scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
da er det ikke noe kronestykker til moms som er forbrukerens største problem men at man blir ilagt et gebyr på hundre og seksti kroner og oppover for deklarering eller lagring
alternativet til å handle på nettet blir da ikke nødvendigvis å kjøpe det i en norsk butikk men at kunden bare lar være å handle det ekstra mobilcoveret til tyve|tjue kroner
Fremskrittspartiet vil fortsatt være forbrukerens talerør og arbeide for at norske innbyggere skal kunne fortsette å handle småvarer på nett og slippe høye gebyrer på varer under tre hundre og femti kroner også i fortsettelsen
president til saksordfører sitt innlegg
vel altså i revidert nasjonalbudsjett så foreslår altså ikke flertallet å redusere avgiftene
en foreslår ei utredning
Senterpartiet er med på at en skal utrede men vi foreslår òg at avgiftene skal ned
det forslaget stemmer dessverre Fremskrittspartiet imot
til tre-hundre-og-femti-kronersgrensa
vel det er ikke bare enkelte småbeløp og enkelte småtransaksjoner som skjer
Virke har anslått at det bli er et tap på seks tusen arbeidsplasser av at en har tre-hundre-og-femti-kronersgrensa
utrolig viktig for å ivareta norske interesser og norske arbeidsplasser at en reduserer avgiftene i Norge og fjerner subsidieringa av utenlandske aktører
president jeg vil aller først <ee> takke for et godt samarbeid med komiteen i en travel tid
det her er et <ee> forslag som <ee> man må si kommer ut ifra en intensjon som jeg trur alle i komiteen deler
de som er uføre som har restarbeidsevne og som ønsker å jobbe skal ikke oppleve at det er noe i uføretrygda som hindrer de i å ta arbeid eller som gjør overgangen unødvendig komplisert
bakgrunnen her er uførereformen som trådte i kraft i tjuefemten og som inneholder flere endringer som skal gjøre det enklere å kombinere arbeid og trygd når det er mulig
med reformen fulgte dermed endringer i systemet for avkorting av inntekt og skattlegging av uføretrygden likt av l lik lønnsinntekt
<ee> denne her indring endringa innebar en vesentlig forenkling
derfor så mener også et flertall i komiteen at et jobbskattefradrag for uføre vil innebære et skritt vekk fra en sånn forenkling
egne skatteregler for enkeltgrupper bør en generelt være varsom med å innføre og det er også uklart hvordan|1 konsekvenser med terskler overganger et sånt forslag vil kunne innebære
komiteen står samla i å innstille på at det forslaget ikke vedtas
SV er for vår del opptatt av å se på de negative kons konsekvensene av omlegginga fra uføretrygd til bruttolønn hvor for eksempel folk som har opplevd å miste viktig bostøtte som følge av at hen har fått økt bruttoinntekt
og jeg har president møtt flere av de og det er ingen tvil om at det har ramma enkelte hardt
her vil jeg egentlig <ee> vise til forslaget som vi er med på å fremme i forbindelse med behandlinga av revidert nasjonalbudsjett om å foreta en kartlegging av den faktiske levekårssituasjonen for uføre før og etter uførereformen
det her er noe som jeg også ser at forslagsstillerne tar opp i sitt forslag
vi har altså president <ee> fremma et løst forslag til den her saken
et forslag som lyder
Stortinget ber regjeringa legge fram forslag om at fribeløpet i i d ny uførestønad økes
og Fremskrittspartiet og SV har jo til tross for stor politisk avstand funnet sammen i en del viktige saker
forslaget vi fremmer i dag har en ordlyd som vi finner igjen i Fremskrittspartiet sitt program og håper derfor det kan være et kompromiss som vi kan enes om i forbindelse med den her saken
så med det så tar jeg opp forslagene SV er en del av
<ee> sammen med resten av|1 komiteen så deler jeg og Høyre forslagsstillernes ønske om å få flere uføre inn i arbeidslivet
det er mange uføre med restarbeidsevne som i langt større grad burde ha bidratt med den arbeidsevnen man har
det er bra for samfunnet vårt men det er også innmari bra for dem enkeltpersonene som mottar uføretrygd
det er en viktig verdi i livet å bidra til fellesskapet og ikke minst få den friheten det er å tjene egne penger
det er mange forskjellige grunner til at noen blir uføre og mange i i den her <ee> gruppa sitter med kompetanse og ressurser som samfunnet trenger
likevel ser vi at det er en utfordring å få flere til å utnytte sin restarbeidsevne
det her utvalget skal vurdere tiltak for å nå høgere sysselsetting i den her <ee> gruppa i et bredt forankra arbeid
spesielt er det viktig å få med partene i arbeidslivet i en slik innsats
og det er for det at det er gjerne her løsninga ligger for å få flere uføre inn i arbeidsstokken
vi trenger flere arbeidsgivere som tar på seg det å deltidsansette personer med et litt annerledes sykdoms- og utfordringsbilde enn alle andre arbeidstakere
det er ikke alltid like enkelt men ordninger som lønnstilskudd er etter mi mening en mer treffsikker ordning enn et generelt jobbskattefradrag til ei hel gruppe
det er fordi at lønnstilskudd avlaster arbeidsgivernes <ee> lønnskostnader ved å ansette noen som kanskje ikke kan møte på jobb til faste tider hver dag
det her støtter opp om det generelle utgangspunktet om at skattesystemet er i utgangspunktet et dårlig verktøy for å yte målretta støtte til enkeltgry enkeltgrupper
da er det bedre med spesielle tilskuddsordninger som går direkte til den det gjelder som nevnt
president i Jeløya-erklæringa peker regjeringa nettopp på at man vil innrette trygde- og skattesystemet på en slik måte at det stimulerer flere ut i arbeid
videre vil vi fortsette å senke skatten på inntekt slik at det alltid lønner seg å jobbe også for dem med laveste inntekter
som innstillinga viser er det brei enighet i komiteen om at et eget jobbskattefradrag for uføre ikke er veien å gå
innføringa av et slikt fradrag for én enkeltgruppe vil også reise <ee> spørsmål om hvorfor ikke andre enkeltgrupper også bør få et slikt fradrag
jeg er glad for at KrF løfter et viktig tema og at dem støtter at man avventer sysselsettingsutvalgets brede arbeid på det her området før man vurderer det her noe mer
ja president <ee> jeg vil takke forslagsstillerne for å ha reist ei viktig problemstilling gjennom sitt representantforslag
