scribe-project/npsc_nb huggingface dataset:
så utfordrer Arbeiderpartiet meg nå president og spør om hvorfor ikke jeg skal gjøre noe med det
har Arbeiderpartiet prioritert én krone til å rette opp denne såkalte diskrimineringa av far i sitt alternative budsjett
Arbeiderpartiet har ikke satt av én krone i sitt eget budsjett
hvis det her er så diskriminerende for far så burde vel Arbeiderpartiet kanskje prioritert å gjøre noe med det før dem angriper og avkrever regjeringa svar
jeg sier ikke at jeg ser at det her kan oppleves urettferdig for enkelte fedre
men det jeg har sagt er diskriminerende <ee> og der er jeg ikke enig i <ee> det det er i forhold til det ESA konkret har beskyldt oss for
det åpnes for tilleggsspørsmål fra Kari Henriksen
det er jo artig å registrere at statsråden synes det er viktigere å få svar fra Arbeiderpartiet enn å svare sjøl
Arbeiderpartiet sørga for den viktigste likestillingsreformen i nyere tid nemlig full barnehagedekning
og vi kan altså konstatere at barne- og likestillingsministeren er kommet på bedre tanker når det gjelder pappaperm
skråsikkerhet om pappaperm viste seg å være av det kortvarige slaget
og statsråden har også tidligere kommet til kort i etterkant av skråsikre uttalelser om familiepolitikk
før regjeringsskiftet uttalte hun om barnehageplasser at det skulle bli løpende opptak med månedlige tellepunkter som norm for barneopptak i norske kommuner
og det første den Høyre-leda regjeringa gjorde var å kutte i barnehagesatsinga
og det blei både lengre køer og dyrere å ha plass for småbarnsforeldre
å gå høyt ut men svikte i oppfølgingen ser ut til å bli litt av et varemerke for Hofstad Helleland som statsråd
kan vi håpe på en noe bedre datostempling på det politiske utsagnet i statsrådens nye rolle som barneminister
ja president det er sj det er sikkert vært en artig workshop mellom Arbeiderpartiet og SV når dem har <ee> gått gjennom sitater som jeg har hatt som kvinnepolitisk leder fra totusenogåtte og totusenogti og totusenogtolv
nå er vi i totusenogatten
<ee> jeg er glad president for at vi har en av verdens mest rauseste ordninger og at det er en Høyre- FrP- og Venstre-regjering som skal legge fram den mest offensive <ee> likestilte foreldrepermisjonen som noen gang er gjort i Norge
og neste hovedspørsmål er fra Per Olaf Lundteigen
Høyre og Fremskrittspartiets jordbrukspolitikk så der framgår det i stortingsmelding nummer elleve Endring og utvikling En fremtidsretta jordbruksproduksjon under kapittel åtte Økt produksjon på norske ressurser om samfunnsoppdraget til jordbrukspolitikken
sjølforsyningsgraden korrigert for import av fôr bør ikke være et resultatmål for økt matproduksjon med grunnlag i norske ressurser
beregna på denne måten blir sjølforsyningsgraden av jordbruksmat om lag femti prosent
i komiteens innstilling er det en merknad fra Arbeiderpartiet Senterpartiet SV og KrF som tok avstand fra denne definisjonen og foreslo i stedet
sjølforsyningsgrad korrigert for import av fôr som resultatmål for norsk matproduksjon på norske ressurser
når du beregner sjølforsyningsgraden på denne måten en internasjonal definisjon vil sjølforsyningsgraden for mat fra norsk jordbruk <qq> være om lag førti prosent
dette er skremmende lavt og må økes
det krever større planteproduksjon i Norge
vi trenger bedre fruktbarhet i jorda og større areal i drift
jordbrukspolitikk er samfunnssak
samfunnsoppdraget er matvaresikkerhet nok naturlig trygg mat
gårdbrukeren er virkemiddelet og må ha lønnsomhet i produksjonen for å realisere samfunnsoppdraget
dette på samme måte president som helsefagfolkas rolle for å gjennomføre helsepolitikken
jordbrukets samfunnsoppdrag matvaresikkerhet må følges opp i årets jordbruksoppgjør
det må stimuleres til bedre lønnsomhet i det private næringslivet som skal gjennomføre innholdet i dette samfunnsoppdraget
mitt spørsmål er vil regjeringa følge opp Stortingets flertallsmerknader eller trenger regjeringa stortingsvedtak for å legge om politikken i tråd med dette samfunnsoppdraget
ja president det her var mange ord til et konkret spørsmål
mitt spørsmål var så enkelt som vil regjeringa følge opp Stortingets flertallsmerknader eller trenger regjeringa stortingsvedtak for å legge om politikken i tråd med dette samfunnsoppdraget
det er det sentrale
vi går videre til neste hovedspørsmål som er fra Arild Grande
ærede president mitt spørsmål går til kommunalministeren
<qq> ei samla byggenæring sto bak rapporten Enkelt å være seriøs som var et svar på bestilling fra regjeringa
når rapporten forelå ble|1 anbefalingene ignorert noe som gjør at byggenæringa nå spør seg sjøl om regjeringa egentlig mente alvor med målene om å legge til rette for de seriøse i næringa
i stedet for å følge anbefalingene fra rapporten har regjeringa nå kommet fram til at dem vil sette ned et ekspertutvalg men da uten representasjon fra partene i arbeidslivet
det viser nok en gang at regjeringa ikke forstår eller vil benytte trepartssamarbeidet for å sikre et seriøst og organisert arbeidsliv
næringa ber om tiltak som gjør det enkelt å være seriøs men regjeringa synes tydeligvis det er enklest med nye utredninger fremfor politisk handling
og det skal ikke stå på oss
jeg t kan garantere at Stortinget ville ha stemt for alle forslag som reelt sett hadde styrka de seriøse i byggebransjen dersom re regjeringa hadde tatt seg bryet med å fremme forslag
hvorfor meiner statsråden at BNL og Fellesforbundet ikke er relevant å ha med i ekspertutvalget spesielt med tanke på at bakgrunnen for saken er rapporten Enkelt å være seriøs som nettopp de her aktørene sto bak
president jeg kan forsikre at dette er et arbeid regjeringen tar på stort alvor
og derfor så er det et arbeid som har vært topprioritert i de ukene jeg har vært kommunalminister
vi har hatt mange møter med representanter for bygg- og anleggsnæringen
den er stor den er viktig
den holder til i hele landet mange små mange mellomstore og noen store bedrifter
og utfordringene er ganske forskjellig
de er veldig forskjellig fra om du driver med murerarbeid eller du er tømrer
det er òg veldig mange aktører mange interessegrupper
jeg har ansvaret for sentral <ee> godkjenningsmyndighet
