scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
nå bremser vi|1 opp for nå ser vi|1 at ting går bedre
ting går på riktig vei
og med det er debatten i sak seks og syv avsluttet
sak åtte og ni
presidenten vil foreslå at disse ba debatteres under ett og det anses vedtatt
innstilling fra finanskomiteen om Finansmarkedsmeldingen tyveatten|tjueatten
innstilling tre hundre og syttién s tjuesytten tjueatten
jamfør melding Stortinget fjorten tjuesytten tjueatten
innstilling fra finanskomiteen om Rapport til Stortinget fra Norges Banks representantskap for tjuesytten
innstilling tre hundre og sekstiseks s tjuesytten tjueatten
jamfør dokument ni tjuesytten tjueatten
videre vil presidenten foreslå at det innenfor den fordelte taletid blir gitt anledning til replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringen og at de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid får en taletid på inntil tre minutter
første taler er Henrik Asheim som er ordfører i begge sakene
president <ee> fra én viktig næring som avsluttet den forrige debatten til en annen nemlig finansnæringen
la meg begynne med å takke komiteen for et godt samarbeid <ee> med arbeidet med finansmarkedsmeldingen
det er altså slik at finanskomiteen er finansnæringens næringskomité
dette er en næring som består som representerer to prosent av sysselsettingen i Norge syv prosent av verdiskapingen og er Fastlands-Norges største skattyter
med andre ord så er finansnæringen en betydelig næring som bidrar både til sysselsetting og verdiskaping for landet vårt
derfor så viser også flertallet <ee> i komiteen alle unntatt Rødt til at velfungerende finansmarkeder er en forutsetning for utvikling
enda viktigere er det at <ee> robuste finansinstitusjoner gir trygghet til familier og til bedrifter rundt om i landet
stabilitet i finanssektoren er svært viktig og et av denne komiteens viktigste oppgaver å bidra til gjennom de vedtak vi gjør
finanskrisen i totusenogåtte minnet oss på hvor viktig det er med gode og treffsikre reguleringer av denne næringen
i forrige stortingsperiode opplevde vi et oljeprisfall som skapte betydelige utfordringer for norsk økonomi
men dette var også en utfordring som ble håndtert raskt både gjennom pengepolitikken gjennom lav rente en svekket krone ansvarlige parter i lønnsoppgjørene og ikke minst en ekspansiv finanspolitikk fra regjeringen
med andre ord så er optimismen og veksten tilbake i norsk økonomi
vi har som forbrukere merket utviklingen innenfor den digitale <ee> <ee> utviklingen innenfor finansnæringen
da jeg var liten så var jeg med moren min hver lørdag i på to ting
først var vi på polet
så var vi i banken
og da jeg vet ikke hva hun gjorde der
jeg tror hun betalte regninger
men det innebar lang kø <ee> kølapper og mye stempling av ark
nå er Norge helt fremst i digitaliseringen innenfor finansnæringen
og det betyr at man ikke lenger går i banken
man løser det meste gjennom mobiltelefonen eller på nett
en velfungerende finanssektor bidrar også til kapital enten det er til boligkjøp eller til oppstart av bedrifter
det er på mange måter blodomløpet i økonomien vår
men vi vet også at forbrukslån og veksten man har hatt i det kan skape problemer for enkelte selv om det også er et viktig tilbud for de som får uforutsette utgifter på kort sikt
derfor så sier en samlet komité at man ønsker <ee> forslag fra regjeringen på å forby aggressiv markedsføring av forbrukslån i løpet av høsten totusenogatten
et annet tema som har blitt diskutert i komiteen og som det er ulike forslag på er å innføre rentetak for forbrukslån
dette ruster oss også for nye eventuelle tilbakeslag
til slutt president vil jeg bare si litt om den andre saken vi behandler samtidig nemlig representantskapets rapport i Norges Bank
<ee> representantskapet har altså ingen merknader til driften og generelt er tilfreds
de viser allikevel til og peker på at det samlede budsjettet for Norges Bank øker med elleve prosent og vi som komité merker oss at dette er noe representantskapet selv sier at de ønsker mer informasjon om årsaken til kostnadsutviklingen på
neste taler er representanten Åsunn Lyngedal
deretter Sivert Bjørnstad
det går bra i finansnæringa
bankene hadde i fjor et overskudd på femogfemti|femtifem milliarder
sjøl om renta er lav så er rentenettoen god og tilgangen på kapital er god i Norge og finansmarkedene fungerer godt
for Arbeiderpartiet så har det vært viktig at norske banker ikke bare er lønnsom men også at de er solid
fra den norske bankkrisa på nittennitti-tallet har det vært innført strenge kapitalkrav og krav til risikostyring i bankene
det er gledelig å konstatere at vi nå har den best kapitaliserte banknæringa i Europa sammen med Sverige
det er gledelig når IMF i forrige uke konstaterer at sjøl med en sterk nedgang i økonomien i Norge med store tap for bankene ser de ingen banker i Norge som vil komme i en negativ kapitalsituasjon
derfor har Arbeiderpartiet i den her saken sagt at i tjuenitten så må vi også i Norge gi norske banker mulighet til å holde tilbake litt mindre kapital ved utlån til små og mellomstore bedrifter
en slik adgang har de hatt i resten av Europa siden tjuetretten og det blir det også heldigvis flertall for i denne saken
Arbeiderpartiet har i arbeidet med meldinga satt fokus på forskning og utvikling innafor finansnæringa
næringa er en av de som har omstilt betydelig de siste årene
de har tatt i bruk ny teknologi og de har tatt ned antall ansatte
det er viktig at storting og regjering sammen legger til rette for ei god utvikling i næringa
og vi er glad for at resten av komiteen har blitt med oss på et fokus på forskning og har vært med å vedta en regulatorisk sandkasse for fintech-bedrifter
det til tross for at det ikke var foreslått av regjeringa og skulle innføres enda
både næring og forbrukere i Norge er blant verdens beste på digitalisering og det er viktig at myndighetene legger til rette for at vi kan være fortsatt fremst i å ta i bruk ny teknologi også den vi enda ikke har utvikla
et godt fungerende finansmarked er viktig både for forbrukere og næringsliv og derfor har vi gitt støtte til næringa i deres|1 ønske om å få ei egen stortingsmelding med en næringspolitikk for finansnæringa
