scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
da er neste taler Rigmor Aasrud
<INAUDIBLE> president jeg har et spørsmål til finansministeren som jeg håper hun kan svare på for jeg hører til stadighet at finansministeren sier at det er så mange kommuner som har kommet ut av ROBEK-lista
kan statsråden <ee> redegjøre for hvor mange kommuner som hadde vært på ROBEK-lista uten eiendomsskatt
og er det å være på ROBEK-lista eller|1 ikke på ROBEK-lista det endelige målet for hvordan Fremskrittspartiet og regjeringa ser på at man skal drive norske kommuner
handler det noe om kvalitet hva man får ut av penga og hvilke tilbud som gis til befolkningen eller måler man nå bare vellykketheten til norske kommuner om man er på ROBEK-lista
men et helt sentralt spørsmål å få svar på sia det brukes av regjeringens representanter til stadighet
hvor mange norske kommuner hadde vært på ROBEK-lista hvis man ikke hadde hatt inntektene fra eiendomsskatt
jeg tror det er ganske mange president
ja president i forhold til spørsmålet fra representanten Aasrud så tenker jeg at det er lurt å ikke basere seg på tro men å basere seg på fakta og det er et spørsmål jeg på stående fot selvfølgelig ikke kan svare på rett og slett fordi det er et hypotetisk spørsmål
i den her saken vil jeg gjerne takke komiteen for et utmerket samarbeid
et samarbeid som har ført til at en samla komité står <ee> bak dem forslaga som fremmes og jeg uttrykker den her gleden også med tanke på den forhistorien som den her saken har
skatteforliket fra tjueseksten er u utgangspunktet for den skatten vi i dag har på finansielle tjenester
og i lys av det forliket som også et bredt flertall i Stortinget sto bak da er det bra at også det her Stortinget kan jobbe sammen
president for mitt vedkommende har det vært|1 viktig å gjøre et forsøk på å samle alle partia på Stortinget om et kompromiss og en felles og et felles standpunkt
det her er av hensyn til en viktig faktor som for alt næringsliv kanskje er viktigere enn noe annet på det her området nemlig forutsigbarhet i dem rammevilkåra man har framover
partia i den her sal har stor uenighet på flere områder som gjelder skatt men også vi må sjå|se at forutsigbarhet er viktig for det næringslivet vi alle ønsker å støtte opp om
så når det er politisk grunnlag for å finne sammen til en felles el <ee> løsning mener jeg at vi skal sette oss ned og prøve å gjøre nettopp det av hensyn til at brå endringer og midlertidige løsninger ikke er ønska av næringslivet
president skattlegging av|1 finansielle tjenester har vært|1 et tema i flere år
Stoltenberg II-regjeringa la i sitt <ee> siste statsbudsjett da for året tjuefjorten fram ei skisse til hvordan|1 man kunne skattlegge finansnæringa med en generell merverdiavgift på gebyrbelagte tjenester sammen med en avgift på margininntekter i finanssektoren
det ble|1 da varsla at den her modellen vil være en internasjonal nyvinning og ville kreve et betydelig releg regelteknisk arbeid før Stortinget kunne ta stilling til å innføre den
både Finanskriseutvalget og Skatteutvalget meinte at regjeringa burde jobbe videre med den utfordringa det er at finansnæringa ikke er nøytral når det gjelder merverdiavgifta
det slutta også finanskomiteen seg til under skatteforliket i tjueseksten og samtidig satte da komiteen en frist for innføring av en skattlegging til tjuesytten
når det ikke lot seg gjøre å få på plass en slik type modell innførte Stortingets flertall en enklere beskatning som vi har i dag
det innebærer fem prosent høgere skatt på lønn og at selskapsskatten er beholdt på tjuefem prosent
i vedtaket der dagens finansskatt ble|1 innført ligger det også at man ønsker en vurdering av skattens innretning i lys av Hjelmeng-utvalgets arbeid opp imot EØS og at man skulle sjå|se nærmere på den relative fordelinga mellom lønn og overskudd i fastsettelsen av finansskatten
president den vurderinga er regjeringa i gang med
det er også nedfelt i regjeringsplattformen at en slik vurdering skal gjøres
det er en samla komité <ee> det en samla komité i dag gjør er å fastsette et tidsløp for når man forventer at <ee> regjeringa skal levere noe tilbake til Stortinget
det her er en forutsigbar og god måte å gjøre det på og jeg igjen takker komiteen for ei godt samarbeid
president forslagsstillerne har som <ee> bakgrunn for forslaget et ønske om å erstatte dagens modell hvor en forhøyd skatt på arbeid inngår med en modell hvor man legger til moms på finanstjenester og forutsetter samtidig at provenyet opprettholdes
dagens modell kan begrunnes med at merverdien beskattes som et samla resultat av den merverdien som tilføres gjennom arbeidskraft kombinert med selskapenes overskudd
men dagens modell er ikke optimal president og derfor er det også grunn til å vurdere hvordan man best og på mest mulig rettferdig måte kan beskatte også finanssektoren
derfor så meiner vi at det er viktig å vente til regjeringas vurderinger av finansskatten foreligger
videre har vi slutta oss til forslaget om at regjeringa innen statsbudsjettet for tyvetyve|tjuetjue kommer tilbake til Stortinget med et fremlegg om en provenynøytral omlegging av finansskatten der forhøyd avgift på lønn blir fjerna i tråd med det vi har blitt enige om også i Jeløya-plattformen
vi ser frem til at regjeringas vurderinger om en fornuftig beskatning forelegges Stortinget president
ja president jeg vil takke saksordføreren for et <ee> godt arbeid med saka og det er svært gledelig at det nå ligger an til at en skal få ei endra innretning på finansskatten
det er på høg tid
det er ei tydelig bestilling som ligger fra en samla komité i innstillinga
arbeidet med inn endra innretning på <ee> finansskatten må prioriteres opp ifra regjeringa si side
framdrifta skal meldes i statsbudsjettet til høsten
og ikke minst at det skal komme en ny modell for finansskatten der den forhøya arbeidsgiveravgifta blir fjerna og at det skal komme i statsbudsjettet for tjuetjue
det er ei svært nødvendig endring som her <ee> blir skissert ifra komiteen si side ei klar bestilling til regjeringa
Senterpartiet har jo ønska denne endringa her over lengre tid