det har det vært en stor debatt om
det er et regelverk som har vært lappet på nå i tyve|tjue år og det p på tide å gjøre et grundigere arbeid
det opplever jeg partene er veldig enig i
så har vi tatt parsam <ee> partenes innspill på alvor og invitert de inn til å få innspill hvem som skal sitte i en ekspertgruppe og det er rett og slett for å få til et arbeid som er håndterbart
det er sånn at BNL aleine pekte på fjorten representanter i et partssammensatt utvalg
det mener jeg vi ikke kan håndtere
vi trenger derfor å få eksperter som partene har tillit til og gjøre et arbeid få på plass anbefalinger
og så har vi invitert partene til å sitte i et <ee> et rådgivende organ jobbe tett på ekspertene
det er partene som kjenner sine utfordringer som har kunnskap og de kan gi nødvendig informasjon og ha en dialog med ekspertutvalget
så dette handler rett og slett om å få på plass et nytt regelverk som blir fulgt li likt i hele landet men som de ulike gruppene òg har tillit til
og det er et stort stykke arbeid men det er viktig stykke arbeid som vi som sagt prioriterer høyt
ja president jeg mener jo at de fremste ekspertene på det her området er jo dem som representerer næringa og de ansatte i de her <ee> næringene
<ee> jeg mener at det er ingen skam å snu for statsråden <ee> og hadde imøtesett et signal om at man <ee> ville invitere partene til å sitte i det her <ee> ekspertutvalget
men <ee> parallelt med det så har altså regjeringa allerede godtatt en ny tolkning av regelverket fra Direktoratet for byggkvalitet som gjør at du nå kan få sentral godkjenning uten fast ansatte fagarbeidere
det her undergraver fagarbeideren og det åpner døra for useriøse aktører noe Arbeiderpartiet er sterkt kritisk til
er statsråden villig til å sette ny tolkning av regelverket på vent inntil arbeidet med nytt regelverk er på plass
president jeg må bare understreke vi tar partssammensatt <ee> <ee> partenes innspill veldig på alvor
vi har hatt tett dialog
jeg opplever at vi er veldig enig i at vi må få på plass et nytt og hensiktsmessig regelverk
så er det veldig stor uenighet mellom de ulike gruppene hvordan dette regelverket skal være
og da er jeg opptatt av at vi får gjennomført et arbeid som kan gi oss noen gode råd som baseres på innspill fra partene
vi skal altså i aller høyeste grad ta den kunnskapen de har på alvor men vi må òg få gjennomført et arbeid og få et resultat av det <ee> arbeidet
så er det slik at vi nå har dialog med partene hvordan vi skal håndtere denne mellomperioden
når <ee> direktoratet gjorde en <ee> <ee> en en fortolkning av regelverket så var det fordi de oppfatter å ikke ha hjemmel for det kravet de har stilt
og vi lever jo i en rettsstat
vi må ha hjemmel for de krav vi stiller
men vi er nå i tett dialog med partene hvordan vi skal <ee> ha et regelverk frem til vi får et nytt <ee> på plass
ja jeg f jeg får ikke noe svar fra statsråden på det som er spørsmålet mitt
er statsråden villig til å sette ny tolkning av regelverket på vent inntil man har fullført arbeidet gjennom ekspertutvalget
jeg hører at statsråden er interessert å få innspill
det er tydelige innspill fra en samla bransje om at den nye den nye tolkningen av regelverket er til skade for seriøse aktører
<ee> nå skal det settes ned et ekspertutvalg det skal jobbe fram tiltak
er statsråden villig til å sette den nye tolkningen på vent inntil det arbeidet foreligger
president jeg har svart på spørsmålet
vi er i dialog med partene hvordan vi skal forholde oss nå i en mellomperiode
men jeg må bare gjenta
vi må ha hjemmel for de kravene vi stiller
vi kan ikke stille krav som vi ikke har hjemmel til
det er ikke lov i henhold til norsk lov
det er ikke lov i henhold til EØS-avtalen
og derfor så må vi bli enig med partene hvordan vi skal få på plass <ee> mellomperiode nå til vi får på plass et godt og fremtidsrettet system
og dermed er den muntlige spørretimen omme og vi går over på sak to som er ordinær spørretime
de foreslåtte endringene i dagens spørretime foreslås godkjent og det anses vedtatt
første spørsmål er fra representanten Jonas Gahr Støre til stats til helseministeren
Støre er ikke til stede
da går vi videre til spørsmål to som er fra representanten Kari Henriksen til finansministeren
med en slik praksis kan manglende momskompensasjon bety stengte kommunale bade- og svømmeanlegg over heile landet
hva vil statsråden gjøre for å sikre bade- og svømmeanlegg fortsatt vil ha være tilgjengelige og rimelig for alle og ikke bare for de med god økonomi
president rammefinansiering er hovedprinsippet for finansiering av kommunesektoren
at kommunene har handlefrihet er viktig for at tjenestene blir godt tilpasset lokale behov og for at kommunenes ressurser brukes effektivt
det er opp til hver enkelt kommune å prioritere mellom gode formål til sin kommune
staten bidrar ved at kommunene har gode og forutsigbare økonomiske rammebetingelser
den økonomiske situasjonen i kommunen er god og har blitt kraftig styrket under denne regjeringen
realveksten i kommunesektoren <ee> samlede inntekter er anslått til to komma fire prosent <ee> årlig i fireårsperioden fra tjuetretten til tjuesytten mot to prosent <ee> i fra tjueni til tjuetretten
regjeringen er opptatt av at barna våre skal lære seg å svømme uavhengig av inntekt
regjeringen har fulgt opp strategien mot barnefattigdom
i budsjettforliket for tjueatten ble det prioritert tretti millioner kroner mer til svømmeopplæring i barnehage slik at tilskuddet nå utgjør seksogseksti|sekstiseks millioner kroner
når det gjelder ordningen med merverdiavgiftskompensasjon for kommunesektoren bygger den på egenfastsettelse
det betyr at kommunen selv oppgir grunnlaget for merverdiavgiftskompensasjon i skattemeldingen
dersom skattekontoret kan nei overprøver denne fastsettelsen kan kommunene klage over avgjørelsen
Skattedirektoratet er klageinstans og kommunen kan også bringe saken inn for domstolene
Finansdepartementet er ikke fastsettelsesmyndighet og jeg kan derfor ikke gå inn i enkeltsaker
<ee> kommuner er i utgangspunktet utenfor merverdiavgiftssystemet og har på grunn av <qq> manglende fradragsrett et insentiv til å drive egenproduksjon fremfor å kjøpe varer og tjenester fra andre