både arbeidsgivernes organisasjoner og de ansattes mener at finansmarkedsmeldinga blir for passiv og handler for lite om framtida
vi har dessverre ikke fått med oss resten av komiteen på det her ønsket
om bankene er solid så er gjeldsveksten i norske husholdninger dessverre veldig bekymringsfull
norske husholdninger har historisk høy gjeld
to ganger bruttoinntekt og andelen av inntekten som husholdningen bruker til å betale renter og avdrag har steget og er nå på nivå med den norske bankkrisa på nitti-tallet
det er ofte en situasjon i forkant av finansielle kriser og IMF påpekte i forrige uke at Norge er blant de landene i verden der husholdningene har høyest gjeld i forhold til inntekta si
de vurderte også at norske boliger er overprisa
for Oslo anslo de cirka femten prosent
resten av landet mellom fem og ti
det er viktig å følge den her utviklinga og det er hovedbegrunnelsen bak boligforskrifta som Arbeiderpartiet mener bør videreføres
samtidig så ser vi at en av virkningene med boligforskrifta er at den kan være med på å holde unge utafor boligmarkedet
det er de som har lavest egenkapital og det er der taket på fem ganger brutto inntekt begrenser mest
når femti prosent av unge som kjøper bolig nå får hjelp fra sine foreldre så er Arbeiderpartiet bekymra for de som ikke har foreldre som kan eller vil bidra med egenkapital eller kausjon
det bidrar til å forsterke og øke forskjeller i Norge fordi det betyr mye for økonomien din om du kommer inn i boligmarkedet eller ikke
vi har i Stortinget i mai derfor stemt for at Husbanken skulle kunne gi startlån til unge som ikke hadde den nødvendige egenkapitalen men som har betjeningsevne men forslaget blei dessverre ikke vedtatt
president Arbeiderpartiet har vært opptatt av forbrukslån og nordmenn sine forbrukslån steig med tretten prosent i fjor
den utgjorde bare tre prosent av gjelda vår men tolv prosent av renteutgiftene
vi vil påpeke at banker og myndigheter har stått uten et viktig redskap siden Solberg-regjeringa stansa arbeidet med det offentlige gjeldsregistret som Stoltenberg-regjeringa foreslo før valget i tjuetretten
fordi vi ikke har et gjeldsregister så h finnes det ikke noe samla oversikt over en person sine gjeldsforpliktelser og derfor mangler vi et viktig verktøy når du skal vurdere folks betalingsevne
det er beklagelig men regjeringa må nå prioritere å få på plass sitt private gjeldsregisteralternativ
vi har slutta oss til forslaget om å forby aggressiv markedsføring av forbrukslån fordi vi er bekymra og vi har bedt regjeringa utrede en foretrukken modell for rentetak som kan gjennomføres <ee> hvis nødvendig
vi har <ee> endra forslaget våre litt
vi ønsker ei tilbakemelding på <ee> et mulig rentetak i finansmarkedsmeldinga i tjuenitten
og med det så tar jeg opp Arbeiderpartiet sine forslag
da har representanten tatt opp de forslag hun selv refererte
neste taler er representanten Sivert Bjørnstad
velfungerende finansmarkeder og en finansiell infrastruktur som er stabil og troverdig er helt avgjørende for at samfunnet vårt skal fungere så godt som det faktisk gjør
tilliten mellom folk og mellom folk og stat og mellom stat og nærings- og arbeidsliv ville ha vært en helt anna om ikke det her helt grunnleggende premisset hadde vært på plass
derfor ber en samla komité om fortgang i arbeidet med å få innført en tilsvarende rabatt i Norge sånn at konkurransen mellom bedriftene reelt sett blir likere enn i dag
president finansnæringa som næring står <ee> i dag for om lag to prosent av sysselsettingen og sju prosent av verdiskapinga i Norge og er fastlandets største skattyter
bankene og forsikringsselskapene går godt og med solide overskudd noe som igjen gjør tilgangen til kapital enklere for landets bedrifter og husholdninger
moderate utbytter og skjerpa kapitalkrav til bankene har gjort at vi i dag har blant de mest sikre bankene i Europa
finansnæringa har stått overfor en voldsom endring de siste par tiårene
det er faktisk overraskende få år siden bankboka var i bruk og at vår viktigste kontakt med banken var over skranke i en av de mange filialene rundt omkring i landet
sånn er det ikke lenger og det er i sum et gode at det ikke er sånn
ny teknologi skaper muligheter men også utfordringer for finanssektoren
samtidig veit vi at finansnæringa er blant de næringene som oftest blir utsatt for cyberangrep og sårbarheten kan derfor være stor også for oss som forbrukere
heldigvis er næringa sjøl offensiv og på ballen og i tillegg så har stortingsflertallet de siste par årene satsa massivt på IKT både gjennom forskning og utvikling men også på utdanningssida
president det som truer vår finansielle stabilitet mest er økende gjeld og stadig høyere boligpriser
over nitti prosent av husholdningene si gjeld er tatt opp med pant i bolig og med veksten vi har hatt i boligpriser de siste tiårene har det gitt husholdningene tilgang til mer lån
samtidig har rentene vært historisk lav over lang tid
det er gjerne når man ikke ser en eneste sky på himmelen at man bør bli mest bekymra
Norges Bank har varsla økte renter i årene som kjem|kommer som jo egentlig er et gode fordi det betyr at det går bedre med norsk økonomi men det kan også føre til utfordringer for dem som har lånt mye de siste årene
det er likevel ikke sikkert at det er økte reguleringer som er svaret
det er heller ikke sikkert at det er er løsninga er som Arbeiderpartiet sier at vi skal gjøre tilgangen til kapital enklere for enkelte grupper i samfunnet
unge helt ordinære ungdommer skal ikke i utgangspunktet være del av boligsosiale tiltak
det her er også penger som skal betales tilbake når rentene stiger enten banken heter DNB eller Husbanken
president den viktigste jobben har landets kommunestyrerepresentanter
at det blir bedre balanse mellom tilbud og etterspørsel i boligmarkedet
at man regulerer attraktive tomter til boligformål særlig i og rundt de store byene
finansnæringa er viktig for Norge
finansnæringa er en helt avgjørende motor for å holde Norge i gang
finansnæring er viktig for å bidra til at folk skal leve gode liv i heile landet og bidra til å finansiere næringsliv sine store og små prosjekt i bygd og by