vi har foreslått det i våre alternative budsjett både for tjuesytten og for tjueatten
det er viktig å fjerne det ekstra arbeidsgiveravgiftelementet i <ee> finansskatten
det er et element som bidrar til at det blir mindre lønnsomt å ha ansatte
og det blir jo ei konkurranseulempe for de banker ikke minst en del sparebanker rundt i landet som baserer seg på en anna forretningsmodell enn andre banker som har relativt sett flere <ee> ansatte
nettopp ut ifra hensynet til de bankene til gode banktjenester i hele la <ee> landet basert f på et mangfold av banker så er det utrolig viktig å få ei endra en innretning på finansskatten
så er det ulike modeller for hva som i så fall skal komme
det er òg viktige signal som blir gitt ifra <ee> vår si side nemlig at det her skal være ei provenynøytral inn <ee> omlegging
og òg er det viktig at en sørger for at ei eventuell eller at ei endring i finansskatten ikke <ee> bidrar til <ee> insentiv for økt overskuddsflytting
at en sørger for at det blir ei rettferdig skattlegging av <ee> <ee> finansbransjen der òg utenlandske aktører i Norge bidrar
vi ser fram til det forslaget som som kjem|kommer i forlengelsen av det som her blir vedtatt
SV er for finansskatt og vi har tatt til orde for det her i mange flere år <ee> enn før regjeringa innførte det
SV har foreslått å innføre merverdiavgift i finanssektoren i alle alternative bu statsbudsjetter sia tjuetretten
det var derfor gledelig at regjeringa til tross for tidligere krass kritikk av SVs forslag innførte finansskatt
vi var likevel da president forundra over modellen som regjeringa la fram hvor finansskatten var utforma som en kombinasjon av ekstra arbeidsgiveravgift og høyere skattesats
en sentral begrunnelse for å innføre merverdiavgift i finanssektoren er å sikre at sektoren blir beskatta på lik linje med anna næringsliv
med regjeringa sin modell så fikk man en rekke negative effekter uten alle de positive effektene med en sånn skattlegging som at næringslivet kan føre momsregnskap for finansielle tjenester
en sånn utforming av finansskatten har ligga <ee> logge|ligget i til utredning i Finansdepartementet over lengre tid men arbeidet kan jo ikke ha blitt prioritert av regjeringa <ee> å se videre på den modellen
og derfor så hadde man heller ikke en alternativ modell klar når man først skulle innføre finansskatt
Finans Norge og Finansforbundet har også foreslått en alternativ modell til økt arbeidsgiveravgift
den modellen <ee> bygde på en økning i selskapsskatten sammen med forskuddsbetaling av skatt altså terminskatt
i dag så rammer dagens modell særlig de små og mellomstore bankene
konkurransen svekkes til fordel for utenlandske foretak med få ansatte
og det er en fare nå for at dagens ordning vil kunne føre til nedlegging av arbeidsplasser særlig i distriktene
det er viktig president at den nye skatten med ny modell omfatter alle banker som opererer i Norge
vi er derfor veldig glad president for at vi her får et flertall for at regjeringa nå skal se på alternative modeller
jeg vil også takke for det samarbeidet som vi har fått til i komiteen med det <ee> og at regjeringa skal da legge fram både de modellene og forslag som fjerner arbeidsgiveravgifta i forbindelse med statsbudsjettet for tjuetjue
finansskatten ble innført som en del av enigheten på Stortinget om skattereform <ee> og skal være en skatt på merverdien i finansiell tjenesteyting
merverdien i produksjonen skapes både av arbeidskraft og kapital
derfor er finansskatten lagt delvis på grunnlaget for arbeidsgiveravgift og delvis på selskapenes overskudd
dagens finansskatt bidrar til å redusere noen av de uheldige virkningene av at finansiell tjenesteyting er unntatt fra merverdiavgift og det er positivt men finansskatten har også flere svakheter sammenlignet med en nøytral merverdiavgift
jeg viser i den anledning til mitt svarbrev til finanskomiteen datert niende mai
i representantforslaget har forslagsstillerne vist til to forskjellige løsninger for en ny finansskatt
den ene løsningen innebærer å avvikle finansskatt på lønn og øke finansskatten på overskudd
jeg har ved tidligere anledninger uttrykt en viss skepsis mot å gå denne veien fordi løsningen ikke vil gjøre finansskatten mer lik en nøytral merverdiavgift snarere tvert imot
dersom vi likevel vil foreta en slik form for omveksling av finansskatten vil jeg i alle tilfeller advare imot å gjennomføre det i form av en ny o forskuddsbasert terminskatt på overskudd
det er uheldig å sette inn store ressurser på å innføre en permanent særordning bare med det formål å motvirke et ettårig provenytap ved omleggingen til en ren overskuddsskatt
i representantforslaget er det også vist til en løsning hvor merverdiavgiftsgrunnlaget utvides til å omfatte finansielle tjenester der det er teknisk mulig og at det ilegges <ee> at det legges en avgift på margininntekter som har nøytralitetsegenskapene til en merverdiavgift
det vil være en effektiv og nøytral finansskatt men det vil være et betydelig arbeid med å utrede hvordan en slik finansskatt eventuelt kan gjennomføres i praksis
departementet er i gang med å vurdere alternative innretninger av finansskatten
<ee> i vurderingene vil vi legge til grunn at finansskatten fortsatt skal skaffe staten inntekter og at finansskatten skal motvirke de uheldige vridningene som skyldes at finansielle tjenester er unntatt merverdiavgift
det er også nødvendig å avklare de EØS-rettslige sidene ved finansskatten på overskudd
<ee> vedtaket som komiteen innstiller på innebærer at regjeringen senest i forbindelse med tjuetjue-budsjettet skal legge frem et forslag til ny finansskatt
jeg er tilfreds med at komiteen ikke på nåværende tidspunkt binder seg til konkrete endringer allerede fra tjuenitten slik som i det opprinnelige forslaget
i stedet ber flertallet i komiteen regjeringen legge frem en foreløpig vurdering av endringer i finansskatten senest i forbindelse med tjuenitten-budsjettet
og jeg vil derfor komme tilbake til Stortinget med en slik redegjørelse i forbindelse med statsbudsjettet for tjuenitten
president la meg først si at jeg er uenig i påstanden om at regjeringen vil premiere utenlandske arbeidstagere eller gi de en konkurransefordel