formålet med kompensasjonsordningen er å motvirke denne konkurransevridningen ved at kommunene gis kompensasjon for merverdiavgift
kompensasjonsordningen er dermed ingen støtteordning for kommunesektoren
kommuner driver <qq> også virksomhet utenfor sitt kjerneområde og kan tilby et spekter av tjenester som dels leveres i konkurranse med private aktører for eksempel idrettstilbud gjennom bade- og svømmeanlegg
idrett er som hovedregel unntatt merverdiavgift
da har private verken fradragsrett eller <ee> for merverdiavgift eller rett til kompensasjon
dersom kommunene i slike tilfeller gir kompensasjon eller gis kompensasjon så vil det innebære en forskjellsbehandling av private og kommuner
så reglenes formål er å sikre like konkurransevilkår og det gis derfor ikke kompensasjon til kommunene i den grad de dri <ee> <ee> de drive har økonomisk aktivitet i konkurranse med andre tjenestetilbydere
denne regelen ble innført i totusenogåtte etter at ESA konkluderte med at deler av kompensasjonsordningen var i strid med statsstøtteregelverket
så president formålet med kompensasjonsreglene er ikke å privatisere kommunal virksomhet men å sikre at kommunal og privat virksomhet i samme marked avgiftsmessig likebehandles
takk for svaret president
og forutsigbare rammebetingelser sånn som jeg har forstått det så er disse regel reglene endra i løpet av byggeperioden men det er en annen sak
men jeg registrerer at regjeringa bruker ESA-regelverket <ee> og de får også kritikk for at de bruker dette regelverket uten å vurdere nøye handlingsrommet det gir
kan finansministeren garantere overfor Stortinget at det ikke er handlingsrom for å løse dette på annen måte
ja president <qq> dette regelverket er kjent
det er kjent for Stortinget det er kjent for <ee> kommunene det er kjent for aktørene
og det er jo ikke sånn at vi ikke må
altså dette er et regelverk vi må følge
<ee> dette er en problemstilling som med jevne mellomrom kommer opp <ee> i Stortinget
men regelverket har altså vært kjent gjennom mange år <ee> også under tidligere regjeringer
og så er det jo sånn at <ee> det er jo ikke dette regelverket i seg selv som er <ee> problemet
jeg tror vi bør i hvert fall være enige om at det å likebehandle private og offentlige som driver innenfor samme virksomhet er en forutsetning og det er jo derfor dette regelverket i sin tid kom på plass
<ee> det er altså ingen støtteordning
og så er det sånn at kommunene selv selvsagt må finne ut hvordan de ønsker å løse <ee> organiseringen av ulike tilbud til sine innbyggere
og jeg registrerer at <ee> finansministeren garanterer at det ikke er annet handlingsrom i disse sakene
men realiteten er at Kvinesdal og andre kommuner mister inntekter fordi de må kompensere for dette bortfallet av moms
og det betyr for Kvinesdal kommune tretten til fjorten millioner
og de skal altså i statskassa istedenfor i kommunekassa
<ee> og det er mulig at de skal bidra til å finansiere de skattekuttene som regjeringa har på gang
men det alternativet kommunen har det er enten å ta opp lån eller at de må betale <ee> ta det fra <ee> fondsavsetninga for å få <ee> kunne betale dette
de har et kulturbudsjett på fjorten millioner og de må da eventuelt betale avdrag på lån med rundt syv hundre tusen i avdrag
og dette vil jo gå ut over tjenestetilbudet til blant annet barn og unges kulturaktiviteter og folkehelsearbeidet i kommunen
hva vil statsråden gjøre for at barn og unge skal få rimelig tilgang til badeanlegg og ikke måtte redusere aktiviteten i kulturtilbud i Kvinesdal og andre kommuner som dette vil ramme sånn som Vennesla for eksempel
<INAUDIBLE> hun returnere de inntektene hun tar inn
president <ee> spørsmålet tyder jo på at representanten snakker på siden av det regelverket gjelder
dette er altså ikke et regelverk <ee> som er ment som en støtteordning til kommunesektoren
det er ment som et nullspill for å legge til rette for likebehandling i konkurransen mellom aktører som opererer i samme marked
det trodde jeg Arbeiderpartiet var enig i særlig fordi dette regelverket kom på plass under en tidligere regjering
president jeg beklager at jeg uteble fra starten av møtet
<ee> president statsministeren har fortjenestefullt tatt et engasjement for både FNs tusenårsmål og FNs bærekraftmål
<ee> de nye bærekraftsmålene er svært omfattende sytten mål og hundre og sekstini delmål
norsk utviklingspolitikk kan ikke ha fullt <ee> full fart i alle retninger samtidig
vi må prioritere
vi må prioritere Stoltenbergs II-regjeringens <ee> satsinger <ee> fortsatt
vi prioriterte særlig mødre- og barnehelse tusenårsmål fire og fem
og spørsmålet mitt lyder hva vil regjeringen gjøre for å oppnå bærekraftsmål tre punkt én at verdenssamfunnet innen tjuetretti skal redusere mødredødeligheten til under sytti per hundre tusen levendefødte
president <ee> på vegne av statsministeren vil jeg gjerne svare på dette viktige spørsmålet
FNs <ee> bærekraftsmål innebærer et tidsskille i utviklingspolitikken
målene er ambisiøse universelle og vektlegger partnerskap og samarbeid mellom land
i Jeløya-plattformen slår den blå-grønne regjeringen fast at menneskerettighetene og FNs bærekraftsmål skal være overordna rammeverk i utviklingspolitikken
innenfor bærekraftsmålene vil regjeringen velge enkelte områder der Norge har spesielt gode forutsetninger for å gjøre en forskjell
regjeringen videreutvikler det norske lederskapet innen global helse
våre prioriteringer vitner om langsiktig lederskap og engasjement i arbeidet med seksuell og reproduktiv helse og rettigheter
Norge har en rettighetsbasert tilnærming og støtter arbeidet for tilgang til trygg abort og prevensjonsmidler samt bekjempelse av kjønnslemlestelse og barne- og tvangsekteskap
den totale helsebistanden er rekordhøy og retter seg spesielt mot kvinner barn og ungdoms helse
redusert mødredødelighet bærekraftsmål tre én er høg prioritert innen regjeringens helseinnsats
redusert mødredødelighet var òg et av tusenårsmålene som ikke blei nådd og som derfor ble videreført
regjeringen bidrar til dette gjennom en rekke målretta innsatser
