedtak om å fjerne redegjørelsesplikten
og så <ee> gjør finanskomiteen før jul et helt annen vedtak
<ee> og her er vi i gang med arbeidet og vi vil legge fram et forslag <ee> etter et grundig arbeid for <ee> Stortinget som vi skal ivareta de to hensynene på en god måte både hensynet til likestilling men også <INAUDIBLE>
neste tilleggsspørsmål er fra Kari Henriksen
vi har hørt at ting tar tid
nå har regjeringa sotte|sittet i snart fem år så Arbeiderpartiet har da levert inn et forslag som går på sosial kontroll og mot æresvold
<ee> og vi har sett at kvinner blir knebla i det offentlige debatten og de trues på livet
og det er nevnt personer fra <ee> representant Øvstegård på dette og lokalt så har vi en homofil mann som ikke får lov til og så synge i kor fordi han er homofil
og Høyre og regjeringa har vært forholdsvis tause om den sosiale kontrollen som lever i beste velgående i det norske samfunnet i dag
og regjeringa har da altså nå hatt <ee> ansvaret for dette feltet i snart fem år og vi venter fremdeles på tiltak
men president denne saken er viktig
og det understreker jo også statsråden i sitt svar
<ee> og det er
derfor så regner jeg med og jeg tar for gitt at dette er et tema som har faktisk opptatt statsråden <ee> når hun har fått ansvar for likestillingsfeltet
og jeg vil bare be hun dele med Stortinget tre viktige tiltak som hun vil jobbe for å få satt i verk eller starte prosesser på
ja altså det her er <ee> noe som ikke bare regjeringa er veldig opptatt av men også som Stortinget er <ee> veldig opptatt av
og derfor så ligger det også flere forslag nå <ee> i Stortinget
men vi følger også opp <ee> handlingsplanen mot negativ sosial kontroll mot tvangsekteskap <ee> arbeidet mot kjønnslemlestelse <ee> skal <ee> forsterkes
først og fremst er det viktig for oss å styrke rettsvernet for dem som utøves for tvang og negativ sosial kontroll
og jeg ser veldig fram til president åttende mars
da er neste tilleggsspørsmål fra Geir Jørgen Bekkevold
<INAUDIBLE> jeg var glad da jeg så at statsministeren var ute og forsvarte Sumaya tidligere denne uken mot det hun kalte nettroll på ytterste høyre
dessverre er ikke dette bare nettrollene som utgjør en trussel mot kvinners likestilte rett til å bidra i det offentlige rom
det gjør redaksjoner som ikke er bevisst på hvilke stemmer de gir plass til i sine spalter
det gjør lyttere lesere og seere som mer eller mindre bevisst tillegger menns bidrag større troverdighet eller autoritet
og det gjør vi som lovgivere dersom vi ikke tar vårt ansvar på alvor
fordi den offentlige debatten <ee> foregår i økende grad på sosiale medier er netthets likevel en av de alvorligste trusler mot et inkluderende og likestilt ordskifte
og jeg vil derfor spørre statsråden hvordan hun tenker politikken kan hindre at kvinner tvinges til taushet for å bruke statsministerens ord slik Sumaya og flere med henne allerede er blitt
ja president sjikanerende og diskriminerende utsagn hører ikke hjemme verken i i politikken eller i andre steder
og det er med stor bekymring jeg ser på denne utviklingen og hvordan det snevrer inn den offentlige debatten vi har
vi har ytringsfriheten og du kan si hva du vil man kan være så uenig som man bare vil men man skal bli hørt
og det er viktig også at vi sørger for at <ee> vi sprer kunnskap <ee> <ee> om det her at vi ikke minst involverer andre også i <ee> flere i debatten i den offentlige <ee> debatten
neste hovedspørsmål er fra Geir Jørgen Bekkevold
ja takk gode president og det er fint at barne- og likestillingsministeren blir stående
