scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
ser ikke finansministeren at <ee> det er en form for ansvarsfraskrivelse å gjennomføre den type store kutt til offentlig sektor uten å være villig til å politisk prioritere hvilke oppgaver som det skal gjøres mindre av
men president det gjør regjeringen hele tiden
regjeringen tar politiske prioriteringer og det gjør vi hver gang vi legger frem et statsbudsjett
det er proppfullt av politiske prioriteringer
det er ikke sikkert at de samsvarer med SVs politiske prioriteringer men det er en helt annen sak
jeg er enig med representanten Kaski at man må se på forholdet mellom oppgaver og bevilgninger men det er jo ikke et én-til-én-sammenheng i det
altså man får jo av og til inntrykk av <ee> når når Stortinget snakker om forholdet mellom bevilgninger og oppgaver at det bare er å klatte på mer på toppen av alle eksisterende ordninger og så er på en måte alle problemene løst
jeg mener det er en gal tilnærming i en situasjon hvor vi trenger å se på hvordan vi kan frigjøre ressurser
vi har også mange ordninger med oss som har gått ut på dato
da må vi ta de bort
frigjøre de ressursene sånn at vi mer målrettet kan treffe de utfordringene samfunnet står overfor nå
og den utfordringen mener jeg også Stortinget må ta innover seg i en situasjon med trangere budsjetter fremover
men president <ee> <ee> oppgaven eller utfordringa her er jo nettopp det at regjeringa ikke har gjort det her
regjeringa har jo tvert imot gitt mange flere oppgaver til veldig mange av de institusjonene de etatene som har blitt ramma av kutt
et eksempel på det Folkehelseinstituttet som har fått store og tunge nye oppgaver gjennom de siste årene parallelt med at de har blitt kutta dramatisk i egne budsjetter og måtte sagt opp veldig mange ansatte der
og da blir jo spørsmålet hvordan forventes det at <ee> disse etatene og og <ee> institusjonene skal kunne gjennomføre en større mengde oppgaver men med færre folk
og på hvilken måte mener regjeringa at det er et et <ee> eksempel da på effektivisering
<ee> på hvilken måte gir de her type flate kuttene rom mulighet armslag til å faktisk gjennomføre de nødvendige investeringene som som man må gjennomføre hvis man skal kunne hente ut en effektiviseringsgevinst
det blir altså tross alt i offentlig sektor sånn at det er ikke mulig hente ut produktivitetsvekst på en anna måte enn å investere i ny teknologi nye løsninger
men det er jo ikke til hinder for å ha en avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform som er et generelt virkemiddel for alle statlige etater
jeg syns det er oppsiktsvekkende at det er så <ee> sterk motstand mot dette fra SV sin side all den tid vi k kommer til å måtte trenge å gjøre mer av dette fremover og ikke mindre
og så gjentar jeg det jeg har sagt flere ganger
statsbudsjettet er et politisk redskap for å foreta prioriteringer enten vi ønsker å investere mer eller mindre til ulike områder <ee> og vi ønsker økte driftsmidler til ulike områder
det er avhengig av hvordan situasjonen utvikler seg og hvordan behovene er
president det som er oppsiktsvekkende det er at regjeringa ikke ønsker å vite hva som er konsekvensene av den her såkalte reformen og jeg siterer fra administrasjonssjefen hos Barneombudet som sier
for oss er effekten heller motsatt
parallelt med krav til innsparinger kommer det andre krav fra overordna myndigheter som øker byråkrati- og administrasjonsbyrden for små virksomheter som vår
så mitt spørsmål til finansministeren er
president dette er først og fremst en reform som skal bidra til effektivisering
så er det alltid sånn at <ee> etater <ee> har ulike ønsker om bevilgningsøkninger og den type ting
men å påstå at de enkelte fagdepartementene ikke har tett kontakt med sine etater
ja selvfølgelig har de det
følger utviklingen tett
dette er en viktig del av grunnlaget for budsjettarbeidet som pågår både i hvert enkelt departement og samlet i regjering
igjen vi må altså kunne klare både å gjennomføre generelle effektiviseringskrav samtidig som vi foretar prioriteringer over statsbudsjettet
men prioritering handler også om president å tørre å si nei til noe og litt av den utfordringen <ee> vi møter for øyeblikket er at det kanskje ikke er en like utbredt forståelse i Stortinget for at vi går inn i en tid med strammere budsjetter og da må vi prioritere tøffere
da kan vi ikke bruke mer penger på absolutt alle formål
da prioriterer man faktisk ikke
<ee> vi går tilbake til den ordinære talerlisten
neste taler er Fredric Holen Bjørdal
deretter Kjersti Toppe
det mest useriøse ved reformen er imidlertid|likevel at regjeringspartia og KrF brukar den til å saldere budsjetta sine på
ingen flere har bedt om ordet i sak elleve og debatten er da omme
sak tolv
innstilling fra finanskomiteen om Samtykke til deltagelse i en beslutning i EØS-komiteen om innlemmelse i EØS-avtalen av forordning EU tjuesytten nittenfemtién om forlengelse av det europeiske statistikkprogram til tjuetjue
ber noen om ordet
så synes ikke og debatten er da omme
sak tretten
innstilling fra justiskomiteen om Endringer i rettsgebyrloven gebyr for skifteattest og uskifteattest
så synes ikke og vi går til sak fjorten
sak fjorten
innstilling fra utdannings- og forskningskomiteen om Representantforslag fra stortingsrepresentantene Martin Henriksen Torstein Tvedt Solberg Mani Hussaini Marit Arnstad Marit Knutsdatter Strand Audun Lysbakken Mona Fagerås og Hadia Tajik om tillitsreform i skolen
innstilling tre hundre og syttiåtte s tjuesytten tjueatten
jamfør dokument åtte ett hundre og nittifire s tjuesytten tjueatten
videre vil presidenten foreslå at det innenfor den fordelte taletid blir gitt anledning til inntil seks replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringen og at de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordalte fordelte taletid får en taletid på inntil tre minutter
første taler er <ee> Mathilde Tybring-Gjedde som er sakens ordfører <ee> men <ee> hun ser ikke ut til å være i salen nå
da går vi videre til <ee> Torstein Tvedt Solberg
Tvedt Solberg
en ære å få starte denne debatten
vi|1 har behandla flere store skolesaker denne våren