jeg vil òg takke saksordføreren for et <ee> viktig og godt arbeid i ei travel tid
det er bekymringsfulle tall som en ser <ee> når en ser på sysselsettingsandelen i det norske samfunnet
ifra totusenogåtte til totusenogsytten så falt sysselsettingsandelen i aldersgruppa tjue til syttifire år ifra syttifire komma åtte prosent til sekstini komma ni prosent
i det som en kan kalle for kjernegruppa så i alderen tjuefem til femtifire år så var òg fallet i sysselsettinga betydelig
cirka tre og en halv prosent for kvinner og cirka fem prosent for menn
det er utrolig viktig at vi har oppmerksomhet rundt det her
det handler om veldig mange i det norske samfunnet som v ved noen ekstra tiltak kunne ha bidratt mer enn det som de gjør i dag som kunne hatt ei bedre inntekt enn det som de har i dag
og det handler òg om <ee> bærekraften totalt sett i det norske samfunnet og i forhold til hvordan vi skal finansiere velferd i framtida
president uførereforma <ee> la opp til at lønnsinntekt skal <ee> beskattes likt med uføretrygd og erfaringene med uførereforma er viktig å la virke
Senterpartiet har ikke tru på at det er fornuftig å gjennomføre <ee> å ha skattefradrag for enkeltgrupper slik som <ee> forslaget tek|tar til orde for
da har vi mykje|mye mer tru på at en heller sjå|se på eksisterende ordninger sånn som økning av fribeløp og òg sjå|se på avkortingsreglene
men det som allikevel er fornuftig i den sammenhengen her er jo å avvente det utvalg som er satt ned sysselsettingsutvalget de forslag som de kjem|kommer med
og så at en kjem|kommer med konkrete forslag og tiltak i forlengelsen av det president
høy arbeidsdeltagelse er blant det aller viktigste for å sikre et bærekraftig velferdssamfunn
arbeid bidrar også til utjevning av forskjeller
det å ha en jobb å gå til er et gode for den enkelte
det gir en inntekt og det gir tilhørighet til et fellesskap
uføre har nedsatt arbeidsevne på grunn av sykdom eller funksjonsnedsettelse men mange har mulighet til å jobbe noe
derfor er det viktig at trygde- og skattesystemet er innrettet for å stimulere til arbeid
siden regjeringen tiltrådte er de samlede skatter og avgifter for folk og bedrifter redusert med over tjuefire milliarder kroner
blant annet er marginalskatten på lønn redusert
det har også gjort det mer lønnsomt for uføretrygdede å jobbe
i Jeløya-plattformen fremgår det at regjeringen vil gjøre det mer lønnsomt å jobbe spesielt for personer med lave inntekter blant annet ved å senke skatten på inntekt videre
president ny uføretrygd fra folketrygden ble innført <ee> fra tjuefemten
uføretrygden beregnes nå som sekstiseks prosent av et beregningsgrunnlag fastsatt ut fra gjennomsnittet av inntekt de tre beste av de fem siste årene før uførheten inntraff
personer med lav eller ingen opptjening er sikret gjennom en årlig minsteytelse
de nye reglene ga et høyere nivå på uføretrygden før skatt
samtidig ble skattleggingen lagt om til å følge samme regler som lønnsinntekt
den nye skattleggingen var en viktig del av reformen
når lønn og uføretrygd skattlegges likt blir det enklere å få oversikt over de økonomiske konsekvensene av overgang fra arbeid til trygd og fra trygd til arbeid
regelverket for avkorting av uføretrygd mot arbeidsinntekt avveier insentiver inn i uføreordningen og insentiver ut av uføreordningen
ønsket om å motivere uføre til å øke arbeidsinnsatsen kunne isolert sett tilsi at reduksjonssatsen senkes
det vil imidlertid kunne gi sterkere insentiver inn i uføreordningen
dessuten vil det kunne undergrave målsettingen om å øke bruken av gradert uføretrygd
president slik mange i komiteen uttrykker er jeg også enig i intensjonen i forslaget om å gjøre det mer lønnsomt for uføre å jobbe men jeg er samtidig tilfreds med at komiteen ikke tilrår endringer nå
mulige endringer i regelverket for uføretrygd kan gi mange effekter tilsiktede og utilsiktede og som trekker i ulike retninger
det er derfor viktig å ha god oversikt over konsekvensene før man vedtar eventuelle endringer
regjeringen har nedsatt et sysselsettingsutvalg
utvalget er særskilt bedt om å vurdere mulige tiltak for å øke yrkesdeltagelsen blant personer med nedsatt funksjonsevne nedsatt produktivitet eller som ikke kan jobbe fulltid
og det er klokt å avvente anbefalingene fra dette utvalget
ja president det er jeg
ja president det siste er jeg ikke enig i
<ee> hvis man på innretningen av de reduksjonene regjeringen har gjennomført <ee> særlig på skatteområdet så er det jo lave inntekter som har fått nyte <ee> særdeles godt av det altså inntekter under seks hundre tusen
men jeg er enig med representanten i at det er viktig at man skal kunne ha et <ee> godt grunnlag for å leve gode liv litt uavhengig av hvilken situasjon man er i
jeg mener det var et viktig skritt vi tok da vi gjennomførte uførereformen for å legge til rette for lik beskatning nettopp for å legge til rette for at flere kan komme inn
sysselsettingsutvalget skal jo også se på andre sider ved dette rett og slett fordi <ee> det er <ee> mange som ønsker å ta del som har en ja u li ulik grad av restarbeidsevne som vi m def må ta i bruk
jeg mener det er sløsing med ressurser å ikke gjøre det
og da må vi lete etter hvordan vi kan skru på virkemidlene for å få det til utover det vi allerede har gjort gjennom uførereformen
jeg er generelt av den oppfatning at vi skal holde skatte- og avgiftstrykket på et lavest mulig nivå
og det mener jeg er et sunt prinsipp som jeg også trodde Arbeiderpartiet var enig i
men det som skje en en ser og som jeg tok opp i mitt <ee> innlegg når det gjelder redusert sysselsettingsandel
regjeringa skryter jo ofte av redusert arbeidsledighet for tida men det som SSB skriver i sin rapport ifra august tjuesytten om åtte år med nedgang i sysselsettingen
at nedgangen i ledigheten altså ikke først og fremst er drevet av at flere ledige begynte å jobbe men av at flere gikk ut av arbeidsstyrken
de gode arbeidsledighetstallene regjeringen presenterer er således ikke først og fremst <ee> gode sett i mine øyne og da er spørsmålet
hva slags tiltak har en for å gjøre noe med sysselsettingsandelen for å ivareta bærekrafta i vårt velferdssamfunnet i framtida