i morgen så er det den store kvinnedagen og tradisjonen tro kommer også debatten om hvorvidt vi trenger denne dagen her i et av verdens mest likestilte land
og jeg tenkte ja på kvinnedagen så bør vi løfte blikket
<ee> kvinnedagen må handle om at jenter og kvinner er mer utsatt for klimaendringer mere utsatt for vold og overgrep som sivilbefolkning i krigsherjede områder mer utsatt for fattigdom og mer utsatt i møte med alvorlig sykdom
men samtidig som vi har dette globale perspektivet må kvinnedagen også handle om reell likestilling her på hjemmebane
det er for eksempel fortsatt ikke sånn at kvinner og menn tjener det samme for den samme jobben
lik lønn for likt arbeid er et grunnleggende likestillingsprinsipp
selv små barn forstår at det eneste rettferdige er at to personer som gjør den samme jobben må få den samme lønnen
derfor så mener vi i KrF at det er inspirerende når Island tar tak i denne urettferdigheten og i år innførte som verdens første land en likelønnslov som påbyr alle bedrifter med over femogtjue|tjuefem ansatte å rapportere om likelønnssituasjonen
og der hvor menn tjener mer enn kvinner for samme <ee> svettet spilt i i ilegges det bøter
sammen med en sertifiseringsordning så vil Island på den måten lukke lønnsgapet mellom menn og kvinner som ligger på om lag seksten prosent innen tjuetjueto
president her på berget har vi lovfestet prinsippet om likelønn
<ee> men bare for noen måneder siden så kom SSB med ferske tall som viser at det fortsatt er et stykke mellom likestillingslovens ideal og livets realiteter
og president dette viser at vi trengs <ee> det trengs noen tydelige grep for å lukke lønnsgapet
derfor så vil jeg spørre statsråden på denne dagen før kvinnedagen hvilke konkrete tiltak mener hun er viktig for at vi skal få lukket dette urettferdige lønnsgapet mellom menn og kvinner
ja president <ee> det <ee> er mange ting vi må gjøre og jeg er veldig glad for at Kristelig Folkeparti er så opptatt av den problemstillinga
og det viktigste <ee> <mm> vi gjør det handler jo om å motivere til <ee> andre utdanningsvalg enn det vi ser <ee> som vi har
ja det er viktig fordi vi må motivere allerede i barnehagen sånn at det ikke er sånn at bare jentene skal bli sykepleier at bare guttene skal bli <ee> sjef
og der <ee> har rere regjeringa ambisjoner
<ee> vi har <mm> også ambisjoner <ee> når det handler om å å fortsette arbeidet for å redusere ufrivillig <ee> deltid
det har jo gått ned de tallene der fra tjuetretten til nå og det er veldig gledelig for det handler også om <ee> inntekter
så handler det om at vi også må få flere <ee> kvinner inn i <ee> ledelse
vi må ha <ee> flere kvinner inn i <ee> i styra
men det forslaget som <ee> nå er fremma på Island det synes <ee> jeg er å gå <ee> veldig langt
jeg trur at vi fortsatt skal prøve på andre <ee> virkemidler
Bekkevold
t <ee> t <ee> takk for svaret
et av de <ee> konkrete verktøyene vi har i kampen for likestilling i arbeidslivet det er jo redegjørelsesplikten som ifølge likestillingsloven handler om at arbeidsgivere skal redegjøre for <ee> bedriftenes tilstand når det gjelder kjønnslikestilling
da vi behandlet likestillingsloven i fjor fikk vi noen tilbakemeldinger som gikk på at denne redegjørelsesplikten utgjorde unødvendig byråkrati for bedrifter uten tilstrekkelig konkret innhold eller effekt
så har redegjørelsesplikten vært gjennom farefullt farvann de siste årene <ee> men ser ut til å være på vei ut i trygt lende igjen
på den bakgrunn og med et øye til Island så vil jeg derfor spørre statsråden om hun vil vurdere å innlemme et ledd i den gjenoppståtte redegjø redegjørelsesplikten som helt konkret går på bedriftenes likelønnssituasjon