dette er den viktigste
norsk skole trenger en tillitsreform
det handler om mer tid til læring og mer tillit til lærerne
jeg er stolt at det var vi|1 i opposisjonen som tok det ansvaret satte agendaen og la frem denne saken
i dag kunne markert et skille
det kunne blitt en festdag for Skole-Norge men dessverre stemmer Høyre Fremskrittspartiet Venstre og KrF mot vårt forslag
når forslaget om tillitsreform til lærerne ikke får flertall er det ekstra viktig å minne om hvorfor dette forslaget kom
det politiske Norge har gjennom en årrekke skråsikkert lansert ulike initiativ for å fikse skolen med de beste intensjoner
men resultatet har heller blitt det motsatte
rapporten om lærerrollen bekrefter dette
lærerne er overlessa med forventninger og samtidig peker rapporten på et skifte i den offentlige debatten
lærernes arbeid deres|1 kompetanse og hva de oppnår i klasserommet omtales ofte gjensidig negativt og snevert som når Høyre og Erna Solberg gjennom en årrekke har meint at norsk skole er for dårlig og at vi|1 trenger bedre lærere
president den debatten har alle partier deltatt i så her går ingen fri
derfor er det òg e vårt felles ansvar å rydde opp og noe som alle deler
vi|1 ser nå manglende tillit mellom lærerprofesjonen og utdanningsmyndighetene
en tillit svekka gjennom pålegg fra sentrale og lokale skolemyndigheter som er i konflikt med faglige vurderinger og innføring av nye tidstyver som rapportering og testing
derfor fremmer Arbeiderpartiet SV og Senterpartiet forslag om en tillitsreform i skolen
vi|1 meiner test- og rapporteringsregimet tar for mye tid vekk fra det gode pedagogiske arbeidet og jeg tror lærerne i skolen kjenner seg igjen i er at tida spises opp av altfor mange administrative og byråkratiske oppgaver
som når politikerne i Vefsn kommune ville innføre et gammelt adferdsprogram fra USA uten å rådføre seg med lærerne
eller når de i Sandefjord kommune påla en vurdering av elever tett opp til å innføre karakterer i barneskolen
det er mange sånne eksempler og historier
Arbeiderpartiet vil ha en fellesskole som ser heile eleven der barna lærer godt og trives med lærere som har tid og tillit
derfor satte vi|1 opp fem grunnleggende prinsipper for en tillitsreform i vårt forslag
vi|1 vil ha færre men tydeligere mål
vi|1 vil ha mål og kvalitetsindikatorer som|1 speiler skolens breie samfunnsmandat og kunnskapssyn
vi|1 vil ha reell reell medbestemmelse og tillit i samarbeidet mellom skoleeier skoleledelse og lærerprofesjonen på alle nivåer
sterke profesjonsfellesskap som skal være bærebjelken i skolens faglige arbeid og utvikling
og at lærerne må gis et stort faglig handlingsrom og at med dette følger et like stort ansvar
i sum meiner vi|1 at skolen og lærerne basert på faglige vurderinger bør få større frihet
det er en faglig oppgave ikke en politisk oppgave å velge pedagogiske verktøy
Stortinget skal styre skolen gjennom tydelige mål ikke overstyring og ha tillit til at fagfolkene skal gjøre sin del av jobben
dette prinsippet er det tydelig at høyrepartiene ikke forstår
<ee> for det første så går de jo mot disse fem prinsippene
jeg skulle gjerne likt og visst hvorfor|1
men mest av alt blir de avslørt gjennom sin kritikk og motstand mot vårt forslag
la meg slå det fast en gang for alle
tillitsreform står ikke i motsetning til skolepolitikk
det krever bare mer av oss politikere til å konsentrere skolepolitikken om struktur
en god nok finansiering og ressurser
ikke politisk detaljstyring
for skolebygg må fortsatt pusses opp
prestasjonsangsten blant elever krever mer praktisk og en skapende skole
og passivitet og fedme krever mer aktivitet og sunn skolemat
rektorer og lærere de er superhelter som hver eneste dag står på for barna våre
men vi|1 kan ikke forvente at de på egenhånd fikser ting som flere lærere ekstra insentivopplæring til de som trenger det en mer praktisk skole og mer fysisk aktivitet
nei Stortinget må og skal sette rammene for en nasjonal skolepolitikk og bevilge nødvendige midler
kun sånn sikrer vi|1 at alle skoler er med og at det ikke blir store forskjeller på strukturen på de skolene barna våre møter
og så må vi|1 ha tillit til at fagfolkene både kan jobben sin og gjør det beste <ee> gjør de beste faglige vurderingene
regjeringen vår nå styrer blindt mot en enorm lærermangel og jeg tror at en tillitsreform kan være et av de viktigste grepene for å øke interessen og respekten for læreryrket
dessverre stemmer i dag Fremskrittspartiet Høyre Venstre og Kristelig Folkeparti mot vårt forslag om tillitsreform
men vi|1 gir oss ikke og vi|1 vil fortsette kampen for en bedre skole
la væ la læreren være lærer
så enkelt men allikevel så vanskelig
ønsker representanten å ta opp forslag
jeg vil gjerne ta opp de forslag som Arbeiderpartiet står bak
neste taler er Roy Steffensen
Fremskrittspartiet meiner det norske utdanningssystemet er prega av stor grad av tillit til lærere og skoleledere
<ee> nasjonale utdanningsmyndigheter fastsetter gjennom læreplanen mål for hva elevene skal lære og det er hver enkel skole sjøl som bestemmer hvordan de vil nå disse måla
vi|1 i FrP imidlertid er enig i at ennå mer frihet og tillit til lærerne vil være av det gode
for eksempel meiner vi|1 i FrP at opplæringsloven bør mykes opp for å gi skoleeier større frihet til å velge hvordan skolekvardagen|skolehverdagen skal organiseres
blant annet meiner vi|1 at paragrafen i opplæringsloven som hindrer nivåbasert opplæring bør fjernes
vi|1 har tillit til skoleeiere skoleledere og lærere og meiner at en god skole hvor elevene lærer mer utvikles best lokalt
derfor er FrP òg for fritt skolevalg i grunnskolen for vi|1 tror på en skole hvor lærere og skoleeier bestemmer mer av metode og innhold og så kan foreldre velge skole som best passer hva man tror vil gi best læringsutbytte for sitt barn
mindre detaljstyring fra politikere og byråkrater mer tillit til lærere og ledelse og økt ansvar og medbestemmelsesrett hos foreldre meiner vi|1 er veien å gå men dette er vi|1 foreløpig et stykke unna å ha flertall for
å fjerne byråkrati og tidstyver i skolen er et annet område som er svært viktig for Fremskrittspartiet