<ee> det tilbakeviste jeg grundig i den forrige debatten
og når det gjelder debatten om tre-hundre-og-femti-kronersgrensen så kommer vi tilbake til den ganske snart
<ee> når det gjelder finansskatten så pekte jeg jo på <ee> flere skjevheter ved dette og har gjort det også tidligere
jeg er enig i at finansskatten har enkelte svakheter men jeg er også trygg på at næringen vil klare å betale skatten og at de fortsatt kommer til å levere gode tjenester til både norske forbrukere og norsk næringsliv
men som jeg sa i mitt innlegg president jeg kommer til å følge opp dette men vi må altså utrede dette ferdig sånn at det blir et skikkelig <ee> arbeid før vi kommer til Stortinget med det
<ee> Stoltenberg-regjeringen som også <ee> skisserte rommet for å gjøre dette pekte jo på at dette ikke var <ee> veldig enkelt
det er et veldig komplisert arbeid
derfor har vi jo da <ee> falt ned på en mellomløsning som jeg er enig i har uheldige sider og det er bra at vi da kan se nærmere på hvordan vi kan <ee> opprette de uheldige sidene
ja president det er særdeles bra og på høg tid at en får <ee> <ee> sørger for å fjerne det ekstra arbeidsgiveravgiftelementet i <ee> finansskatten og jeg er glad for at statsråden er tydelig på at det her skal følges opp
<ee> så <ee> har <ee> Finansdepartementet på ei pågående høring om finansskatt i fellesregistrerte virksomheter
<ee> og <ee> jeg vil jo <ee> seie|si at det fornuftig det òg å <ee> gå inn på <ee> de endringer som der er foreslått
<ee> men det som <ee> allikevel blir spørsmålet nå når en da skal inn i en prosess der <ee> den ekstra arbeidsgiveravgifta blir fjerna
<ee> vil det ikke da være klokt å avvente endringer for de <ee> som blir berørt
eksempelvis sparebanker som da vil kunne få ei ekstra arbeidsgiveravgift som ikke en har hatt i dag
vil det ikke være fornuftig å avvente de endringene knytta til fellesregistrerte virksomheter til en skal sjå|se de totale endringene i finansskatten som skal komme i tjuetjue
ja president det er jo ikke så enkelt <ee> da
nå ligger jo det opprinnelige representantforslaget som ligger til grunn ville jo at vi skulle gjøre disse endringene mye før
<qq> <ee> nå <ee> sier representant Gjelsvik at vi kanskje burde venda en vente enda litt lenger
<ee> jeg følger opp det flertallet i komiteen og i Stortinget nå ber meg om å gjøre og vil komme tilbake til det på egnet måte
<INAUDIBLE> president ifra Senterpartiet si side så skulle en gjerne ha fått disse endringene der den ekstra arbeidsgiveravgifta blir fjerna at det hadde skjedd før
det har vi foreslått i våre alternative budsjett de to siste åra
men det som jeg konkret stiller spørsmål om
og det er i det perspektivet jeg spør
er ikke det fornuftig å da vente med de endringene som er p <ee> på høring <ee> im implementering av de til en ser den o totale endringa i finansskatten
president vi skal forsøke å ta med oss alle de vurderingene som gjøres rundt disse spørsmålene men <ee> jeg har samtidig til hensikt å følge opp det et flertall i Stortinget ber meg om å gjøre
ifra regjeringspartia så har vi i våre egne merknader understreka at en modell med ei anna innretning enn dagens for det første er nødt om å være bedre enn den vi har i dag
og med det mener jeg at eventuelle svakheter i en anna modell ikke må være større enn svakhetene vi kan oppleve med dagens modell
for det andre mener jeg at en anna innretning må stå seg over tid
vi må bestrebe oss på å unngå at man skifter skatteopplegg fra år til år eller vedtar et sk et skatteopplegg som på nytt igjen vil føre til en ny vurdering og usikkerhet
derfor mener jeg også at bestillinga til regjeringa i romertall to ikke må tolkes for snevert
ei innretning uten lønnselementet må foreslås men gjerne også andre innretninger hvis det finnes
skal vi vedta en modell som kan stå seg over tid er det viktig at Stortinget har et breiest mulig beslutningsgrunnlag og allerede til høsten vet vi mer om hva som bør jobbes videre med og ikke
president jeg vil også kommentere forslagsstillernes mening om at den høyna skatten på lønn har ført til store negative konsekvenser begrunna med nedgangen i antall ansatte
samtidig e b bidrar økt brukt av|1 kortløsninger selvbetjente skranker og ikke minst nettbank og apper til at behovet for ansatte i bankene ikke lenger er like stort
og jeg trur at nedgangen i antall ansatte i større grad må skyldes teknologiutviklinga enn dagens finansskatt
litt om historikken skal det også sies at det var også med støtte ifra <ee> Arbeiderpartiet i tjuesytten at man innførte dagens utforming av finansskatten
og så til Senterpartiet som har vært|1 <ee> for å å kutte i den her forhøya <ee> s <ee> skatteelementet på lønn i mange år
det kan i så fall ikke være lenger enn ifra tjuesytten
det var det første
og for det andre
ja Senterpartiet i sitt alternative budsjett <ee> går inn for å fjerne <ee> <ee> lønnselementet i finansskatten
det er riktig og da tar man ut én komma åtte milliarder i tap
men dem legger også på hele fem prosent i skatt på o overskudd
dem øker altså selskapsskatten ikke bare med to prosent men med sju prosent og da tar dem inn tre milliarder
langt over det som man taper ved å fjerne <ee> s <ee> skatteelementet på lønn
så det Senterpartiet vil det er jo ikke en provenynøytral endring og i så fall så må jo dagens debatt vise at Senterpartiet har gått på et tap for dem ikke fikk lov til å skattlegge finansnæringa så mykje|mye som først ønska
eller er det slik at <ee> Senterpartiet nå har gått bort ifra si tidligere l <ee> linje og vil finne inndekning på over én komma én milliard i neste statsbudsjett som dem skal legge fram til som sitt alternativ til høsten
som regjeringa har vært inne på før det å legge på <ee> økt skatt på overskudd har store problematiske sider <ee> og det f f f følger jo av det at det har også da Senterpartiets <ee> ut al u <ee> primære forslag
ja president til saksordføreren sitt siste innlegg
<ee> det provenyet som ligger inne i Senterpartiet sitt alternativ <ee> alternative statsbudsjett for tjueatten er eksakt det samme provenyet som blei angitt ifra regjeringa si side i skattemeldinga i tjuefjorten