statsministeren var med på å lansere den globale finansieringsfasiliteten for Every Woman Every Child i tjuefemten
Norge er i dag største bidragsve <ee> yter til GFF tre komma seks milliarder kroner i perioden tjuefemten til tjuetjue
GFF har som mål å sikre universell tilgang til helsetjenester spesielt prevensjon svangerskaps- og fødselsrelaterte tjenester og tjenester for barn og unge
samtidig arbeides det for å sikre overgang til en langsiktig innenlands finansiering for å sikre bærekraft
sentrale samarbeidspartnere utover GFF er FNs <ee> befolkningsfond UNAIDS UNESCO Unicef og ikke minst <ee> sivilsamfunnsorganisasjonene
innsatsen i disse organisasjonen er kjernen av vår innsats for å redusere mødredødeligheten
tenåringsgraviditet og -fødsler innebærer betydelig risiko for dødsfall hos mor og barn <ee> og graviditet seinere i livet
derfor er regjeringens innsats for jenter utdanning fokusert på at jenter skal fortsette i skolen òg et viktig bidrag på dette området
seksualundervisning er et annet viktig område der Norge òg var vertskap for et ekspertmøte om seksualundervisning i desember totusenogsytten
<INAUDIBLE> takker for svaret
i forlengelsen av dette så omtaler statsråden <ee> et annet aktuelt alvorlig spørsmål innen internasjonal kvinnehelse og det handler om tilgang på prevensjon og trygge aborter
han nevnte det flere ganger
og jeg husker for et drøyt år siden så offentliggjorde USAs president i Det ovale kontor med syv menn rundt seg <ee> kutt i all finansiering til organisasjoner som driver med abortveiledning
restriksjonene gjelder bistand på totalt ni milliarder dollar
så da er hele denne innsatsen ganske kraftig rammet
og her var Norge dessverre verken i første andre eller tredje rekke i denne viktige kampen for kvinners rettigheter
så spørsmålet presidenten det er <ee> president det er hva vil regjeringen gjøre for å forhindre alvorlige konsekvenser av disse kuttene både politisk og økonomisk
lokale organisasjoner jobber med opplysning- og påvirkningsarbeid for at myndighetene skal innfri seksuelle og reproduktive helserettigheter
IPPF jobber også med seksualundervisning for unge som har droppa ut av skolen og har innsats mot kjønnslemlestelse
det er viktig at det internasjonale samfunnet stiller opp og støtter opp om dette arbeidet
<ee> i de siste ti årene har norsk støtte til dette ligget på i overkant av førti millioner kroner årlig
nå øker en støtten
Norad er i disse dager i ferd med å innvilge en ny samarbeidsavtale med IPPF på to hundre og nittito millioner kroner over fire år
og det betyr at den årlige støtten økes tilsvarende til trerogsytti|syttitre millioner kroner årlig
at Norge penger i bistandsbudsjettet som man kan fordele det vet vi og bistandsbudsjettet har økt
men det jeg etterlyser her er politiske synlige initiativ
vi har berømmet statsministeren for initiativet hun har tatt på kvinners rett til unge jenters rett til utdanning
men dette er jo en politisk sak overfor den amerikanske administrasjonen som har fjernet ni milliarder dollar
så da er spørsmålet nå kan ikke statsråden svare på hvorvidt dette var tema i samtalen statsministeren hadde med president Trump men hvordan arbeider Norge politisk for å skape både mobilisering for nye ressurser og ikke minst holdninger <ee> <ee> på dette området
da er det ikke tilstrekkelig tror jeg å bare arbeide inn mot de særorganisasjonene i FNs system som driver med befolkning kvinner barn utvikling
også dem bør vi arbeide mot
men politisk i forhold til andre regjering og mobilisere støtte og oppslutning hvilke grep initiativer planlegger regjeringen i den sammenheng
så jobber Norge selvfølgelig òg <ee> internasjonalt med på ulike arenaer for òg å løfte dette temaet òg i i andre land
men da må òg Norge vise at vi|1 går foran som et godt eksempel og det gjør Norge
Bane NOR har avsluttet kontraktene med selskapet Condotte på Follobanen
arbeidet ble stoppet umiddelbart og de ansatte har etter det ikke fått utbetalt lønn
dette har medført mye frys frustrasjon og konflikter
dersom Condotte ikke utbetaler lønn til de ansatte melder oppbud eller går konkurs vil statens lønnsgarantiordning kunne slå inn
altså kan resultatet bli at den norske stat må utbetale lønn til de ansatte i et italienskeid selskap
mener statsråden dette er god bruk av det offentliges midler
president follobanetunnelen er en viktig del av jernbaneutbyggingen rundt Oslo
det er en av de prioriterte strekningene som det er viktig å få orden på sånn at en kan få et bedre tilbud på jernbanen både til Østfold og Akershus men på jernbanen generelt òg
derfor har det vært|1 viktig for regjeringen å sikre at arbeidet med follobanetunellen har en god framdrift
når Condotte opplevde økonomiske utfordringer så var Bane NOR kjapt på ballen for å sikre at der ikke blei forsinkelser for å sikre at der ikke blei kostnadsøkninger
og derfor er var òg deres konklusjon relativt raskt at her måtte <ee> kontraktene termineres med den på den måten han var i dag for å unngå problem for prosjektet
det har de gjort og vi|1 ser at arbeidet er i gang vi|1 ser at de aller fleste folk er på jobb
sånn at den overordna beskrivelsen som kan tolkes ut fra spørsmålet den <ee> den er ikke heilt dekkende
men at der er en <ee> gruppe med mennesker som har problem det er er tilfelle
derfor er jeg glad for at vi|1 i Norge har et velferdssystem som ivaretar de ansatte hvis deres arbeidsgiver kommer i en likviditetskrise melder oppbud og dermed ikke betaler ut lønn
det er jo det som er poenget med lønnsgarantiordningen nettopp sikre at ikke arbeidstakeren blir skadelidende når arbeidsgiver får problem
jeg er derfor glad for at den ordningen fungerer
jeg er glad for at de som blir berørt har muligheten til å søke Nav om å sikre at pengene kommer
men jeg har òg registrert at det siden spørsmålet blei eller i etterkant av at spørsmålet blei levert inn så har <ee> så virker det som at dette har løsna på egenhånd
spørsmålet dreier seg jo i grunn ikke om lønnsgarantiordningen som ordning for det er jo en veldig god ordning og den må vi slå ring om
og det er klart de ansatte som har jobba i Condotte som jeg forstår har oppretta et norsk selskap som jobba på Follobanen de skal sjølsagt få lønna si utbetalt
