scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
og da er det bra at flere får riktig behandling under legekontroll
å leve med migrene har store konsekvenser både for den enkelte og for samfunnet
kronisk sykdom som migrene påvirker livskvalitet og kan gjøre det krevende å mestre hverdagen
lærings- og mestringstilbud kan være nyttige
å bedre slike tilbud er et sentralt mål ved flere av de meldingene jeg har lagt fram i forrige regjeringsperiode blant annet i primærhelsetjenestemeldingen
mange hod hodepinepasienter har for eksempel nytte av å lære seg å kartlegge triggerfaktorer som kan utløse hodepine og etablere strategier for å unngå disse
i fjor høst la jeg fram Nasjonal hjernehelsestrategi
den handler om helse- og omsorgstjenestens ansvar for å ivareta en god hjernehelse
dette omfatter forebygging og helsefremming tidlig intervensjon utredning behandling habilitering og rehabilitering forskning og innovasjon
den handler om å løfte fram den enkelte menns mulighet til å fremme egen hjernehelse og mestre livet med nedsatt funksjon på grunn av en hjernesykdom
utdanning og kompetanseheving er vesentlig og opplæring omfatter både ansatte i tjenesten og pasientene
pasienter med migrene og annet alvorlig hodepinesykdom omtales i hjernehelsetrategien som den største gruppen av hjernesykdommer
migrene er en viktig årsak til uførhet og hodepinesykdommer er et fagområde hvor det fortsatt mangler kompetanse i helsetjenesten
<INAUDIBLE> representanten er opptatt av hva jeg har gjort men jeg regner med <INAUDIBLE> han er opptatt av òg hva vi|1 skal gjøre
jeg vil gi et eksempel på et viktig tiltak
for å styrke tilbudet til kronisk syke pasienter starter vi|1 denne våren en utprøving av primærhelseteam som en oppfølging av den tidligere nevnte primærhelsemeldingen
fastleger i et primærhelseteam vil i samarbeid med sykepleiere få bedre mulighet til å følge opp listeinnbyggere med kroniske sykdommer som migrene
ja president jeg er sjølsagt mest opptatt av hva statsråden skal gjøre men etter fire år i posten så må jeg jo si at jeg er også interessert i hva han har gjort
og han viser til Nasjonal hjernehelsestrategi som <ee> hva skal jeg si et hovedvirkemiddel mot migrene
i den dokumentet står det jo veldig mye bra og fornuftig men ordet migrene er bare nevnt én gang i den strategien
det er for lite når vi veit at dette er en av de store folkehelsesjukdommene
WHO mener at dette er en av de ti mest belasta folkehelsesjukdommene globalt og det er et stort samfunnsproblem
vi veit at det er <ee> omlag to millioner fraværsdager fra skoler o skole eller arbeid på grunn av migrene i dag i tillegg til alle de som yter redusert på grunn av smerter og ubehag på jobb
så i mitt oppfølgingsspørsmål er <ee> retta spesielt mot det som gjelder ungdom som vi veit er den gruppa som det er størst økende
hva har statsråden gjort for å møte alle de ungdommene som sliter med migrene
så en egen strategi for hjernesykdommer som faktisk slår fast at den dette er den største pasientgruppen er å ta <ee> det <ee> spørsmålet og den sykdomsgruppen <ee> på største alvor
<ee> derfor er det <ee> òg positivt at flere får migrenemedisiner fordi det kan tyde på at økt oppmerksomhet rundt migrene og at flere får riktig behandling under legekontroll
<ee> og så er det jo sånt òg som jeg sa i mitt svar at der er andre behandlingsstrategier som òg det er viktig at en utvikler
ja president <ee> jeg har en bekymring for at det er for lite kunnskap om dette i helsesektoren
og at det ikke får den oppmerksomhet
migrene får ikke den oppmerksomhet den fortjener verken i media men heller ikke i helsesektoren at dette er en sykdom som ikke blir sett på som spennende nok eller som har høy nok prestisje blant de som behandler
også er det jo sånn at vi veit at migrene rammer ikke blindt det rammer først og fremst folk i arbeiderklasseyrker og det rammer kvinner langt mere enn menn
det er dessverre all grunn til å tro at dette hadde fått at denne sykdommen hadde fått mye større oppmerksomhet dersom det hadde ramma menn i lederstillinger
derfor handler tiltak mot migrene også om
ders derfor har tiltak mot migrene også både et klasseperspektiv og et kjønnsperspektiv
så mitt spørsmål til <ee> <ee> til helseministeren nå dagen før åttende mars er om han er enig i det premisset at arbeid mot migrene får for lite oppmerksomhet nettopp fordi det rammer kvinner mest
ja president <ee> jeg er enig i at vi|1 har en <ee> en generell utfordring i helsetjenesten òg i Norge knytta til kjønnsperspektiv og det har jeg òg svart på i et tidligere spørsmål
det er en av grunnene til at <ee> den <ee> Høyre- og Fremskrittspartiregjeringen trakk tilbake den rød-grønne regjeringen sitt forslag til likestillingsmelding <ee> fordi den ikke hadde et eget helsekapittel
<ee> og vi|1 meiner at hels likestilling og helse er to sa altså er e et tema som er veldig viktig
og derfor ble det laget en ny likestillingsmelding <ee> der helse var et mer sentralt <ee> tema
<ee> og vi|1 jobber nettopp med å løfte kjønnsperspektivet i helse <ee> alt ifra behandling <ee> til <ee> avansert <ee> forskning
og det viste òg forarbeidet til arbeidet med hjernehelsestrategien
litt høydeforskjell
president i totusenogatten er det som på nittentredve-tallet|nittentretti-tallet tillatt med sæddonasjon i Norge
det hjelper par der mannen er infertil
i totusenogatten er det i motsetning til resten av Norden fremdeles ikke lov med eggdonasjon
par der kvinn æ kvinnen er infertil og trenger egg fra en kvinne får altså ikke hjelp
helseministeren viser i Debatten på NRK femtende februar til at mors gene genetiske tilknytning er så viktig at eggdonasjon ikke skal være lov mens fars genetiske tilknytning er mindre viktig
mener statsråden at mor er en viktigere forelder enn far
president <ee> på det spørsmålet kan jeg svare entydig nei og det er heller ikke en heilt <ee> <ee> korrekt gjengivelse av det som var mitt poeng i den debatten
og det gjør at der reint faktisk er en forskjell <ee> på eggdonasjon og sæddonasjon
<ee> regjeringen har lagt fram en stortingsmelding om evaluering av bioteknologien og et sentralt tema som tas opp der er nettopp a at <ee> eggdonasj om eggdonasjon skal tillates i Norge eller ikke