derfor president så er det viktig å legge til rette for ei mangfoldig og tilstedeværende finansnæring i heile Norge
det er viktig å bidra til ikke minst at vi òg har mange små aktører og at en har virksomhet he over vårt langstrakte land
det er viktig for finansiering av bedrifter og deres prosjekt og det er viktig òg for <ee> de enkelte privathusholdningene
president på høringa om finansmarkedsmeldinga så kom det et unisont krav om å få gjort noe med SMB-rabatten og få innført SMB-rabatten i Norge
det gjør det vanskeligere å <ee> det gjør det vanskeligere å få tilgang til kapital
det bidrar til at en kan tape arbeidsplasser i Norge og skape konkurranseulemper i forhold til andre land
andre land der <ee> SMB-rabatten er innført for lengst
det haster å få innført den
Senterpartiet har etterlyst det tidligere og det er ytterligere behov
det er på overtid å få gjort noe med SMB-rabatten president
president til utviklinga på boligmarkedet og den store gjelda som er i <ee> denne store boliggjelda som er i Norge
det her har jo undertegna utfordra finansministeren på i Stortinget tidligere blant anna i spørretimen
president i forhold til utviklinga på bustadmarkedet så
det langsiktige som vi må sørge for er jo sjølsagt desentralisering
president når det gjelder for forbrukslån så er det bekymringsverdig den veksten som er i forbrukslån
sjøl om det utgjør en liten andel av den totale lånemengda ja så er det <ee> stor vekst og det er høge renter som de som <ee> tar opp forbrukslånet må bære
president vi er fornøyd med at det er foretatt viktige innstramninger og ser fram til at forbrukslånsbankene ikke lengre skal være gratispassasjerer i en del sammenhenger men det er allikevel viktig å gjennomføre flere tiltak
Senterpartiet meiner at vi trenger å få utreda men òg å foreslå en modell for rentetak i Norge
<ee> og president vi har et eige forslag på det sammen med flere andre parti som jeg vil ta opp samtidig som jeg òg varsler at vi stemmer subsidiært for Arbeiderpartiet sitt forslag
president vi er òg tilfreds med at komiteen har <ee> <ee> gått inn for samla å forby aggressiv markedsføring av forbrukslån
president saksordføreren var opptatt av digitalisering i Norge og det er sjølsagt bra at Norge blir digitalisert at en får enklere og bedre løsninger på mange områder
samtidig så er det slik at mange ikke henger med i den digitaliseringa som er avhengig av andre løsninger har andre behov
nettopp derfor så er det viktig å ivareta kontanter i framtida som tvungent betalingsmiddel
det er viktig å ivareta bankenes lovpålagte plikt å gjøre tilgjengelig innskudd og uttak i form av kontanter
president i innlegget mitt under behandlinga av stortingsmeldinga om oljefondet så snakka jeg om klimarisiko <ee> og klimarisiko er også relevant her
for eksempel så vil investeringer i fossil energi kunne møte brå skift og fall i verdi
hva betyr det her president
jo mens arbeidet med klima og bærekraft hittil har vært isolert til å kutte egne utslipp så må vi nå snakke om hva klimapolitikken og ny teknologi betyr for økonomien vår og forretningsmodellene til norske bedrifter
hva betyr forhold som CO2-prising strengere reguleringer ny teknologi og endra forbrukeradferd
regjeringa skriver også at de vil vurdere behovet for endringer i krav til selskapsrapportering om klimarelatert risiko
SV imøteser en grundig omtale og diskusjon av det her i neste års finansmarkedsmelding og hvordan og om hvordan finansbransjen kan være en viktig del av løsninga
så vil jeg omtale to andre forhold som bekymrer både knytta til ulikhet og finansiell stabilitet
<ee> Finanstilsynet Norges Bank OECD og IMF trekker fram høye boligpriser og økende gjeldsgrad blant norske husholdninger som den største risikofaktoren for norsk økonomi som også flere i tidligere innlegg har vært inne på
boligmarkedet er også en stor driver for ulikhet i Norge
forskjellene øker mellom de som får hjelp av foreldrene sine til å ta opp stadig høyere gjeld og dermed kommer seg tidlig inn på boligmarkedet og de som ikke får den samme hjelpa
det her fører til ytterligere press om å ta opp stadig høyere gjeld og prisene presses opp
framover så er vi nødt til å lykkes med en politikk som både ivaretar s sjøleierlinja og en sosial boligpolitikk som bremser gjeldsveksten og roer ned boligmarkedet
målet må være at dagens unge ikke skal tvinges til å ta opp den skyhøye <ee> gjelda som vi ser i dag
det vet vi er skadelig for en hel generasjon og for produktiviteten til økonomien
boliglånsforskrifta som omtales i den her meldinga og innstillinga har vært veldig viktig men i tillegg til en videreføring av boliglånsforskrifta så er det avgjørende å se på boligpolitikken i en større sammenheng
problemet med en gradvis oppbygging av økonomisk ustabilitet på grunn av økende gjeld kan ikke utelukkende løses gjennom bankreguleringer men må løses på en måte som ikke driver opp boligprisene videre
da kommer virkemidler som fordelsbeskatning av bolig økt skattlegging av sekundærboliger i kombinasjon med lavere inntektsskatt og så tomteregulering leie til eie og andre virkemidler
og det her er et perspektiv president som mangler i omtalen av boligmarkedet og husholdningsgjelda i den her stortingsmeldinga
så videre til forbrukslån som også flere har vært inne på
og president tilgang til et <ee> til kreditt det er et gode men veksten i forbrukslån er noe som også SV ser på med bekymring både for den finansielle stabiliteten og for de enkeltpersonene som havner i gjeldsfella
sårbare grupper vet vi har en betydelig overrepresentasjon blant de som opplever problemer med den her låneformen <ee> og vi vet også at det representerer en formidabel risiko også på samfunnsnivå
det er vedtatt gjennomføring av flere innstramminger de siste årene blant anna oppfølging av SVs forslag om retningslinjer for forsvarlig utlånspraksis men vi mener at det er behov for ytterligere tiltak
regjeringas utkast til ny finansavtalelov inneholder forslag om gode tiltak som avslagsplikt men mangler tiltak som omfatter det tiltagende problemet med tilleggsfordeler knytta til kredittomsetting