når en han kom med anmodning om at en da skulle ha en skatt på finansielle tjenester
det er langt unna det skattetapet som|1 er beregna på at finansnæringa ikke er omfatta av merverdiavgift
men så grunnen til at jeg tegn <ee> tegna meg òg til saksordføreren sitt innlegg f at det her <ee> merka jeg meg at det blir skapt en usikkerhet om hvorvidt det ekstra arbeidsgiveravgiftelementet faktisk blir fjerna
og da vil jeg be <ee> saksordføreren om å presisere hva som egentlig er hans meining når han seier|sier det at her må en vurdere den modellen som <ee> som en skisserer om den er bedre enn eksisterende løsning
<ee> betyr det at saksordføreren ikke står bak de formuleringene som ligger i forslaget til vedtak
fordi at i forslag til vedtak så står det helt eksplisitt
det er ei helt tydelig bestilling til regjeringa
jeg er helt enig med saksordfører i at den nye modellen sjølsagt må være bedre enn dagens ordning
at den må virke bedre i forhold til å sikre arbeidsplasser hele landet
at den må sørge for at en ikke har gratispassasjerer eksempelvis av utenlandske aktører
men det er det regjeringa sitt ansvar å sørge for å legge fram en modell som ivaretar
president det er kan berolige salen
det er ingen tvil om at jeg står bak den innstillinga som en samla komité står bak
det kjem|kommer til å komme et forslag i tjuetjue der arbeids <ee> der lønnselementet <ee> går ut
og jeg seier|sier også så så samtidig at det er viktig at Stortinget for et breiest mulig beslutningsgrunnlag når vi gjør den endringa
for det er jo slik at her trår vi litt i ukjent farvann og det var det som var poenget med det jeg sa
siden sakene har flere kryssende punkt så har komiteen valgt å behandle sakene samla
la meg først få takke komiteen president for et godt samarbeid i saken til tross for at komiteens medlemmer ikke har sammenfallende syn på løsninger eller hvordan forslagene skal behandles
avgiftsøkninga er et resultat av budsjettforhandlingene høsten totusenogsytten
og president regjeringspartiene er enige i i at avgiftsøkninga har flere uønska konsekvenser
jeg tilhører selv de som meiner at avgifta er uheldig og ønsker endringer
samtidig så er det slik president at større endringer i vedtatte budsjett må tas i de ordinære budsjettbehandlingene
det er også slik at selv om jeg og Fremskrittspartiet både ønsker og står klare til å ta vekk økninga så er vi ett av fire parti som har inngått et budsjettforlik og vi akter da å forholde oss <INAUDIBLE> lojalt til avtalen gjennom heile budsjettåret
mindretallet i komiteen foreslår at avgiftene endres slik at usunne produkt skal få økt avgift mens sunne produkt skal få mindre avgift
president det høres ut som et forslag som kan forsterke debatten om hva som er sunt og mindre sunt og hvilke tilsetningsstoffer som skal ses på som sunnere enn andre
forslaget ble også vurdert under de rødgrønne i totusenogtolv men det ble da konkludert med at det ville bli vanskeligere å praktisere og gi økt byråkrati
forslaget ble derfor skrinlagt av regjeringa Stoltenberg II
forslaget som omhandler momsfritak på import av varer under tre hundre og femti kroner har over tid vært debattert
og flertallet i komiteen ber regjeringa å utrede en fjerning av fritaket seinest innen statsbudsjettet for totusenognitten legges frem for Stortinget
flertallet er her alle parti unntatt regjeringspartiene
den såkalte tre-hundre-og-femti-kronersgrensa er et resultat av budsjettforhandlingene høsten totusenogfemten og var en viktig seier for spesielt Fremskrittspartiet
det opprinnelige forslaget var et enda <ee> høyere beløp men vi aksepterte forliket på tre hundre og femti kroner og hadde vel president forventa at alle parti som stilte seg bak avtalen greide å forholde seg til den mer enn noen få år
men i denne|1 runden president så har flertallet sagt sitt
og med det så legger jeg frem komiteens innstilling
president disse to dokumentene springer jo ut av den situasjonen som skapes <ee> av det tredje avgiftspåfunnet fra denne regjeringen og samarbeidspartiene for å få inntektene til å møte utgiftene når man skal lage budsjettavtale
først var det poseavgiften som måtte puttes i skuffen så var det flyseteavgiften som dessverre ikke havnet i skuffen
denne gangen er det altså sukker- og produktavgiften på drikkevarer som skulle måtte få et kraftig hopp
man trengte et par milliarder for å få dekket inn de ekstra utgiftene som budsjettforliket forlik har en tendens til å føre med seg
Arbeiderpartiet foreslo å fjerne dette smutthullet på tre-hundre-og-femti-kronersgrensen i vårt alternative budsjett i fjor høst
så forslaget var altså på bordet og man kunne i forhandlingene valgt det å fjerne et gapende smutthull i avgiftssystemet
det ville betydd positive ting for norsk næringsmiddelindustri men det så man altså bort fra
og det er litt underlig president fordi er det noe finansministre pleier å jakte på så er det skatte- og avgiftshull
tetter man slike så kan det kanskje være grunnlag for å sette satsene ned
men her <ee> er det ikke tvil om at dette smutthullet i kombinasjon med prishoppet på snop og brus har vært med på å drive grensehandelen på nettet
nå sendes mellom seksten og tyve|tjue tonn snop og drikke over grensen hver eneste dag ifølge Virke
noe tidligere enn det president er kanskje vanskelig å forestille seg
så får vi håpe at denne anmodningen er etterkommet når statsbudsjettet legges fram i oktober og det gjør ingenting om det også da innebærer et forslag om å fjerne dette smuss smutthullet
jeg tror regjeringen kan trenge de inntektene for å få budsjettforhandlingene i havn denne høsten og forhåpentligvis er tida for nye kreative avgiftspåfunn forbi
og med dette tar jeg opp forslaget som Arbeiderpartiet står inn i
president det er gledelig å se at <ee> arbeidsledigheten i dette landet går ned veksten går opp og at det skapes nye jobber
for Høyre er det viktig å legge til rette for mere verdiskaping og derfor har regjeringa senka det samla skatte- avgiftstrykket med tjuefire milliarder kroner og redusert skjemaveldet for bedriftene og næringslivet med over ti milliarder
samtidig har det over tid vært et press fra flere opposisjonspartier om en kraftig avgiftsøkning på sukkerholdige matvarer som skulle legges på momsen