jeg vil komme tilbake til <ee> det innspillet representanten Bekkevold <ee> ha har <ee> etter at regjeringa har behandla <ee> saken
s første tilleggsspørsmål fra Olaug Bollestad
på NRK dag så fikk vi|1 oppmerksomhet på at det var få kvinnelige toppledere <ee> i forhold til mannlige toppledere i norsk arbeidsliv
og inn forbi olje- og gassbransjen og rederisektoren så er det sånn at en kvinnelig toppleder tjener énogåtti|åttién komma seks prosent av den lønninga som mannlige toppledere i andre <ee> i samme yrke da får
så mitt spørsmål til statsråden er hva tenker hun om at kvinner får énogåtti|åttién komma seks prosent av den lønnspotten mens menn får altså hundre
og hva vil hun direkte gjøre for å utjevne dette lønnsgapet
for ingen av oss kan si at vi|1 synes dette er rettferdig når du gjør samme jobben
men så må vi også <ee> stimulere til at flere kvinner <ee> blir både mellomledere og <ee> toppledere
<ee> jeg var på et seminar eller et arrangement i går <ee> president og der <ee> <ee> Berit Svendsen <ee> konserndirektør i Telenor <ee> ble kåret til årets <ee> styrelederkvinne
<ee> og det som ble diskutert der det var nemlig at nå har Stortinget gjort nok
politikerne våre har gjort nok med lovverket
nå er det <ee> næringslivet og arbeidslivet som må komme etter og det håper jeg president at også <ee> vi ser en en endring ikke minst i forhold til <ee> til en likelønnssituasjon
jeg skjønner at vi|1 er ganske enige om at vi|1 vil ha flere kvinnelige ledere
og jeg vil ikke bare ha kvinnelige mellomledere jeg vil òg ha kvinnelige toppledere
og inn forbi helse så er det jo sånn at der har det blitt en annen kjønnsdeling
det er ofte kvinner som jobber
der har blitt mye mer kvinnelige leger
men det er jo òg en gang sånn at det er kvinner fortsatt sjøl om vi|1 er kommet langt på mange ting som fortsatt føder barn
og vi|1 vet òg at det er kvinner som i tillegg tar den største omsorgsbyrden hjemme
og vi|1 vet at kvinner som da tar ut den omsorgsbyrden hjemme blir de som ikke får være med verken på lønnshopp eller karrierehopp fordi en ser at de kan være ute i permisjonsordninger for å ivareta barn
og det er jo et paradoks òg opp mot dagens fødselstall tenker jeg
men mitt spørsmål til statsråden er du sier som statsråden sier at der er mange andre ting som må gjøres
er der ting som må gjøres for at kvinner som òg tar et omsorgsansvar som har de som føder barn har barselansvar òg kan delta i d arbeidslivet og bli toppledere og lønnsgapet ikke er der for det om en tar et samfunnsansvar med å få barn
veit at det at når far er hjemme så viser også <ee> forskning ant at han tar mere ansvar for <ee> for barnet og hjemmet og at mor raskere går tilbake i arbeidslivet og kan satse mer på sin yrkeskarriere
jeg ser veldig frem til den tredelinga
det tror jeg har vil ha veldig mye å si for likestilling både i hjemmet og i arbeidslivet
så er det sånn at lønnstrinndiskriminering det er forbudt
vi er nødt til å jobbe mot arbeidsgivere for at arbeids noen arbeidsgivere ikke s fortsatt skal være bremseklosser i arbeidslivet
jeg mener fortsatt at det er noen bransjer <ee> hvor man har en lang vei å gå og der håper jeg på et <ee> samarbeid med arbeidsgiverorganisasjonene
noen bransjer er veldig bra men noen henger igjen
vi ha må flere fedre som går hjem og henter i barnehagen som tar ut hele fedrekvoten og også sin del av fellespermisjonen at den ikke <INAUDIBLE> tilhøre mamma
vi er over på hovedspørsmålene
president mitt spørsmål går til statsråd Dale
<ee> sammenligna med de øvrige nordiske landene ligger Norge på bunnen av statistikken over andel økologisk dyrka jordbruksareal