derfor starta regjeringen allerede i tjuefjorten et prosjekt sammen med KS om å fjerne tidstyver og redusere mengden dokumentasjon og rapportering i skolen
tidstyver og byråkrati blir ofte tatt opp av rektorer og lærere når jeg er ute og besøker skoler men det vi|1 finner ut er at de fleste tidstyvene er lokale og bestemt lokalt
derfor er jeg glad for vedtaket vi|1 i dag gjør på romertall tre om at regjeringen må ta initiativ til at kommunene skal redusere sine dokumentasjonskrav
en tidstyv vi|1 må ta på vår kappe er nok fraværsgrensa
den vet jeg er innf <ee> medfører en del arbeidsmengde for lærer og her er jeg åpen for å se om vi|1 kan få til mer fleksible løysinger når denne en gang skal evalueres
men fraværsgrensa fungerer likevel så godt at det ikke blir aktuelt å fjerne han men klarer vi|1 å redusere vi|1 dokumentering men beholde samme effekt så vil det bli bra
president læreren skal være lærer ikke byråkrat
planlegging og gjennomføring av undervisning og evaluering og tilbakemeldinger av elevarbeid skal være læreren sitt hovedoppgå hovedoppgave
FrP meiner derfor at nasjonale krav om tester og kartlegginger bør være begrensa men vi|1 vil påpeke at objektive kriterier for vurdering er nødvendig for å kunne måle kvaliteten og sette inn nødvendige konkrete tiltak der det trengs
tester prøver kartlegginger kjært barn har mange navn
poenget med disse er å bidra til å gi et godt grunnlag for lærerne sine profesjonelle vurderinger i møte med elevene
for FrP er det av stor verdi at foreldre lokale og nasjonale myndigheter får informasjon om resultatene i skolen
vi|1 må ha åpenhet om resultatene i skolen og åpenhet meiner vi|1 styrker tilliten til lærerne
nasjonale prøver brukes i dag som et godt verktøy for å måle hver enkelt elevs utvikling og er avgjørende for at skoleeier og lærer skal kunne måle framgang og kvalitet
dette er òg et nyttig og objektivt verktøy for å måle hva kompetansemål som er oppnådd og for å sikre at de gode pedagogiske virkemidlene blir satt inn
president FrP har se som mål at alle elever skal møte kvalifiserte og faglige dyktige lærere enten de bor i Oslo eller i Finnmark
vi|1 har derfor økt kvalitetskrava i skolen
iverksatt ei ny og bedre lærerutdanning der mastergrad kan gi en nyutdanna lærer om lag seksti tusen kroner høgere startlønn
lærerne er skolens viktigste ressurs og de gjør en formidabel jobb med å gi ungene våre kunnskap
vi|1 jobber for å gjøre læreryrket ennå mer attraktivt og at det skal være det statusyrket det er
i regjering har vi|1 sørga for at flere tusen lærere hvert år får utvikla sine evner med å ta fordypning i faget de underviser i gjennom videreutdanning
denne satsingen ønsker Fremskrittspartiet å videreføre
vi|1 er òg fornøyd med at kravet til å komme inn på lærerutdanningen er blitt strengere
tydelige krav og satsing på læreryrket sånn vi|1 har gjennomført er en god tillitsreform og vi|1 ser at tiltaka vi|1 har gjort begynner å få resultater
flere vil bli lærer
fraværet går ned
frafallet synker
og vi|1 ser at elevene lærer mer
en regjering med FrP skal sørge for at disse målbart gode skoletiltakene videreføres sånn at vi|1 kan få en ennå bedre skole
deretter Mathilde Tybring-Gjedde
Senterpartiet har sammen med Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti fremma flere konkrete forslag til en tillitsreform i skolen
formålsparagrafen i opplæringsloven samler tretten års skolegang i Norge med overordna prinsipper
i forlengelsen av dette løfter vi i vårt representantforslag fram grunntankene om at det viktigste utviklingsarbeidet i skolen skjer på hver enkelt skole
involvering av elever og lærere bedrer beslutninger som angår skolen
og tillitsledelse må ligge til grunn for styring av skolen
og derunder føyer vi til prinsipper om at færre og tydeligere mål som speiler skolens brede samfunnsmandat må på plass
medbestemmelse og tillit må ligge til grunn og profesjonens fellesskap og ansvar må tydeliggjøres
dette fremmer vi for å sikre elevene sine forutsetninger for et godt liv med skaperglede engasjement og utforskertrang
formålsparagrafen sier videre at elevene har rett til medvirkning
å jobbe for å fremme dette gjennom våre forslag her i dag bør ikke være omstridt
like fullt får regjeringspartia dette til å virke særs omstridt
de politiske partia oppfatter nok ulikt hva som er god skoleledelse og hvilke rammer som må være på plass
Senterpartiet meiner god administrativ politisk og faglig ledelse forutsetter at det er tydelig hvem som har myndighet og ansvar i ulike situasjoner
Stortinget som regjeringa må også være bevisste sine roller
regjeringspartiene avfeier i dag våre forslag men fremmer sjøl forslag som dreier seg om de samme problemstillingene som vi stiller spørsmålstegn ved
statsråden har allerede mens denne saka har gått i komiteen blåst liv i sin innsats mot tidstyver i skolen og et redusert omfang av obligatoriske tester i småskolen
dette tyder jo nettopp på at Senterpartiet Arbeiderpartiet og SV her setter på dagsorden det er reelle emner for debatt
det får vi også klare signaler om fra både lærere rektorer og skoleledere landet over
det var brei enighet i Stortinget om å sette i gang arbeidet med fagfornyelsen
dette innebærer å løfte hver eneste stein i skoleverket og vekte stein for stein læringsmål for læringsmål
i denne sammenhengen er det høyst relevant å vurdere opplæringslov arbeidsforholda for lærerne kvalitetsvurderingssystemet kartlegginger og eksamener samt rapporterings- og dokumentasjonskrav
alt dette utgjør rammene for skolen sammen med læreplanverket
dette avgjør politisk ledelse og r <ee> rammene for
resten overlater vi til fagfolk og lokalt folkevalgte
Senterpartiet Arbeiderpartiet og SV ønska å seile for fulle seil der vi værer vindretningen for denne aktuelle saka
behov for økt tillit i sektoren
Høyre FrP Venstre og KrF vil derimot fortsette med vindmaskinen de har satt for sine målbærende seil som ikke fører oss dit vi vil
<qq> i siste utgave av fagbladet Skolelederen kan vi lese om tillitsutredningen i Sverige som anerkjenner behovet for gjensidig tillit mellom aktører
videre står det om internasjonal skoleforskning som viser at sitat