Høyres hø ønske var primært ikke å øke avgiftene men som en del av budsjettforliket fant man en litt bedre løsning for å finansiere viktige satsinger for mere kunnskap i skolen tryggere veier et styrka forsvar og fjerning av maskinskatten
vi|1 skal ta ansvar og anerkjenne utfordringene med dagens løsning
det er viktig å følge med på utviklingen i grensehandelen og begrense handelslekkasjen
regjeringen og KrF er enige om å utrede en reduksjon i særavgiften på alkoholdige drikkevarer med differensiering ut fra sukkerinnhold
og vi|1 fjerner maskinskatten som betyr at produsentene får mer forutsigbarhet om hva de skal skatte
vi|1 viser vilje president til å finne bedre løsninger for næringslivet
for regjeringa er det viktig å skape en enklere hverdag for vanlige folk og tre-hundre-og-femti-kronersgrensen er for mange et verdsatt forbrukergode
det vil jeg seie|si er uansvarlig av Arbeiderpartiet og flere her i salen å ville fjerne han med et pennestrøk
jeg registrerer samtidig at et flertall ønsker å få utreda nærmere og er trygg på at regjeringa vil legge opp til en redelig og balansert debatt om saken
jeg har stor forståelse for de næringene som omfattes av avgiftene og press fra grensehandel og derfor skal vi|1 jobbe på lag for å finne gode løsninger for flere jobber i Norge
det jeg har mindre forståelse for det er hvordan enkelte partier i opposisjon snur kappen etter vinden og plutselig har glemt sine alternative budsjetter med økte skatter og avgifter for bedriftene og folk flest
president med Høyre så skal vi|1 se fram til viktige og gode diskusjoner med våre samarbeidspartnere om dette i fortsettelsen og vi|1 lover å fortsette arbeidet for at bedrifter og folk skal få skatte mindre og skaffe mer
president det er det er særdeles trist at flertallet ikke er villig til å ta ansvar igjennom de vedtak som en har gjort når en ser konsekvensene av de og være villig til å gjøre endringer
det er nettopp derfor en har et revidert <ee> budsjett og det er òg derfor vi har fremma vårt forslag i den saka her fordi at <ee> forslaget har konsekvenser som gjør at det er behov for å gjøre endringer
og næringa har nå gått så langt òg at en har lagt <ee> det samarbeidet som man hadde om folkehelsearbeid og redusert sukkerforbruk på is
men i ei sak der altså Fremskrittspartiet både har saksordføreren og i tillegg har ansvarlig statsråd så er det altså ingenting som skjer
landsmøtevedtaket i FrP om at en vil redusere avgiftene igjen er blitt til et vedtak i revidert nasjonalbudsjett om at en skal utrede og sjå|se på deler av den ene avgifta
president det er store utfordringer for næringslivet
en har opplevd oppsigelser
blant anna Telemark Kildevann som har sagt opp halvparten av arbeidsstokken sin
en har sett oppsigelser ved Hval Sjokoladefabrikk investeringer i hundremillionersklassen er lagt på is og bedrifter tradisjonsrike bedrifter som Oskar Sylte og Roma på Lillestrøm
jeg frykter at det som nå skjer kan være kroken på døra for framtida
en økning på ti prosent ifra øre året før og antall transaksjoner var på hundre og tredve|tretti millioner
en økning på over femogtjue|tjuefem prosent ifra året før
president det haster å foreta endringer
sjølsagt kan en foreta endringer i løpet av året og i revidert nasjonalbudsjett når en ser behov for det
den før omtalte poseavgifta blei jo aldri innført nettopp gjennom at det blei gjort vedtak om det i revidert nasjonalbudsjett
jeg syns det er synd at flertallet i den salen her ikke er villig å ta konsekvensen av det som en har gjennomført og foreta en <ee> nødbrems
president jeg vil ta opp de forslag som Senterpartiet er en del av i innstillinga
fyrst|først så vil jeg si at jeg er glad for at det er et flertall som ser ut til å samle seg rundt forslaget til KrF om å utrede fjerning av tre-hundre-og-femti-kronersgrensa
og for KrF sin del så er ikke dette et forslag som kjem|kommer på bakgrunn av av eller konsekvens av økt sukkeravgift men det er en konsekvens av at handel på nett har økt kraftig de siste årene
og president <ee> det vi|1 ønsker er jo en utredning som viser ulike modeller til åssen du kan fjerne han og åssen du kan gjøre det på en måte som er enkel til fo for forbrukerne å forholde seg til
president det er ikke noe problem til å forstå at for enkelte forbrukere så så er det veldig greit å ha et unntak der du slipper å betale avgifter og gebyrer selvfølgelig
det er jo hyggelig det hvis du kunne gått og fylt på alle for eksempel Statoil-stasjoner eller Circle K heter det vel nå men alle stasjoner der og fylt uten avgifter
det hadde vært en enorm diskriminering av andre bensinstasjoner
president ja det er noe forenkling i at det er mange pakker som må fortolles men som jeg sa tidligere au i dag
dette er jo ikke en særgreie for Norge at vi|1 ønsker å fjerne tre-hundre-og-femti-kronersgrensa
i EU så er det jo moms fra fyrste|første krone innad i <ee> unionen
og de har vedtatt at <ee> den grensa på tjueto euro som gjelder for tredjeland skal fjernes innen tjuetjueén og det gjøres jo ikke bare fordi at <ee> en <ee> ser at <ee> <ee> en skal være s <ee> slemme mot forbrukeren
en gjør det jo selvfølgelig fordi at det er en enorm handelslekkasje og det er egne arbeidsplasser som som stend|står i fare og det er en diskriminering
men det som er positivt med det arbeidet som gjøres er jo at en ser at de store internetts <ee> <ee> de store sidene på nett som selger varer au utvikler egen modeller sånn at det blir enkelt for <ee> EU-land når de innfører grensene
en vet at Sverige allerede har innført moms fra første krone au for tredjeland
det skjedde vel fra fyrste|første mars
der er det noen <ee> erfaringer å hente som er blitt beskrevet fra en negativ side tidligere i dag
så president jeg er glad for at <ee> nå Stortinget fatter vedtaket
jeg vet at det er arbeid på gang og hå og har et håp om at når statsbudsjettet kjem|kommer så kjem|kommer det et godt beslutningsgrunnlag for å fatte en avgjørelse
og forhåpentligvis så vil den være på en måte som gjør at det blir enkelt for forbrukeren sånn at de betaler moms men at en finner en løsning der en slipper store gebyr