president det syns jeg faktisk er et veldig <ee> g viktig spørsmål
<ee> det er jo hovedårsaken til at regjeringen har satt ned sysselsettingsutvalget
<ee> dette gjelder jo både mennesker med nedsatt funksjonsevne med ulike sykdommer
det gjelder innvandrere som er dårlig integrert og som ikke er en del av <ee> arbeidslivet
jeg mener vi må jobbe bredt for å se på hvordan vi skal få det til
<ee> og som jeg sa i et tidligere svar
<ee> uførereformen har bidratt med sitt i forhold til å f gjøre noe med en del av barrierene men vi må også se på <ee> hvordan vi kan <ee> forenkle disse overgangene enda mer
se på ulike deler av det regelverket som eksisterer for om vi se om vi kan forenkle det
ja president det som en har sett de seinere åra er jo at veksten i sysselsetting den har kommet gjennom arbeidsinnvandring og arbeidskraft ifra utlandet mens <ee> <ee> det dessverre har vært|1 ei negativ utvikling for norske arbeidstakere
spørsmålet ifra mi side er
meiner statsråden at det er fornuftig å foreta ei regulering av arbeidsinnvandring ifra utlandet eller meiner en at den skal fortsatt være uregulert som i dag
president for det første så må jeg tilbakevise nok en gang påstanden om den såkalte subsidieringen av utenlandske arbeidstagere
<ee> den saken diskuterte vi tidligere i dag og det handlet først og fremst om å rydde opp i et regelverk som bidro til mange feil
også påpekt av Riksrevisjonen ved en gjentatte anledninger
så jeg mener vi har funnet frem til en god løsning som også har vært inn <ee> har vært gjeldende i Sverige i mange år
når det gjelder arbeidsinnvandringen så tror jeg <ee> jeg vil råde representanten Gjelsvik til å se litt på på statistikken
for det er jo slik at i forbindelse med <ee> det kraftige oljeprisfallet i tjuefjorten så ble jo arbeidsinnvandringen til Norge kraftig redusert og mange arbeidsinnvandrere som hadde arbeid i Norge reiste hjem
hvordan den utviklingen blir fremover det er for tidlig å si
president som jeg også var inne på i innlegget mitt så mener jo SV at en mer målretta <ee> måte å sikre at uføre med restarbeidsevne kommer i arbeid på er å øke fribeløpet
<ee> og gleden var jo stor når vi da så at også Fremskrittspartiet har tatt til orde for det i sitt program
<ee> vi foreslår jo her <ee> både det i det forslaget som ligger i innstillinga da sammen med en vurdering av å se på avkortingsreglene men også som et løst forslag som konsentrerer seg utelukkende om økning i fribeløpet
vi <ee> v har også sett at Kristelig Folkeparti som har fremma det forslaget her også tar til orde for det
også Senterpartiet hører jeg nevner det
og da er spørsmålet mitt til finansministeren om om <ee> hun ser for seg at regjeringa <ee> vil støtte <ee> det forslaget e som også er i tråd med Fremskrittspartiet sitt program
president dette er jo noe av det <qq> sysselsettingsutvalget skal se på
så jeg mener jo at det vil være klokt av oss nå å la de få lov å gjøre jobben sin ferdig
og så får vi komme tilbake til hvordan vi skal følge det opp <ee> senere
<ee> det <ee> er interessant å høre og da <ee> <ee> vil vi jo jeg holdt på å si <ee> vente i spenning på om om det ko forslaget kommer fra regjeringa
et anna spørsmål er i forhold til det forslaget som som fremmes i forbindelse med behandlinga av revidert nasjonalbudsjett p på fredag
for da foreslår vi <ee> å gjennomføre en kartlegging av den faktiske levekårssituasjonen for de uføre fordi sysselsettingsutvalget vil jo se på på nettopp sysselsetting
men men vi ser jo og nå både <ee> i p <ee> på et litt sånn større nivå men også i møte med enkeltpersoner at en del rammes <ee> hardere enn det som var tilsikta av <ee> endringene som ble gjort i forbindelse med uførereformen
så spørsmålet mitt er om dette er noe som regjeringa kan støtte
ja president jeg mener jo at det er viktig at vi hele tiden får så oppdatert informasjon som mulig <ee> knyttet til <ee> levekår
og det gjennomføres jo jevnlig levekårsundersøkelser i Norge nettopp for å gi oss <ee> ne <ee> tilgang på best mulig informasjon også ned på ulike <ee> ulike grupper
jeg tror vi skal følge opp dette på ulike måter fra regjeringen sin side men nå må vi først la disse utvalgene få gjøre jobben sin og så får vi komme tilbake til med med ulike forslag til Stortinget senere
replikkordskiftet er omme og det er også debatten i sak seks og syv
sak fem unnskyld
sak seks og syv
hvor er oppsettet for den
der var den
presidenten vil foreslå at sakene seks og syv debatteres under ett og det anses vedtatt
innstilling fra finanskomiteen om Statens pensjonsfond tjueatten
innstillingen tre hundre og sytti s tjuesytten tjueatten
jamfør melding til Stortinget tretten tjuesytten tjueatten
innstilling fra finanskomiteen om representantforslag fra stortingsrepresentantene Steinar Reiten Geir Jørgen Bekkevold og Kjell Ingolf Ropstad om å etablere etikkråd for Statens pensjonsfond Norge etter modell fra Statens pensjonsfond utland
innstilling tre hundre og sekstién s tjuesytten tjueatten
jamfør dokument åtte to hundre og fjorten s tjuesytten tjueatten
videre vil re presidenten foreslå at det innenfor den fordelte taletid blir gitt anledning til replikker med svar etter innlegg fra medlemmer ar av regjeringen og at de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid får en taletid på inntil tre minutter
første taler er Svein Roald Hansen som er ordfører i begge sakene
president <ee> først så vil jeg takke komiteen for godt samarbeid om denne innstillingen som viser at det fortsatt er bred enighet om retningslinjene for forvaltningen av pensjonsfondet og med god grunn
fjoråret ga god avkastning tretten komma syv prosent målt i fondets valutakurv
en økning på ni hundre og syttisyv milliarder i norske kroner og til en markedsverdi på åtte tusen åtte hundre og førtiåtte milliarder kroner ved årsskiftet
positiv avkastning både på obligasjoner og eiendom men høyest i aksjer
også Folketrygdfondet leverte godt i fjor
tretten komma to prosent til en markedsverdi på fi to hundre og førti milliarder kroner
som innstillingen viser er det bred enighet om hovedlinjene i forvaltningen av SPU