den blå-blå regjeringa forlot i tillegg i fjor <ee> Stortingets tidligere fastsatte mål om at femten prosent av matproduksjonen i Norge skal komme fra økologisk jordbruk
samtidig er det grunn til å tro at etterspørselen etter økologisk mat <ee> vil fortsatt øke i Norge
etterspørselen nå vokste med fjorten prosent i første halvdel tjuesytten i henhold til en rapport fra Landbruksdirektoratet
etterspørselen er ofte større <ee> enn norsk produksjon og krever altså økt import
mens Norges mål er svekka så peker da pilene helt motsatt retning i landene rundt oss
Sverige og Danmark satser aktivt på å støtte økobønder
Danmark har et mål om å doble økologiske areal opp til femten prosent allerede innen tjuetjue
i Sverige er målet tredve|tretti prosent økologisk areal innen tjuetretti
vil statsråden legge fram en strategi som retter opp denne ubalansen mellom støtten til norske svenske og danske økobønder
president Stortinget har vedtatt at sto regjeringa skal legge fram en strategi for økolandbruket og det bør da bli en strategi med høye ambisjoner og konkrete tiltak for å treffe markedet som statsråd Dale nevner på
vi trenger offentlige innkjøpere som altså sikrer forutsigbar etterspørsel
vi trenger mer forskning på hvordan økolandbruket kan bli en best mulig spydspiss for et miljø- og et dyrevennlig landbruk
vi trenger bedre økonomiske rammer i jordbruksopprøret
og kort sagt dette her blir en viktig strategi
mitt neste spørsmål blir da vil statsråden legge denne strategien fram som en egen sak slik at vi også kan få en skikkelig behandling av den i Stortinget
ståkne <qq> Stoknes
president s jeg er glad Dale anerkjenner at <ee> etterspørselen etter økologiske produkter er sterkt økende i Norge
og Sveits er et svært interessant land <ee> å lære av i så måte
dem har verdens høyeste per capita konsum av økologisk mat med hele trettién prosent av a av arealet sitt nå i økologisk produksjon i tjuefemten
så mitt siste spørsmål er hvis statsråden sørger for at strategien innhenter grundig kunnskap fra den sveitsiske erfaringene et annet fjelland med uhyre variert topografi og jordsmonn for å se nærmere på hva som kan overføres <ee> til norske forhold
statsråd <ee> Dale
vi går videre til neste hovedspørsmål som er fra Anette Trettebergstuen
<INAUDIBLE> mitt spørsmål går til barne- og likestillingsministeren
det er åttende mars i morgen og det er en dag for å markere de likestillingsutfordringene vi har i Norge
og de er mange til tross for at vi <ee> sammenligna med de fleste land har kommet veldig langt
det er bra for barnet først og fremst
<ee> det er bra for far og barnets tilknytning
<ee> og det er bra for likestillingen hjemme likestillingen i samfunnet generelt for vi vet at det er når kvinner får barn at det skjer noe med karriereutviklinga og likestillinga i arbeidslivet og i familielivet
heldigvis så har regjeringa lytta til Venstre <ee> som <ee> som Arbeiderpartiet mener at en stor del av foreldrepermisjonsordningen skal ha en pappakvote som forbeholdes far
likevel så er det sånn at mange tusen fedre ikke har rett til en eneste dag med pappapermisjon fordi mødrene ikke har opptjente rettigheter før fødsel og ikke mulighet til å gå ut i aktivitet etter fødsel
i disse tilfellene så mister far alt får ikke mulighet å være hjemme og knytte tette bånd med barnet sitt
det er urettferdig og det er en helt åpenbar likestillingsutfordring i Norge i dag
det mener også EU som har bedt Norge endre ordningen slik at alle pappaer får pappaperm
hva vil statsråden gjøre for å rette opp i det her slik at alle fedre får muligheten til å få pappapermisjon