ærede president i dag skal det ikke svares toll merverdiavgif <ee> <ee> <ee> eller særavgifter ved vareforsendelser fra utlandet med verdi under tre hundre og femti kroner
frakt og forsikringskostnader inngår i vareverdien
fritaket gjelder ikke alkohol eller tobakksproduse <ee> produkter
jeg er godt kjent med de utfordringene som eksisterer ved dagens grense
dersom grensen fjernes vil imidlertid flere forbrukere enn i dag bli ilagt et gebyr fra fraktselskapene
det vil gjøre små vareforsendelser uforholdsmessig dyre og være et hinder mot å handle fra utenlandske nettbutikker
innførsel av varer med verdi under tre hundre og femti kroner kan utgjøre rundt førti millioner sendinger i året
dette illustrerer noen av utfordringene det er å fjerne dagens avgiftsfrie grense
jeg har merket meg at finanskomiteens flertall ønsker å ønsker en ut altså å utrede fjerning av avgiftsfritaket for slike varesendinger og jeg vil selvsagt <ee> forholde meg til det Stortinget <ee> beslutter
så over til avgiftene
det er allment akseptert at pris påvirker folks adferd
typiske eksempler er særavgiftene på alkohol og tobakk
disse avgiftene bidrar til å øke prisen og redusere forbruket av slike varer
sammenlignet med alkohol og tobakk er det flere forhold som bidrar til at det er mer krevende å utforme treffsikre særavgifter på usunn mat
det er ikke alltid klart hvilke varer som er sunne eller usunne
<ee> mange blandingsvarer består av både sunne og usunne ingredienser
normalt er det dessuten overforbruk av usunne varer som er et problem ikke det som følger av et normalt kosthold
det er videre usikkert i hvor stor grad en avgiftsendring faktisk slår ut i prisene til forbruker
samlet sett mener jeg derfor at man ikke bør ha for stor tro på hva avgifter kan utrette på kostholdsområdet
til syvende og sist president så må det være hver enkelt av oss som tar ansvar for hva vi spiser
når det gjelder <ee> merverdiavgiften så er det en generell avgift på forbruk av varer og tjenester
merverdiavgift ilegges alle ledd i kjeden
dersom merverdiavgiftssatsene på matvarer differensieres ut fra sunnhet må mange tusen næringsdrivende ta stilling til om matvarene er sunne eller ikke
merverdiavgiften egner seg derfor ikke til <ee> å tilgodese spesielle forhold formål enten det er kosthold eller andre hensyn
reduserte satser eller avgiftsfritak for enkelte produkter kan dessuten skape smitteeffekter fordi andre sektorer eller a <qq> gode formål vil ønske seg tilsvarende ordninger og det vil svekke merverdiavgiften som en statsfinansiell bærebjelke
president godt kosthold er viktig for folkehelsen
regjeringen er derfor i utgangspunktet positiv til å vurdere endringer som kan ha innvirkning på kostholdet
det er imidlertid viktig at endringene i virker etter hensikten er mulig å kontrollere og ikke har store administrative kostnader for skatteetaten eller de avgiftspliktige
president i <ee> brev til komiteen sier <ee> statsråden <ee> om <ee> avviklingen av tre-hundre-og-femti-kronersfritaket at det forutsetter grundige utredninger
at det er ikke realistisk å i etablere en forenklet fortollingsløsning <ee> i tjuenitten
hun ville jeg ville alike imidlertid arbeide for å finne gode løsninger på dette området som balanserer ulike hensyn skriver statsråden
i vedtaket som kommer til å bli gjort i dag <ee> det er enstemmig komité som står bak så ber vi regjeringen utrede fjerning av avgiftsfritaket og komme tilbake i statsbudsjettet <ee> for tjuenitten
nå sa statsråden at hun ville forholde seg til det
innebærer det at man i brevet til komiteen <ee> har <ee> lagt seg på en linje hvor man egentlig advarer mot det vedtaket vi nå skal gjøre eller kan vi forvente at det ligger en god utredning i statsbudsjettet
president jeg har opplyst komiteen om mange utfordringer knyttet til både å innføre og utsette og avvikle <ee> s <ee> ulike avgifter <ee> men jeg forholder meg også samtidig til de vedtak Stortinget gjør
<ee> og derfor v vil jeg som jeg sa i mitt innlegg komme tilbake på til dette i tråd med Stortingets bestilling
vel da er jo det interessant det at det er jo o nettopp det sporet som <ee> flertallet velger å bruke i revidert nasjonalbudsjett
en ønsker å utrede innretning av den ene avgifta som en hadde en kraftig økning på før jul
<ee> og er det da slik at statsråden egentlig ser for seg at det ikke kjem|kommer til å f <ee> skje noe endringer i innretning på avgiftene og at avgiftene blir beholdt på det nivået som de er i i dag
et nivå som <ee> Fremskrittspartiet sitt landsmøte har sagt medfører økt grensehandel tap av arbeidsplasser i Norge og som rammer lavinntektsfamilier spesielt hardt
president dette er debatter vi har hatt utallige ganger i Stortinget
jeg har lyst til å minne om at effektene av regjeringens skatte- og avgiftspolitikk er at vi har redusert de samlede skatter og avgifter med over tjuefire milliarder kroner
<ee> og det går altså godt i norsk økonomi for tiden
sysselsettingen stiger arbeidsledigheten er lav mange bransjer har man problemer med å få tak i <ee> bemanning <ee> og veksten <ee> har tatt seg opp og det syns jeg vi må ta utgangspunkt i
men når det gjelder spørsmålet til representanten Gjelsvik
altså nå nå ber Stortinget meg i dag om å utrede dette og det skal jeg gjøre og da må jeg få lov å gjøre det før jeg kan komme tilbake med svaret
ja president til utredning så går det på tre-hundre-og-femti-kronersgrensa og det er bra at statsråden bekrefter at den utredninga vil komme
og hva er vil statsråden seie|si til alle de pensjonister som da ikke har datamaskin ikke har mulighet til å handle på på nett ifra utlandet men som får stadig økte avgifter i sin lokale <ee> butikk
hva er budskapet
skal en fortsatt måtte leve med stadig økte avgifter i Norge eller har en ambisjoner om å foreta endring
her kommer det stadig nye argumenter fra representanten Gjelsvik
hele poenget med denne grensen er jo at den er forbrukervennlig
så har jeg erkjent i mange debatter i Stortinget om at her står <ee> u ulike hensyn mot hverandre <ee> som også selvfølgelig skaper <ee> <ee> utilsiktede effekter for enkelte aktører i næringslivet