og jeg forstår at det er lønna i oppsigelsestida altså i februar og mars som det her er snakk om
<ee> president jeg har også fått opplysninger i fra Norsk arbeidsmandsforbund at i alle fall noen av de ansatte jeg trur ikke alle noen av de ansatte nå i mellomtida har fått lønn
men president det spesielle her er jo at vi har slike gode velferdsordninger i Norge som lønnsgarantiordningen er
på Follobanen valgte altså <ee> staten et italienskeid selskap
så avslutter staten kontrakta med selskapet
og enden på visa kan altså bli at den norske stat norske fellesskap gjennom sin lønnsgarantiordning må betale ut lønninger til ansatte i et italienskeid selskap
synes samferdselsministeren dette er greit
president der er mange selskap som opererer i Norge som har utenlandske eiere men som jeg tror vi|1 skal være glad for kommer inn under de norske velferdsordningene når de tross alt opererer i Norge
mange av de store industribedriftene er delvis utenlandsk eid
jeg vil ikke at vi|1 skulle ekskludert det de selskap for å få lov til å ha verken ledighetstrygd lønnsgarantiordning eller andre ting
men det som er en viktig forutsetning når det gjelder lønnsgarantiordningen det er at arbeidsforholdet må ha <ee> at du da må ha betalt en arbeidsgiveravgift til folketrygden
dette jæ gjelder altså ikke italienere som har sotte|sittet i Roma og prosjektert dette prosjektet og lignende
de kommer ikke inn under ordningen
det er de som har jobbet i tunnelen i Norge og det kan like godt være nordmenn som italienere men de har altså vært|1 ansatt i det i dette selskapet
og jeg meiner at vi|1 skal ivareta de som gjør en jobb i Norge som betaler sin skatt til Norge
de skal òg komme inn under de ordningene
det å sitte og gjøre en skjønnsmessig vurdering på at en nordmann fordi at du er ansatt i et italiensk selskap så skal du ikke få være med i de ytelsene som det norske velferdssamfunnet vil ha det <ee> den tilnærminga har ikke jeg lyst til
<INAUDIBLE> nei pre president det det er vi glad for og det trur jeg ingen har heller
det er klart de som har jobba i Norge i et selskap som jeg forstår er et norsk selskap og de har betalt skatt til Norge for det de har tjent i Norge de skal sjølsagt ha rettigheter som andre
men dette reiser jo noen breiere problemstillinger
selskapet som sådan er italienskeid
og dette reiser spørsmål om hva myndighetene hva regjeringa vil med norsk bygge- og anleggsbransje som er en stor og viktig næring
vi har ofte og myndighetene har ofte politikk for å utvikle de næringene
nå må vi president begynne å se på norsk bygge- og anleggsbransje som en viktig næring som det er viktig å støtte opp under
og derfor bør vi nå lære av det som har skjedd med en rekke utenlandske selskap som har vært på norske samferdselsprosjekter
<ee> jeg synes det bra når Arbeiderpartiet sier at det er på tide å sjå|se på norsk byggenæring
det har vi|1 gjort i lang tid
derfor har vi|1 vært|1 veldig opptatt av at vi|1 skal legge til rette for at norske entreprenører kan vinne kontrakter og ikke at vi|1 reiser til utlandet for å rekruttere entreprenørene sånn som min forgjenger Marit Arnstad gjorde
hun reiste til Tyskland for å gjøre det norske entreprenørmarkedet mer åpent for utenlandske entreprenører
når du ser på hvem som vinner kontrakter nå under dagens regjering i tjuesytten så er det altså stort sett kun norske selskap som har vunnet jernbanekontrakter
det er stort sett kun norske selskap som har vunnet veikontrakter
resultatene så langt er altså at de norske entreprenørene gjør det langt bedre nå enn de siste årene når representanten Myrlis parti satt i regjering
det er tegn på at denne regjeringen allerede første dag i regjering tok på alvor at norske entreprenører må få sikre sin jobb
men problemstillingen som Myrli <ee> representanten Myrli tar opp
jeg vil bare minne om at et selskap som Hurtigruten er eid av over åtti prosent utenlandske aksjonærer
betyr det at de ansatte der heller ikke skulle få vært|1 med i lønnsgarantiordningen
det ville vært|1 en <mm> en feil diskusjon å sette i gang med sånn som representanten Myrli her legger opp til
det tar jeg det anbefaler jeg ikke å følge videre <INAUDIBLE>
en lang rekke fagfolk har advåt n advart mot denne svekkelsen av barseltilbudet og i uenigheten mellom de økonomifaglige og medisinfaglige rådene er det økonomi og innsparinger som har vunnet igjennom når beslutningen her er blitt tatt
hvilke grep vil statsråden ta for å sikre at barseltilbudet ikke svekkes og er det riktig å lytte k lytte kun til de øk økonomifaglige rådene
president <ee> representanten Tvedt Solberg hevder at når nye Stavanger sykehus står klart i tjuetjuetre uten pasienthotell vil fødende som hovedregel sendes hjem samme dag som fødselen
han kommer òg med en rekke andre påstander <ee> i tilknytning til sitt spørsmål
jeg har innhentet informasjon fra Helse Vest
og la meg komme med noen veldig tydelige og oppklarende opplysninger
kvinneklinikken så bruker i dag én etasje i pasienthotellet til barselkvinner
dette er et område av pasienthotellet som er ombygd til formålet og det er bemanna som en ordinær barselavdeling
årsaken til denne løysingen er plassmangel på dagens sykehus
all somatisk døgndrift skal i nytt sykehusbygg på Ullandhaug i Stavanger fra tjuetjuetre
det nye sykehuset bygges kun med enerom som vil være tilrettelagt med sengeplass for pårørende
Helse Vest opplyser at det ikke er planlagt for færre senger for barselkvinner enn i dag
antall rom som i dag er lokalisert i pasienthotellet inngår i det totale antallet på det nye sykehuset
påstanden er altså feil
det er ikke riktig at Helse Stavanger har som mål at fødende skal bli sendt hjem samme dag
den påstanden er òg feil
Helse Stavanger har i tett samarbeid med kommunene i oppdragsområdet satt i gang et arbeid for å forbedre barselsomsorgen i tråd med nasjonale retningslinjer
utgangspunktet for arbeidet er at svangerskaps- fødsels- og barselsomsorgen skal være helhetlig og gi et best mulig helsetilbud til kvinner og barn