dersom rektor og lærere utvikler gjensidig tillit og bygger tillitsrelasjoner til elever og foresatte så styrkes også elevenes læring
tillit er ikke ubegrensa frihet men en tydelig forståelse av myndighet og ansvar
det må være en sammenheng mellom tilgang på tid og ressurser og de forventningene som blir stilt
dette er én av flere problemstillinger som viser at det nettopp er behov for se på opplæringslova
lærer etter lærer roper varsko om utviklingen i skolen
færre og færre lærere har tillit til systemet mens lederne må gjøre tøffere og tøffere prioriteringer
og flere og flere tar til orde for deres engasjement o for elever og faget at det drukner i påpakninger krav og dokumentasjon vitner om at vi ikke har god nok tillit
det er synd alle våre forslag i dag ikke får flertall
heldigvis har steinene begynt å rulle og diskusjonen om tillit vil fortsette
jeg ser fram til videre debatt
jeg ser fram til å jobbe videre for økt tillit i skolen
neste taler er Mathilde Tybring-Gjedde som er sakens ordfører
deretter Mona Fagerås
president beklager for forsinkelsen
norsk skole skal være preget av tillit til lærerprofesjonen til skolelederne til skoleeiere
og tillit det kan ikke vedtas på Stortinget for det må vises gjennom konkrete handlinger og vil gi rom for at partene i samarbeid finner gode løsninger og gode gjensidige relasjoner
læring det er ingen kvikkfiks
derfor et det profesjonen som skal ha muligheten og ansvaret for å utøve skjønn i komplekse spørsmål og dette kommer også tydelig frem i overordnet del
det forplikter skoleeierne og det forplikter skolelederne
for det er ingen tvil om at du v når vi nå innfører en femårig masterutdanning tredobler antall lærere som får etter- og videreutdanning så må også lærerprofesjonen oppleve at de har et stort profesjonelt handlingsrom i sin hverdag
norsk skole blir best når lærere i fellesskap reflekterer over og utvikler pedagogikken og undervisningen tilpasset hver enkelt elev
regjeringen sammen med KrF har tatt dette på fullt alvor
Høyre trenger ikke å lansere ordet reform for å vise handlekraft når vi allerede er i gang med konkrete tiltak som vi gjennomfører og som vi styrker
vi har tatt initiativ til et av de viktigste og største omveltningene s i Skole-Norge siden Kunnskapsløftet nemlig fagfornyelsen
alle læreplaner skal fornyes og nye læreplaner skal lages av og med lærerne
fagfornyelsen er et utrolig viktig tillitsløft fordi det blant annet skal sikre at lærere får større handlingsrom til å variere sin undervisning
vi er også i gang med å revidere opplæringsloven og forenkle lover og forskrifter
et av målene er nettopp å redusere tidstyvene som lærere og skoler opplever i dag
for vi tar det på alvor når lærere og skoler forteller om flere rapporteringskrav de siste ti femten årene
mange opplever at tiden ikke strekker til
at de har dårlig samvittighet for elevene de ikke rekker å hjelpe
siden tjuetretten har vi forenklet og fjernet en rekke nasjonale krav men mange av kravene vet vi også kommer fra kommunene
det kommer fra skoleeierne
i dag er derfor Høyre FrP Venstre og KrF krystallklare
vi skal ta initiativ til at alle kommuner gjennomgår sine planer for rapportering og dokumentasjon
startskuddet går nå
det har vært en del forvirring i denne prosessen rundt hva Arbeiderpartiet SV og Senterpartiet egentlig mener med en tillitsreform
det er for det første litt oppsiktsvekkende at verken Arbeiderpartiet SV eller Senterpartiet har et eneste forslag til et rapporteringskrav de ønsker å fjerne
har et eneste forslag til hva de vil endre i det nasjonale kvalitetsvurderingssystemet
har ikke et eneste forslag til hvordan kommunene og fylkeskommunene skal bidra til å fjerne sine unødvendige rapporteringskrav
men det som kanskje har vært mest forvirrende president ikke bare for Høyre men også for aktørene som har kommet med høringsinnspill er forslaget nummer fire om å endre opplæringsloven for å og jeg siterer styrke lærerens beslutningsmyndighet
Arbeiderpartiet SV og Senterpartiet skriver at målet er å redusere den politiske innblandingen i skolen
kommunene har i dag styringsplikt og styringsrett
som en del av den retten så kan de innføre egne lokale kartleggingsprøver
de kan for eksempel vedta at lærerne skal bruke seksti minutter til fysisk aktivitet og ja vi har skoleeiere <ee> som er noen er veldig passive mens andre kanskje detaljstyrer på en uklok måte
det er ikke ulovlig men det er frustrerende for lærerprofesjonen og for skolene og derfor så har Høyre vært veldig opptatt av å styrke skoleeiers kompetanse og styringsdialog i samarbeid med KS og Utdanningsforbundet
vi er derimot skeptisk til å bruke opplæringsloven til å avpolitisere skolen for det er fortsatt i dag veldig store forskjeller i hva en elev lærer ut fra hvilken skole han går i hvilken klasse han går i <INAUDIBLE> kommune han bor i
og vi trenger flere aktive og profesjonelle skoleeiere som støtter opp under lærerens pedagogiske arbeid og ansvar
jeg merker meg at Arbeiderpartiet SV og Senterpartiet endret forslaget sitt i løpet av behandlingen og at de ikke lenger ønsker at lærere skal få større beslutningsmyndighet
det er en moderasjon president men det er vanskelig å forstå hvordan det skal løse noen av utfordringene som forslagsstillerne ellers peker på nemlig politisk innblanding
hadde jeg ikke visst bedre så hadde virker det litt som at forslagsstillerne prøver å ri to hester samtidig
flertallet i dag er veldig tydelige på at lærerne skal ha et stort profesjonelt handlingsrom
vi skal fullføre et stort tillitsløft i skolen gjennom fagfornyelsen og vi skal fortsette å redusere tiden brukt på unødvendig rapportering slik at lærerne kan prioritere det som er viktigst nemlig å følge opp hver enkelt elev
tillit det bygges sten på sten mellom aktørene i Skole-Norge og vi vil styrke lærerprofesjonen og det faglige fellesskapet mellom lærerne og lokaldemokratiet og det er det vi gjør i vår skolepolitikk
neste taler er Mona Fagerås
deretter Hans Fredrik Grøvan
læreren må få mer tid til hver elev
det ville skapt et bedre læringsmiljø og det ville skapt mer læring
det trudde jeg at alle vi som sitter i denne salen kunne vært enig om