det her kan man gjøre noe med når man følger opp vedtaket som vi skal gjøre i dag om å forby aggressiv markedsføring av forbrukslån
samtidig så er det uheldig at viktige virkemidler som for eksempel rentetak ikke blir innført nå
og rentetak vil også være et målretta virkemiddel for å forhindre at selskap som tilbyr nye former for forbrukslån som payday loans får fotfeste i Norge
det ser imidlertid ut president som det vil bli flertall for å utrede ulike modeller for rentetak men at det ikke blir innført <ee> med det første
vi vil derfor stemme subsidiært for forslagene om den utredninga og vi har også <ee> lagt fram forslag om ytterligere tiltak for å innstramme forbrukslån som jeg tar opp president
neste taler er representanten Kjell Ingolf Ropstad
banker og finansinstitusjoner spiller en viktig rolle i økonomien
de tilbyr betalingstjenester innskudd og utlån for husholdninger og bedrifter og forsikring mot reell risiko som brann død sjukdom og så videre og finansiell risiko brå prisendringer på valuta renter råvarer
finansnæringa bidrar med avgjørende finansiell infrastruktur som skal tjene husholdning og bedrifter over heile landet og er regnet som en infrastrukturnæring
finanskrisen fikk et mindre omfang i Norge ikke minst fordi vi|1 etter bankkrisen på nittitallet hadde innført strengere reguleringer enn andre land blant anna med høgere krav til bankers egenkapital
særnorske reguleringer var et fortrinn i møte med krisen fordi det ga oss|1 mer solide banker og færre spekulative finansprodukter
i så fall kan en samordning av verdipapirvirksomhet og tradisjonell bankvirksomhet være uheldig for finansiell stabilitet
derfor foreslår KrF at regjeringa fremmer et forslag som reduserer bankers adgang til å ta risiko utenfor kjernevirksomheten ytterligere
forbrukslån har vokst i omfang og utgjør en spesiell stor risiko for gjeldsproblemet f både for den enkelte og for samfunnet
KrF er tilfreds med at en samla komité stiller seg bak forslaget om å forby aggressiv markedsføring av forbrukslån
samtidig er det uheldig at viktige virkemidler som for eksempel rentetak ikke innføres
organisasjoner som Forbrukerrådet Huseiernes Landsforbund og Gjeldsoffer-Alliansen har tatt til orde for å innføre rentetak i Norge
derfor så foreslår KrF å utrede ulike modeller for rentetak i Norge og at regjeringa fremmer et forslag om dette i finansmarkedsmeldinga i tjuenitten
president vi|1 registrerer at Arbeiderpartiet har fremma et løst forslag som går på å bare utrede ulike modeller og vi|1 vil au stemme subsidiært for det forslaget
ærede president finansmarkedene er en stor del av norsk økonomi og leverer tjenester som er viktige i folks liv
i årets finansmarkedsmelding understreker regjeringen at stabil tilgang til finansielle tjenester er avgjørende for at moderne økonomier skal fungere godt
kostnadene for samfunnet ved uro og kriser i finansmarkedene kan være store og langvarige
norske banker er solide og lønnsomme og i løpet av de siste ti årene har soliditeten samlet sett blitt dobbelt så god
bankene er dermed bedre rustet til å håndtere et eventuelt tilbakeslag i norsk økonomi
bankenes gode inntjening legger også til rette for at kapitalen kan bygges videre opp fremover
bankene har bygget opp soliditeten i takt med nye krav etter den internasjonale finanskrisen
Stortinget vedtok i begynnelsen av mars i år den foreløpig siste av bankreformene etter finanskrisen
et nytt regelverk for forebygging og håndtering av bankkriser
regelverket vil bidra til lavere risiko i banksektoren og kan over tid spare norsk økonomi og det offentlige for store kostnader
regjeringen har de siste årene satt i verk flere tiltak for å begrense risikoen fra den høye gjelden i husholdningene
blant dem motsykliske kapitalbufferkravet og andre tilpasninger i soliditetskravene for banker
boliglånsforskriften har virket i snart tre år og regjeringen vil snart ta stilling til om den skal videreføres etter tredevte|trettiende juni i år og i så fall i hvilken form
for fjerde år på rad har årets finansmarkedsmelding en særskilt omtale av næringspolitiske spørsmål
regjeringen har i årets melding lagt vekt på at finanssektoren både er en betydelig næring i seg selv og en finansieringskilde for øvrig næringsliv
tilgangen på kapital er i dag god både hos bankene og i verdipapirmarkedene
den norske finansnæringen har vært tidlig ute med digitale tjenester og regjeringen vil legge til rette for fortsatt høy innovasjonstakt
vi ser nå at konkurransen og innovasjonen kan skyte fart i finansmarkedene som følge av ny teknologi ny EU-regulering og inntreden av nye aktører fra inn- og utland
fremveksten av fintech-virksomheter reiser spørsmål om reguleringen er godt nok tilpasset den teknologiske utviklingen
Finanstilsynet har etablert et kontaktpunkt for å veilede og gi informasjon men også for å få bedre innsikt i hvilke utfordringer nye teknologibedrifter kan ha
regjeringen vil vurdere ytterligere tiltak for å legge til rette for fintech
en regulatorisk sandkasse med utgangspunkt i Finanstilsynet er en naturlig del av dette arbeidet slik komiteen viser til
regjeringen vil også gjøre det lett enklere å ta i bruk folkefinansiering og vi følger med på risikoen og mulighetene ved virtuelle valutaer og teknologien bak
et tredje hovedtema i årets melding er forbrukervern
forbrukervernet skal sikre at kundene kan handle trygt med profesjonelle aktører uten derved å frita dem for risiko
vi må også fortsette å jobbe for at forbrukerne har kompetanse og informasjon til å ta gode beslutninger for egen økonomi
regjeringen ønsker å legge til rette for god mobilitet og konkurranse i bankmarkedet
i meldingen gjør vi rede for muligheten for å <ee> sammenligne tilbud og bytte bank
teknologiske og regulatoriske endringer vil trolig bidra til økt mobilitet og enda sterkere konkurranse fremover
regjeringen deler komiteens bekymring for at flere kan få gjeldsproblemer med veksten vi ser i forbrukslån
vi har derfor iverksatt en rekke tiltak for å bedre informasjonen til forbrukere og långivere og legge til rette for mer gjennomtenkte beslutninger