Helse Stavanger skal i samarbeid med kommunale helse- og omsorgstjenester legge til rette for et tilbud der mor og barn skal ha samme mulighet til å reise hjem <ee> fra sykehuset dersom de ønsker det og helsetilstanden tilsier at det er forsvarlig
president jeg er opptatt av at Helse Stavanger planlegger driften i tråd med de medisinskfaglige råd og de nasjonale retningslinjer
og jeg er ikke enig i påstanden om at barselstilbudet i det nye sykehuset blir svekka
president jeg takker for de svarene som <qq> som kom men konstaterer at det ikke var svar på de spørsmålene jeg stilte om hvorfor økonomi er blitt det førende når beslutningene skal tas og om statsråden vil foreta seg noe
for det virker jo som <ee> statsråden driver igjen med med ansvarsfraskriving men jeg hører òg at Høie bekrefter at regjeringen forsvarer den nye ordningen med tidlig hjemreise for fødende
men jeg vil gjerne få et statsråden når jeg tegner et bilde av omfanget og alvoret i din den situasjonen som er om det svekker tilbudet
for over et år siden kom det advarsler fra Norges Kvinne- og familieforbund som Høie karakteriserte som skremselspropaganda og fagfolkene har fortsatt å advare
jeg kan nevne Jordmorforbundet Jordmorforeningen Norsk Sykepleierforbund og nå har flere nybakte foreldre òg blitt med i debatten
hjemme i Stavanger så ser det ut som at parolen åttende mars om <ee> barseltilbudet vil samle mange
det er varsla et vogntog for bedre helse <ee> for bedre barseltilbud
Høie har igjen klart å mobilisere til nye rekorder på kvinnedagen sånn som under reservasjonsretten
så spørsmålet nå er er han i det heile tatt bekymra for de tydelige advarslene som kommer fra fagfolkene om et svekka barseltilbud og er det noe konkret statsråden <INAUDIBLE>
president <ee> det kan nesten virke som representanten hadde et ferdigskrevet oppfølgingsspørsmål som ikke tok hensyn til mitt svar
<ee> fordi han fikk jo svar på at de påstandene som han kom med i spørsmålet er feil
det legges ikke opp til en reduksjon i kapasiteten <ee> i barseltilbudet på det nye sykehuset
den avdelingen som er på rot pasienthotellet i dag som er bemanna som en barselavdeling <ee> vil kapasiteten der vil òg bli videreført på det nye sykehuset
det er ikke riktig at det nye sykehuset planlegges med utgangspunkt i at kv fødende kvinner skal sendes hjem første dag
<ee> og derfor så håper jeg at representanten <ee> istedenfor å gjenta <ee> dette heller er med på å trekke ned den <ee> frykten som er skapt i befolkningen gjennom disse <ee> disse påstandene
<ee> tilbudet til fødende kvinner i Norge <ee> skal fortsatt som nå <ee> utvikles med utgangspunkt i faglige anbefalinger
<INAUDIBLE> mitt spørsmål handla om bekymringene til fagfolkene og selvfølgelig har jeg jo med meg bekymringene og og ting i notatene mine for å underbygge dette men det sier ikke at svaret mitt er er ferdig <ee> ferdig skrevet
for til syvende og sist så er dette et spørsmål som handler om både sykehusøkonomi og kommuneøkonomi om sykehusene og kommunene er i stand til å gjøre den jobben
og jeg synes det er alvorlig at helseministeren i så stor grad avviser de bekymringene som kom både fra fagfolk og fra foreldre og kaller det skremselspropaganda for det er det på ingen ingen som helst måte
og mitt spørsmål som jeg håper jeg nå i s i v ved siste anledning kan svare på er hva statsråden vil gjøre for å møte disse bekymringene som er både hos fagfolk og og foreldre eller om han bare vil la dette skure og gå videre
president jeg vil fortsette å <ee> <ee> tilbakevise feilaktige påstander om tilbud som utvikles for det er med på å skape unødvendig bekymring både hos <ee> fødende kvinner og hos fagfolkene
<ee> og det håper jeg òg representanten kan bli med på sånn at ikke folk er u bekymra unødvendig
<ee> og der legger jeg til rette for fortsatt positiv utvikling i sykehusene
og det er det vi|1 gjør konkret for å styrke tilbudet og ta vekk bekymringer som er ubegrunna
president i vinter har vi kunnet lese om unge med alvorlige spiseforstyrrelser som opplever å måtte vente på behandling i opptil et halvt år
mor til ei tjueto år gammel jente har fortalt til Dagsavisen at å vente i flere måneder er veldig lenge når man er når noen er så dårlig
det er skummelt å tenke på at hun har vært døden nær to ganger
er statsråden trygg på at personer med alvorlige spiseforstyrrelser får den hjelpa dem trenger i tide
<ee> og det skal ikke være sånt at en må vente flere måneder for å få riktig helsehjelp når en er alvorlig syk
<ee> dette følger vi|1 nå opp blant annet gjennom etablering av pakkeforløp utvikling av bedre indikatorer og og i styringen med <ee> sykehusene
ventetidene til spesialisert psykisk helsehjelp har blitt kortere
fristbruddene er nesten vekke
i tjuetretten var gjennomsnittlig ventetid til oppstart av helsehjelp femtifire dager
i tjueseksten var den gått ned til førtiseks dager
jeg er ikke
<ee> jeg syns at det er positivt men det er ikke en utvikling som jeg er fornøyd med
jeg ønsker at ventetiden skal ytterligere ned
så er der særlige utfordringer knyttet til behandling av krevende tilstander som forutsetter spesialkompetanse for som for eksempel alvorlige spiseforstyrrelser
<ee> og det betyr at en del av pasientene må vente lenge lenge på riktig spesialistbehandling etter at de er utreda og få får fått første behandling ved allmennpsykiatrisk enhet eller poliklinikk
jeg meiner at dette handler veldig mye om hvordan|1 vi|1 organiserer tjenesten hvordan|1 vi|1 prioriterer og at en ikke lytter godt nok til det som er brukerne sine ønsker og erfaringer og av og til så vi|1 handler det òg om mangel på kunnskap og kvalifisert personell
de første pakkeforløpene på psykisk helse- og rusområdet skal settes i verk til høsten
i alt er det planlagt femten forskjellige pakkeforløp som implementeres fra totusenogatten til tjuetjue
flere av disse er generelle forløp for utredning og behandling som gjelder uavhengig av diagnose
men der er òg planlagt et eget pakkeforløp for spiseforstyrrelser for barn og unge
og nettopp formålet er å skape forutsigbarhet bedre samhandling kortere ventetider og ikke minst òg mer innflytelse fra pasientene <ee> på behandlingen