en tillitsreform skal først og fremst sørge for at alle barn og ungdommer lærer mer lykkes og trives og legge til rette for at skolen ivaretar et bredt kunnskapssyn
for å nå dette målet så trenger vi en tillitsreform i skolen nå
lærerne sine organisasjoner har i høringsrunden gitt oss innspill til hvordan de meiner vi kunne ha fått dette til
vi mener at tiden er overmoden for å la norske lærere utføre sin jobb og samfunnsoppgave uten rigid kontrollsystem
vi vil peke på den omfattende mål- og s resultatstyringen som kommer ovenfra og kveler den gode praksis i klasserommet
kveler den gode praksis i klasserommet president
dette var to av innspillene
sjøl har jeg ei venninne som jobber på Bøstad skole i Lofoten
hun beskriver situasjonen sånn her
det føles som om jeg står på en tennisbane og maskinen som sørver baller har gått fullstendig amok
jeg har ikke kjans til å ta imot alle ballene og aner ikke hvordan|1 ball jeg skal prioritere og kas hvordan|1 ball som er viktig
jeg meiner at dette er tre viktige innspill vi i denne salen er nødt til å ta på alvor
dette kan ikke vente til etter fagfornyelsen sånn regjeringspartiene og KrF foreslår som rømningsvei for seg sjøl
kvalitetsvurderingssystemet og eksamenssystemet er omfattende og griper inn i heile skolens virke og kan ikke isoleres til å kun omfatte fagfornyelsen
måten disse systemene er innretta på i dag legger svært sterke føringer for hva det undervises i og hva man skal prioritere
langt mer enn målene i læreplanen gjør
og nettopp derfor president kan vi ikke sitte og vente på fagfornyelsen at den skal ferdigstilles før vi begynner med det her viktige arbeidet
når evalueringen av Kunnskapsløftet viser at skolene har blitt teoritunge og undervisninga for ensretta
når elever og lærere melder at kunnskapssynet er blitt for smalt
når le leger og forskere advarer mot et økende antall elever med stressrelaterte sykto sykdommer på grunn av prestasjonskravene <ee> og all testinga i skolen
når lærere som tross alt er de som besitter fagkompetansen og kjenner elevene sine ikke får undervise elevene slik de syns er til elevens beste
når byråkrati og rapportskriving stjeler tid fra skolenes primæroppgave elevene si undervisning
ja da kan ikke Stortinget sitte stille i båten og håpe på at stormen går over
for sånn her kan vi ikke ha det i norsk skole
derfor så har SV president ved flere anledninger foreslått en tillitsreform i skolen
dessverre blir det ikke sånn men jeg seier|sier som representanten Knutsdatter Strand
vi gir oss aldri
deretter statsråd Jan Tore Sanner
representantforslaget peker på noen sider ved norsk utdanningspolitikk som det er verd å vie oppmerksomhet og KrF deler forslagsstillernes bekymring og mål om frihet og tillit til lærerne
fra Krfs side har vi vurdert forslagene grundig
gått inn i noen av dem med noe endra formuleringer
det er innholdet og hva disse vil føre til av endringer som har vært vårt fokus ikke hvilken overskrift saken har
jeg vil bruke mitt innlegg til å underbygge KrFs standpunkter i denne saken og formidle synspunkter om hvilken retning vi ønsker å utvikle norsk skole i
tilbakemeldinger fra lærere og andre aktører i skolesektoren håvol har over lang tid handla om at lov og forskrift er for detaljert og fører til økte dokumentasjons- og rapporteringskrav på hver enkelt skole
det prof det profesjonelle handlingsrommet for læreren har endra seg over tid
skal vi sikre rekrutteringen framover ja da må vi tydeliggjøre det profesjonelle handlingsrommet læreren skal ha på en måte som kan skape myndige og dyktige lærere
det handler om en solid faglig og pedagogisk utdanning men det handler også om å la læreren få lov til å være lærer i møte med eleven
i dette oppryddings- og klargjøringsarbeidet er det nødvendig å fokusere på <ee> rap en reduksjon av rapportering og krav til dokumentasjon både på nasjonalt og lokalt nivå
dette er en ko gjennomgang KrF sammen med regjeringspartiene meiner bør gjennomføres i samarbeid med partene
behovet for dokumentasjon og kartlegginga må legitimeres gjennom i hvilken grad disse gir den enkelte elev den hjelp hun eller han trenger
at også nasjonale og lokale myndigheter gis et grunnlag for å vurdere utviklingen i skolen for å sette inn relevante tiltak sier seg sjøl
men det er avgjørende viktig å unngå at det totale omfanget ikke går utover elevens læring skolens eget arbeid med kvalitetsutvikling eller reduserer lærerens profesjonelle handlingsrom
men dette spørsmålet handler ikke bare om mengde men også bruken av sammenlignende undersøkelser og kartlegginger
mens skole handler om utvikling av heile mennesket ikke bare summen av ferdigheter i de enkelte fag måler de fleste av disse undersøkelsene kun deler av heilheten
blir enkeltundersøkelser brukt på en måte som om de skal fortall fortelle sannheten om heile skolen og i neste omgang lagt til grunn for endringer av skolen ja så blir de i stedet for et redskap for forbedring grunnlag for feiltolkninger og misforståelser
i arbeidet Stortinget i de i arbeidet ber Stortinget regjeringen gjøre med tanke på å redusere omfanget er det også en viktig kunnskap å bevisstgjøre til kritisk bruk av undersøkelsene
hvordan de blir tolka og hvordan de blir brukt
utdanning og danning handler om å utvikle heile mennesker
da må man ikke ende opp i fordummende forenklinger av kompliserte heilheter fordi noen biter av heilheten er lett å kvantifi t kvantifisere
en skole som reduserer omfanget av rapportering og dak dokumentasjon vil også bidra til å øke handlingsrommet for læreren
det vil gi større plass for den myndige læreren som kan bruke sitt faglige og pedagogiske skjønn i møte med den enkelte elev
det er i en slik retning KrF ønsker å endre skolen
og er det behov for å gjøre endringer i opplæringsloven for å bygge opp under en slik forståelse av lærerrollen forventer vi sjølsagt regjeringen med grunnlag i dagens vedtak bidrar til det
i arbeidet med fagfornyelsen er det nødvendig og viktig at man også gjennomgår det nasjonale kvalitetsvurderingssystemet
det vil innbefatte eksamenssystemet men også heile det systemet man ønsker skal tas i bruk med tanke på hvordan kvalitet skal måles og vurderes i norsk skole