en samlet komité slutter opp om å åpne for at fondet også kan investere i unotert infrastruktur innen fornybar energi og ber regjeringen legge fram et konkret forslag til mandat for dette i neste års melding
det er noe uenighet om disse investeringene skal ligge innenfor miljømandatene som regjeringen selv antyder i meldingen eller utenfor
uenigheten dreier seg i realiteten om omfanget president
skal de ligge innenfor miljømandatene som allerede er overskredet må rammene for disse utvides vesentlig
derfor har et mindretall et forslag om at regjeringen når den utarbeider mandatet for disse investeringene også vurderer om de skal være innenfor miljømandatet eller utenfor som et nytt eget mandat
uansett president så tror jeg alle er innforstått med at fondet også her skal gå skrittvis og varsomt fram
det er store behov og planer om investeringer i fornybar energi
det er viktig for klimapolitikken
derfor ligger det her forhåpentligvis gode investeringsmuligheter som vil utvide invis investeringsuniverset for fondet og gi stabile og gode avkastninger
jeg understreker at en samlet komité peker på at disse investeringene skal ha samme krav til <ee> til åpenhet risiko og avkastning som andre investeringer
men sikre på at kravet til ha a til avkastning blir resultatet i dette un <ee> investeringsuniverset kan ingen være
derfor må det skje gradvis slik det er gjort når fondet gikk inn i unotert <ee> eiendom
det andre området hvor det også er bred enighet president gjelder kullkriteriene
elleve selskaper ble utelukket i fjor
ti av disse ut fra kullkriterier og seks satt observasjon hvorav to på grunn av kullkriterier
likevel finner vi selskaper med betydelig aktivitet innen kull på fondets portefølje
derfor ber en samlet komité om en vurdering av om dagens kullkriterier er tilstrekkelig med tanke på å ekskludere selskaper med en betydelig kullrelatert virksomhet
denne vurderingen forventer vi å få i neste års melding
en annen bekymring som er reist i forbindelse med behandlingen av meldingen gjelder investeringer i Saudi-Arabia utløst av en investering som fondet også gikk ut av igjen
en samlet komité sier president <ee> følgende
det forventes president at regjeringen følger dette opp og kommenterer resultatet av gjennomgangen i neste års melding
president forvaltningen av vår oljeformue har vakt internasjonal anerkjennelse
det har blitt en modell for andre land for hvordan store inntekter fra naturressurser blø bør forvaltes slik at de kommer hele befolkningen til gode og også kan være en inntektskilde for kommende generasjoner
men vi setter oss også som mål å være et forbilde for ansvarlig forvaltning når denne naturressursformuen omplasseres i kapitalmarkedene
forvaltningen skal skje på en etisk forsvarlig måte
de etiske retningslinjene reiser tydelige forventninger til selskaper vi investerer i og nå utvides disse til å omfatte selskapenes skattepraksis
hensyn til miljø samfunnsforhold god selskapsstyring skal være en integrert del av forvaltningen av både SPU og SPN
det er noen sentrale spørsmål president som ikke avklares i denne meldingen fordi regjeringen ønsker mer tid til avklaring
det gjelder investeringsuniverset i statsobligasjoner den fra og den framtidige organiseringen av fondet
bør fondet fortsatt forvaltes innenfor Norges Bank eventuelt med et eget styre eller utenfor
vi ser fram til regjeringens vurderinger av disse spørsmålene på grunnlag av gjed Gjedrem-utvalgets <ee> utredning <ee> om ikke før så i hvert fall i neste års melding president
til slutt
en samlet komité ber regjeringen vurdere om ikke Etikkrådet også kan fungere som et etisk råd for Folketrygdfondet i tråd med forslaget i innstillingen tre hundre og sekstién s
jeg forutsetter president at de andre partiene selv presenterer de forslag de har fremmet og så tar jeg opp forslaget som Arbeiderpartiet er <INAUDIBLE>
da har representanten tatt opp det forslag han selv refererte
neste taler er Mudassar Kapur
deretter Helge André Njåstad
Kapur vær så god
takk for det president og takk til saksordfører for gjennomgang av saken
<ee> det er noen ganger behov for å minne partiene på Stortinget <ee> særlig noen av dem på at oljefondet absolutt ikke er en ønskebrønn for å oppnå gjennomslag for eget politisk program
i debatten om forvaltningen av Statens pensjonsfond utland er det ofte lett president å falle for fristelsen til å fravike prinsippene som suksesshistorien er bygget på
politiske ønsker må finansieres gjennom bevilgninger over statsbudsjettet enten det er snakk om å oppfylle Parisavtalen eller redusere fattigdom i verden
to punkter hvor regjeringen allerede gjør et godt arbeid president
selv om høyest mulig avkastning er hovedformålet har vi allikevel besluttet at fondet ikke skal investere i enkelte ting
kriteriene for en slik <ee> utelukkelse er enten adferdsbaserte eller produktbaserte
det innebærer at vi trekker oss ut av selskaper som driver med alvorlig miljøskader grov korrupsjon eller krenkelser av menneskerettigheter for å nevne noe
utelukkelsene besluttes da av Norges Bank etter råd fra Etikkrådet
samtidig følger også Norges Bank selskapene vi eier aksjer i tett
stiller en rekke krav for å sørge for en mest mulig ansvarlig og bærekraftig forvaltning av eierskapet
styringen av et fond som eies av folket og våre kommende generasjoner president det bør ikke preges av hastverk og snarveier
noen ønsker at vi skal gjøre rask prosess og kvitte oss med selskaper som investerer i olje og gass og ikke vente på prosesser gående for å vurdere hele olje- og gassektoren
det synes å bære preg av unødvendig utålmodighet eller politisk symbolikk
det bryter så godt med alle prinsipper for <ee> som jeg allerede har nevnt president
president la meg da avslutningsvis gjenta at fondet er ikke en ønskebrønn som skal oppfylle partiers og interesseorganisasjoners politiske programmer og mål
forvaltningen av Statens pensjonsfond utland bør gjøres gjennom en grundig og helhetlig behandling hvor langsiktig avkastning er målet
neste taler er representanten Helge André Njåstad
deretter Sigbjørn Gjelsvik
neste taler er representanten Sigbjørn Gjelsvik
deretter Kari Elisabeth Kaski