opprettelse av gjeldsinformasjonsforetak er i den forbindelse viktig
andre viktige tiltak er forskriften om fakturering av kredittkortgjeld og forskriften om markedsføring av kreditt <ee> fra sommeren tjuesytten
i arbeidet med ny finansavtalelov ser vi på hvordan vi ytterligere kan sikre at forbrukerne ikke blir påvirket på en uheldig måte
det er viktig at forbrukerne ikke blir utsatt for aggressiv markedsføring slik komiteen også peker på
vi har også vurdert muligheten for å innføre et såkalt rentetak slik Stortinget har bedt om men kommet til at dette ikke vil være et godt tiltak slik det norske markedet ser ut nå
fokuset bør være på målrettet og effektiv regulering som treffer de utfordringene som finnes i markedet i dag
vi følger imidlertid utviklingen nøye og jeg er ikke fremmed for å vurdere rentetak på nytt dersom dyre <ee> smålån skulle bre om seg slik vi har sett i en del andre land
vi har snakka litt om i dag at boligprisene har steget kraftig gjennom mange år
vi fikk en liten korrigering i sytten men de har steget gjennom hele tjueatten hittil i år og mange vurderer at prisene kanskje snart vil være tilbake til det nivået de var på før vi fikk korrigeringa
det er færre førstegangsetablerere som klarer å komme seg inn på boligmarkedet kanskje særlig i Oslo
halvparten av alle som kjøper seg bolig nå får hjelp fra foreldrene sine
Stortinget stemte i mai ned et forslag som vi støtta om å kunne gi startlån til unge som er uten egenkapital men med betjeningsevne
boligforskriften gjør det vanskelig for de som ikke har foreldre som kanskje ikke kan eller vil hjelpe dem og det kan forsterke forskjeller og rammer kanskje særlig de som ikke har hatt en en spesielt god relasjon til sine foreldre eller en okei oppvekst
hva vil statsråden gjøre for å gjøre det enklere for unge som er uten mulighet for hjelp fra sine foreldre til å komme inn i boligmarkedet
president <ee> jeg tror vi alle sammen er opptatt av noe som ligger litt sånn godt forankret i den norske folkesjelen at vi skal eie vår egen bolig
det er veldig mange nordmenn som gjør det og det er klart at det er viktig også for unge i etableringsfasen å sakte men sikkert komme seg inn i boligmarkedet
de tallene jeg har sett så langt tyder ikke på at <ee> <ee> det er store endringer blant unge i etableringsfasen i forhold til <ee> boliglånsforskriften
<ee> men jeg tror at hovedproblemet egentlig ikke <ee> i forhold til boligmarkedet handler veldig lite om boliglånsforskriften som sådan for den er jo primært der for å regulere tilgangen på <ee> altså på gjeldsutvikling og kapital
<ee> det handler jo om andre mekanismer for å få boligmarkedet til å komme i bedre balanse og da har plan- og bygningsloven sitt å si andre reguleringer sitt å si
neste replikant er Sigbjørn Gjelsvik <qq>
ja president i årets finansmarkedsmelding så er jo det en betydelig omtale av kontanter og de utfordringene som <ee> <ee> mange folk i Norge har med å få tilgang til kontanter i hverdagen
så har Finanstilsynet på side syttifem er sitert på at en meiner at det i dag <ee> så dekker en de fleste kunders daglige behov men at det er fare for at kontanttjenestetilbudet kan bli svekka framover
Finanstilsynet er videre sitert på at de meiner at det bør legges opp til ei breiere utredning for å vurdere behovet for nye løsninger og regler
<ee> og det her har jo da Senterpartiet <ee> fulgt opp i innstillinga med nettopp å foreslå ei slik utredning og hvorfor <ee> meiner statsråden ikke det er fornuftig å foreslå <ee> å være med på ei slik utredning som Finanstilsynet sjøl har tatt til orde for
president jeg tror det er bred enighet om jeg at <ee> publikum skal ha tilgang på <ee> ulike typer betalingstjenester altså som er hensiktsmessige for dem
derfor så tror jeg ikke det er stor kontrovers <ee> <ee> knyttet til dette med å ha tilgang på kontanter
jeg mener at det Finanstilsynet har sagt er at det foreløpig ser greit ut men vi jobber også med å følge dette videre opp for å sikre at vi har god kontroll på dette så jeg mener det ikke er noen grunn til å utrede dette spørsmålet slik <ee> slik Senterpartiet legger opp til
dette arbeidet er vi allerede godt i gang med og i døl dialog med Finanstilsynet om
ja president grunnen til at vi har fremma det forslaget her er jo blant anna på grunn av at Finanstilsynet sjøl meiner at det bør legges opp til en breiere offentlig utredning for å vurdere behov for nye løsninger og regler
Norges Bank følger jo òg opp det her med å <ee> og seier|sier òg i finansmarkedsmeldinga at f Norges Bank har pekt på et behov for å tydeliggjøre kravet til u geografisk tilgjengelighet av kontanter
men er det da slik å forstå <ee> at dersom <ee> vårt forslag blir omgjort til et oversendelsesforslag at den utredning som Finanstilsynet har pekt på at det er et arbeid som vil bli gjennomført
ja president regjeringen har jo varslet i finansmarkedsmeldingen at vi vil følge opp disse spørsmålene i samarbeid både med Finanstilsynet og Norges Bank og gi Stortinget en oppdatert orientering i neste års finansmarkedsmelding
så mitt spørsmål er <ee> ser ikke finansministeren og Finansdepartementet at det er en fordel å kunne forhindre at de i det hele tatt får fotfeste her
de jeg kan jo vanskelig se at det er kj gode grunner at til at man skal <ee> åpne opp for at aktører som de skal få et fotfeste i det norske markedet all den tid tilgangen på at kreditt må sies å kunne være ganske god
president <ee> jeg tror det er viktig at vi holder oss med reguleringer og virkemidler som løser utfordringer <ee> som vi har
<ee> når det gjelder spørsmålet om et rentetak så mener jeg at vi har utredet det ganske grundig og kommentert på i årets melding men jeg har også varslet at vi vil komme tilbake til og følge nerd nærmere opp basert på en <ee> utvikling vi ikke foreløpig kjenner
tror ikke det er noen stor uenighet om dette
vi <ee> følger denne denne utviklingen tett og nøye og er det behov så vil vi selvfølgelig komme med nye tiltak
ingen flere har da bedt om replikk og replikkordskiftet er omme
de talere som heretter får ordet har en taletid på tre minutter