meldingen den beskriver argumenter som både taler for og imot eggdonasjon uten at det konkluderes
<ee> jeg representerer et parti som har denne diskusjonen nå
<ee> den diskusjonen i mitt eget parti <ee> ønsker jeg å delta i sjøl om regjeringen ikke har et standpunkt i saken
og jeg vil da avvente behandlingen av stortingsmeldingen <ee> som nå ligger til behandling i komiteen
og jeg vil takke for svaret
men <ee> jeg vil likevel få frem <ee> det viktige poenget om at <ee> og de argumentene som er brukt tidligere av statsråden er at dette skal være til barnets beste
<ee> og det som er viktig her er å vite at det som er til det barnets beste må jo være å være ønsket og ikke det at du bare kan bli født av noen
<ee> så det jeg lurer på <ee> og har lyst til å spørre ministeren om er om det å bo sammen med og vite sitt genetiske opphav <ee> om det er barnets beste eller om det er å det å være sterkt ønsket
president <ee> jeg tror vi|1 er heilt enige om at for et barn er det viktigst å ha trygge voksenpersoner
der er tverrpolitisk enighet i Norge for eksempel om at en ikke skal tillate surrogati <ee> men alle barn som fødes ved hjelp av surrogati skal selvfølgelig være like velkomne og få den samme støtten <ee> som alle andre barn
<ee> o men det må selvfølgelig <qq> òg det å være mulig å allikevel ha en diskusjon om hvilke metoder som <ee> er akseptable å bruke både medisinsk <ee> og <ee> og etisk
<ee> og det er den diskusjonen som nå <ee> pågår i Høyre
men dette handler definitivt ikke om det grunnleggende at alle barn skal ha en god oppvekst
og så er det en del av barnekonvensjonen at òg barn har rett til å vite sitt <ee> genetiske og biologiske opphav
<ee> det er jo slik at barnet får større mulighet til å kjenne sitt opphav om vi la tillater <ee> å ha dette her hjemme enn at kvinner skal til utlandet for å få denne hjelpen
vi vet nå at det er cirka tusen kvinner som faktisk har vært <ee> i andre land og fått hjelpen fra en fremmed donor
så lenge vi får det i Norge og får regulert det så er det jo større sannsynlighet at barnet faktisk kjenner til sitt opphav
men jeg er allikevel nysgjerrig på hvordan statsråden kan tillate sæddonasjon og ikke eggdonasjon på grunn av foreldrenes tilknytning til barnet når man ved sæddonasjon overhodet ikke får noen bilå biologisk tilknytning eller genetisk tilknytning til barnet
så igjen er mor viktigere her
president nei mor er ikke viktigere
men <ee> som jeg beskreiv i mitt første svar så oppstår det allikevel en annen situasjon <ee> ved eggdonasjon enn ved sæddonasjon som er en del av diskusjonen
<ee> så er det jo heilt <ee> som det òg kommer fram av stortingsmeldingen heilt riktig at det ved å tillate eggdonasjon så vil der sannsynligvis være noen flere kvinner som får mulighet til å gjennomføre eggdonasjon i Norge
<ee> og det betyr at i realiteten så vil der nok ikke være tilgang <ee> på egg <ee> donasjonsegg <ee> i det omfanget som det vil være behov for
og derfor vil nok sjøl med en tillatelse av eggdonasjon i Norge være mange som må reise til utlandet for å ta det tilbudet
president ifølge Aftenposten har NAV <ee> satt i gang over to hundre og seksten tusen tiltak for cirka førti tusen nordmenn med somalisk bakgrunn
til tross for dette jobber de med somalisk bakgrunn mindre og har lavere utdanning og levekår enn andre grupper i Norge
Fafo-forsker Jon Horgen Friberg mener Nav har brukt penger på en rekke meningsløse kurs
hvordan kan det ha seg at arbeidsministeren ikke fører en mer målretta poltikk for å kvalifisere flere for arbeid slik at de kan forsørge seg selv og sin familie
mange somaliske innvandrere har store utfordringer med å komme inn i arbeidsmarkedet
mange har problemer med å utnytte utdannings- og kvalifiseringstilbud blant annet som følge av analfabetisme
en betydelig andel av den voksne somaliske innvandrerbefolkningen er mer utsatt i form av fattigdom dårlige boforhold og dårlig helse
og mange er derfor avhengige av offentlige ytelser
dette gjelder ikke bare i Norge men også i andre vestlige land
arbeidsmarkedstiltakene skal blant annet bidra til å gi deltakerne kvalifikasjoner det er behov for i arbeidslivet
regjeringen har iverksatt en rekke tiltak både for å styrke den enkeltes muligheter i arbeidsmarkedet og for å redusere arbeidsgivers opplevde risiko ved å ansette utsatte grupper
vi har styrket tilbudet om opplæring i grunnleggende ferdigheter og norskopplæring gjennom AMO og opprettet et toårig yrkesrettet opplæringstiltak for personer med svake formelle kvalifikasjoner
denne opplæringen kan gi formell kompetanse på videregående nivå særlig innen yrkesfag
mange somaliske <ee> innvandrere har imidlertid behov for mer omfattende kvalifisering enn det opplæringstiltakene i NAV kan tilby
Fafo la i fjor fram en rapport som viser at introduksjonsprogrammet i for liten grad inneholder reelt kvalifiserende virkemidler og at resultatene varierer betydelig fra kommune til kommune
dette tar regjeringen på stort alvor
vi vil derfor prioritere arbeidet for at innvandrere med fluktbakgrunn raskere kommer inn i arbeid ved å stimulere til arbeid og stille krav
kunnskap- og integreringsministeren vil reformere introduksjonsprogrammet og innføre tydelige forventninger til gode resultater og mer arbeidsrettede tiltak
det skal bli lettere å tilegne seg nødvendig kompetanse innenfor rammen av introduksjonsprogrammet
det må samarbeides på tvers av sektorene for å gjøre det lettere å kombinere deltakelse i programmet med ordinært arbeid fornye og forbedre norskopplæringen og bidra til at alle får et godt grunnlag for læring og deltagelse i arbeids- og samfunnsliv
Arbeids- og velferdsetaten skal delta i dette samarbeidet med kommunene om gjennomføringen av introduksjonsprogrammet for den enkelte
og regjeringen har også tatt initiativ til en bred inkluderingsdugnad med mål om å få utsatte grupper over i arbeid
flere aktører vil bidra i dugnaden ikke minst også arbeidsgiverne
president i forrige periode presenterte regjeringen en rekke tiltak for å styrke arbeidet med kvalifisering til arbeid eller utdanning i to stortingsmeldinger