ja president igjennom kloke framsynte valg <ee> så har <ee> vi i Norge klart å bygge opp <ee> det <ee> oljefondet som en har i dag
sørga for at fellesskapets ressurser har blitt brukt til fellesskapets beste
at en har bygd opp kapital som òg kan komme framtidas generasjoner til gode
det er særdeles viktig at en har avvist forslag som har gått på privatisering av ressurser og på endring av de prinsipp som har lege|ligget til grunn for forvaltning
det er viktig at vi i de <ee> den saka her og i forbindelse med Statens pe <ee> pensjonsfond utland tar <ee> kloke langsiktige valg
at det er det som skal gjelde
det fondet her som er det norske folk sin eiendom
ja det er òg viktig hvordan|1 vi forvalter det og at vi forvalter det til beste for samfunnsutvikling i Norge
det burde ligge godt til rette for at en større del av fondet sin aktivitet skjer i Norge
at en større del av forvaltninga skjer i Norge
det vil kunne bidra til å styrke norsk finansnæring
det vil kunne gi viktige ringvirkninger til andre næringer
og vi meiner òg det er viktig å bidra til at den forvaltninga skjer gjennom å styrke ulike miljø ulike plasser i Norge
president <ee> til representanten Njåstad som snakka om <ee> kostnadene i fondet
jeg er ikke og Senterpartiet er ikke enig i beskrivelsen som der bi blir gitt av at <ee> kostnads kostnadene og kostnadsutviklinga i fondet er ti tilfredsstillende
det er bekymringsverdig og det bør være et økt fokus på det i forhold til fondet sin virksomhet
så noen korte bemerkninger til det som går på unoterte infrastruktur
Senterpartiet er med på <ee> flertallet i komiteen sitt forslag om å <ee> vurdere at fondet skal <ee> kunne gå inn i unotert infrastruktur <ee> innafor miljømandata
vi er òg med på formuleringa på at en skal kunne vurdere å øke miljømandata
det er fornuftig at en tek|tar forsiktige skritt framover bevarer fondet som folkets eiendom med de krav som er i forhold til det
og jeg vil med det òg ta opp de forslag som Senterpartiet er en del av
da har representanten tatt opp de forslag han selv refererte
neste taler er representanten Kari Elisabeth Kaski
deretter Kjell Ingolf Ropstad
forvaltninga av oljefondet er i en stor gra i stor grad en suksesshistorie og med over åtte tusen milliarder kroner så har oljefondet blitt en g del av grunnmuren i norsk økonomi
riktig forvalta vil oljefondet kunne bidra til velferd og investeringer i mange generasjoner framover
og forhåpentligvis vil de som bor i Norge om også hundre år ha glede av det her enorme fondet
<ee> stråmenn som ikke har rot i de reelle <ee> politiske meningene i den her saken
fordi hva vi investerer i det har jo også en åpenbar en innvirkning på hvordan verden vil se ut om ti eller syttiåtte år
særlig er det her gjeldende når vi står ovenfor nærmest eksistensielle utfordringer
investerer vi i klimaødeleggelse i dag så vil det her påvirke avkastninga til alle investeringer på sikt
også oljefondets
det betyr ikke at vi kan bruke oljefondet til å løse verdens klimaproblemer
det trengs helt andre virkemidler for å få til det
men med sin størrelse og tidshorisont er fondet nødt til å ta hensyn til hvordan investeringene de gjør påvirk økon påvirker økonomien og om omverdenen på sikt
i tillegg så er det viktig og klokt at investeringene skjer innafor akseptable etiske rammer
når vi diskuterer både finansmarkedsmeldinga som vi skal diskutere etterpå og stortingsmeldinga om oljefondet så er det et relativt nytt begrep som gjør seg gjeldende nemlig klimarisiko
og klimarisiko hal handler altså ikke om etiske vurderinger men om risikoen for å tape penger
og oljefondet eller Norges Bank rettere sagt er i grunnen kommet ganske langt i å definere klimarisiko og identifisere hvordan|1 grep som bør tas for å minimere den her risikoen
spørsmålet er nok heller hvordan vi politikere følger opp eller fungerer som bremseklosser
etter hvert som fornybar energi tar over for fossil energi vil fossil energi bli en stadig mindre attraktiv investering
enkelte har til og med pekt på at enkelte investeringer i fossil energi kan vise seg å bli verdiløse investeringer
såkalte stranded assets
og det her er jo ikke lenger bare en teoretisk mulighet president
det her er endringer som se skjer i dag
og i den her nye virkeligheta så henger <ee> norsk politikk faretruende langt etter
store investeringer som <ee> vi gjør i norske oljefelt gjør Norge sårbart når verden beveger seg i retning av fornybar energi
det her bildet blir forsterka av at oljefondet er tungt investert i olje og gass i utlandet
et fall i oljeprisen vil dermed slå inn både innenlands og i oljefondet
og det som i dag virker som trygge investeringer kan være fullstendig feilslåtte investeringer i morgen
mange e av de her risikoene er oljefondet beskytta imot fordi fondet investerer så bredt
men forvaltninga av fondet er likevel nødt til å ta hensyn til de store utviklingstrekkene risikoene og mulighetene som finnes
og her kommer klimarisiko inn
for innafor de rammene Stortinget har satt for oljefondet så er vi nå bekymra for at det ikke lenger er mulig for fondet å ta tilstrekkelig hensyn til klimarisiko
fra å ha vært i front lenge ser vi nå en utvikling hvor flere internasjonale pe pensjons- og investeringsfond går lenger enn Statens pensjonsfond utland til å i å ta hensyn til hvordan dagens investeringer påvirker den økonomiske veksten på sikt
det er blant anna grunn til å sette spørsmålstegn ved om det bare er sånn at sel hvis selskapene er store nok så må fondet se bort ifra prinsippene om ansvarlig forfalt forvaltning
derfor så fremmer SV i dag et forslag om å utvide utrede hvorvidt Norges Bank i større grad skal få avvike fra reva referanseindeksen for å håndtere klimarisiko og gjennomføre en effektiv ansvarlig forvaltning av fondet
vi foreslår også president å stramme inn eierskapet av de selskapene som driver med kull
og her må jeg si jeg her er jeg overraska over at preside over at flertallet ikke går lenger
for til tross for store forbedringer i forbindelse med Stortinget sitt vedtak om det såkalte kullkriteriet så vet vi at oljefondet er investert i selskaper som <ee> blæ både bygger nye kullkraftverk og utvinner betydelige mengder med kull