ja jeg er veldig glad for at Arbeiderpartiet har uttrykt en så klar støtte også til forslaget om tredeling
<ee> og jeg gleder meg til regjeringa snart skal legge det fram at mor og far skal få hver sin likedel
men vi har også har da en en tredjedel til fri fordeling men som jeg håper at også mange fedre kjem|kommer til å ta ut at det ikke blir <ee> fortsatt sånn at det er mamma sin del
så er det riktig som representanten Trettebergstuen er inne på at vi har <ee> <ee> fått et spørsmål fra <ee> ESA
men det er sånn president at i dag så foreligger det ingen plikt til å betale foreldrepermisjon i dag
likevel så mener da ESA at det kan være diskriminerende i forhold til likestilling
jeg mener president at det skal være opp til nasjonale myndigheter hvilke vilkår som oppfylles for rett til foreldrepengeutbetaling
så <ee> er det også sånn at når man fjerner aktivitetskravet så vil det kunne ha likestillingsmessig effekt negativ effekt på yrkesaktivitet
vi har ikke <ee> forankra i Jeløya-plattformen at vi kjem|kommer til å gjøre noen ting med aktivitetsplikten foreløpig
det er også et budsjettspørsmål siden det koster om lag over åtte hundre millioner
president jeg er glad for at statsråden gleder seg til å legge frem sak om <ee> tredelt permisjon
<ee> for vi vet jo at statsråden tidligere var imot <ee> hele fedrekvoten men har snudd
men også i dette spørsmålet som vi nå diskuterer har statsråden snudd og det er ikke like gledelig
for i totusenogti så sa daværende stortingsrepresentant Helleland at i dag kan fedre ha jobba i tjue år betalt skatt og trygdeavgift uten å få mulighet til å ta ut fedrekvote
slik diskriminerer <ee> lovverket flere tusen menn og det skal Høyre endre på mente altså statsråden den gang
<ee> hvordan har det seg at statsråden den gang hun var stortingsrepresentant mente at alle pappaer skulle få pappapermisjon og at loven diskriminerer fedre men at det nå plutselig ikke gjør det lenger
<ee> president jeg ser begge sider av denne saken òg sånn som jeg sa at aktivitetsplikten også bidrar til at mor går raskere tilbake i arbeid
vi vet at det bidrar til økt likestilling også hjemme
men når jeg nå uttaler meg om at dette ikke er diskriminerende så er det i forhold til det ESA har <ee> sagt til oss
jeg mener det ikke er i strid med likestillingsloven <ee> det ESA <ee> ESA pålegger oss å endre
all den tid det ikke foreligger noen plikt å betale ut foreldrepermisjonsordninger i dag eller foreldrepenger så mener jeg det her må være opp til nasjonale myndigheter sjøl å avgjøre
og så er det sånn til aktivitetskravet at for at far skal ta ut en fellesdel så må mor være i jobb i studier hun må være på introduksjonsprogram eller kvalifiseringsprogram
det her gjelder jo ikke <ee> kvoten <ee> om begge har opptjent rett
ja president det er fint å få forklart regelverket men vi kjenner til regelverket
spørsmålet mitt er jo hva statsråden skal gjøre for å rette opp i denne urettferdigheten
<ee> Arbeiderpartiet har vært med på å innføre aktivitetskravet og mente at det var riktig
men når vi ser at nesten seks tusen fedre mister rettigheten til å ta ut pappapermisjon fordi at mor ikke har opptjente rettigheter og ikke har noe aktivitet å gå ut i så må vi jo spørre oss da hvor godt fungerer egentlig det aktivitetskravet
ja president jeg husker når jeg var kvinnepolitisk leder i Høyre og hadde den posisjonen at jeg skulle sparke moderpartiet da litt bak at jeg gikk ut og sa at det var diskriminerende at far ikke fikk <ee> eget <ee> opptjenings eller uttaksrett
da satt Arbeiderpartiet i i regjering og gjennom åtte år så valgte ær Arbeiderpartiet å ikke gjøre noe med det
dem mente ikke det var diskriminerende