det har vært noen temaer som har gått igjen i debatten her i dag og jeg vil også dvele litt med den store veksten i forbrukslåna
for Arbeiderpartiets del så mener vi den er bekymringsfull
det hevdes at flere unge uten foreldre som kan hjelpe dem inn i boligmarkedet bruker forbrukslån for å finansiere egenkapitalen
det fins lite faktakunnskap om dette men en rapport fra Samfunnsøkonomen meiner det er en sammenheng
rentenivået på forbrukslån er høyere enn på andre lån og det m markedsføres fortsatt ganske så intenst
risikoen legitimerer et høyere rentenivå men i rapporten fra Samfunnsøkonomen finner man at forbrukslån som ikke blir betal tilbake ikke gir reell risiko for utlånerne
på grunn av boliglånsforskriften har boligen ledig sikkerhet
utlegg kan derfor tas i boligen og risikoen for utlånerne blir derfor minimal
men renten er fortsatt høy sjøl om risikoen reelt sett begrenses for utlånerne
mange investerer i forbruksbanker og det skyldes muligheten for raske penger
markedsføringa er fortsatt intens sjøl med de endringer som ble gjort av regjeringa
en undersøkelse gjort av Forbrukerrå Forbrukerrådet viser at respekten for de nye reglene ikke synes å være særlig påtrengende
vi meiner derfor det er grunn til å skjerpe opp reglene for markedsføring og vi meiner det må ha konsekvenser hvis man ikke følger opp
derfor så trur vi at en forskningsfesting av regler for god utlånspraksis kan være vegen å gå
så er vi glad for at regjeringa nå sier at man ønsker å gå videre og se og følge meg på det på rentetak
det kan være nødvendig om det ikke skjer endringer i bransjen
så til et annet tema og det er om finansnæringa behøver ei egen stortingsmelding som næring
ja kryptovaluta crowdfunding Facebook og Amazon som formidlere av betaling
IKT-løsninger som gjør oss mer og mer sjølhjulpne
mobilteknologi
IT-systemer som ligger nede
kontanter som forsvinner fra bankene
samfunnssikkerhet for at <ee> betalingssystemer fungerer
ja utfordringene er mange og det er ei næring som er i stor endring
for det det er jo ganske grunnleggende for et samfunn at vi har et et finansmarked <INAUDIBLE> ei finansnæring som fungerer
det er ei stor næring som forvalter en forvaltningskapital på høyde med oljefondet
det er også ei næring som påvirkes blant annet av de store klimaendringene og de konsekvenser det har blant annet for forsikringsdelen av næringa
derfor foreslår vi at dette er ei næring som bør ses nærmere på
i ei stortingsmelding vil kunne analysere og gi oss noen retninger
vi meiner det er nødvendig og vi håper på flertall for det i salen i dag
skulle representanten <INAUDIBLE> et <INAUDIBLE>
<INAUDIBLE> det er helt riktig
vi trenger ikke å t ta opp vårt forslag nummer fire
det er endra gjennom det løse forslaget i salen og har ei presisering der
da har representanten trukket det forslaget hun refererte
ingen fler har <ee> bedt om ordet i sak åtte og ni og debatten er dermed omme
sak <ee> ti
innstilling fra finanskomiteen om Statsrekneskapen tjuesytten
ber noen om ordet i saken
deretter Svein Roald Hansen
president jeg skal være kort
det er altså slik at den bedringen vi ser i norsk økonomi s naturligvis også gjør seg gjeldende i statsregnskapet for totusenogsytten
statsregnskapet viser at det oljekorrigerte underskuddet utgjorde to hundre og tjueto komma åtte milliarder kroner
det er åtte komma seks milliarder lavere enn nysalderingen viste og hele trettiseks komma syv milliarder mindre enn det salderte budsjettet
utgiftsveksten i statsbudsjettet utgjør én komma ni prosent
skatte- og avgiftsinntektene er på ni hundre og førtitre komma seks milliarder i tjuesytten som er en økning på tjueseks komma åtte milliarder eller to komma ni prosent
de samlede inntektene fra petroleumsvirksomheten var på ett hundre og nittifire komma fire milliarder mens utgiftene til petroleumsvirksomhet var på tjueseks komma seks milliarder
det utgjør altså en netto kontantstrøm på ett hundre og sekstisyv komma åtte milliarder kroner
komiteen har ingen merknader til statsregnskapet og enstemmig anbefaler å vedlegge det protokollen
ingen fler har da bedt om ordet i sak <ee> ti og debatten er <ee> omme
sak elleve
innstilling tre hundre og nittisju s tjuesytten tjueatten
jamfør Dokument åtte ett hundre og trettisju s tjuesytten tjueatten
videre vil presidenten foreslå at den inn at det innenfor den fordelte taletid blir gitt anledning til replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringen og at de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid får en taletid på inntil tre minutter
første taler er Helge André Njåstad som er sakens ordfører
ingen er uenig i at også offentlig sektor må utvikles ta i bruk ny teknologi nye arbeidsmetoder få mer igjen for kronene
det gjøres i stor utstrekning
et av de fremste eksemplene er jo Skattedirektoratet
faren min måtte hjelpe naboene med å fylle ut selvangivelsen fordi det var for komplisert for mange
i dag kommer den ferdig utfylt
og det er overkommelig for de fleste å legge inn nødvendige korrigeringer
sykehusene er et annet eksempel
nye behandlingsmetoder gjør at operasjoner som krevde dager i sykehuset gjøres på en time på poliklinikken
men det har ikke gitt grunnlag for å kutte bevilgningene
hvorfor ikke
fordi nye behandlingsmetoder gir nye behandlingsmuligheter
oppgavene vokser
mer effektive måter å jobbe på kan altså samtidig utløse behov for mer midler fordi oppgavene vokser
store deler av offentlig sektor er slik
det er folkene som utgjør mesteparten av utgiftene i sykehusene i eldreomsorgen i undervisningssektoren
dette går ikke representantene for regjeringspartiene inn i president
de legger seg på samme linje som statsråden
i brevet til komiteen opptrer hun som prinsesse Vilikke
det er for vanskelig for tidkrevende for dyrt å skulle gjøre som forslaget ber om
få en oversikt over hvordan denne såkalte reformen virker
gir den omstilling og mer effektivitet og eventuelt i hvilke virksomheter
problemet er jo at kuttene rammer alle virksomheter likt uten hensyn til hvilke reelle muligheter de har til effektivisering omorganisering eller tilgang til ny teknologi
tanken synes å være at trangere budsjetter skal virke som en slags tryllestav for kreative innsparinger