det er både investeringer som åpenbart bidrar til høye klimagassutslipp og som går imot intensjonene i Parisavtalen
så er jeg glad president for at vi etter mye om og men er kommet ett skritt videre og sku i å skulle åpne for at oljefondet får investere i unotert infrastruktur og fornybar energi
det her er ei investeringsmuligheter med stort vekstpotensial president og vi ser fram til at forslag til mandat kommer tilbake til Stortinget til neste år
skal representanten ta opp forslag
presidentene
representanten tar opp forslagene som SV er en del av
da har representanten tatt opp de forslag hun selv refererte til
og neste taler er representanten Kjell Ingolf Ropstad
deretter Per Espen Stoknes
KrF meiner at rammene for SPU og SPN er gode både finansielt og etisk
samtidig så bør vi|1 stadig søke å forbedre de her rammene ytterligere
når det gjelder SPN så er KrF f tilfreds med at en samla komité ber regjeringa vurdere forslaget vårt|1 om et etikkråd for SPN
KrF gikk i front for et etikkråd for SPU
nå gjør vi|1 det samme for SPN
en eventuell utvidelse av mandatet for etikkrådet for SPU til au å omfatte SPN er en god løsning etter KrFs syn
et etisk råd vil kunne være et positivt bidrag til SPNs arbeid med ansvarlig forvaltning og det ville være et positivt signal internasjonalt at Norge har samme overvåking av investeringer heime som ute
når det gjelder SPU så er det positivt at en samla komité ber regjeringa komme tilbake til Stortinget med forslag til en konkret mandat for investering i unotert infrastruktur innen fornybar energi i neste års melding om pensjonsfondet
vi|1 er au glad for <ee> innstramningene eller merknadene som går på kull for å få regelverket til å fungere bedre
når det gjelder <ee> investering i unotert infrastruktur så vil <ee> imidlertid KrF gå lenger
Norges Bank ga allerede i totusenogseks råd om at fondet burde kunne investere i unotert infrastruktur
banken har flere ganger gjentatt dette
i brev til Finansdepartementet så har banken understreka
fondet er godt egna til å foreta slike investeringer
og det er påpekt at økt innslag av realaktiva som eiendom og infrastruktur kan bidra til å redusere usikkerheten om utvikling i fondets internasjonale kjøpekraft
muligheten for investering i unotert infrastruktur åpner au for investeringer i uno unotert infrastruktur for fornybar energi og unotert infrastruktur i fattige land
KrF tek|tar ikke lett på innvendinger om usikkerhet og politisk og regulatorisk risiko
ikke minst i fattige land
Norges Bank tar imidlertid høyde for dette
banken foreslår jo au sjøl å gå skrittvis fram med små investeringer i i utvikla land med stor grad av sikkerhet i starten for å høste erfaringer og bygge opp kompetanse
KrF meiner dette er riktig vei å gå for på sikt å kunne bevege seg over i fremvoksende økonomier gjerne sammen med institusjoner som Verdensbanken for å redusere risikoen
derfor foreslår vi|1 at regjeringa åpner for at SPU kan investere i unotert infrastruktur med små investering i utvikla land <ee> med stor grad av sikkerhet i starten for å høste erfaringer og bygge kompetanse
derfor foreslår au KrF at regjeringa evaluerer menneskerettighetsdimensjonen i det etiske rammeverket og håndteringa av det
derfor fremmer vi|1 au forslag om dette
president KrF foreslår au å utrede grunnlaget for å trekke <ee> SPU ut av alkoholselskaper
årsaken er at alkohol på samme måte som tobakk <ee> gir betydelig folkehelseproblem
det er jo en økende forståelse av alkohol som utfordring når det gjelder utvikling i fattige land
ikke minst så rammes mange sårbare barn av foreldres alkoholmisbruk
mange internasjonale alkoholprodusenter driver aggressiv markedsføring særlig retta mot unge og mot nye markeder i fattige land
president jeg tar med dette opp forslagene KrF <ee> s har fremma i innstillinga
da har representanten tatt opp de forslag han selv refererte og neste taler er representanten Per Espen Stoknes
deretter statsråd Siv Jensen
stø kurs
forutsigbarhet
stabile rammebetingelser
dette er fyndord i norsk politikk
det er fint og bra
men hvordan skaper vi ny og en bedre verden av det
hvordan skal stø kurs og stabile rammevilkår framover <INAUDIBLE> gi oss løsningen når verden er i forandring rask forandring og klimaproblemet er på full fart mot oss
for full forutsigbarhet
det er ikke det som er inspirasjonskilden til omstilling og nye oppfinnelser og ny aktivitet
snarere er det sånn at etter å ha diskutert gjentatte ganger i denne sal hvor og hvordan oljefondet skal få lov til å investere i framtiden så greier vi nå å samle oss en liten smule
men miljømandatet er altså på kun syttifem milliarder kroner av et fond på åtte tusen fire hundre milliarder
så skal vi investere da noen titalls milliarder av de over åtte tusen fire hundre milliardene på det som er fremtidens energikilder
det som kunne bidra til å redde den kloden vi bor på og som vi håper skal gjøre den levelig for våre barn og barnebarn
skal vi greie å snu om fra stø kurs og få til en endring i tråd med verdens rundt oss så må vi tørre å være noe mer framoverlente
vi må tørre å investere i og for fremtiden ikke stikke hodet i sanden og tro at det er fossil energi som kommer til å være framtidens gullgruve de neste tiårene
Norges Bank ønsker å få lov til å investere i unotert infrastruktur
mange uavhengige eksperter har anbefalt det samme men regjeringen ved finansministeren har ikke ønska det
Norges Bank ønsker selv å trekke SPU ut av olje- og gassektoren
regjeringen holder på å vurdere dette
vi håper inderlig at de lytter til Norges Bank denne gangen
for president det er ikke så mye schwung over å åpne opp for å investere under én prosent av oljefondet i den næringa som snart overtar for de fossile energibærerne
den nye næringa sto for nesten to tredjedel av all ny netto krafttilførsel i verden i tjueseksten
så det er da å åpne opp for investeringer i fornybar infrastruktur innenfor miljømandatet via et første musesteg for å la pensjonsfondet vårt få investere i fremtidens energisystem også
så jeg håper at vi i denne sal snart kan bytte ut disse herre museskrittstøvlene med reelle marsjstøvler og så få tatt noen ordentlige skritt framover