i tjuesytten lanserte Helsedirektoratet nye nasjonale faglige retningslinjer for utredning og behandling av spiseforstyrrelser som òg skal bidra til bedre og riktig <ee> behandling
president <ee> denne saken som jeg refererte til er selvfølgelig svært alvorlig fordi at det handler om <ee> en alvorlig syk pasient
men det er jo dessverre også sånn at svært mange med spiseforstyrrelser blir avvist i helsetjenesten fordi at dem ikke er syke nok
president jeg meiner at det ikke er godt nok
<ee> derfor er jeg òg opptatt av at vi|1 bygger ut et lavterskeltilbud inn forbi psykisk helse i kommunene
<ee> og det er et arbeid som vi|1 er godt i gang med
og vi|1 ser òg at der er for store variasjoner i praksisen knytta til til avvisning
<ee> så det er òg noe som vi|1 nå jobber med <ee> helseregionene med og det er òg en av grunnene til at vi|1 har blant annet løfta opp psykisk helse som et hovedtema i den neste nasjonale helse- og sykehusplanen
president jeg takker statsråden for svar så langt
<ee> noe av det som er spesielt med spiseforstyrrelser er jo at man ofte trenger en behandling kombinert mellom psykiatrien og somatikken
<ee> og statsråden fremholder både ventetidene og at dem skal ned men også hvor viktig det er at man ivaretar brukerperspektivet
der er det jo et <ee> e et dilemma når det er snakk om disse pasientene det at dem skal styre sin egen behandling <ee> og det at man faktisk skal få helsehjelp
president dette er jo noe av det som gjør dette veldig <ee> komplisert
men det er òg <ee> forskjell på på pasientene på dette på dette området og derfor er jeg òg opptatt av at der er et <ee> bredde i tilbudet sånn at en kan òg finne tilbud som passer godt til den enkelte <ee> enkelte pasient
derfor er jo blant annet òg dette en del av av fritt fritt behandlingsvalg der det òg finnes det alternative behandlingssteder <ee> som drives av private og ideelle
<ee> så er jo òg noe av dette noe av de temaene som er i de <ee> oppdaterte faglige retningslinjene
<ee> forskning viser at sykdommer som rammer menn mest rangeres gjennomgående høyere blant leger og brukerorganisasjoner enn de som først og fremst rammer kvinner som for eksempel fibromyalgi angst anoreksi eggstokkreft og lårhalsbrudd
det er også eksempler på at det brukes mindre ressurser på behandling av kvinner enn av menn
hvordan jobber regjeringen <ee> for å sørge for at kvinnesykdommer blir tatt på like stor alvor som mannesykdommer og hva kan vi forvente at statsråden gjør av konkrete tiltak
president <ee> likestilling og ikke-diskriminering er et grunnleggende prinsipp i norsk helsetjeneste
kjønnsperspektivet innen helse har særlig fått oppmerksomhet siden kvinnehelsestrategien blei publisert for mer enn ti år siden
regjeringens mål er at kvinner og menn skal ha like gode tjenester av høg kvalitet
i arbeidet med å skape pasientens helsetjeneste er det viktig å se på kjønn som én av variablene som påvirker pasientens helse
det er nødvendig med kontinuerlig oppmerksomhet på kjønnsperspektivet i helse hvis vi|1 skal lykkes med å integrere kjønnsperspektivet fullt ut i sektoren
Helsedirektoratet har fått i oppdrag å sikre at kjønnsspesifisitet er et omtale i alle faglige retningslinjer og veiledninger der dette er relevant
dette er et ledd i oppfølgingen av likestillingsmeldingen som kom i totusenogfemten
i Nasjonal faglig retningslinje for behandling og rehabilitering av mennesker med rusmiddelproblemer og avhengighet er temaet løfta fram
retningslinjene legger særlig vekt på kjønnsspesifikk tilnærming minoriteter og seksuell orientering i rusbehandlingen
Helsedirektoratet skal òg vurdere kjønnsrelaterte forskjeller ved legemiddelbruk
Helsedirektoratet vil se nærmere på hvordan|1 man skal utvikle en overordna metodikk for å sikre likestilling mellom kjønnene i tjenesten for eksempel ved bruk av kvalitetsindikator og andre måleparametre knytta til helseregistre
muskel- og skjelettplager er svært vanlig i befolkningen
flere kvinner enn menn rammes
samtidig opplever mange at de ikke får tilstrekkelig hjelp for sin sykdom
regjeringen ønsker derfor å utvikle og innføre pakkeforløp òg for muskel- og skjelettlidelser utmattelse og smertebehandling for å sikre at alle pasienter får et likeverdig tilbud av høg kvalitet
dette er sykdommer som i <ee> der kvinner er overrepresentert
<ee> kvinner kvinnehelse og kjønnsperspektivet inngår òg i Helse- og omsorgsdepartementets strategiske satsing innen forskning
blant annet skal satsingen bidra til mer forskning på eldre kvinners helse uønska forskjeller i helse- og tjenestetilbud mellom kvinner og menn minoritetskvinners helse og unge kvinners psykiske helse
òg sykdommer som fører til langvarig sykemelding og uførhet hos kvinner er aktuelle forskningsområder
helseforskningen skal i sterkere grad handle om problemstillinger som omhandler ulikhet mellom kjønnene og det er knytta opp mot oppfølgingen av likestillingsmeldingen
i tjuesytten blei det utløst forskningsmidler i samarbeid med tre helsef <ee> de tre helseforskningsprogrammene BEHANDLING BEDREHELSE og HELSEVEL
totalt har satsingen finansiert nitten prosjekter i perioden totusenogfire til totusenfjorten
i tillegg er det flere pågående prosjekter som er relevant for kvinners helse både i Forskningsrådets helseprogrammer og i de andre programmene
i Norge så tenker vi på likestilling på alle fronter og det er noe å være stolt av
selv er jeg altså utdanna helsepersonell og trolig den første mannlige mammografen i Telemark og det er jeg stolt av
derfor så har jeg alltid hatt s et stort hjerte for helse- og likestillingsspørsmål
og da over til et <ee> alvorlig oppfølgingsspørsmål
<ee> det kom nylig frem en rapport fra Oslo Economics og som viste at Norge bruker i gjennomsnitt seks tusen kroner mer på behandling av kreft på menn enn hos kvinner
i tillegg så ser vi forskjeller på bevilgning til både behandling og forskning på kreft hos menn enn kvinner
president mener ministeren denne forskjellsbehandlingen er greit og om ikke hva har han gjort for å endre dette
president det er et av de perspektivene som jeg nettopp òg løfta opp i mitt opprinnelige svar at der er <ee> ær <ee> en erkjennelse av kjønnsforskjeller i helse