men det er samtidig hevet over tvil at dette er en en fordel for forbrukerne og det betyr jo at stadig flere forbrukere <ee> får kompetanse til å erverve seg varer på nett
det gjelder også den store gruppen av pensjonister president
ja president <ee> jeg trudde statsråden sitt syn var at merverdiavgiftssystemet var et viktig generelt grunnlag som en skulle unngå å ha hol i
tre-hundre-og-femti-kronersgrensa er jo ikke berre|bare et hol men det er ei svær låvedør per dags dato som fører til økt handel ifra utlandet for de som <ee> behersker å handle på på nett
mange av oss gjør det men det er også store grupper i det norske samfunnet som ikke behersker å være på nett som kanskje ikke har datamaskin i det heile tatt
hva er statsråden sitt budskap til de
skal de måtte leve med økte avgifter fordi at noen forbrukere fortsatt skal handle på nett ifra utlandet
alle skatteytere i Norge og pensjonister har fått skattelettelser under denne regjeringen
det betyr at kjøpekraften for de aller fleste grupper har økt som følge av at vi har satt skatter og avgifter ned
men jeg merker meg jo nå da at representanten Gjelsvik tar til orde for <ee> å ha <ee> merverdiavgiften som et generelt system
da regner jeg jo med at det ikke vil komme forslag om ytterligere uthuling av merverdiavgiftssystemet som man ofte får forslag om
nye satser lavere satser og så videre
dette er en <ee> stor og viktig og prinsipiell diskusjon men som regjeringen også gjennom Jeløya-plattformen har varslet at vi kommer til å ta en gjennomgang av rett og slett fordi merverdiavgiftsgrunnlaget er viktig
<ee> gode president <ee> finansministeren var sjøl inne på ulike hensyn og at hun ser at en må balansere både forbrukervennlig men au sikkert knytta til næringsliv uten at <ee> det var jo det hun presiserte men men utfordringer knytta til handelslekkasje i hvert fall
<ee> <ee> og som jeg viste til i mitt innlegg så har jo EU allerede en grense innad eller det er moms fra fyrste|første krone innad i EU mens det er en grense på toogtjue|tjueto euro til tredjeland men den er vedtatt fjerna innen tjuetjueén
det betyr jo at det er veldig mange land som opererer med det <ee> regelverket som flertallet i dag ønsker å få utreda
<ee> kan sta <ee> finansministeren seie|si noe mer om <ee> erfaring som er henta derfra som skulle tilsi at dette ville være veldig krevende å gjennomføre
<ee> vi må finne vår måte å løse disse tingene på <ee> også når det gjelder handelslekkasje men jeg har jo lyst til å minne om at det er mange grunner til at vi har grensehandel
det er jo ikke først og fremst de enkeltavgiftene vi diskuterer
det er jo vel så mye tollvern og andre ting som bidrar til at folk reiser til over grensen og kjøper kjøtt og andre <ee> mat <ee> ma matvarer <ee>
sånn at og her kommer jo
så dette er jo ikke KrF sin utfordring men Senterpartiet sin som later som at de er rørende opptatt av å få gjort noe med grensehandelen men samtidig helt <ee> fullstendig mot å gjøre noe med det som kanskje er den største driveren for grensehandel nemlig tollvernet
KrF vil vel kanskje heller ikke gjøre noe med tollvernet men det var vel ikke det som var poenget til finansministeren men men jeg er enig i at det er andre drivere som gjør iallfall at grensehandelen har økt
<ee> gledelig var det jo å se at det faktisk var en nedgang i tjueatten selv om det er usikre tall og en må vente med å trekke konklusjoner
men president <ee> det som jeg syns er kanskje <ee> mer symbolsk i heile debatten rundt tre-hundre-og-femti-kronersgrensa er det som statsråden sa det er jo et unntak i regelen knytta til tobakk og alkohol
<ee> og ville det ikke vært nærliggende å iallfall tenke seg at <ee> produkter som har særavgifter i Norge eller store utfordringer sånn som jeg vil seie|si alkohol tobakk eller sukker har
<ee> så hva <ee> kan st statsråden gi meg en begrunnelse for hvorfor|1 hun meiner det det det er et gode eller at det bør være sånn at du skal bestille sukker godteri brus <ee> uten å måtte betale avgifter fra fra Sverige
jeg kan forstå det hvis det er noen produkter som som er fra utlandet som du ikke får tak i i Norge men det meste er vel dekka godt i norske butikker au
president det korte svaret på det er at nå skal vi utrede dette og komme tilbake til Stortinget med et fyllestgjørende svar
ja president for tre år sia foreslo Solberg-regjeringa at grensen for avgiftsfri handel skulle være fem hundre kroner
den saken tapte de i forhandlinger med KrF og Venstre i Stortinget
det ble et kompromiss på tre hundre og femti kroner
fem-hundre-kroners-grensa var jo ikke et resultat av et dårlig utreda avgiftsforslag i Stortinget
det var et forslag i statsbudsjettet nøye vurdert i Finansdepartementet tapt i Stortinget
president vi hører verken Fremskrittspartiet eller Høyre snakke veldig mye om det forslaget nå om dagen
for dem blir jo ad ble jo advart da som nå av de samme som ber om at fritaket fjernes
som jeg sa i mitt forrige innlegg ber både NHO og Virke om at tre-hundre-og-femti-kronersgrensa fjernes
fagforeningene gjør det samme
Posten Norge minte i totusenogfemten om at forsendelser under tre hundre gram fra Kina og andre utviklingsland må distribueres i Norge i henhold til en gammel FN-avtale for åtte kroner
nettbutikker i Norge betaler langt mer i porto
og antall pakker særlig fra Kina øker raskt
hver dag tre hundre og femogseksti|sekstifem dager i året kommer det i snitt énogførti|førtién tusen pakker bare fra Kina med fly
miljøavtrykket er kjempestort sammenligna med om de samme varene hadde blitt|1 sendt med konteiner på båt
Tollvesenet sier at flere jukser med beløpsgrensa for å komme under tre-hundre-og-femti-kronersgrensen og sier at dem gjør mange beslag av ulovlige dopingpreparater og legemidler
i tillegg så mangler jo mange av produkta opplysninger om tilsetningsstoff og giftstoffer som vi vanligvis er opptatt av
og om produktene er laga på fabrikker med barnearbeid eller andre uetiske måter får vi heller ikke vite noe om
president i den første saken vi behandla i dag så foreslår vi å fjerne avgiftsfritaket gjennom en lovendring
dessverre virker det ikke som det forslaget får flertall