så til slutt da tar vi opp de forslagene vi er inni
ærede president <ee> Statens pensjonsfond er våre felles sparemidler
få andre land med store naturressurser har fått til det Norge har gjort med oppbyggingen av Statens pensjonsfond
statens løpende inntekter fra olje og gass spares i sin helhet i fondet
bruken over tid skal følge <ee> den forventede realavkastningen av fondet
slik kommer oljeformuen både dagens og fremtidige generasjoner til gode
og sparemidlene skal forvaltes godt sånn at vi kan oppnå høyest mulig avkastning innenfor akseptabel risiko
forvaltningen av midlene skal være åpen ansvarlig langsiktig og kostnadseffektiv
investeringsstrategien er basert på å spre risiko gjennom å eie en liten andel i et stort antall selskaper og obligasjonslån
det er en strategi som har tjent oss vel
både Norges Bank og Folketrygfondet har over tid levert gode resultater både absolutt og relativt til de referanseindeksene som Finansdepartementet har fastsatt
president komiteens innstilling viser bred støtte til hovedlinjene i strategien og rammeverket for fondet
og det er jeg glad for
bred oppslutning om måten fondet forvaltes på legger til rette for en god og langsiktig <ee> forvaltning
sam særlig viktig er den brede politiske enigheten om fondets mål
oppnå høyest mulig avkastning til akseptabel risiko
bare på den måten kan fondet ivareta sin hovedoppgave som er å bidra til å finansiere offentlig sektor i fremtiden
fondet skal trygge våre pensjoner helsetjenester og eldreomsorg
president et sentralt tema i årets melding er gjennomgangen av Norges Banks forvaltning av SPU herunder analyser og vurderinger av avvik fra referanseindeksen kostnader og ansvarlig forvaltning
jeg er tilfreds med at et bredt politisk flertall støtter opp om regjeringens vurdering på dette området
regjeringen har i årets melding også vurdert om SPU skal kunne investeres i unoterte aksjer på generelt grunnlag
regjeringen la ikke opp til å åpne for slike investeringer
det er fordi vi mener at slike investeringer vil kunne utfordre sentrale kjennetegn ved vår forvaltningsmodell som s i stor <ee> g som er åpenhet indeksnær forvaltning og lave kostnader
jeg har merket meg at komiteen deler disse vurderingene og støtter opp om konklusjonen om å ikke åpne for unoterte aksjer på generelt grunnlag
president i meldingen la regjeringen opp til å vurdere investeringer i unotert infrastruktur for fornybar energi innen miljømandatene med sæ med med krav til åpenhet avkastning og risiko som for ø øvrige investeringer i SPU
komiteen slutter seg til disse vurderingene og ber departementet om å komme tilbake til Stortinget med et konkret forslag til mandat senest i neste års melding
det vil vi følge opp
som en del av dette vil vi også vurdere miljømandatenes størrelse
president komiteen viser til flere problemstillinger innen ansvarlig forvaltning den mener bør vurderes nærmere
det vil vi selvfølgelig også følge opp og komme tilbake til i neste års melding
jeg er glad for at komiteen legger til rette for at vi kan få belyst disse spørsmålene på en god og grundig måte
la meg legge til at gjennomgangen av Norges Banks forvaltning der vi mottok en uavhengig rapport om ansvarlig forvaltning etter vår vurdering viser at banken er blant de ledende på dette området
og helt til slutt president
flere regjeringer og storting har bidratt til å utforme strategien for fondet
det skal vi bygge videre på
med en god og langsiktig forvalting og bred politisk støtte ja så vil fondet kunne støtte finansieringen av vår felles velferd i mange generasjoner
<ee> nå ble det jo fra
<mm> Miljøpartiet De Grønnes representant her snakket om museskrittene og det <ee> kan være viktig å gå forsiktig fram
men jeg går ut ifra at statsråden er innforstått med at skal man bevege seg inn i et nytt u univers så <ee>
selv om man skal gjøre det forsiktig så må det være et visst omfang for å få erfaringer
<ee> <qq> man må gjerne kalle det museskritt men det er altså det som har tjent fondet vel over tid at vi har <ee> bygget stein på stein hatt <ee> skikkelige utredninger og sikret brede politiske flertall bak de endringene som over tid har blitt gjennomført for fondet
ja president det ligger kanskje litt i arbeidsdelingen her at Finansdepartementet som regel <qq> holder igjen mens det er Stortingets oppgave å av og til <ee> dytte litt på og være litt mer ut utålmodige
<ee> og et annet område hvor <ee> det gjelder oppfølging av Gjedrem-utvalgets <ee> utredning om sentralbanklov og organiseringen av SPU
der <ee> sa statsråden i meldingen at de kommer tilbake til Stortinget
det er jo en vanlig formulering
<ee> i komitémerknadene så ber vi om at <ee> man kommer tilbake i kommende stortingssesjon
jeg tror ikke det er bra at en <ee> <ee> en sånn utredning <ee> selv om den skal vurderes grundig <ee> bør ligge for lenge før man får en konklusjon
så er statsråden innstilt på å følge opp det tidsperspektiv
ja president jeg er eller jobber <ee> hardt for å få <ee> denne saken ferdig slik at den kan legges frem for Stortinget så fort som overhodet mulig
ja president en stor d andel av forvaltninga av oljefondet skjer i dag i utlandet
<ee> en har jo v særs både konkurransedyktige lønninger i Norge og viktig kompetanse som fondet kunne ha trukket <ee> veksler på i ulike deler av Norge
vil statsråden være positiv til ei utredning som går på å sjå|se på muligheten til at en større del av forvaltninga av fondet i framtida skjer i Norge
ja president nå er det jo ikke sånn at <ee> en ikke <qq> ub altså
det er en ikke ubetydelig del av forvaltningen av fondet som allerede skjer fra Norge
så er det jo riktig at det også skjer forvaltning <ee> ute
det er det mange praktiske grunner til
<ee> men jeg tror ikke vi skal <ee> glemme hva som er det overordnede målet med forvaltningen av fondet
det er at vi skal oppnå høyest mulig avkastning <ee> gitt et akseptabelt risikonivå
det må vi aldri vike av syne så k
her har Senterpartiet <ee> helt andre ambisjoner <ee> som handler om norsk næringsliv og det er prisverdig nok men <ee> på lik linje med veldig mange andre mindretallsforslag så handler det altså ikke om å først og fremst ivareta det overordnede målet men å ivareta andre hensyn