og mange av tiltakene har arbeidsministeren nå redegjort for
men når NAV gjennomfører to hundre og seksten tusen tiltak for cirka førti tusen nordmenn med somalisk bakgrunn føler da statsråden at hun har lykkes med å få nordmenn med somalisk bakgrunn ut i jobb
president <ee> su om så vidt jeg forstår ut fra Aftenposten så er jo dette tiltak som er gjennomført i perioden totusenogto til totusenogsytten altså over en femtenårsperiode
det er mye som har skjedd i løpet av de femten årene
<ee> introduksjonsprogrammet blei jo innført i totusenogfire <ee> var det vel og har da virket siden totusenogfire og det er det som nå er evaluert
når man da ser at det fungerer ikke godt nok og derfor har jo også regjeringen varslet en en reform av introduksjonsprogrammet
<ee> i tillegg så la vi jo fram en melding en NAV-melding i totusenogseksten nettopp hvor vi viser at vi er nødt til å dreie NAV mer i i retning av arbeid enn det som var tidligere
vi har ryddet opp i tiltaksporteføljen
vi har ryddet opp og forenklet i forskriftene
<ee> og vi har også iverksatt flere nye tiltak nettopp s for å nå den målgruppen som vi ikke har nådd på en god nok måte <ee> tidligere
<ee> det har vært vært i tatt i bruk for mange tiltak som ikke har gitt gode nok resultater
vi har målt NAV på feil måte
vi har målt NAV ut fra gjennomførte <ee> tiltak og ikke på gjennomførte resultater
alt det er nå endret på
president Fafo leverte i høst en evaluering av introduksjonsprogrammet
Fafo konkluderte med at tiltakene i ordningen ikke klarer å kvalifisere deltagerne godt nok for det som kreves i det norske arbeidsmarkedet
nå skal regjeringen gjennomgå introduksjonsordninga og komme med nye løsninger og forbedringer
samtidig sa regjeringen før jul at i løpet av tjueatten så blir syogtyve|tjuesyv personer ferdig i introduksjonsordningen og skal ut i jobb eller utdanning
de kan ikke vente på en reform av introduksjonsordningen
de skal ut i jobb og utdanning nå
har statsråden gjort nok for at de som går ut av introduksjonsprogrammet i år vil komme seg i jobb eller utdanning
president jeg skal jo være varsom med å ha for mange meninger om introduksjonsprogrammet det ligger under en annen statsråd
men det eva evalueringen viser er jo at den ordningen ikke har fungert nok og det er også bakgrunnen for at vi nettopp ønsker å reformere hele introduksjonsprogrammet
det som jeg har ansvar for er å få NAV til å fungere bedre det er å få til tiltak som <ee> som <ee> fungerer bedre for den målgruppen som er ment å å nå
og noe av det som har vært viktig av det vi har gjort er jo for det første at vi nå har åpnet opp for at man kan få norskopplæring som tiltak
vi har åpnet opp for at man i større grad skal kunne ta utdanning som tiltak
det har man ikke kunnet på samme måten <ee> <ee> tidligere
<ee> og vi <ee> og vi har jo nå også en større bruk av lønnstilskudd i ordinær virksomhet fordi vi ser at det er tiltak som fungerer bedre for å få folk <ee> i jobb
men vi skal jo selvfølgelig fortsatt jobbe for å forenkle og forbedre NAV og sørge for at de i større grad klarer å kvalifisere folk til jobb og der mener jeg at vi er på god vei
og med da en reformering av introduksjonsprogrammet i tillegg ja så vil vi nå målene på en enda bedre måte
mitt spørsmål er vil statsråden ta initiativ til en gjennomgang av regelverk og praksis for å legge forholdene bedre til rette for en heltidskultur på våre sjukehus
president jeg er enig med representanten i at arbeidstidsordningene i helse- og omsorgssektoren må være slik at forholdene ligger til rette for et langt og godt yrkesliv for helsearbeiderne
samtidig så må sykehusene drives på en slik måte at de sikrer gode helsetjenester hele døgnet og hele året
dette er et helt sentralt og meget viktig velferdstilbud til den norske befolkning
de konkrete arbeidstidsordningene på sykehusene blir fastlagt gjennom samarbeid mellom arbeidsgiverne arbeidstakerne og deres tillitsvalgte
det er arbeidsgiverne og de tillitsvalgte som selv kjenner situasjonen på den enkelte arbeidsplass best og som vet hvilke krav som følger av driften på det enkelte sykehus
det er også lokalt på arbeidsplassen at det er mulig å ta hensyn til enkelte arbeidstakeres spesielle behov
dersom arbeidstidsordningene krever unntak fra lovens hovedregler gjennomføres det i dag ved avtale gjennom arbeidsgiver og tillitsvalgte
det kan gjøres enten på den enkelte arbeidsplass eller med sentrale organisasjoner dersom unntakene er omfattende
jeg legger til grunn at arbeidsgiver i samarbeid med <ee> partene i arbeidet med turnusplaner vurderer risikoen som følger av ordningen for eksempel når det gjelder nattarbeid og hvileperioder
regjeringen vil legge til rette for en heltidskultur i norsk arbeidsliv
andelen personer som arbeider deltid er høyest innen helse- og sosialtjenester varehandel undervisning og innen serviceyrker i statlig og kommunal sektor
det er derfor veldig positivt at kommuner og helsesektoren arbeider aktivt med denne problemstillingen slik som blant annet Kristiansand kommune har ambisjoner om når de nå sier at <ee> stillinger som utlyses ja de skal være hundre-prosentstillinger
jeg vil også nevne <ee> president at regjeringen også vil fremme hvert øyeblikk en lovproposisjon om å styrke bestemmelsene i arbeidsmiljøloven om fortrinnsrett for deltidsansatte til utvidet stilling framfor nyansettelser før påske
og dette har representanten Christoffersen og jeg tidligere også snakket om og nå er denne proporsjonen på vei til Stortinget
<ee> jeg registrerte at <ee> statsråden la stor vekt på at dette vi snakker om her er ting som må avtales <ee> lokalt
nå er den turnusen som beskrives i Drammen den er lovlig med tanke på arbeidsmiljøloven men kun på unntaksreglene
og tillitsvalgte sier der at de faktisk ikke har en reell drøftingsmulighet at turnusavtalene kommer ferdig utfylt fra arbeidsgiver
<ee> nå har statsråden ved flere anledninger uttrykt bekymring for at sykefraværet ikke går ned fort nok
hun vil ha et pensjonssystem som oppmuntrer til å jobbe lenger
forskning viser at turnus med korte hviletider og hyppige skifter gir økt sykefravær
og i snitt så står sykepleiere i jobb til de er sjuogfemti|femtisju år