dette er et arbeid som skal gjøres gjennom å nedsette et utvalg hvor partene i skolesektoren er representert
og resultatene av en slik gjennomgang må selvsagt munne ut i forslag til endringer
også i dette arbeidet bør det etter KrFs syn være viktig å ha for øye lærerens handlingsrom og ikke minst elevens beste hvor man legger til grunn skolens overordna målsetting
kvalitetsvurderingssystemet må i langt større grad våge å spørre i hvilken grad skolens formålsparagraf og overordna målsetting blir reflektert gjennom kvalitetsvurderingssystemet
hvordan skal de overordna målene og de verdiene skolen bygger på reflekteres gjennom det vurderingssystemet man velger å legge opp til
KrF ser fram til en grundig gjennomgang i lys av disse overordna mål og fagfornyelsen hvor man tar med seg erfaringene også fra de som har skoen på
president i skolens grunnlov den overordnete delen så oppsummeres skolens kompleksitet og lærernes avgjørende betydning for elevenes læring og utvikling på følgende måte
lærere må hele tiden gjøre krevende avveininger mellom hensynet til den enkelte elev og hensynet til fellesskapet
mellom å støtte og stille krav mellom skolehverdagen her og nå og arbeidet med å forberede for fremtiden
alle elever er ulike og hva som er elevens beste er et kjernespørsmål i all opplæring
dette spørsmålet må besvares på nytt hver dag av alle som jobber i skolen
president spørsmålet om tillit er derfor viktig
tillit i skolen må handle om å ha tillit til hele systemet
kommunen som skoleeier skoleledere og vi må ha tillit til den enkelte lærer
sammen har de et felles ansvar for å utvikle kvaliteten i skolen og de må gis tillit og rom til å finne de gode løsningene
i Overordnet del verdier og prinsipper for grunnopplæringen har regjeringen understreket lærerens profesjonelle handlingsrom
de der ligger det også forpliktende føringer på at skolelederen må bygge tillit
de må ha forståelse for utfordringer lærerne og andre ansatte står ovenfor og lede skolen på en klok og tydelig måte
tillit må ikke forveksles med å ikke stille krav til kvalitet og resultat
lærerne skolelederne og skoleeierne har sammen et ansvar for å gi elevene den undervisningen de både har behov for og krav på og for å følge opp regelverket
det er fremdeles for mange elever som går gjennom e store deler av skolegangen uten å få en god nok oppfølging
vi må jobbe kontinuerlig for at elever ikke blir hengende etter og tidlig innsats er et nøkkelord
kvalitetsvurderingssystemet er ikke et uttrykk for mistillit
kunnskap om læringsresultater og læringsmiljø er nyttig for lærere skoler og skoleeiere
kvalitetsvurderingssystemet gir skolene et bredt tilfang av informasjon men vi henter ikke inn informasjon for vår egen del
det e det er for dagens og fremtidens elever vi trenger god kvalitet i skolen
kvalitetsvurderingssystemet setter oss i stand til å diskutere utfordringer og løsninger i norsk skole i den enkelte klasse skole kommune og nasjonalt
vi følger nøye med på hvordan kvalitetsvurderingssystemet fungerer og gjør justeringer når det er behov
vi vil nå gjøre kv <ee> kartleggingsprøvene på første trinn i lesing og regning til frivillige prøver
målet med omleggingen er at prøvene skal bli et bedre verktøy for læreren og skolen for nettopp å oppdage de elevene som strever slik at disse kan få ekstra støtte
president vi skal ikke ha rapporter for rapportenes skyld eller prøver for prøvenes skyld
vi må hele tiden balansere behovet for informasjon opp mot den totale belastningen rapporteringen medfører
regjeringen har de siste årene arbeidet med å fjerne de såkalte tidstyvene i skolen og vi har gjort flere endringer på nasjonalt nivå
vi har kommet et godt stykke på vei men det er behov for en forsterket og fornyet innsats
president jeg har derfor tatt initiativ til en fornyet innsats
samtidig så vet vi at mange av tidstyvene er lokale
det er viktig at vi på alle nivåer stiller oss spørsmålet om hva som er hensikten med tiltak om vi trenger dokumentasjon og hva vi skal bruke den til
vi både regjering og storting må anerkjenne at skolehverdagen er full av kompliserte pedagogiske spørsmål
derfor må vi vise tilbakeholdenhet i nye pålegg og detaljstyring av skolene
jeg tror ikke vi oppnår tillit gjennom en reform der nasjonale myndigheter legger begrensninger på lokale myndigheters handlingsrom
tillit kan ikke vedtas
den må vises gjennom konkret handling
første replikant er Torstein Tvedt Solberg
Solberg
Arbeiderpartiet Senterpartiet og SV vil at Stortinget skal sørge for en reduksjon i rapportering og byråkrati
hensikten med forslaget mår vårt er mer tid til læring og mer tillit til lærerne
derfor er det avgjørende at en tillitsreform handler om lærerprofesjonen
i regjeringspartiene og KrF sitt forslag er dette snudd litt på hodet
nå er det ikke lærernes handlingsrom som er viktig men å styrke handlingsrommet til skoleeier
leder i Utdanningsforbundet sa det egentlig ganske bra
jeg siterer
dette ligner mer på en tillitsreform retta mot skoleeier enn lærerprofesjonen
dette var etter han hadde sett innstillingen fra Stortinget
regjeringen stemmer i dag mot en tillitsreform for lærerne
det er synd
men hvorfor meiner statsråden at det er viktigere med en tillitsreform mot skoleeierne enn mot lærerprofesjonen
president <ee> i mitt <ee> innlegg så la jeg vekt på at vi må vise tillit til hele systemet
vi ønsker ikke passive skoleeiere
vi ønsker aktive skoleeiere som engasjerer seg i å bidra til et godt læringsmiljø som støtter opp under skolen og lærerne
vi mener at det skal vises stor tillit til lærerne
det er understreker i å u understreket i Overordnet del som jeg også viste til til l <ee> tillit til læreprofesjonen
det som overrasker meg president det er at Arbeiderpartiet snakker om tillit til læreren men fortsetter å detaljstyre fra staten
Arbeiderpartiet har fremmet flere forslag i i Stortinget som bidrar til mer detaljstyring
<ee> blant annet forslag om at om én time fysisk aktivitet
president vi må vise tillit til hele skolesystemet til sk <ee> skoleeier og til den enkelte lærer
president ja det er fristende å spørre hva|1 en mannfolkprat vil bety i settingen av å detaljstyre