men vi er opptatt av|1 at avgifter som er helsemessig begrunna skal <ee> kunne brukes bare dem er treffsikre
jeg vil invitere alle partier til å støtte det
da får vi gjennomgått avgiftssystemet på en treffsikker måte
og så president så vil jeg understreke at når vi støtter forslaget som er fremma av et flertall her i dag så har vi forventning om at det lider en annen skjebne enn|1 mange av|1 de utredningsforslaga som ikke blir utreda i <INAUDIBLE>
men det står også veldig tydelig hvordan|1 du må passe på å ikke overskrive grensa på tre hundre og femti kroner men heldigvis så hjelper de fleste godteributikkene deg til å gi dem beskjed når grensa er nådd
president denne saken handler faktisk om næringspolitikk
både NHO og LO er positiv til fjerning av grensa og støtter derfor også en utredning
den avgiftsfrie tre-hundre-og-femti-kronersgrensa fra netthandel fra utlandet bidrar altså til tap av både verdiskapning og arbeidsplasser
det er noe vi spesielt har sett etter sukkeravgifta kom som har gitt noen ganske så absurde utslag når det kommer til handel av både brus og godteri
<qq> president <ee> for Arbeiderpartiet så er det viktig å fjerne subsidiene på utenlandsk netthandel fordi det gir norsk næringsliv i dag konkurranseulemper
og fjerner man altså grensa ja da sikrer man også at norske og utenlandske butikker konkurrerer på like vilkår
så må jeg jo si at det er <ee> interessant å høre noen av de begrunnelsene som kommer her i dag og <ee> finansministeren snakker om at dette er en fordel for forbrukerne
ja man kan jo spørre seg hva er det folk for eksempel vil gå i demonstrasjonstog for
er det at man skal slippe å betale avgift på brus og godteri under tre hundre og femti kroner eller er det for eksempel lokal verdiskapning i lokale bedrifter
president jeg trur ikke norske bedrifter er redd for konkurranse men det må være på like vilkår
og det er ingen grunn til at Norge skal subsidiere utenlandske bedrifter
og for Arbeidepartiet så er det viktig å styrke norske arbeidsplasser og norsk næringsliv så derfor mener vi som vi gjør i saken
<ee> her hørte vi nettopp i stats statsråden presenterte <ee> løsninga på hvordan|1 en skulle redusere grensehandelen
blant anna så sa statsråden at en skulle gjøre noe med tollvernet
så statsråden og regjeringa sitt syn i forhold til at <ee> hvordan|1 en skal få redusert <ee> grensehandelen på grensa til Sverige er altså at en skal åpne for fri import ifra heile verden
det vil jo ikke bidra til å s <ee> styrke norske interesser og norske arbeidsplasser
det vil jo tvert imot eskalere problemet
det vil jo bidra til at en får økt import ifra andre land og at norske arbeidsplasser går tapt i et høgere tempo enn i dag
næringsmiddelindustrien er den største fastlandsindustrien som vi har
særdeles viktig å ta vare på alle de arbeidsplasser den verdiskapning som den bidrar med
<ee> og til det som går på <ee> kjøtt at det er ei vare som mange handler i Sverige
ja det er riktig
men hvem er det som har bidratt til å redusere avgiftene på matvarer i Norge
det er jo Senterpartiet som kjempa igjennom at en skulle ha redusert moms på mat i Norge
det var det ikke Fremskrittspartiet som gjorde
president det er viktig å ha en heilhetlig og god politikk for å sikre norske arbeidsplasser norske interesser
det handler sjølsagt ikke om at folk ikke skal ha mulighet til å handle i Sverige eller handle på nett
sjølsagt skal folk ut ifra sine frie valg få mulighet til det men det handler om at en ikke skal subsidiere utenlandske aktører og gjøre slik at norske aktører får problem
og tre-hundre-og-femti-kronersgrensa er en helt urimelig ordning
det blei beskrevet veldig godt ifra representanten Aasrud de konsekvenser <ee> som er knytta til <ee> all den import som er ifra Kina i dag <ee> under tre-hundre-og-femti-kronersgrensa men òg ifra vårt nære område
Maxgodis <ee> godteri som altså målretter seg på handel over nett til Norge passerte i forrige måned fjorårsomsetninga
altså i løpet av de fem første månedene i tjueatten så hadde de høgere omsetning enn de hadde i hele tjuesytten
det handler om den sjokkarta økninga som var i sukker- og sjokoladevareavgiftene i kombinasjon med at en fortsatt beholder tre-hundre-og-femti-kronersgrensa
derfor så er det utrolig viktig og det haster å gj få gjort noe her
<ee> fortollingsløsninga fullt mulig å finne løsninger sånn som andre land har gjort
hvis problemet er at det er for høge gebyr ja så sjølsagt er det mulig å gå inn og regulere det
det handler om politisk <ee> vilje og jeg er hvert fall glad for at flertallet i den salen her nå seier|sier tydelig til regjeringa at her skal en utrede en fjerning av den grensa
president etter å ha hørt de mange og merkelige uttalelsene som har kommet fra både Senterpartiet og Arbeiderpartiet det siste halvåret så kan det nesten høres ut som om de var motstandere av økt avgift på sukker
det er de altså ikke president
Senterpartiet har flere ganger tatt til orde for økt avgift på godteri og brus og seinest for et halvt år sia så foreslo Arbeiderpartiet en nær dobling av moms på de samme produktene
alle forstår at for forbrukeren så spiller det ingen rolle om prisøkninga skyldes økt sukkeravgift eller økt moms
økt pris er økt pris og da betyr bakgrunnen lite
når Senterpartiet fremmer forslag om at regjeringa skal reversere økninga i sukker- og sjokoladeavgiftene så bør folk også merke seg at de samtidig vil pålegge regjeringa å komme med nye forslag til økte avgifter
slik jeg leser Senterpartiets forslag så betyr det like gjerne en enda høyere avgift på produkt som inneholder sukker
og slik sett kunne det vært greit å vite om Senterpartiet meiner at statens inntekter av sukker- og sjokoladeavgift skal være lavere skal være høyere eller skal være på akkurat samme nivå som det er i dag
i flere måneder så har vi hatt ei presse som har gitt disse|1 partiene her en ukritisk og fri spalteplass uten å spørre om konsekvensene for alternativene
på samme måte opplever vi at det er kun de negative sidene ved tre-hundre-og-femti-kronersgrensa trekkes fram
men sannheta er president at mye av det som tas inn under den grensa her det er småvarer til noen få tikroner eller kronestykker