og dårlig organisert turnus påvirker kvinnehelse i negativ retning
og det må ivaretas <ee> lokalt innenfor de bestemmelser som gjelder i lov forskrift eller tariffavtale
her er det jo <ee> ulike nivåer for når man kan avtale unntaksbestemmelser og så videre
i går hadde jeg et møte med partene i arbeidslivet i Arbeidslivs- og pensjonspolitisk råd hvor vi nettopp diskuterte en eventuell ny IA-avtale
IA-avtalen den går ut i løpet av totusenogatten
<ee> det betyr at totusenogatten er året for en eventuell reforhandling av en ny <ee> avtale
vi har da avtalt også hvordan vi skal jobbe videre med dette
jeg opplever at det er <ee> stor interesse for å fortsette å ha en inkluderende arbeidslivsavtale i en eller annen form
men jeg har opplevd også at det er stor interesse i å endre på nettopp for å se at vi <mm> om vi kan innrette den på en annen måte for å ivareta intensjonen på en bedre måte enn resultatene har vist så langt
<ee> ja takk
jeg jeg takker for svaret
og jeg merker meg altså at statsråden henviser til lov og forskrift
det er jo ikke noe som er hogd i stein
det er noe det går an å gjøre noe med
<ee> jeg hadde et visst håp når jeg så Jeløya-plattformen hvor regjeringa sier at den faktisk vil arbeide for en heltidskultur i arbeidslivet
og synes statsråden det er et godt utgangspunkt for å sikre nødvendig rekruttering til helse- og omsorgsyrkene framover i tråd med det som faktisk står i Jeløya-plattformen
<ee> president nei det er helt åpenbart at det er vanskelig å få til en heltidskultur hvis arbeidsgiverne kommuner og sykehus lyser ut små stillingsbrøker
og det er altså bakgrunnen for at regjeringen nettopp ønsker å styrke ansattes fortrinnsrett til helere stilling når det lyses ut stilling
den proposisjonen vil jo nå komme før påske og da vil jo også Stortinget få anledning til å diskutere <ee> det der
det er vanskelig rekruttere til sykehusene hvis stillingsbrøkene er små og det er klart at med å styrke de ansattes fortrinnsrett til stillingene ja så øker man jo også muligheten for å kunne få til <ee> helere <ee> stillinger president
og så er det viktig at også kommunene som er en stor arbeidsgiver nettopp innenfor disse sektorene at de også <ee> ser til Kristiansand <ee> og det de har tenkt til å gjøre der nemlig at stillinger som skal lyses ut framover ja det skal fortrinnsvis være hundre-prosentstillinger
her må kommunene også som er en stor arbeidsgiver ta sitt ansvar og lyse ut større stillingshjemler enn det mange gjør i dag
<ee> jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til arbeids- og sosialministeren
i januar tjueseksten fjernet regjeringen i en forskriftsendring muligheten til å gi tiltakspenger til unge i alderen seksten til atten år
det hadde vært et begrenset beløp på inntil fire tusen kroner per måned som insitament for at de som faller ut av skolen skal delta på aktive tiltak
etter dette rapporterer de som jobber for å hindre utenforskap blant unge i for eksempel Groruddalen i Oslo at de mangler et viktig arbeidsredskap overfor unge som er i fare for å få problemer med kriminalitet rus med mer
vil regjeringen revurdere denne forskriftsendringen
president <ee> representanten peker på et viktig dilemma
på den ene siden kan tiltakspenger være et insentiv til å delta på tiltak fra NAV
på den andre siden kan muligheten til å motta tiltakspenger være nok til at unge som allerede står i fare for å droppe ut av <ee> videregående opplæring nettopp også gjør det
mange unge som henvender seg til NAV-kontoret har ikke fullført videregående opplæring
NAV-kontoret samarbeider tett med skole og oppfølgingstjeneste for at flere skal kunne fullføre opplæringen
det er viktig at dette samarbeidet fungerer godt og at virkemidlene er godt egnet for oppfølging av denne gruppen
atten-årsgrensen for å motta tiltakspenger ble innført fordi tiltakspengene kunne oppfattes som et insentiv til å forlate videregående opplæring for å delta på tiltak fra NAV og motta tiltakspenger
i motsetning til deltagelse i arbeidsmarkedstiltak er det ingen umiddelbare økonomiske insentiver knyttet til deltagelse i videregående opplæring
videre er det nedfelt i barneloven at unge under atten år skal være forsørget av sine foreldre
sammen med ønsket om å øke gjennomføringen i videregående opplæring ble dette avgjørende for å sette atten år som aldersgrense for å motta tiltakspenger
regjeringen vil forhindre at unge blir gående passive
vi har tro på at tidlig og god oppfølging er viktig for å fange opp unge og sikre at de kommer i utdanning eller i arbeid
regjeringens nye ungdomsinnsats er en systematisk styrking av Arbeids- og velferdsetatens oppfølging av unge
vi har styrket bevilgningen til personellressurser i Arbeids- og velferdsetaten til oppfølging av unge med i alt hundre millioner kroner de siste to årene
og sammen med innføring av en lovfestet aktivitetsplikt for sosialhjelpsmottakere under tredve|tretti understøtter dette NAV-kontorenes arbeid med oppfølging av o <ee> utsatte unge på tvers av statlige og kommunale arbeidsområder
det gir også et forbedret grunnlag for samarbeidet med utdanningsmyndighetene om oppfølging av unge utenfor arbeid og utdanning
det er viktig at NAVs virkemidler er tilpasset brukernes behov slik at NAV kan hjelpe ungdom og andre på best mulig måte
dette betyr at vi hele tiden må vurdere behovet for å gjøre justeringer
og så langt er det ingenting som tyder på at innføringen av atten-årsgrensen for tiltakspenger er spesielt problematisk
ja jeg takker statsråden for svaret president
<ee> det jeg synes er beklagelig er at det er det samme som ble sagt da dette ble gjennomført i tjueseksten
og jeg spu har spurt om det tidligere i Stortinget
jeg hadde håpet at man nå etter et par års tid også var i stand til å se problemene det skaper
tvert imot så vil det å stå opp om morgenen delta på tiltak for de som er falt ut av skolen og er langt ifra å <ee> kunne komme tilbake dit det vil gjøre at de kan få orden på livet sitt og også lettere kan komme tilbake til skolen
så jeg vil spørre om ikke statsråden ser den siden ved dette at det å være med på noe ikke bare gå uten noe som helst å drive med er viktig for disse ungdommene