men <ee> <ee> jeg meiner at statsråden i større grad burde gjort nettopp det som lærerne og elevene vil for å oppnå <ee> dette
få til e en <ee> gjennomgang av kvalitetsvurderingssystemet sånn som vi|1 foreslår i <ee> i saken
i merknadene seier|sier høyrepartiene at en skal se på kvalitetsvurderingssysteven systemet men etter at nye læreplaner er på plass
samtidig ser vi|1 at statsråden denne helga i media foreslo noen mindre justeringer som Utdanningsforbundet har kalt kosmetiske endringer
jeg syns det er heilt tydelig at regjeringen her føler seg pressa med vårt forslag som er fremma men det er synd at når en erkjenner at en trenger å gjøre endringer i kvalitetsvurderingssystemet så lander en ned på feil side og avviser det viktige forslaget om en heilhetlig diskusjon og gjennomgang
så jeg vil spørre statsråden igjen for her har en en mulighet til å gjøre noe konkret viktig som lærerne og elevene <ee> etterspør
hva skyldes denne motviljen eller frykten mot å gjøre det lærerne og elevene sjøl vil
<INAUDIBLE> Sanner
president jeg kan berolige representanten med at <ee> mine beslutninger de er ikke noe respons på venstresidens forslag her i Stortinget
det er min bekymring at barn og unge skal gå gjennom grunnskolen uten å kunne lese skrive og regne skikkelig
derfor foretar vi omlegginger
det er ingen respons på forslag fra venstresiden her i i Stortinget
vi gjennomfører nå en viktig fornyelse av hele skolen gjennom fagfornyelsen
vi skal få nye læreplaner på på plass
vi skal også følge opp de forslagene som blir vedtatt i Stortinget her i dag men vi tar dette i tur og orden bidrar til en fornyelse sørger for at vi skal bygge gode lag rundt elevene og løfte de som blir hengende etter
neste replikant er Marit Arnstad
president det er sjølsagt viktig at en statsråd lytter til sitt eget fagdirektorat og understreker det i Stortinget
men det er også viktig å lytte til skolene og én av fire lærere seier|sier at dem meiner dem har fått <ee> fa pålegg som ikke er i tråd med det dem faglig ville ha anbefalt i sin profesjonsgjerning
én av tre lærere seier|sier at rapporterings- og dokumentasjonskravene har økt betydelig i løpet av de siste årene
<ee> og det må en jo også ta på alvor
og det er jo graverende dersom det er tilfellet
og spørsmålet mitt til statsråden er rett og slett
hvis en sånn undersøkelse som da departementet nå må gjennomføre skulle vise at det blir brukt den type krav i ansettelsesavtaler for skoleledere vil det da få noen konsekvens
vil regjeringa sørge for at det ikke kan skje og at det dermed ikke kan få konsekvenser for lønn og skoleøkonomi
men det er jo ikke slik at <ee> at regjeringen eller jeg som statsråd kan i denne saken overprøve skoleeiere
<ee> jeg er ikke kjent med at at dette skjer men vi skal undersøke det og særlig se hvordan det da står opp imot Overordnet <ee> del i i læreplanen
ja president <ee> er litt util sikkert og e hva statsråden egentlig mente der
han mente altså at romertall én er et fornuftig forslag og det syns vi jo alle <INAUDIBLE> sjølsagt at du får kartlagt det
det er jo mange av oss som også har hørt om den type eksempler
syns en virkelig at det er en grei praksis i tilfelle
president <ee> d det ville vært ganske <ee> oppsiktsvekkende hvis statsråden hadde uttalt seg om noe vi i dag ikke vet e om er et problem
jeg syns det er riktig at her følger vi det som <ee> som Stortinget nå samler seg om
først undersøker vi om dette er et problem og hvis dette er en realitet i i kommuner så skal jeg også kommentere det og da vil jeg også komme tilbake til Stortinget og se hvordan vi kan følge følge dette opp
men i de a og denne diskusjonen om <ee> hva venstresiden mener er problemer i skolen så går det også an å glede seg over at mye går i riktig retning i norsk skole
elevene lærer mer de er mere tilstede og aldri før har det vært flere som fullfører videregående skole og vi ser at en del av de elevene som har det svakeste utgangspunktet er de som løfter seg mest
det viser jo at det er mye som gjøres riktig både nasjonalt og av lokale skoleeiere og ikke minst av lærerne i norske klasserom
Utdanningsforbundet sin leder kalla|kalte e d heile denne innstillinga som vi diskuterer i dag for nedslående lesing
heile tillitsreformen som overordnet idé er borte
begrepet fins ikke lenger i vedtaksinnstillingen
dette er synd for en tillitsreform som vi nå så starten på ville gi en bedre skole for elevene våre
hva vil ministeren seie|si til dem i dag
president <ee> først og fremst så vil jeg takke lærerne for den fantastiske innsatsen de gjør hver eneste dag
lærere går på jobb hver dag for å løfte barn og unge og de oppnår fantastiske resultater
jeg viste til i forrige replikkordskifte at elevene er mer på skolen de lærer mer og flere fullfører videregående skole og vi ser nå og det tror jeg kanskje er første gang at vi klarer å løfte en del av de elevene som har blitt hengende etter
det skal lærerne ha anerkjennelse for
og så er det ikke slik president at <ee> at en blå-grønn regjering hopper når <ee> når når venstresiden i norsk politikk fremmer forslag i i Stortinget
vi gjennomfører det vi kaller for en tillits- og ansvarsreform
vi er opptatt av at ja vi skal vise tillit til skoleeiere vi skal vise tillit til til lærerne men det kan jo ikke være tillit uten krav til resultat
derfor må det tillit og ansvar følges følges sammen og derfor så <ee> gjennomfører vi fornyelsen av skolen
det innebærer økt tillit men også krav til resultater
replikkords ingen bera flere har da bedt om replikk og replikkordskiftet er <ee> omme
deretter Kent Gudmundsen
representanten Åslaug Sem-Jacobsen vil fremsette et representantforslag
Åslaug Sem-Jacobsen
representanten Kristoffer Robin Haug vil fremsette et representantforslag
president jeg vil fremsette et representantforslag om mindre helseskadelig nærmiljø i byområder
til behandling foreligger de saker som er oppført på dagsorden nummer førtitre
innstilling fra kontroll- og konstitusjonskomiteen om Riksrevisjonens undersøkelse av fiskeriforvaltningen i Nordsjøen og Skagerrak
innstilling niogåtti|åttini s tjuesytten tjueatten jamfør dokument tre ni tjueseksten tjuesytten