og jeg mener vi skal være forsiktige med å pådytte fondet altfor mange kriterier som ligger på utsiden av det som er de overordnede mål
president det her handler jo ikke om hva slags <ee> sektorer eller hva slags land <ee> hva slags aktivaklasser som <ee> <ee> fondet skal være investert i
<ee> Senterpartiet er helt <ee> enig i at det skal være <ee> de kriterier som i dag gjelder både når det gjelder å sikre høgest mulig avkastning innafor en akseptabel risiko og krav til åpenhet som fortsatt skal gjelde
det som jeg stilte et konkret spørsmål om var forvaltningsmiljøer og ville ikke det være fornuftig for å kunne både styrke norsk finansnæring men òg for å kunne bidra positivt til fondet at en større andel av forvaltninga skjer i Norge i framtida
president dette er en altså et mindretallsforslag som ikke har samlet flertall i Stortinget
vi er glade for at det kommer et konkret forslag til mandat til neste år
diskusjonen nå går jo på om hvorvidt det skal ligge innafor miljømandatet eller ikke og
<ee> når vi allikevel har kommet tilbake med en smalere avgrensning av dette knyttet til til <ee> fornybar energi så er det jo fordi <ee> det kan vise seg å være fornuftig
når jeg har sagt at vi må bruke litt mer tid på så handler det jo om å ramme dette inn se nærmere på spørsmålene som er problematisert også i debatten om innenfor og utenfor miljømandatene og det vil vi gjøre på en grundig måte og komme tilbake til <ee> komité <ee> Stortinget
president <ee> det det <ee> finansministeren sier nå kan jo høres ut som om f <ee> Finansdepartementet reelt sett skal <ee> fortsatt holder døra åpen da for at det kan ligge utafor miljømandatet hvis man anser det som klokt
<ee> for det er jo òg grunn til å minne om at innafor liksom hele klassen da av unotert infrastruktur så er det jo fornybar energi som er den store vekstgruppa
det er allerede en veldig stor andel av av unotert infrastruktur
det kommer nok til å bli en enda større andel av det framover også så så <ee> hvorfor den begrensninga eller avgrensninga av miljømandatet skal være så viktig
det er litt sånn uklart <ee> for meg
men men <ee> hvis det er sånn at finansministeren skal se på dette <ee> uten <ee> hva vi skal si uhilda da og og se på hva som er klokt så vil jo det være veldig godt
men president jeg tror også representanten Kaski oppfattet meg dithen under høringen i finanskomiteen at dette er noe jeg er positiv til så det er jo ikke slik at <ee> jeg og regjeringen her sleper bena etter oss <ee> i forhold til Stortingets ambisjoner
her tror jeg vi er ganske enige om at vi skal <ee> <ee> få dette på plass
men igjen dette handler om hvordan vi rammer det inn
neste taler er Aleksander Stokkebø og de talerne som heretter får ordet får en taletid på inntil tre minutter
Stokkebø
president når vi|1 i dag diskuterer Statens pensjonsfond utland oljefondet er det viktig å huske på å minne oss sjøl på hvor pengene kommer fra og det er fra olja
så jeg syns vi|1 alle skal takke de som står opp om morgenen for å skape enorme verdier for samfunnet både på land og offshore
men hvordan president
vi|1 må for det første holde oppe aktiviteten i vår største og viktigste næring for å sikre mer penger inn til fondet
for det andre må vi|1 forvalte verdiene i fondet med klokskap
da må vi|1 tenke langsiktig og ansvarlig og finne sammen på tvers av partilinjene
vi|1 må unngå å hoppe på forslag med gode intensjoner men uante konsekvenser og ikke blande oss for mye inn
vi|1 må gå varsomt fram når vi|1 stadig nå skal utvikle fondet til det bedre
og når vi|1 nå åpner for å vurdere hvordan vi|1 potensielt kan investere i unotert infrastruktur innen fornybar energi er det ansvarlig og moderat
for det tredje president for å sikre framtidens velferd må politikerne holde fingrene av fatet begrense hvor mye penger vi|1 tar ut og tenke igjennom hva vi|1 bruker pengene på
det er derfor veldig bra at regjeringa har senka handlingsregelen til tre prosent og bremser og reduserer nivået på oljepengebruken også sist nå i revidert
og det er bra at vi|1 bruker mer av pengene inn mot det handlingsregelen var meint for
å styrke vekstevnen og konkurransekraften i norsk økonomi
å investere i infrastruktur utdanning forskning og vekstfremmende skattelettelser
det viser en ansvarlig regjering
president vi|1 må holde oppe aktiviteten i vår viktigste næring for å sikre mer penger inn til fondet vi|1 må forvalte verdiene i klokskap og vi|1 må begrense hvor mye vi|1 henter ut
slik sikrer vi|1 god velferd også for fremtidens generasjoner
<ee> det representanten Stokkebø sier her er altså en en slags fortelling om at den her regjeringa har brukt lit lite oljepenger
og det er vel grunn til å minne om da at sjelden har det sittet eller det har aldri vært en regjering som har brukt så mye oljepenger som under den her regjeringa <ee> verken i forrige periode eller den her perioden og ja det det er fint det at det det begrenses nå
det er jo noe som også SV har bedt om i <ee> flere år om at oljepengebruken bør begrenses
<ee> og jeg ser også at statsministeren har vært ute nå nylig og og nettopp <ee> kl <ee> hva man s si ment at opposisjonen først og fremst ber om økt pengebruk og da er det altså grunn til å minne om at det er den her regjeringa som har brukt mye oljepenger
opposisjonen har i stor grad bedt om mindre oljepengebruk og så tror jeg vi alle er glad for at handlingsregelen er senka
neste taler er representanten Aleksander Stokkebø
for Høyre og regjeringen skal vi|1 fortsette å holde trykket oppe på mer verdiskaping og flere arbeidsplasser også i oljenæringa slik at vi|1 får flere inntekter nettopp til framtidig velferd
og når det kommer til oljepengebruk så har regjeringas oljepengebruk vært i tråd med de økonomiske anbefalingene fra de ledende økonomene i dette landet
nettopp å sette inn motkonjunkturtiltak for å møte de krevende situasjonen som har vært på Sør- og Vestlandet og i mitt eget hjemfylke Rogaland
det har vært riktig
arbeidsledigheten går ned og veksten går opp og det skapes nye jobber fordi vi|1 har ført en politikk som har virka kraftfullt mot ledigheten