og det er jo et faktum at det er f <ee> altså i noen del bydeler i Oslo førti til førtifem prosent som dropper ut av skolen og man kan jo ikke bare si alle skal i skolen punktum
man må ha et alternativ
president <ee> det er dilemmaer <ee> i på dette området
så dette kan gå <ee> begge veier president
at hvis man gir unge mennesker fire tusen kroner for å slutte på skolen så er det også en risiko for at terskelen for å forlate skolen er <ee> er høyere
vi er opptatt av å holde ungdommen i skolen
hva skal til for å holde de i skolen sørge for at de får videregående opplæring og sånn sett står bedre rustet til å klare voksenlivet sitt
NAV i skolen er jo ett viktig virkemiddel eller et virkemiddel som vi prøver ut nettopp for å se kan det holde ungdommene lettere <ee> inn i skolen
ulike opplæringstiltak i regi av NAV for å få ungdom tilbake igjen på skolen mener jeg er viktig
aktivitetsplikten er viktig
<ee> fraværsgrensen er viktig
vi må legge alle våre ressurser til for å holde ungdommene på skolen og ikke ha tiltak som trekker dem ut
jeg er helt enig med statsråden president i at det er viktig å holde ungdommen i skolen og gjøre alt for det
men for den dessverre store andelen som faller ut og som faller ut i lange perioder og mange av de ikke kommer tilbake til skolen så kan vi ikke bare gå og se på dem
vi må <ee> ha tiltak som kan trekke dem inn i aktivitet
dette er bare ett av mange tiltak som kan hjelpe på også få de som er utsatt for denne typen påvirkning inn i noe a inn i aktiviteter
men jeg mener alle sektorer må forebygge må være med på å se hva hva vi kan bidra med og at ikke politiet skal gjøre den jobben alene
så jeg skulle ønske at statsråden ville se nærmere på dette for det er jo snakk om unge som har en lang avstand fra å gå på skolen som lenge har falt utenfor som oppfølgingsteamene rekrutterer rekrutterte til disse ordningene
og de snakker om at bare i Groruddalen med fire bydeler er det er det en to hundre aktuelle for en sånn ordning
<ee> president ja det er riktig at <ee> ungdomskriminaliteten har <ee> økt fra totusenogfemten <ee> etter å ha gått unnskyld totusenogseksten
<ee> jeg tror den har økt fra totusenogfemten <ee> faktisk men det har også så vidt jeg vet gjennomføringsprosenten i skolen
<ee> så det at man også øker gjennomføringsprosenten <ee> er jo også et viktig <ee> et viktig signal å ta med seg
de vil ikke ha noen grunnmur å bygge fremtida si på
så vi må unngå å ha <ee> tiltak og initiativ som trekker de ut av det som skal <ee> legge grunnlag for resten av deres liv
og jeg vil også bare minne om om ikke jeg husker helt feil så er det vel også nettopp dett denne ordningen som skapte begrepet naver
<ee> president <ee> før var det slik at en av døtrenes oppgaver var å ta seg av de eldre i familien
dagens døtre derimot er som regel i full jobb men bærer fremdeles hovedansvaret når mor eller far trenger omsorg
hva vil statsråden gjøre <ee> for å si det sånn i stedet for hva statsråden har rukket og gjort ettersom dette egentlig var til helseministeren for at alle skal få like god omsorg uavhengig av hvilke kjønn barna deres har
og hva vil hun gjøre for at kvinner ikke skal måtte ta større pårørendeansvar enn menn
ja president pårørende er en uvurderlig ressurs både for sine nærmeste og for helse- og omsorgstjenesten
pårørende de kan au kalles en fornybar ressurs dersom de blir tatt godt vare på
den frivillige og i hovedsak familiebaserte omsorgen er nesten på størrelse med den kommunale omsorgstjenesten
og det er dessverre ingen selvfølge at dette vil vare i årene som kommer
gamle foreldre og pleietrengende familiemedlemmer trenger omsorg fra sine nærmeste og samfunnet er avhengig av innsatsen som de pårørende <ee> bidrar med
vi må støtte og avlaste de pårørende og legge til rette for at familien kan ha mulighet til å kombinere yrkesaktivitet med omsorg for sine nære
og på den måten så tar vi vare på de pårørende som en ressurs au inn i fremtida
president denne regjeringa har allerede gjort mye for å styrke de pårørendes situasjon
en ny bestemmelse i helse- og omsorgstjenesteloven trådte i kraft i første oktober i fjor
den samler og tydeliggjør kommunens ansvar for pårørende som har et særlig tyngende omsorgsarbeid
helse- og omsorgstjenesten blir stadig flinkere til å spørre brukeren hva er viktig for deg
den nye pliktbestemmelsen innebærer au at dette spørsmålet skal kunne stilles til de pårørende
vi trenger mer kunnskap om hva brukeren og pårørende mener om omsorgstjenestene
og det håper vi å få gode svar på i det internasjonale nei i den nasjonale bruker- og pårørendeundersøkelsen som vi skal gjennomføre
et av hovedmåla med reformen er jo altså Leve heile livet er å sørge for at pårørende ikke blir utslitt og at de kan bidra for sine nærmeste
jeg vil komme tilbake til innholdet i den reformen Leve heile livet i en egen stortingsmelding i løpet av våren
og så til litt det konkrete som <ee> representanten her tar opp dette med kjønnsforskjellen i forhold til bruk
så president helse- og omsorgstjenestene de skal gis etter behov
derfor så er det ikke greit at eldre som har døtre på pårø som pårørende mottar mindre omsorg fra det offentlige dersom hjelpebehovet er det samme
i regjeringsplattformen så har vi jo varsla at vi vil legge fram en egen pårørendestrategi
at det er ulike forventninger til menns og kvinners omsorgsarbeid og hva som vil være viktig for å sikre at kvinner ikke skal pålegges større ansvar enn menn
dette kan jo være et aktuelt tema i den strategien
president <ee> takk for <ee> svaret
jeg oppfatter statsråden dithen at <ee> hun vil ta t tak i dette her
men jeg må få lov å spørre litt videre
ja for jeg trur at <ee> fleksibilitet vil virke positivt
så hvordan mener statsråden at en kan tilrettelegge omsorgstilbudet bedre for å bli mer fleksibelt
for i dag er de fleste avlastningsordninger tilpasset dagtid eksempelvis dagaktivitetstilbud for demente
det finnes lite variasjon i tilbudet for de som har <ee> pårørende som arbeider i skift som på kveld kvelder og helg som i mange typiske <ee> kvinneyrker som en i mange til typiske kvinneyrker nettopp gjør