etter ønske fra komiteen vil presidenten foreslå at taletiden blir begrenset i fem minutter til hver partigruppe og fem minutter til medlemmer av regjeringen
videre vil presidenten foreslå at innenfor den fordelte taletid blir det anledning til inntil seks replikker med svar etter
kan det være stille i salen <qq>
<ee> inntil seks replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringen og at de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid får en taletid på inntil tre minutter
første taler er Mazyar Keshvari
fisk har i alle år vært <ee> viktig for kystnasjonen Norge og strekker seg helt tilbake til den tiden da Norge ble befolket etter hvert som iskanten trakk seg vekk fra kysten
<ee> da fikk vi tilgang til et av verdens mest ressursrike farvann i verden
forvaltningen av disse ressursene er viktig for Norge både i et historisk perspektiv men også i et fremtidig perspektiv
fisk utgjør i dag den nest største eksportvaren fra Norge etter olje og gass
Riksrevisjonens undersøkelse av fiskeriforvaltningen i Nordsjøen og Skagerrak dokument tre ni er et viktig bidrag i så måte
<ee> Nordsjøen og Skagerrak er omsluttet av tett befolkede områder og fisket har derfor vært høyere enn de bærekraftige nivåene for flere fiskeslag
komiteen har videre merket seg at områdene i sør har fått økt betydning som følge av økosystembasert forvaltning hvor en har langt s s lagt større vekt på å få oversikt iverksette tiltak også for det kystnære fisket
strenge reguleringer og kontroll har bidratt til gjenoppbygging av mange bestander men fremdeles er enkelte bestander truet eller sårbare
tilstanden er dårligst for torsk og sei
president samarbeidet med EU er helt nødvendig for å sikre en bærekraftig forvaltning av fiskeressursene i Nordsjøen og Skagerrak
komiteen viser til innstillingen at det har inngått tre fiskeri at det er inngått tre fiskeriavtaler som er særlig relevante for dette området
avtalene gir partene gjensidig rett til å fiske i hverandres fiskerisoner basert på årlig forhandlede kvot kvoter
Riksrevisjonens undersøkelse viser at til tross for avtaler og forhandlinger av kvoter foregår et stort overfiske og utkast av yngel
kvo kvoteregulering og forbud gjør at fiskere underrapporterer fangst eller rapporterer feil fiskeslag
i norsk sone er det et påbud om at all bifangst skal føres i land men fiskerne kan ha økonomiske motiver for å omgå dette påbudet
god kontroll med ressursuttaket og etterlevelsen av regelverket er derfor en viktig forutsetning for å få en bærekraftig fiskeriforvaltning
president hovedfunnene i Riksrevisjonens undersøkelse kan oppsummeres som følger
Norge og EU samarbeider om forvaltningen av fiskebestandene men mange spørsmål er fremdeles ikke løst
fiskerimyndighetene har lagt for lite vekt på forvaltningen av kystbestandene
de samlede kontrollressursene inkludert samarbeidet om kontroll med EU blir ikke utnyttet godt nok
arbeidet med å forenkle fiskeriregelverket har gitt få resultater
<ee> komiteen viser til at kontrollen med fisket ikke er godt nok
ifølge Riksrevisjonen har departementet <ee> kritikkverdig svak oppfølging av fiskeslagenes kontrollarbeid
salgslagene har en krevende dobbeltrolle som både fiskernes representant og som myndighetsutøver i fiskerikontrollen
etter Riksrevisjonens oppfatning bør departementets forventninger tydeliggjøres og det bør bli et bedre samarbeid om stedlige kontroller
komiteen er tilfreds med at fiskeriministeren i sitt svar til Riksrevisjonen opplyser at han er opptatt av å følge opp anbefalingene fra Riksrevisjonen
jeg regner med at statsråden fi følge opp i sitt innlegg og si noe mer om hvilken tiltak som er iverksatt og hva som er på trappene
komiteen deler fiskeriministerens betraktninger når det gjelder Storbritannias utmelding av EU
størstedelen av farva farvannene i det nordlige Nordsjøen ligger enten under norsk eller britisk jurisdiksjon
Storbritannias uttreden vil ventelig åpne for nye drøftelser om fordeling av fiskeressursene i området
komiteen har merket seg at EU allerede i dag har de største kvotene på alle fiskeslagene med unntak av sei og reker
med dette tar jeg opp komiteens innstilling president som for øvrig er enstemmig
neste taler er Dag Terje Andersen
og <ee> jeg vil starte med å gi min fulle tilslutning til <ee> Keshvaris framstilling <ee> av den enstemmige innstillinga ifra komiteen og si at jeg er veldig glad for at Riksrevisjonen har gått så grundig inn i dehenne saken
for når det står at en har tatt forvaltninga av kystbestandene for lite på alvor <ee> så er det heilt i tråd med den opplevelsen vi har der ute i virkeligheten
og for oss i Vestfold og jeg vil tru andre fylker langs <ee> Skagerrak så har det lenge vært <ee> en følelse av at forvaltninga av de som vi oppfatter som veldig viktig bestander <ee> har vært stemoderlig behandla av fiskeriforvaltninga
<ee> og alle de dyra skal vi ha <ee> men det må være en balanse i den forvaltninga
så president jeg vil bare kort si at jeg <ee> for å ho <ee> utfordrer statsråden på om å gjøre en forskjell
her kan statsråden virkelig gjøre en forskjell og jeg håper at vi vil merke at nå blir <ee> forvaltninga av våre bestander i framtida tatt på alvor
neste taler er Nils T Bjørke
jeg vil gjerne begynne med to forbehold
for det første så er det noen ganger en utfordring <ee> å få til alt man vil
særlig da når man forvalter ulike områder med flere parter
<ee> og for det andre så er det alltid vil det alltid være sånn at de økonomiske prioriteringene vil være noe førende og avgjørende i forhold til <ee> oppgaver man må prioritere
det er president ingen uenighet om at Norge og EU burde ha kommet mye lenger og at man burde hatt en mye bedre forf felles forvaltning
sånn som både Riksrevisjonen og komiteen slår fast
jeg har nå president derfor tatt flere initiativ overfor EU
og vi skal nå etablere ei arbeidsgruppe som skal komme med forslag om en enda bedre forvaltning av rekefisket i Skagerrak
Norge og EU er også enig om å etablere en arbeidsgruppe for kontroll av fisket på fellesbestandene i Nordsjøen
dette har ikke vært enkelt tidligere president men jeg tror det er flere som ser de utfordringene vi står overfor