så dette er et grunnleggende og viktig spørsmål <ee> som må følges opp så bredt som det òg jeg la <ee> redegjorde for i mitt opprinnelige svar
president <ee> helseministeren vet at psykiske utfordringer blant unge mennesker kan få alvorlige konsekvenser alvorlige helsemessige konsekvenser og vi vet også at psykiske utfordringer har også en betydning på at mange unge dropper ut av den videregående skolen
de nyeste tallene fra Ungdata-undersøkelsen viste en førti prosent økning av psykiske lidelser hos unge jenter
depresjon angst forstyrret spise- og treningsatferd øker hvert eneste år
og selv om vi ser en økning også hos gutter er det en langt mer dramatisk og markant økning i unge jenter som sliter
hva tenker <ee> ministeren om disse forskjellene og hvilke tiltak tenker han bør gjøres for å endre denne trenden
president <ee> jeg tror at det er et <ee> bredt spørsmål og derfor òg en av årsaken til at <ee> <ee> regjeringen har løfta fram psykisk helse som en likestilt del av folkehelsearbeidet for jeg tror vi|1 er nødt til å starte der
<ee> vi|1 tenker hvordan|1 vi|1 skal <ee> styrke den psykiske folkehelsen i heile befolkningen
<ee> unge gutter de dropper lettere ut av skolen <ee> <ee> og så videre og får utfordringer i videre i livet som det men har mindre utfordringer med sin psykiske helse
så her er der òg kjønnsforskjeller
og som jeg òg sa i mitt opprinnelige svar at det å forske på unge kvinner og unge jenters psykiske helse er òg et prioritert område
president representanten Kjersti Toppe viser til at forbruk av smertestillende medisiner mot hodepine og migrene blant unge har gått opp
statistikken det vises til omfatter migrenemedisiner som alle foreskrives på resept
at flere får migrenemedisiner kan tyde på at der er økt oppmerksomhet rundt migrene og at flere får riktig behandling under legekontroll
i tjueseksten henta to tusen åtte hundre og tjueén jenter og to tusen to hundre og tjuefem gutter paracetamol på resept
totalt er antall brukere av paracetamol på resept økt jevnt fra totusenogsyv til totusenogseksten blant barn og unge og bruken økte spesielt for ti til sytten år gamle jenter og gutter
bruken av reseptfrie legemidler spesielt paracetamol har stått omtrent uendra siden salg i butikk ble tillatt i totusenogfire
reseptfrie legemidler brukes hovedsakelig mot hverdagsplager i den ellers friske delen av befolkningen
det er viktig å hindre overforbruk og feilbruk av legemidler spesielt blant barn og unge
det er derfor viktig med god informasjon om reseptfrie legemidler
samtidig er det vesentlig at tilgjengelighet er god for legemidler som brukes i egenomsorgen
derfor tillates enkelte legemidler solgt reseptfri pakninger både i apotek og gjennom LUA-ordningen salg av legemidler utenom apotek
LUA-legemidler er et godt supplement og et viktig og godt <ee> <ee> til egenomsorg ved enkle og moderate lidelser som smerte og feber
det er Statens legemiddelverk som vurderer legemidlenes reseptstatus og bestemmer hvilke legemidler som skal være tilgjengelige i LUA-ordningen
Legemiddelverket mener det ikke er behov for å reseptbelegge småpakninger for eksempel paracetamol eller ibuprofen
å reseptbelegge vil trolig ikke ha vesentlig forebyggende effekt
befolkningen ville mista tilgang til gode medisiner i akutte situasjoner og fastlegene ville fått en betydelig økt arbeidsbyrde
president <ee> jeg er òg veldig opptatt av riktig legemiddelbruk
det er én av grunnene til at det òg var et sentralt tema i legemiddelmeldingen <ee> og at en jobber opp mot <ee> fastlegene for å sikre en riktig legemiddelbruk <ee> det er <ee> viktig
<ee> men det som jeg har opplevd at hver gang dette spørsmålet settes på dagsorden så er representanten Toppe sitt svar å reseptbelegge de reseptfrie legemidlene
<ee> det òg var antyda i dette spørsmålet her
og det synes jeg er et paradoks med tanke på at <ee> økningen skjer <ee> i <ee> da blant de legemidlene som allerede har reseptplikt mens salget av reseptfrie legemidler på dette området er heilt <ee> mer eller mindre flatt
president <ee> jeg snakker gjerne om hva vi|1 gjør for å få riktig legemiddelbruk men igjen så trekker representanten opp et forslag som omfatter reseptfrie legemidler og det er ikke der vi|1 har økningen
det er altså på reseptpliktige legemidler
det er ikke lov å reklamere for reseptpliktige legemidler <ee> på tv i Norge det er reseptfrie legemidler
<ee> så er det sånt at <ee> i vi|1 jobber nå med å etablere pasientens <ee> legemiddelliste
<ee> det vil være et viktig virkemiddel for å få riktig legemiddelbruk
vi|1 stiller krav til at de som skal jobbe som fastleger er spesialister i allmennmedisin
<ee> det vil heve <ee> kompetansen og kvaliteten i den viktige delen av <ee> tjenesten
<ee> vi|1 jobber òg med ulike modeller for hvordan|1 en skal drive med kollegaveiledning <ee> på sentrale områder
der har vi|1 sett positiv effekt <ee> spesielt når det gjelder <ee> bruken av antibiotika som har vært et prioritert område nå men det er et virkemiddel som òg kan brukes på andre prioriterte <ee> områder
president migrene rammer folk i arbeiderklasseyrker dobbelt så ofte som ledere
kvinner rammes tre ganger så ofte som menn
tall fra Reseptregisteret viser at rekordmange unge mennesker bruker migrenemedisiner
to til fli fire ganger flere kvinner enn menn i aldersgruppa femten i femten til tjueni går på slike medisiner
migrene er altså ikke en sjukdom for middelklassemenn midt i livet
det der vi setter inn penger og andre ressurser til forskning og behandling
hva har statsråden gjort for å bedre situasjonen for personer med migrene
president representanten Aukrust spør hva jeg har gjort for personer med diagnosen migrene
og jeg vil først presisere at jeg er opptatt av at alle <ee> skal få god helse- og omsorgstjeneste uansett diagnose kjønn alder yrke og så videre
det er min hovedoppgave og mitt ansvar å etablere en samla helse- og omsorgstjeneste som gir god helsehjelp til alle
det er et faktum at flere kvinner enn menn får diagnosen migrene
at fle flere får diagnosen og at flere får migrenemedisiner kan tyde òg på at der er økt oppmerksomhet rundt migrene og at dig diagnostikken er blitt <ee> bedre