dette kan føre til at en reduserer arbeidet og får mindre inntjening også som pensjonister
så hvordan kan en sikre at avlaksning avlastningstilbud for pårørende ikke bare er på dagtid men også tar større hensyn til folk som arbeider skift
president jeg syns at <ee> det som representanten her tar opp er veldig viktig
for vi vil jo ha en smidig overgang og vi vil ha et tettere samarbeid med de ulike yrkesgruppene om man jobber dagtid eller jobber skift
for <ee> å sette pasienten eller den eldre <ee> i sentrum det er jo målsettinga til denne regjeringa å i mye større grad kunne spørre den enkelte hva er det du trenger
og da skal det ikke være <ee> at en er låst fast til <ee> å kun få gode tjenester i forbindelse med de som jøbbe jobber vanlig dagtidsarbeid
jeg syns det er veldig veldige relevante og viktige spørsmål
så igjen <qq> vi har det gir grunn til store forventninger for dette er særdeles viktig for at <ee> vi skal lykkes å ha <ee> hender nok i i framtida
så jeg tror vi vil høste mye erfaring og mye kunnskap <ee> når vi får disse svarene på plass
<ee> de som da ha <ee> <qq> jobber aktiv med dette her vil garantert komme tilbake for de vet hvor skoen trykker
mitt utgangspunkt er å legge til rette for en best mulig omsorgstjeneste
forskning har vist at stort omfang av små stilling i denne sektoren fører til et svekka tjenestekvalitets <ee> tjenestekvalitet og ineffektive tjenester
på den andre sida velger mange deltidsstillinger frivillig og muligheten for å jobbe deltid er trolig en viktig årsak til den høye yrkesdeltagelsen blant kvinner i Norge
samtidig så gir små stillinger uverdige ansettelsesforhold for arbeidstakere som er avhengig av en fullverdig og ikke minst forutsigbar jobbsituasjon for å kunne få tilstrekkelig lønn og pensjon
videre så uttrykte utvalget at det som framstår som helt sentralt for å få redusert deltidsbruken er at helgefrekvensen i turnusplanene bør økes
i dette arbeidet så trenger vi blant annet alternative turnusordninger avtalt mellom partene i arbeidslivet basert på frivillighet og med utgangspunkt i sektorens behov
det var blant annet derfor regjeringa i totusenogfemten endra arbeidsmiljøloven og åpna for at det skulle bli enklere for partene lokalt å avtale vakter opp til tolv komma fem timer
på den måten kan man for eksempel avtale lange vakter i helgene og dermed dekke behovet for søndagsarbeid uten å arbeide flere helger
jeg vet at det gjøres mye bra arbeid uti kommunene med sikte på å redusere andelen deltid men dette virker likevel ikke til å være nok
arbeidstidsutvalget påpekte at problemene knytta til helgeproblematikken i helse- og omsorgssektoren har vært kjent og har au vært omtalt i mange år men at partene likevel ikke har greid å finne fram til ei løsning
jeg skjønner og jeg skjønner det veldig godt president at deltidsproblematikken innenfor omsorgstjenestene er sammensatt
og jeg er interessert i å ha en dialog med partene i arbeidslivet for å se nærmere på dette
mange kommuner gjør nå <ee> forsøk og utrulling av økt grunnbemanning i eldreomsorgen
dette har i blant annet Rana kommune gitt gode resultater ved Gruben sykehjem og de ser nå på en utvidelse til flere deler av kommunen
med økt grunnbemanning kan man få en bedre arbeidshverdag for de ansatte bedre kvalitet for brukerne mer heltid og mindre sykefravær
mitt spørsmål blir da vil statsråden legge til rette for økt grunnbemanning i eldreomsorgen
det viktigste for meg nå det er å se på en fleksibilitet som ivaretar brukeren i sentrum
om det betyr at en skal øke grunnbemanning om det betyr at en skal <ee> åpne opp som jeg <ee> har <ee> u uttrykka vi ønsker å se på dette med fleksibel alternativ turnus
det å gå i en dialog med både brukerne og ikke minst au organisasjonene til å kunne løyse det
det tror jeg er viktig at vi ikke låser oss på et standpunkt og sier at det eneste som vil kunne løyse de utfordringene vi har som vi har kjent til i så mange år og ikke klart er å øke grunnbemanninga
det vil ikke jeg konkludere på nå
men jeg er veldig åpen for og så se på løsninger for jeg er heilt klar over at skal vi løyse utfordringa med den økninga vi får med eldre og ikke minst au sykere eldre for vi lever lenger så må vi tørre å tenke nytt og vi må tørre å tenke nytt i fellesskap
Linda Lavik fylkesleder i Norsk Sykepleierforbund i Buskerud skriver i Drammens Tidende i dag
de siste årene har det vært forsket mye på sammenhengen mellom arbeidstidsordninger og helse
med dette bakteppet og bevisstheten om at vi trenger å gjøre det attraktivt å jobbe innenfor helsesektoren frykter ministeren helsekonsekvensene av <ee> av en såkalt tøffere <ee> turnus
<ee> og frykter hun for konsekvensene når de kommer til rekruttering
det som er kjent i forhold til forskning som representanten her påpeker det det kjenner jeg til
i tillegg så kommer jo det elementet med at hvis man går en turnus som tilsier at du kanskje har et morgenskift <ee> og veksler til skift inn forbi kort tid kveld morgen og kanskje på igjen neste morgen og så videre at hviletida ikke er lang nok så er det en stor belastning
for vi vet at kroppen trenger pause
men dett dette er jo nettopp disse tinga ve jeg ønsker å se på og <ee> jobbe med
men å ha lengre friperiode har vist seg er veldig positivt
<ee> president forskningsinstituttet NIFU har beregna at med mindre man setter inn tiltak så vil det ta svært mange år før det er kjønnsbalanse blant professorene i universitets- og høyskolesektoren
ja president for forsknings- og høyere utdanningsministeren og for regjeringa er ambisjonene klare om at veksten vi har sett i andelen kvinner i faglige toppstillinger i universitets- og høyskolesektoren skal fortsette i åra som kommer
arbeidet med en god kjønnsbalanse i akademia henger tett sammen med ambisjonene om økt kvalitet i forskninga og høyere utdanning
vi har ikke råd til å miste eller gå glipp av noen av det de gode hodene grunna manglende likestilling og mangfold i denne sektoren
Kunnskapsdepartementet følger nøye med på andelen kvinner i dosent og professorstillingene ved universitetene og høyskolene