det vi ser etter flere år med slike budsjettkutt er at stadig flere offentlige virksomheter varsler at deler av aktiviteten må nedprioriteres ventetiden øker og kap kvaliteten forringes
tankesmia gen Tankesmien Agenda har gjort et litt av det finansministeren ikke vil gjøre
undersøkt virkningene i flere statlige virksomheter i Ostehøvelkutt ikke så effektiv effektivisering-rapporten
konklusjonen er for eksempel at i offentlige tjenester som er arbeidsintensive må innsparinger i hovedsak komme ved redusert bemanning
det er president ikke en reform
det er et sparetiltak
ønsker representanten å ta opp <ee> <INAUDIBLE>
<ee> tar jeg opp det forslaget mange står sammen om
Senterpartiet ønsker tjenester nær folk
vi ønsker at folk uansett hvor hen en bur hen i landet skal ha tilgang til gode tjenester som blir videreutvikla år for år for å møte nye krav
og president hvis en skal ha fokus på det å sikre tjenester og gode tjenester nær folk ja så må en òg være villig til å gjøre noen prioriteringer
Senterpartiet har gjort noen tydelige prioriteringer i våre alternative budsjett
men i tillegg så meiner jo vi det er viktig å gjøre tydelige politiske prioriteringer
for eksempel innafor politi
men president <ee> når da regjeringspartia <ee> slår seg på på brystet over den reformen her så er jo det viktig samtidig å vise til da hva som har skjedd mens de samme partia har regjert
ifølge Aftenposten <ee> tredje mai <ee> tjuesytten så var det altså <ee> i løpet av <ee> den <ee> blå-blå regjeringa sin regjeringsperiode kommet tusen nye bo byråkrater i departement og direktorat
det er ikke kutt
det er ei kraftig økning
dessverre så er jo det nettopp det som mange underliggende etater har gjort og det er derfor det er viktig å gi et tydelig signal
president i løpet av de mange debattene som vi har hatt i dag så er det en <ee> en ting som vi har kommet tilbake til stadig vekk og det er utredning
<ee> og jeg er tilhenger av at man skal ha en kunnskapsbasert tilnærming til politikken som som føres
og det er også bakgrunnen for at <ee> vi har fremma det forslaget her <ee> altså vi ønsker mer kunnskap en gjennomgang av konsekvenser av regjeringa sin politikk
<ee> vi har også diskutert oljepengebruk og det er jo ingen tvil om at det aldri vært en regjering som har hatt så mye oljepenger og brukt så mye oljepenger som den her regjeringa
men vi vet at i årene som kommer framover så vil politikere fra alle partier være nødt til å stramme inn
vi kan ikke <ee> lenger regne med de samme inntektene
da er en av de grepene som vi må gjøre er å effektivisere og forbedre offentlig sektor
det er alle enige om men det er stor uenighet om hvordan den effektiviseringa best kan gjennomføres
hvordan man kan sikre en best mulig offentlig sektor for alle
<ee> én ting som gjerne det trekkes fram er jo teknologi og teknologi må satses på
det må utvikles
det må man være villig til å investere i også i offentlig sektor
derfor så blir det noe <ee> urimelig å sammenligne offentlig sektor med næringslivet aleine
<ee> den såkalte effektiviseringsreformen som vi diskuterer her er jo først og fremst flate kutt uten styring eller prioritering og det innebærer ikke en målretta satsing på teknologi eller på digitalisering
<ee> og det er jo en av de som det er jo en av det som også er bakgrunnen for at vi er så bekymra og skeptisk til den herre såkalte reformen at man rett og slett bare kutter flatt i budsjettene uten å sikre den reelle effektiviseringa som det er behov for
nå ser vi konsekvensene begynner å ta form
Arbeidstilsynet varsler om kutt på over ti millioner kroner og at de må nedprioritere arbeid som ulykkesforebygging og s og ergonomi og kjemi
i domstolene så er ner nedskjæringene på femtién millioner kroner bare de siste par årene og også der varsles det om at kutt i praksis vil innebære kutt i tjenester
NAV varsler også om be kutt so bevilgninger <ee> som kuttes mens oppgavene er like mange som før og også budsjettdokumentene fra helseforetakene viser at ABE-reformen får konsekvenser president
det vi har foreslått i den her saken her er altså at man får en gjennomgang av de reelle konsekvensene men også en gjennomgang av om det faktisk gir effektivisering
det mener jeg ville ha vært klokt president og jeg mener det er oppsiktsvekkende at verken regjeringspartiene eller Senterpartiet i realiteten er interessert i å vite hva som er konsekvensene av den her politikken
president <ee> seks stortingsrepresentanter fra SV fremmet <ee> tidligere i år et representantforslag om en gjennomgang av regjeringens <ee> <ee> avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform
de har foreslått et omfattende arbeid for å evaluere reformen beskrive konsekvenser for hvert departement og statlig virksomhet en fremskriving av konsekvensene helt frem til tjuetretti og synliggjøre kutt for alle departement og statlige virksomheter tilbake til tjuefemten
president jeg er glad flertallet i komiteen er enig i at det må effektiviseres også i offentlig sektor og at vi må redusere byråkrati
opposisjonens forslag ville ha medført omfattende rapportering og økt byråkrati
ABE-reformen er en effektiv ordning som krever lite administrasjon og den er ubyråkratisk ved at det ikke er lagt opp til rapportering på eller kontroll av hvordan gevinstene er tatt ut
å gjennomføre en omfattende evaluering og beskrive samlede kutt siden tjuefemten ville i seg selv være en tidstyv og bidra til redusert effektivitet
å beskrive konsekvensene frem til tjuetretti ville medført at vi både måtte ha fos forskuttert budsjettprosessen og hvordan de enkelte virksomhetene planlegger gevinstuttaket tolv år frem i tid
når det er sagt så er det på generelt grunnlag bra med en debatt om effektivisering i staten
denne regjeringen ønsker best mulig bruk av skattebetalernes penger
president ABE-reformen bidrar årlig til økt rom for nye prioriterte tiltak i statsbudsjettet
det gir samtidig et viktig ytre press på statsforvaltningen om å effektivisere noe som næringslivet daglig møter fra markedet
det er derfor viktig at ABE-reformen videreføres i arbeidet med statsbudsjettet