dette er et nasjonalt styringsparameter i mål- og resultatstyringsystemet vårt og er viktig tema i den strategiske styringsdialogen som departementet har med universitetene og høyskolene
andelen kvinner i faglige toppstillinger vokser men det går likevel for tregt
det store bildet de siste åra har vært ei økning på omtrent ett prosentpoeng per år men bak disse tallene skjuler det seg store variasjoner president mellom institusjonene og ikke minst mellom fagområdene
vi trenger derfor å basere tiltaka våre på kunnskap om denne variasjonen og virkemidlene som da er tilpassa dette sammensatte bildet
regjeringa støtter opp un kom støtter opp under Komiteen for kjønnsbalanse og mangfold i forskninga Kif sitt arbeid for å fremme likestilling mellom kjønnene og mangfold ved universitetene høyskolene og forskningsinstituttene
i perioden tjuefjorten til tjuesytten har komiteen lagt særskilt vekt på kjønn og etnisitet og bidratt til vektlegging av likestilling i forbindelse med mange fusjoner i forbindelse med strukturprosesser for sektoren
for eksempel lyses nå lederstillinger på NTNU ut med krav om likestillingskompetanse og flere andre universiteter har fulgt i NTNUs fotspor
jeg vil au gjerne nevne Forskningsrådets gode arbeid med rekruttering og gode karrieremuligheter for yngre forskere der de har særlig oppmerksomhet på kjønnsperspektivet
viktig er det au at vi gjennom NordForsk finansierer nordiske sentre for fremregans fremragende forskning for å få mer kunnskap om hva barrierene består i og hva som kan gjøres
statsråden nevnte BALANSE-programmet og det er bra
<ee> forkningsinstituttet Simula har innført en familievennlig bonus for sine ansatte
alle som får barn <ee> får femogtyve|tjuefem tusen kroner i bonus
i tillegg får nybakte foreldre som jobber med doktorgrad fire måneders ekstra finansiering
<ee> en studie i nettopp Forskningsrådet sitt BALANSE-prosjekt viser at balansen mellom jobb og familie er en barriere mot likestilling i akademia
<ee> spørsmålet om kjønnsbalanse hal handler også om arbeidsplassen sin kultur og ikke minst struktur for likestilling
er denne typen strukturelle tiltak som bein babybonus og ekstra tid noe statsråden vil legge til rette for i akademia generelt
ja president nå er jo jeg sånn sett ikke ansvarlig for saksfeltet så jeg kan ikke <ee> tale på vegne av kunnskapsministeren på akkurat dette hva kunnskapsministeren da måtte ønske eller ministeren for høyere utdanning ønsker å gjøre
<ee> men jeg kommer gjerne tilbake ås det er klart at dette oppfølgingsspørsmålet vil jo da komme inn til <ee> høyere utdannings- og forskningsministeren <ee> med mulighet for å gi et tilsvar på et seinere tidspunkt
så jeg håper at det er det er i orden for forslagsstilleren
president <ee> i Europa er det flere land som har innført nasjonale strategier for å sikre brei rekruttering til høyere utdanning
<ee> Forskerforbundet har tidligere bedt regjeringa gå i dialog med sektoren om å lage en sånn helhetlig rekrutteringsstrategi
Norsk studentorganisasjon har tatt til orde for det samme
<ee> Arbeiderpartiet foreslo i forbindelse med behandling av likestillingsmeldinga at Norge også bør utarbeide en sånn type rekrutteringsstrategi for å motvirke kjønnsulikheter i utdanningsløpet og i akademia
<ee> og her kan både kjønnspoeng og likestillingsstipend vurderes sammen med andre kvoteringstiltak og virkemidler
<ee> så da spør jeg statsråden vil hun ta initiativ til at Norge får en sånn rekrutteringsstrategi
ja president <ee> igjen så kan ikke jeg svare på på vegne av ministeren for høyere utdanning og forskning på akkurat dette punktet
så det at Norge som nasjon bør kikke på en heilhetlig tilnærming det kan jo jeg si på generelt grunnlag det er jo regjeringa opptatt av
men hva konkret høyere altså ministeren for høyere utdanning og forskning vil gjøre på det det tenker jeg også at det vil bli en mulighet til å kunne få svar på ved en annen anledning
da det her er det første møtet i Stortinget i det nye året vil presidenten benytte anledningen til å ønske alle representantene i regjeringa sine medlemmer og alle andre som har sitt virke knytta Stortinget et riktig godt nyttår
representantene Åshild Bruun-Gundersen Jette Fugelsnes Christensen Trine Skei Grande og Carl-Erik Grimstad som har vært permittert har igjen tatt sete
for Akershus fylke Liv Gustavsen
for Oslo Zaineb Al-Samarai
for Sogn og Fjordane fylke Steinar Ness
for Østfold fylke Siv Henriette Jacobsen
fra Arbeiderpartiet si stortingsgruppe foreligger det søknad om sykepermisjon for representanten Trond Giske fra og med niende januar og inntil videre
denne her søknaden foreslås behandla straks og innvilga
det ansees vedtatt
vararepresentanten Kristian Torve foreslås <ee> innkalt for å møte i permisjonstida
Kristian Torve er til stede og vil ta sete
representanten Trygve Slagsvold Vedum vil framsette et represen representantforslag
takk for nyttårshilsen og godt nyttår til presidentskapet også
så på vegne av <ee> stortingsrepresentantene Knut Arild Hareide Kari Elisabeth Kaski Jonas Gahr Støre og meg sjøl har jeg glede å framsette et forslag om at tre skal være et hovedelement i det nye regjeringskvartalet
representanten Lars Haltbrekken vil fremsette et representantforslag
godt nyttår til presidentskapet og resten av Stortinget også
forslagene vil bli behandla på reglementsmessig måte
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer trettiseks
sak en
innstilling nittitre s tjuesytten tjuatten jamfør dokument åtte ni s tjuesytten tjueatten
videre vil presidenten foreslå at det innafor den fordelte taletida blir gitt anledning til inntil sju replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringa og at dem som måtte tegn seg på talerlista utover den fordelte taletida får ei taletid på inntil tre minutter
første taler er Michael Tetzschner som er sakens ordfører
som saksordfører skal jeg da kort få redegjøre for temaet som reises av representantene Navarsete Gjelsvik Pollestad og Adelsten Iversen i dette Representantforslagene
de foreslår <ee> kort og godt at det blir nedsatt et offentlig utvalg som skal foreta en bred gjennomgang av konsekvensene av at Storbritannia forlater EU
og at det også utredes hvilke alternativer <ee> Norge har til EØS-avtalen