både næringslivet og offentlig forvaltning har en produktivitetsvekst
uten omfordeling ville de statlige virksomhetene beholde gevinstene fra produktivitetsveksten selv
det er imidlertid viktig at disse midlene omfordeles til prioriterte oppgaver
jeg mener også at vi må evne å løfte blikket i denne debatten
vi har vært gjennom <qq> et kraftig oljeprisfall
mange har mistet jobben
mange bedrifter har vært gjennom tøffe og store omstillinger
vi kan ikke stå i en situasjon der staten ikke omstiller seg
kan vi jobbe smartere
kan vi for eksempel med digitalisering flytte ressurser fra saksbehandling til bedre tjenester for brukerne
det er tøft å prioritere president men det er nødvendig og det er slik vi frigjør ressurser til viktige velferdsoppgaver
ja president dette er jo en reform som har virket nå i flere år
<ee> den er forutsigbar
<ee> og det er jo ikke sånn at <ee> dette fratar oss muligheten for å omfordele i budsjettprosessen
det er jo nettopp det vi gjør
jeg mener det er helt nødvendig
vi er altså på vei inn i en situasjon hvor handlingsrommet kommer til å bli betydelig mindre enn det vi har vært vant til i gjennom mange år
da må vi prioritere
da må vi effektivisere
vi må avbyråkratisere og vi må sørge for å frigjøre det handlingsrommet vi kan til de velferdsoppgavene vi mener er underfinansiert og som kommer til å måtte ha mer penger fremover
ja president det som er det store problemet er jo at den regjeringa som sitter nå ikke har bidratt til å redusere byråkrati
<ee> da FrP-leder Siv Jensen gikk til valg i tjuetretten så var det jo nettopp til kamp mot byråkrati og de første fire åra knapt så ble det altså tusen nye ansatte i departement og direktorat
Politidirektoratet som FrP gikk til valg på i tjuetretten og skulle legge ned blei nesten dobla i antall ansatte
og hvorfor har ikke en ifra regjeringa si side når en seier|sier en er opptatt av å redusere byråkrati prioritert nettopp det å redusere byråkratiet
istedenfor så er det tjenester nær folk som er blitt skadelidende
hvorfor har ikke en prioritert å redusere byråkrati i større grad
jeg er helt uenig i påstanden om at det er tjenester nær folk som har blitt skadelidende av denne regjeringens politikk
snarere tvert imot
<ee> så jeg jeg skjønner rett og slett ikke hvordan representanten Gjelsvik kan påstå at denne regjeringen ikke har gjort jobben med å redusere byråkrati
vi har gjennomført en lang rekke reformer
noen sågar blitt stoppet av Stortinget fordi man ikke har ønsket å være med på effektiviseringstiltakene til tross for at de altså kan frigjøre betydelige beløp hvert eneste år fremover
vi må altså klare å gjøre flere ting samtidig president og det å ha en en generell reform som effektiviserer driften i etatene våre
og at vi samtidig driver <ee> betydelig omfordeling gjennom statsbudsjettet og det mener jeg vi skal fortsette med
ja president regjeringa har jo gjennomført ei rekke tiltak for sentralisering av Norge som har fjerna tjenester nær folk
eksempelvis innafor politiet
massiv sentralisering og nedlegging av velfungerende lensmannskontor
svakere lokal tilstedeværelse av politi som har skapt økte problem blant anna her i Oslo
og så har en på motsatt side foretatt ei økning og nesten dobling i antall ansatte i Politidirektoratet
det er ikke avbyråkratisering og det er heller ikke å prioritere tjenester nær folk
vil en få ei anna linje ifra regjeringa si side framover eller vil det bli fortsatt byråkratisering med den regjeringa som sitter nå
president igjen jeg er helt uenig med påstandene til representanten Gjelsvik
denne regjeringen har ikke ført en sentraliseringspolitikk
vi har vært opptatt av å styrke tjenestene der folk bor
men det er jo altså ikke noe poeng å ha offentlig infrastruktur hvis den ikke er i bruk
det er ikke noe poeng å smykke seg med et kontor som er stengt
det som er et poeng er å sørge for at vi har gode tjenester nært folk og som er i bruk <ee> og som kan komme til anvendelse når folk har behov for dem
det har vi lagt til rette for og vi må altså klare å følge med på samfunnsutviklingen
vi lever i en tid hvor med en betydelig grad av digitalisering folks adferd endrer seg og hvis ikke offentlig sektor klarer å henge med på det så utdaterer offentlig sektor sin <ee> sin rolle i samfunnet og det mener jeg ikke vil være formålstjenlig president
Gjelsvik til replikk tre
president når en seier|sier det at en vil ha tjenester <ee> nær folk så veit jeg ikke om det en da meiner nær FrP-folka i regjeringsapparatet
det var i hvert fall der som en har sett den største veksten gjennom en kraftig økning i Politidirektoratet mens en har fått en svekkelse i det lokale tilbudet innafor politi
og jeg gjentar mitt spørsmål
n n når vil en satse på å få redusert det statlige byråkratiet når en oversikt i fjor viste at tusen nye ansatte i byråk i byråkratiet i departement og direktorat
når vil en sjå|se ei utvikling som peker i motsatt retning
<INAUDIBLE> <INAUDIBLE> satser regjeringen på hver eneste dag og jeg mener at resultatene begynner å vise seg
vi har begynner å få gode resultater
vi har gjennomført et betydelig omfang <ee> a antall reformer som jeg har merket meg ikke alle har vært støttet av Senterpartiet men som er nyttig som er nødvendig som er der for at vi skal være med på å omstille samfunnet til beste for innbyggerne
og igjen feilaktige påstander fra representanten Gjelsvik om effekten av nærpolitireformen
ef hele poenget med nærpolitireformen er å legge til rette for bedre tjenester der folk bor og det mener jeg vi begynner å se resultatene av
president jeg mener at det sentrale her er <ee> forholdet mellom oppgaver og bevilgninger til det
<ee> <mm> fordi <ee> det som jo har skjedd gjennom det siste året e er at vi har sett vesentlige flate kutt som har ramma bredt i offentlig sektor
altså det er tross alt snakk om ni milliarder i sum
ni milliarder er ingen er ikke noe liten sum
det er klart det får konsekvenser
<ee> og ifølge NTL Nav så vil kuttene medføre <ee> seks hundre og nitti millioner kroner mindre i driftsbudsjettene fram mot tjuetjueén
det tilsvarer ett tusen ett hundre færre ansatte mens oppgavene er like mange og da er mitt spørsmål