forslagsstillerne vil sikkert i egne innlegg utdype sine beveggrunner for for dette
det fremkommer at regjeringen har opprettet en egen bres brexit task force med representanter for hvert departement som koordinerer svært omfattende kartleggingsarbeidet som for tiden må gjøres
videre er det nedsatt en referansegruppe for nærings- og arbeidslivsspørsmål og en egen referansegruppe for fiskeri
og slik man må kunne forvente og slik det altså da <ee> beskrives i brevet fra EØS og EU-ministerens brev
usikkerheten omkring konsekvensene av Storbritannias utmeldelse er grunnleggende knyttet til at det ennå ikke er kommet til en enighet mellom Storbritannia og EU om utmeldelseskriterier og vilkår
eller hvilken form en senere avtale skal ha som vil regulere forholdet mellom de to partene
flertallet i komiteen konstaterer at det fra regjeringens side er truffet organisatoriske tiltak som vil ivareta norske interesser på en god måter inntil en slik avtale foreligger
<ee> kommiteens flertall ser derimot ikke at det er hensiktsmessig å igangsette et slikt arbeid
<ee> EØS-avtalen er av grunnleggende betydning for norsk handel og næringsliv
å bidra til økt usikkerhet om Norges tilknytning til avtalen vil ikke være i samsvar med Norges økonomiske interesser
EØS-avtalen har hatt og har sterk støtte i denne salen
i Stortinget vedvarende
konstant over mange år
uansett hva man ellers måtte ha av primærstandpunkter i <ee> medlemskapsspørsmålet
konklusjonen president er at representantforslaget ikke har støtte og ikke blir bifalt av komiteens flertall
neste taler er Anniken Huitfeldt deretter Steinar Ness
kunnskap har i motsetning til det meste annet i verden den unike egenskapen ved seg at det blir mer av det når det deles og spres
Arbeiderpartiet er tilhenger av f å framskaffe mer kunnskap om det europeiske samarbeid og Norges forhold til EU
og Europautredningen fra totusenogti til totusenogtolv ledet av Fredrik Sejersted var veldig nyttig
det kan godt være at vi igjen bør gjennomføre en lignende Europautredning
det er verdt å merke seg at regjeringspartiet Høyre i valgkampen både vinglet og vaklet og motsa seg selv på dette området
jeg fikk i hvert fall voldsom motbør fra daværende utenriksminister Børge Brende da jeg på direkte spørsmål ikke utelukket en ny Europautredning
kunnskap det skal man da ikke frykte
noen dager senere så svarte representant Heidi Nordby Lunde akkurat som meg at hun heller ikke ville utelukke en ny Europautredningen
helt på tvers av sin egen utenriksminister
i dag er tema representantforslag fra Senterpartiet om et offentlig utvalg for å foreta en gjennomgang av konsekvensene for Norge av at Storbritannia går ut av EU
mer informasjon om Norges forhold til EU er av det gode
og ja det vil f selvfølgelig ha konsekvenser også for Norge at Storbritannia går ut av EU men akkurat denne utredningen på akkurat dette tidspunktet er etter min mening ikke en god idé
hovedårsaken er rett og slett at vi har for lite tid
Fredrik Sejersted sitt Europautvalg brukte ganske nøyaktig to år på sin utredning
Storbritannia vil etter etter planen forlate EU om femten måneder
behovet for nasjonal tilslutning i tjuesju medlemstall tilsier at det veldig mye i forhandlingene må avklares i løpet av tjueatten
offentlig utredninger foregår enkelt sagt at en gruppe vise kvinner og menn sammen trer sammen i et lønnekammer|lønnkammer
det blir de ofte værende leng der blir de ofte værende lenge og vel før de til slutt presenterer en NOU eller en norsk offentlig utredning
det er mye godt å si om denne prosessen
og disse utredningenes plass i det norske styringssystemet
men akkurat i denne saken har vi rett og slett ikke tid til å vente på vise kvinner og menn at de gjemmer seg i et lønnekammer|lønnkammer og gjennomfører en utredning
i håndteringen av brexit må norske myndigheter handle raskt
når og om det skulle bli nødvendig og etter hvert som forhandlingene mellom EU og Storbritannia stiger frem
det hviler selvsagt et tungt ansvar på Utenriksdepartementet og EU EØS ministeren for å framskaffe informasjon om Storbritannias uttreden av <ee> av EU både for UD selv og for andre relevante ekspertmiljøer
kunnskap ærede president er et gode men offentlig utredning er ikke det riktige instrumentet akkurat i denne saken på akkurat dette tidspunktet
neste taler er Steinar Ness deretter Gina Barstad
da har <ee> representanten tatt opp det forslaget han refererte til
neste taler er Gina Barstad deretter Bjørnar Moxnes
Barstad
i dag så har vi hørt og vi kommer til å høre mange forsvar for EØS-avtalen
og det er et stort paradoks all den tid det er en avtale som ingen egentlig ønsker seg
avtalen består fordi det har vært ja mange år har vært jaflertall i denne salen samtidig som det har vært neiflertall i folket
men det her landet hadde fortjent bedre
SV sin motstand mot EØS-avtalen er enkel og den er prinsipiell
den kan uttrykkes ved at det er demokratisk valgte forsamlinger som skal vedta lover i et land
de som vedtar lover i et land skal kunne velges og kastes i valg
i tillegg har vår kritikk også vært overstyringen fra bru også at vært at overstyringen fra Brussel tar en form av k om krav av liberalisering privatisering angrep på velferdsstat og et trygt arbeidsliv
EØS-avtalen har på mange måter vært en abonnementsordning på høyrepolitikk
et eksempel på det kunne vi senest lese i Klassekampen femte januar
president da EØS-avtalen ble vedtatt av Stortinget høsten nittennittito så la flertallet ve vekt på at Norge fritt kunne si nei til nye jeg EU-regler
i EØS-debatten femtende til sekstende oktober nittennittito uttalte statsminister Gro Harlem Brundtland
regjeringen vil aktivt bruke de nye mulighetene til å forme morgendagens regelverk i Europa
og vi vil være rede til å bruke den retten avtalen gir oss til å motsette oss at forslaget blir til felles <ee> EØS-regel dersom vi finner det nødvendig
i samme stortingsdebatt omtalte også Høyres Jan Petersen reservasjonsretten som en betryggende mekanisme
senere har nåværende arbeiderpartileder Jonas Gahr Støre understreket
vi har en reservasjonsrett i EØS-avtalen
den er selvsagt ikke til pynt